Tartu õppenõustamiskeskus

Asutuse kujunemislugu

Tartu õppenõustamiskeskus loodi 1998. aastal, kui Tartu Kroonuaia Kooli juures alustas tööd eraldiseisva üksusena Tartu Linna Pedagoogilis-psühholoogiline Nõustamise ja Õpiabi Keskus (PP-NÕK). Keskuse juhataja oli eripedagoog Ana Kontor, logopeedina töötas osalise koormusega Hene Binsol ja lastepsühhiaatrina Aime Meos. 1. aastal sai nõustamisteenust 412 last. Valdavalt olid sooviavaldajateks lapsevanemad. Vaid veerandil juhtudest tulid lapsed koolipoolse soovitusena ning ainult 58 korral tulid koos laps, lapsevanem ja õpetaja. Seetõttu otsustati minna koolidesse õpetajatele juhtnööre jagama.
1999. aastal alustasid õhtupoolikuti Kroonuaia Kooli ruumides tegutsemist tavakoolide õpiraskustega lapsi toetavad õpiabirühmad, mis said perede hulgas populaarseks. Märksõnadeks hariduses oli saanud kaasamine ja võrdsed võimalused kõigile. Tartu PP-NÕK-i üheks põhiliseks valdkonnaks kujunes õpetajate ja koolide abistamine selles, kuidas koostada individuaalset õppekava ja sellega seoses õpetaja töökava ning kuidas korraldada klassis mitmel tasandil õpet. Samuti oli keskuse spetsialistel suur roll vajalike õppematerjalide koostamisel.
2005. aastal hakati keskuses nõustama ka kooliks valmistujaid ning toetama neid, kes vajasid koolipikendust. Sellega seoses süvenes vajadus suhelda otse koolidega, kus jälgiti HEV laste tunde ning nõustati õppe kohandusvajaduse korral õpetajat, misjärel hakkas tunnitöö paremini sujuma. Nõustamiskeskuse spetsialiste hakati järjest enam kaasama Tartu ja Tallinna Ülikoolide eripedagoogika koolitustesse.

Hariduse Tugiteenuste Keskus

Vahepeal oli Eesti Euroopa Liitu astunud ning Euroopa Sotsiaalfondi toel käivitus programm "Õppenõustamissüsteemi arendamine" ning Tartu PP-NÕK-ile tehti ettepanek hakata arendama õppenõustamissüsteemi terves maakonnas, kuna seni oli maakonnakoolidele vastav teenus kättesaamatu olnud. Keskuse jaoks olid aga senised ruumid Kroonuaia Koolis kitsaks jäänud ning taas Euroopa finantside toel käivitus projekt "TAHTA-Tartumaal avalike hariduslike tugiteenuste arendamine", tänu millele sai keskus sobivad ruumid Tartus Tähe 56. 2010. aasta aprillis alustas keskus samades Tähe tänava ruumides Hariduse Tugiteenuste Keskusena (HTK). Nüüdseks oli töötajate arv tõusnud 18-ni.
2011. aastal hakati uue teenusena pakkuma rehabilitatsiooniteenust 3–18-aastastele puudega lastele.
Uudse valdkonnana võib esile tuua 6–7-aastaste laste rühmapõhist sotsiaalsete probleemide lahendamisoskuste õpet. Selle positiivse tagasiside tõttu leiti võimalus luua ka teismeliste noorte suhtlemisoskuste arendamise rühm. 2 korda kuus viidi läbi koolis alustavale õpetajale suunatud vestlusringe, kus kauaaegsed pedagoogid jagasid oma positiivseid kogemusi. Sarnaselt toimusid aruteluringid igakuiselt päevakajalistel teemadel ka lapsevanematele. 
2013. aastal lisandus keskuse valdkondade hulka ka karjääriinfo- ja nõustamisteenus.

Koostööpartnerid

2014. aasta oli suurte muutuste aasta kogu Eesti hariduskorralduses, kuna SA Innove alustas maakondades Rajaleidja keskuste loomist. Tartu linnas kujunes aruteluküsimuseks, kas Rajaleidja Keskus ja senine HTK ühendada või mitte ning põhjaliku analüüsi ja mitmete koosolekute tulemusena otsustati jätta HTK linna haldusse edasi. Samal aastal loodi keskuse juurde tugispetsialistide ning hariduslike erivajadustega õpilaste õppe koordineerijate (HEVKO-de) aineühendus. Juhataja kohuseid asus 2014. aastal täitma Merily Tensing-Kruusla. Keskuse uueks suunaks sai uute koostöövormide leidmine erinevate sihtgruppide ja osapooltega, eelkõige Tartumaa Rajaleidja Keskusega, aga ka Tartu Maakohtuga, noorsootöötajatega, kaubanduskeskuse turvatöötajatega.
2018. aastal loodi keskuse juurde psühholoogide kohad lasteaedade nõustamiseks.Töötajate ülesandeks on olnud pidevalt kursis olla valdkonna muutuvate õiguslike muudatustega. Samuti on juurutatud erinevaid tõhusaid, teaduspõhiseid nõustamismetoodikaid nagu näiteks motiveeriv intervjueerimine, kovisiooniväljaõpe, Gordoni perekooli õpe, Strebeleva uurimise ja arendamise süsteem jms.
15. novembril 2018 tähistas Tartu õppenõustamiskeskus Eesti Rahva Muuseumis 20. aastapäeva konverentsiga "On õnnest puudu veel üks samm" On õnnest puudu veel üks samm.Konverentsi peamiseks sihtrühmaks olid Tartu lasteaedade ja koolide juhid, HEVKO-d ja tugispetsialistid.