google/wiki40b huggingface dataset:
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik

Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik oli kirik, mis asus Tallinnas Aleksander Nevski kalmistul. Seda kasutas Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kogudus.
Tallinna kaupmehed Aleksandr Jermakov ja Ivan Germanov lasksid kalmistule ehitada Aleksander Nevskile pühendatud väikese kivikiriku. Projekti tegi arhitekt Christoph August Gabler. Kalmistu kirik oli ainulaadne Tallinnas tollele ajastule võõraste nn sibulkuplite poolest, teised sibulkupliga õigeusu kirikud ehitati Tallinna palju hiljem. Kiriku ehitamise pidulik algus oli 11. juunil (vkj) 1854 ja pühitsemine oli 20. märtsil (vkj) 1856. Pühakojas tegutses ligi paari tuhande liikmeline eesti ja vene rahvusest õigeusklike kogudus.
Kirik hävis Teises maailmasõjas märtsipommitamisel Nõukogude Liidu pommirünnaku ajal 9. märtsil 1944. Sellest jäi alles vaid üks jumalateenistusraamat ja ikoon, mida säilitatakse Liivalaia tänaval asuvas Tallinna Kaasani Jumalaema kirikus. 
2000. aastal püstitati kiriku altari kohale valgest dolokivist mälestusrist.
Hermes (tantsurühm)

Hermes on Tartus tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Lea Hanni.
Rühm asutati septembris 1980.
Rühm esines 2004 festivalil Europeade.
Bioloogiline surm

Bioloogiline surm on surma faas, mis järgneb kliinilisele surmale.
Kuna kõige tundlikumad hapnikupuuduse suhtes on ajurakud, surevad need esimesena. Meditsiin samastabki bioloogilise surma ajusurmaga.
Bioloogilise surma nähtavateks tunnusteks on keha jahtumine, vere ümberpaiknemine keha madalamatesse piirkondadesse (koolnulaigud) ja lihaskangestus.
Kõneliik

Kõneliik on tegusõna grammatiline kategooria, mille liikmed on eesti keeles ja paljudes teistes keeltes jaatav kõne (afirmatiiv) ja eitav kõne (negatiiv). Jaatav kõneliik väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse jaatust, eitav kõneliik väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse eitust.

Kõneliik eesti keeles

Eesti keeles loetakse kõneliiki morfoloogiliseks kategooriaks, kuna mõnede vormide eituse väljendamisel kasutatakse lisaks eitussõnale ka jaatavast erinevat pöördsõnavormi, nt elasime : ei elanud, elan : ei ela, elatakse : ei elata.
Lause jaatava sisu märkimiseks ei kasutata eesti keeles tavaliselt spetsiaalseid vormivahendeid. Kui need esinevad, siis väljaspool öeldist. Jaatust märkivad rõhumäärsõnad võivad esineda üksnes vastuses küsimusele, näiteks: Kas Sulle maitsevad seened? - Jah, maitsevad küll.
Eitusvormid on verbi liitvormid, milles eitust väljendavad eitussõnad ei või ära, mida võib käsitleda vaegmuuteliste pöördsõnadena.
Leisi mõis

Leisi mõis (saksa keeles Laisberg) oli riigimõis Karja kihelkonnas Saaremaal.
Valedetektor

Valedetektor ehk polügraaf on seade, millega mõõdetakse inimesel mitut füsioloogilist näitajat (vererõhku, südame löögisagedust, hingamissagedust ja naha elektrijuhtivust), samal ajal kui talle esitatakse küsimusi. Eesmärgiks on välja selgitada, kas inimene valetab.
Valedetektoriseanss algab tavaliselt eelvestlusega, mille käigus luuakse küsitleja ja küsitletava vaheline side ning saadakse eelinfot kontrollküsimuste jaoks. Seejärel selgitab küsitleja valedetektori kasutamise eesmärki, rõhutades, et selle abil on võimalik välja selgitada valetamist ning et tähtis on vastata ausalt. Järgneb sageli "stim test": küsitletaval palutakse meelega valetada, mille järel küsitleja teatab, et valedetektor tabas vale ära. Seejärel algab testküsitlus.
Mõned küsimused on neutraalsed ("Kas te olete 35-aastane?"), mõned on kontrollküsimused, millele vastates enamik inimesi valetab ("Kas te olete kunagi raha varastanud?"). Ülejäänud küsimused on need, mis küsitlejat tegelikult huvitavad. Eri tüüpi küsimusi esitatakse vaheldumisi. Valedetektoritest loetakse edukalt läbituks, kui füsioloogilised reaktsioonid on tõenäolist valetamist eeldavate küsimuste korral suuremad kui asjakohaste küsimuste korral. Kui see nii ei ole, siis püüab küsitleja panna küsitletavat panna üles tunnistama pärast testi ("Teie olukord läheb ainult hullemaks, kui me seda asja selgeks ei räägi"). Ka ülestunnistuse saamine on testi eesmärk.
Valedektoritestide usaldusväärsus on olnud ägeda vaidluse objektiks. Mõned väidavad, et test on 70 kuni 90 protsendil juhtudest usaldatav, kriitikute arvates aga ei ole tegu mitte testiga, vaid küsitlemistehnikaga, mida põhimõtteliselt pole võimalik standardiseerida ning mille usaldatavust pole võimalik kindlaks teha.  Valedetektori ebausaldatavuse tõenduseks on mainitud, et selle abil ei ole õnnestunud paljastada spioone, näiteks Aldrich Amesi.
On kirjeldatud mitmeid meetodeid valedetektoritesti edukaks läbimiseks. Nendest kõige tähtsam on mitte üles tunnistada. Samuti võib mitme meetodi abil suurendada füsioloogilisi reaktsioone kontrollküsimuste ajal. Kui Amesilt küsiti, kuidas tal õnnestus valedetektoritest edukalt läbi teha, siis ta vastas, et oma Nõukogude partnerite nõuandel ta lihtsalt lõdvestus.
Lembit Pedak

Elulugu

Lembit Pedak on talupidaja poeg.
Lõpetas 1948 Tallinna Rahanduse ja Krediidi Tehnikumi, 1955 Üleliidulise Kaugõppe Rahanduse Instituudi, majanduskandidaat (1965, Eesti TA), väitekiri "Ehitusettevõtete lisakulude alandamine ehitustegevuse organisatsioonilise struktuuri ja juhtimismeetodi täiustamise teel (Eesti NSV tingimustes)". 
Oli 1965–1966 TPI tööstuse juhtimise ja plaanimise kateedri vanemõpetaja, 1966–1973 dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: rahvamajanduse planeerimine, regionaalplaneerimine, tööstusökonoomika.
Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid

Euroopa Rahvapartei / Euroopa Demokraadid (EPP) on Euroopa Parlamendi suurim fraktsioon.
Euroopa Rahvapartei / Euroopa Demokraadid on paremtsentristlik fraktsioon. Selles on 2009. aasta lõpus 264 liiget.
Eestist kuulub EPP-i Tunne Kelam.
Hein

Heintaimede liigid

Peamisteks heintaimedeks on kõrrelised, neile lisaks mitmed liblikõielised ja rohundid.
Eestis levinumad heintaimed on kõrrelistest kerahein, aruheinad, raiheinad, põldtimut, nurmikad, päideroog, liblikõielistest põldristik, valge ristik, lutsern jt.

Liigitus

Kasvukoha ja koosseisu järgi eristatakse põllu-, niidu-, metsa- ja viljaheina, kuivatusviisi järgi looduslikult ja ventileeritavais küünides kuivatatud heina ning koristusviisi järgi pikka lahtist heina, pikka pallitatud heina ja hekselheina.

Loomade heinavajadus ja heina toiteväärtus

Hein on kariloomade peamine koresööt, veis vajab seda aastasest söödakogusest 8...10%. 
Heina toiteväärtus sõltub rohu botaanilisest koostisest ja taimede niitmisaegsest arenemisjärgust, mullastikust, väetamisest, koristusaegsest ilmast, kuivatus-, koristus- ja säilitamisviisist ning säilitamise kestusest.
Karl Hintzer

Karl Nikolai Hintzer (7. september 1895 Tartu – 20. august 1967 Lübeck) oli eesti fotograaf ja õpetaja.
Raouli saar

Raouli saar on Uus-Meremaale kuuluv vulkaaniline saar Vaikses ookeanis, põhjapoolseim ja suurim Kermadeci saartest. Asub 900 km Tongast edelas ning 1100 km Uus-Meremaa põhiosast kirdes. 
Raouli saar kujutab endast samanimelise vulkaani maapealset osa. Selle kõrgeim tipp on  Moumoukai mäetipp (516 m). Vulkaanipursked on saarel toimunud 2200 aastat tagasi ning 19. ja 20. sajandil.
Raouli saare ümber on palju laide ja kaljusid.
Saar on asustamata.
Neriitiline vöönd

Neriitiline vöönd (ka neriitiline pelagiaal, neriitiline ala) on maailmamere ökoloogiline horisontaalne sügavusvöönd, mis ulatub mõõnavee alapiirist mandrilava ääreni (umbes 200 m sügavuseni).
Neriitiline vöönd lasub sublitoraali kui bentaali osa peal.
Neriitilist vööndit iseloomustab hapnikurikas vesi, madal rõhk ja suhteliselt stabiilne veetemperatuur ja soolsus. Kuna neriitilisse vööndisse jõuab alati päikesevalgus, toimub seal (aktiivne) fotosüntees. Neriitilises vööndis (koos sublitoraaliga) on maailmamere kõige külluslikuma elustikuga ala.
Dofään

Dofään (pr. k le dauphin - delfiin) on Prantsuse kuninga troonipärija nimetus Valois'de ja Bourboni dünastia ajal. 
Nimetus kuulus algselt Alboni krahvi Guigues IV järeltulijale, kelle vapil oli kujutatud delfiini. 1349. aastal müüs tema järeltulija, Vienne'i dofään Humbert II oma maad Prantsusmaa kuningale Philippe VI-le lisatingimusega, et troonipärija peab kandma dofääni tiilit.
Esimene Prantsuse kroonprints, kes kandis dofääni tiitlit, oli Charles V.
Red Harvest

Red Harvest on industrial metal'i ansambel Oslost. Nende 2002. aasta album "Sick Transit Gloria Mundi" nomineeriti Norra Grammy auhinnale ja alternatiivse Grammy auhinnale parima metal-albumi kategoorias. Ansambel moodustati 1989. aastal ning selle ajaga on nad avaldanud kaheksa albumit, kaks EP-d, ühe kontsert-DVD, ühe kompilatsioonalbumi ja ühe split-albumi Zykloniga.
Reegoldi mõis

Reegoldi mõis (saksa keeles Weibstfer) oli riigimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Põhja-Sakala valda.
Nomenklatuur (eliit)

Nomenklatuuriks nimetati Nõukogude Liidus ja teistes sotsialismimaades juhtivaid ja strateegilisi ametikohti riigiasutustes ja parteis, millele määratud inimesed pidi kinnitama kommunistlik partei.
Nomenklatuurseteks ametikohtadeks loeti NLKP parteiaparaat ja selle allüksuste töötajad, valitsusasutuste töötajad (üldjuhul kuni osakonnajuhataja tasemeni), asutuste juhid, peainsenerid, juhtide asetäitjad (suuremates asutustes), koolide direktorid jne. Kõneldi ka konkreetsete asutuste või ametkondade nomenklatuurist (nt SARKi/SM/RJRK/KGB nomenklatuur).
Sõna on laenatud vene keelest (номенклатура), kus see pärineb ladinakeelsest sõnast nomenclatura - 'nimekiri'. Mõiste tulenebki sedalaadi ametikohtade nimekirjast.
Nomenklatuursetele ametikohtadele esitatud isikuid kinnitasid ja määrasid ametikohale sõltuvalt ametikoha tähtsuses kas VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Organisatsiooniline büroo või madalamad ametikohad VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Arvestus-jaotussektor (Учраспред ЦК). 1922–1923 kinnitas ja määrast arvestus-jaotussektor ametisse 10 351 isikut.
Kõnekeeles kutsuti nomenklatuuriks niisugustel ametikohtadel töötanud inimesi, keda võib pidada nõukogude ühiskonna eliidiks. Üldiselt oli nomenklatuursetel ametikohtadel töötavatel inimestel rohkem privileege, mis sarnanesid riiklikus ideoloogias halvustatavate kapitalistliku ülemklassi privileegidega. Samas oli ka nomenklatuuri ülemistel ja alumistel astmetel suur vahe. Kõik privileegid ei olnud piiratud nomenklatuuriga, näiteks võidi eliithaiglate kasutamist lubada ka riiklikult tunnustatud loometöötajatel.
Üldjuhul pidid nomenklatuursetele kohtadele määratud inimesed kuuluma Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse (NLKP) või NLKP allorganisatsiooniks olevasse kommunistlikku parteisse, samas ei olnud see nomenklatuuri alumistel astmetel alati kohustuslik. Nii oli NLKP Keskkomitee sekretariaadi nomenklatuuris kirjas ka Moskva patriarh.
Nomenklatuuri kõrgeimal astmel oli NLKP Keskkomitee nomenklatuur. 1980. aastal kuulus sellesse umbkaudu 22 500 töötajat.
Laine (reisilaev)

Laine oli Nõukogude Liidus valmistatud ja hiljem Eesti NSV Vetelpäästeühingule kuulunud projekt 1862 tüüpi reisilaev. Algne nimi oli Sulak.

Ajalugu

Laev ehitati 1963 Bakuus ja sai nimeks Sulak. Kokku valmistati kolm seda tüüpi reisilaeva, millest Sulak oli esimene. Algul sõitis laev Kaspia merel, kodusadam oli Astrahan. 
1969. aastal toodi laev Eestisse, sai nimeks Junga ja hakkas kuuluma Tallinna Pioneeride Palee juures tegutsevale Noorte Meremeeste Klubile.
1972. aastal anti aga edasi vetelpäästeühingule ja sai nimeks Laine. Alates 1972. aasta maist alustas Laine vetelpäästjate õppe-reisilaevana merereise Soome lahele ja Läänemerele Leningradist Klaipedani. Kodusadam oli Tallinn. Reisijad omandasid tavaliselt umbes nädala jooksul vetelpääste algteadmisi. 
Nõukogude okupatsiooni lõpuks jäi Laine seisma ja laeva omanikud hakkasid vahetuma. 1991. aastal sai laeva nimeks Maine, 1992. aastal aga läks Rootsi lipu alla nimega Queenie. 
2005. aastal lammutati laev Rootsis.
Marsi talu kalmistu

Marsi talu kalmistu on kalmistu Stukolova külas Laura vallas Setumaal. Tänapäeval asub see Venemaa territooriumil ning on sealse haldusjaotuse järgi Pihkva oblasti Petseri rajooni Laura valla Stukolova külas.

Kirjeldus

Kalmistu omanik oli perekond Gružan (Gružāns), ka enamik maetud on pärit nende suguvõsast. Teadaolevalt on kalmistule maetud umbes 15 inimest, viimati pärast 1995. aastat.
Kalmistu asub Eesti ja Venemaa vahelisest ajutisest kontrolljoonest umbes 500 m kaugusel.

Ajalugu

Kalmistu rajati juba 1919. aastal Marsi talu maadele, kui Nõukogude okupatsiooni aegu mais 1919 sai juhuslikust kuulist surma talu perenaine Dore Gružan (Gružāne). Kalmistule maeti kuni 1935. aastani veel 5 lahkunut.
Talu peremees Otto Gružan (Gružāns) taotles 3. märtsil 1935 ametlikku luba kalmistu rajamiseks Marsi talu maadele ehk siis juba olemasoleva kalmistu seadustamist.
Kristiina Tõnnisson

Kristiina Tõnnisson (sündinud 15. mail 1976) on eesti sotsiaalteadlane.
Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas avaliku halduse eriala, sai magistrikraadi juhtimises New Yorgi Ülikoolist ning on kaitsnud doktorikraadi Tartu Ülikoolis. 
Ta oli esimene Teaduse ja Kultuuri Sihtasutuse Domus Dorpatensis tegevjuht (praegu nõukogu esimees), samuti viimane Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktor. 
Alates 2016. aastast on Tõnnisson Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi direktor. 
Ta on uurinud avalike organisatsioonide juhtimist üleminekuühiskondades.
Kvantarvuti

Mõõtmised

Lihtsustatud mõõtmisskeem kvantarvutil: võetakse kvantbittide süsteem, mille abil kirjutatakse algseisund. Siis süsteemi või alamsüsteemi seisund muutub unitaarse muundumise kaudu, mis teeb loogilisi operatsioone. Lõpus mõõdetakse väärtus, mis ongi arvuti töö tulemus. Klassikalise arvuti traatide rolli kvantarvutis mängivad kvantbitid. Klassikalise arvuti loogiliste plokkide rolli mängib unitaarne muundumine. Sellise kvantprotsessori ja kvantmehaaniliste loogikalülitite kontseptsiooni lõi 1989. aastal J. Deutch. 1995. aastal ta leidis universaalse loogilise ploki, mille abil saab teha kõik kvantarvutused.
Ilmnes, et iga arvutuse ehituse jaoks piisas kahest baasoperatsioonist. Kvantsüsteem annab tulemuse, mis on ainult millegi tõenäosusega õige, aga kui suurendada operatsioonide arvu, võib ükskõik kui võrra ligindada õige tulemuse tõenäosust üheni.
Baaskvantoperatsioonide abil saab simuleerida tavaliste loogiliste elementide tööd, millistest olid tehtud klassikalised arvutid. Sellepärast iga ülesande, mis oli lahendatav praegu, on kvantarvuti jaoks lahendatav peaaegu sama kiiresti. Järelikult uus arvutusskeem tuleb välja efektiivsem kui praegune.
Millega siis kvantarvuti on klassikalisest parem? Tavalise arvuti mälu põhineb bittidel, millest igaühe väärtus on 0 või 1. n bitte hoiavad seisundit ja iga aja taktil protsessor muudab neid. Kvantarvuti mälu põhineb kvantbittide jadal. Üks kvantbitt võib tähistada nulli, üht või ükskõik millist nende superpositsiooni kõikide baasseisundeid korraga. Teoreetiliselt uus skeem saab töötada palju kiirem (eksponentsiaalselt kordi suurem), kui klassikaline. Praktiliselt (kvant) Groveri andmebaasides otsimisalgoritm näitab jõulisuse ruutkasvu klassikaliste algoritmide vastu.

Kvantarvutite füüsilised realiseerumised

Kvantarvuti ehitamine reaalse füüsilise aparaadi kujul on fundamentaalne füüsika ülesanne XXI sajandil. Seni eksisteerivad ainult piiratud eksemplarid (10 kvantbitti piirides). Millise etapini on üldse võimalik sellist seadet ehitada, on suur küsimus, mis on praegu uue kiiresti kasvava valdkonna nimega mitmeosakelise kvantmehaanika ala.
McDuffie maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1870. aastal.
Tüüringi

Loodus

Liidumaa lõunaosas asub mäestikuala Tüüringi mets.
Suuremad jõed on Saale, Ilm, Werra, Unstrut ja Weiße Elster.

Haldusjaotus

Liidumaa jaguneb halduslikult 17 kreisiks ja 6 kreisivabaks linnaks.
Shādī Parīdar

Shādī Parīdar (sündinud 2. juulil 1986) on iraani maletaja, naiste suurmeister (2004).
Parīdar on neljakordne Iraani naiste malemeister (2001, 2004, 2005, 2007). Ta tuli 2002. aastal Teheranis Aasia noortemeistriks neidude U16 vanuseastmes.
Ta mängis kahel korral naiste maailmameistrivõistlustel, kuid kummalgi korral 32 parema hulka ei pääsenud: 2001. aastal MM-il Moskvas (64 osavõtjat) sai turniiritabelis 62. asetuse. Ta kaotas avaringis Jekaterina Kovalevskajale. 2004. aastal MM-il Elistas kaotas Parīdar avaringis Zhao Xuele.
Metastaas

Madudel

Kasvajate metastaseerumine maolistel on enamalt jaolt lümfo- ja hematogeenne, osad uudismoodustised on võimelised pahaloomuliste kasvajate geneesiks ka liikide vahel (indutseeritud tumorigenesis kanadel).
Kõige sagedamini on boalastel, Colubridae, mürknastiklastel ja rästiklastel diagnoositud lümfisõlmede pahaloomulisi kasvajaid (lümfosarkoomi).
Metastaaside levik on neil kandunud järgmistesse elunditesse: kopsud, maks, neerud, kõhunääre, süda, neerupealised.

Pahaloomulise kasvaja leviku ja metastaaside hindamine

Pahaloomuliste kasvajate määramiseks tuleb teada kasvajate levikuulatust, histopatoloogiat ning päritolu. Selleks on paljudes maades kasutusel enamlevinud pahaloomuliste kasvajate levikut kirjeldav süsteem – TNM-süsteem.

Kaugmetastaaside ravi

Kaugmetastaaside puhul on pahaloomuliste kasvajate ravi valdavalt palliatiivne, kasutatakse onkoteraapia ravimeid.
Kristjan Lüüs

Kristjan Lüüs (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2010. aastal Tartu Kunstigümnaasiumi ja 2015. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti õppekava näitleja erialal. Töötab alates 2014. aastast teatris Must Kast.

Isiklikku

Ta on abielus näitleja Maris Lüüsiga.
Tiiva tänav

Tiiva tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Linnu allasumis. 
Tiiva tänav algab Nõmme teelt, ristub Meika, Käbliku ja Tihase tänavaga ning lõpeb Luige tänaval.
Tiiva tänav on ligikaudu 490 meetri pikkune.

Tänava nimi ja ajalugu

Tiiva tänav sai nime 10. augustil 1935. 10. novembril 1949 liideti selle tänavaga endine Kaarna tänav (mis oli nime saanud 18. septembril 1935). Kaarna tänava nime kandis praeguse Tiiva tänava Luige ja Tihase tänava vaheline lõik.
Salme laevmatused

Arheoloogilised kaevamised 2010. aastal

2010. aastal teostatud arheoloogilistel kaevamistel Salme alevikus koolimaja kõrvalt leitud teise laeva põhjal avastati laevmatuses korrapärastes ridades kolmes kihis lebavale 16 skeletti. Nende vahel leidub mängunuppe ja päikest kujutavate (tsentraalpunktiga sõõr) tahumärkidega täringuid. Arheoloogiadoktor Jüri Peetsi andmetel on Salme teine laev ülihuvitav leid, mille teeb veelgi väärtuslikumaks see, et tegu on väga täpselt dateeritavate esemetega. “Aastad 700 kuni 750,” märkis Peets, lisades, et 100-protsendilise kindlusega võib öelda, et “sündmus” toimus 700. ja 800. aasta vahel pKr. Väljakaevamistel leiti üks kilbi käepide, vähemalt kuue kammi fragmendid, mõned pandlad ja hulgaliselt nooleotsi. Peetsi sõnul avardab Salme leid üldpilti selles suhtes kindlasti, et otsesuhete kohta skandinaavlastega on nüüd kindlad tõendid olemas.
Jüri Peetsi kinnitusel on selline leid ainulaadne kogu Euroopas, kuna varem ei ole ühtki selle perioodi n-ö lahingumatust avastatud, kus oleks olnud nii palju langenud sõdalasi. On leitud tavalisi matuseid, kus haua peal on kääpad. Salmel kääpaid ei olnud ning ka surnud inimeste arv oli Peetsi sõnul väga suur. Kahe laeva peale leiti kokku 42 sõdalase luustikud, kellest paljudel oli näha surmavate lahinguvigastuste jälgi.

Ajalooallikad

Salme muinaslaevu ja lahingut on seostatud Rootsi kuninga Ingvari langemisega Saaremaal 7. sajandil.
Samuti on leitud paralleele Suure Tõllu muistendites kajastatud Sõrve sõdadega.
Jänese raudteesild

Jänese raudteesild on raudteesild Tapa–Tartu raudteel, Kärkna ja Tartu vahelisel lõigul üle Suure-Emajõe.

Ajalugu

44,9 m pikkune terassild valmis 1876. aastal Vorbuse küla lähedal.
1941. aasta juulis lõhati sild taganeva Punaarmee poolt. Lõhatud silla asemele ehitati ajutine raudteesild.
Uus ja veidi kõrgem raudteesild ehitati samale kohale 1959. aastal. Jänese raudteesild on üks Emajõe madalamaid sildu. Lõhatud silla varemed on tänini jõe põhjas ning ohtlikud veesõidukitele.
Täisühing Oma Saar

TÜ Oma Saar on Eesti täisühing. Ühingu täisosanikeks on 2010. aasta mai seisuga Tõnu Prei ja Saare Rendivara OÜ, mille ainuosanikuks on samuti Tõnu Prei.
TÜ on välja andnud ajalehte Saarte Hääl.
Abdullah Tammi

Abdullah Tammi (varasema nimega Risto Olavi Tammi, sündinud 11. juulil 1949 Paimios) on soome usutegelane ja endine ärimees. Ta on Soome Islamipartei asutaja.
Ta on elanud Eestis ja oskab eesti keelt.
Tammi oli aastakümneid Nõukogude Liidu julgeolekukomitee KGB agent.
Aureoliin

Aureoliin (ladina keelest aureola 'kullavärvi'), ka koobaltkollane on kollane anorgaaniline tehislik värvipigment, mida on kasutatud õli- ja akvarellvärvides.
Keemiliselt koostiselt on ta kaaliumkoobaltnitrit, valemiga K3[Co(NO2)6]. Rahvusvahelises värvainete indeksis on ta tähised PY40 (Pigment Yellow 40) ja 77357.

Ajalugu

Esmakordselt sünteesis selle Nikolaus Wolfgang Fischer 1831. aastal Breslaus ja Émile Saint-Evre tema avastusest sõltumatult uuesti 1851. aastal. Pigmenti valmistatakse äädikhappe segamisel koobaltisoolaga koos kaaliumnitriti kontsentreeritud lahusega. Sade filtreeritakse, pestakse läbi ja kuivatatakse. N. W. Fischer kirjeldab pigmendi valmistamist artiklis "Ueber die salpetrichtsauren Salze" ajakirjas Annalen der Physik (1848).

Omadused

Aureoliin on väga läbipaistev, laseeriv pigment, mõnevõrra teistest värvustest läbitungiv ja keskmise kollase värvusega. Võrreldes sidrunkollasega on ta toon murtum ja soojem, prantsuse keeles on olemas ka värvusenimi aureolin.  Laseerivuse poolest on seda pakutud india kollase asendajaks. Pigmendi püsivuse üle vaieldakse, õlivärvides sobib ta kõigi anorgaaniliste pigmentidega, kuid seda ei tohi mingil juhul segada orgaaniliste ainetega Ühed hindavad seda akvarellvärvides valguspüsivaks ja stabiilseks, teised heidavad värvile ette tumenemist ja hallinemist aja jooksul.

Kasutamine

Ebapiisava püsivuse ja tootmisprotsessi kalliduse pärast on pigment jäänud vähepopulaarseks. Eksklusiivse õlivärvina toodavad seda vähesel määral värvitootja Holbein ja veel mõni üksik, akvarellvärvides kasutatakse seda siiski laiemalt, näiteks müüvad aureoliinkollast akvarellvärvi Rembrandt, Rowney, Daniel Smith, Sennelier, Winsor & Newton.
Tiia Paide

Elulugu

Lõpetas 1962 EPA agronoomiateaduskonna, stažeeris 1962–63 Velikije Luki Põllumajanduse Instituudis, 1968–72 EPA aspirant. Oli 1966–86 EMMI taimekaitse osakonna nooremteadur, 1987–96 vanemteadur, 1997 ja 1999–2001 ajutine teadur.

Teadustöö

Uurinud peamiselt herbitsiidide kasutamist põllukultuuridel, põhjalikumalt ristõielistel ja teraviljadel. Üle 80 artikli kogumikes ja perioodikas, kahe taimekaitse käsiraamatu kaasautor.
Sarjaja

Sarjaja : Päevalehe, Aja ja Koidu hinnata kaasanne oli huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus jaanuarist 1912 kuni juunini 1914 Tallinnas. 
Ajakirja levitati tasuta koos ajalehtedega Päevaleht, Aeg ja Koit. Ajakiri ilmus sagedusega 1 kord kuus. Väljaandjad olid Juhan Luiga ja Bernhard Mäns. Vastutavad toimetajad olid Georg Eduard Luiga ja T. Kurrikoff (1912 nr 3–10).  
1914. aastal oli ajakirja alapealkirjaks "Piltidega pilke- ja naljaleht 1914".
Väljaannet trükiti Tallinna trükikojas "Pert".

Kaastöötajad

Kunstnikud ja karikaturistid olid Gori ja Otto Krusten. 
Lisaks: Nadežda Butšinskaja, Juhan Hurt, Bernhard Julius Mäns, Eduard Pertman, Viktor Paul Hugo Raudsepp, Jaan Vahtra, Eduard Vilde, Juhan Weidenstrauch, August Galit.
Stalinistlik arhitektuur

Stalinistlik arhitektuur (ka sotsialistlik klassitsism, stalinistlik uusklassitsism; vene keeles сталинский ампир 'stalinlik ampiir', сталинский неоренессанс 'stalinlik uusrenessanss') on Nõukogude Liidus viljeletud uusklassitsism, mille alguspunktiks loetakse 1933. aastal heaks kiidetud Boriss Iofani Nõukogude palee (Дворец Советов) projekti. 
Stalinistlik arhitektuur on osa sotsialistliku realismi kunstisuunast. Arhitektuuris olid olulised märksõnad "monumentaalsus" ja "sümmeetria". Kasutati palju sambaid ja nõukogude embleemidega dekoori. Välisviimistluses oli peamiseks materjaliks terrasiitkrohv.