google/wiki40b huggingface dataset:
Raibe

Raibe on lagunev korjus.

Lagunemise etapid

Korjuse lagunemine algab juba autoproteolüüsiga surnud looma lihas sisalduvate ensüümide toimel, kuid see ei muuda korjust veel inimesele ja röövloomadele mittesöödavaks. Tõsisema lagunemise toob kaasa immuunsüsteemi toimimise lakkamine mõned ööpäevad pärast looma surma: siis hakkavad bakterid organismi jäänustest toituma ja paljunema, algab roiskumine.
Korjuse roiskumine tekitab nädalate kuni kuude jooksul kadaveriini ja putrestsiini tõttu tugeva raipehaisu. Peale selle muutub raibe tetanospasmiini, botuliini ja muude bakteriaalsete mürkide tõttu  aina mürgisemaks.
Roiskumise alguses on liha inimesele ja röövloomadele veel söödav, sest bakterimürkide kontsentratsioon on veel väike ja lõhn on veel talutav. Liha on inimese jaoks lihtsalt "hästi laagerdunud" ja röövloomade jaoks ikka veel tavaline liha. Keetmine või desinfitseerivate vedelikega, näiteks veini (hapupraad) või äädikaga immutamine võimaldab sellist liha veel mitme päeva pärast süüa.
Roiskumise jätkudes muutub raipehais kõigepealt inimesele, teistele esikloomalistele ja enamikule kaslastele liiga vängeks. Kui nad nüüd raibet sööksid, jääksid nad haigeks või sureksid, sest mürgisisaldus on nende jaoks liiga suur. Enamik lihasööjaid sellist raibet ei söö. Raipesööjad, nagu koerlased, linnud  ja üksikud roomajad, söövad sellist liha ikka veel meeleldi.
Kui raibe on peaaegu täielikult lagunenud, siis saavad seda tervist kahjustamata süüa ainult mõned väga spetsialiseerunud raipesööjad, nagu hüäänid ja raisakotkad ja nende sugulased (Aegypiinae). Enamikule lindudele ja imetajatele, sealhulgas inimesele, on selline raibe väga mürgine.

Korjust söövad putukad

Alates surmahetkest kuni täieliku lagunemiseni söövad korjust paljud putukad, nagu kärbsed, nahanäklased ja raisamardiklased, eriti nende vastsed. Putukad on enamasti esimestena kohal ja lahkuvad viimastena, sest nad söövad aeglaselt.

Mõju inimesele ja keskkonnale

Raipe nägemine ja raipehaisu haistmine mõjub inimesele tavaliselt tülgastavalt.
Raiped võivad tekitada hügieeniprobleeme, eriti seoses veevarustusega.
Vaalade ja veiste raiped võivad tekitada eriprobleeme. Kui nendest pole võimalik tavalisel kombel lahti saada, siis need lõhatakse. Nii tekivad väiksemad osad, mis kiiremini roiskuvad ja raipesööjate poolt ära süüakse.
Johann T'Serclaes von Tilly

Johann T'Serclaes von Tilly (hollandi keeles Johan t'Serclaes van Tilly; veebruar 1559 – 30. aprill 1632) juhatas Katoliikliku Liiga vägesid Kolmekümneaastases sõjas. Tal oli rida olulisi võite protestantide vastu, kuid sai lüüa kuningas Gustav II Adolfi juhitud Rootsi vägedelt. Koos hertsog Wallensteiniga oli ta üks kahest Saksa-Rooma riigi vägede ülemjuhatajast sõja esimeses pooles.
Hermann Claudius Samson von Himmelstiern

Hermann Claudius Samson von Himmelstiern (29. september 1826, Olustvere mõis, Viljandimaa – 20. jaanuar 1908, Tartu) oli Eesti baltisaksa poliitikategelane ja publitsist.

Elulugu

Hermann Claudius Samson Von Himmelstiern oli baltisakslane ja mõisniku poeg.
Õppis 1845–1849 TÜ-s loodusteadust, lõpetas cand-astmega. Jätkas õpinguid Saksamaal ja 1850–1853 Pariisis, kus omandas tsiviil- (ehitus-) inseneri kutse. Oli 1853–1860 Peterburis tapeedivabriku direktor, aastast 1860 Urvaste mõisa omanik, ühtlasi 1868–1872 Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi (LÜÖS) sekretär ja LÜÖS-i nädalakirja Baltisches Wochenschrift für Landwirtschaft, Geverbfleisses und Handel toimetaja, osales mitme seltsi (Liivimaa Tööstuse Edendamise Selts jm) tegevuses, samuti Tartu–Riia ja Tartu–Tapa raudteeliinide ehitamises. Tuntud Tartu sakslaste organiseerija ja poliitika juht (muuhulgas 1878 ja 1882 toimunud Tartu linnavalimistel saksa valijate komitee juhataja).

Teadustöö

Töid tsaarivalitsuse ja Liivimaa rüütelkonna põllumajandus- ja maapoliitikast, maaõigusest ja -omandist Liivi- ja Eestimaal. 1878–1879 avaldatud tööd Liivimaa poliitika probleemidest põhjustasid baltisaksa ringkondades elava poleemika. Väljaastumisega Eesti Aleksandrikooli asutamise kavatsuse vastu (soovitas selle asemel asutada põllutöökooli) kaasnenud poleemika andis vastupidise tulemuse, tuues kaasa idee laialdase arutamise ja tutvustamise.
Anderson Luís de Abreu Oliveira

Anderson Luís de Abreu Oliveira (tuntud nime Anderson all; sündinud 13. märtsil 1988 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi esiliiga klubis Adana Demirspor.
Ta on oma karjääri jooksul mänginud muuhulgas Grêmio, FC Porto, Manchester Unitedi ja Internacionali meeskonnas. 
Anderson osales 2008. aasta suveolümpiamängudel ja võitis Brasiilia meeskonnaga pronksmedali.
S/2004 S 12

S/2004 S 12 on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida saadi ajavahemikul 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005
S/2004 S 12 on umbes 5 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 906 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1048,541 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,396.
Veeldatud maagaas

Veeldatud maagaas (inglise keeles Liquefied Natural Gas, lühend LNG), tuntud ka kui vedel maagaas, on krüogeenne vedelik, mille saamiseks alandatakse maagaasi temperatuur atmosfäärirõhu juures -161,7 °C tasemele ja mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks.
STS-51-J

Missiooni kokkuvõte

STS-51-J startis oma esmalennule 3. oktoobril 1985. See oli teine salastatud ja Kaitseministeeriumi tellimusel toimunud  missioon, kuid tänaseks on teada, et orbiidile viidi kaks sõjaväeside satelliiti.
Missioon oli edukas ja kestis 4 päeva. Atlantis maandus 7. oktoobril Edwardsi õhujõudude baasi ja selle missiooniga sai komandör Karol J. Bobko-st esimene astronaut, kes oli lennanud kolme kosmosesüstikuga ja ainus astronaut, kes osales kahe kosmosesüstiku esmalennul.
Esko Seppänen

Esko Seppänen (sündinud 15. veebruaril 1946 Oulus Soomes) on Soome poliitik (Soome Kommunistlik Partei, seejärel Vasakliit).
Seppänen lõpetas 1969. aastal Helsingi Kaubanduskõrgekooli ökonomistina ja sai 1971. samas kõrgkoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi.  1970-1987 töötas ta ajakirjanikuna Yleisradios, seejärel oli Eduskunna liige. Seejärel oli 1996-2009 Euroopa Parlamendi liige.
Sausti vald

Sausti vald (ka Kaarepere vald; saksa keeles Gross-Saus) oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga.
Nikolai Beljavski

Nikolai Nikolajevitš Beljavski (1869–?) oli jurist.
Ta töötas Tartu Ülikooli dotsendina 1894–1898 ja professorina 1898–1913, erialaks poliitiline ökonoomia, statistika ja politseiõigus.
Heinategu

Heinategu ehk heinakoristus on heina niitmise, kuivatamise, riisumise, kuhjapaneku, kokkusurutult kiletamise, heinaveo ja muude heina kogumisega seotud tööde kogum. 
Heinategu on Eesti maamajanduses olnud erakordselt tähtsal kohal, kuna Eesti kliima (sademehulk ületab aurumise) võimaldab varuda loomadele piisavas koguses koresööta. Vastavalt tarvidusele on ka niitude ehk heinamaade osakaal maakasutuses olnud Eestis suur.  
Heinateo kultuur kujunes Eestis arvatavasti 4.–7. sajandi paiku.  
Heinavajadus on seoses piimaturu vähenemisega Eestis viimase 30 aasta jooksul vähenenud. Et rohu kasvutingimused on endiselt head, on jätkuvalt potentsiaali kultuuristada niitusid ja rohkendada heinatööd. 
Heinateol kasutatakse heinatööriistu. 
Heinatöid alustatakse esimese niitega juunis. Täishoog on juulis. Nii on juulit kutsutud ka heinakuuks. Samuti tehakse heina teisest niitest, mis olenevalt sademetest võib kesta kuni öökülmadeni septembris.
Minevikus tehti heina käsitsi. 19. sajandil leiutati niidukid, mis heina maha niitsid, ent kokku tuli see korjata endiselt käsitsi. Minevikus koguti hein koonusjasse kuhja või saadu. Tänapäeval valmistavad niidumasinad töö käigus heinapalle. Minevikus säilitati heina küünis, tänapäeval säilib kiletatud või rullitud hein ka heinamaale jäetuna piisavalt hästi. Minevikus tehti heina metsaheinamaadel ja puisniitudel, korrapäraste heinamaade rajamine põldude kõrvale taludele senisest lähemale on hiline nähtus ja hakkas levima alles Eesti Vabariigi algusaegadel.
Sidestus

Ühenduste liigid

Moodulid võivad olla omavahel ühendatud erinevatel viisidel. Sellest, mismoodi moodulid ühendatud on, sõltub kui palju ühendus mõjutab üldist sidestust. Liidestes määratlemata moodulitevahendusi ühendusi, nagu näiteks GOTO kasutamine või olukord, kus üks moodul kasutab teise mooduli andmeid, peetakse haiguslikeks.

Saadetavate andmete liigid

Eristatakse arvutussidestust ja otsustussidestust, mis viitavad andmetele, mida üks mooduli osa teisele saadab. Arvutussidestuse puhul kasutatakse andmeid arvutusteks ja järjekordade loomiseks, ning otsustussidestuse puhul kasutatakse andmeid otsuse tegemiseks. Arvutussidestus tõstab sidestuse määra vähem, kui otsustussidestus.

Sidestuse suund

Sidestus, mis liigub läbi sisendite allapoole, omab tugevamat mõju, kui sidestus, mis liigub läbi tagastatavate väärtuse ülespoole. Allapoole liikuva sidestuse puhul võib moodul olla vastutav asjade eest, mille tähendus suuremas pildis on ebaselge.
Inju vald

Inju vald (saksa keeles Innis) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Apteegikaan

Kaanide kasvatamine ja turustus

Praegu on suurimalollidekoolid looduslike nimetute kaanide kasvatajadeks ja müüjateks Ungari, Kreeka, Balkani poolsaare riigid ja Türgi. Nendes riikides viiakse ühes aastas välja umbes 10 tonni apteegikaane. Kaaniäri on väga tulus ja kasulik.

Kasutamine meditsiinis ja nende toime

Kaanide kasutamine mitmesuguste haiguste ravimisel ulatub kaugesse minevikku. Tänapäeval on nendega ravimine vähe levinud. 
Verd imevaid kaane kasutatakse praegugi mitmete haiguste raviks (glaukoom, südame isheemiatõbi, tramboflebiit, veenilaiendid, hemorroidid, paistetus, tromid, gangreen, südame- veresoonkonna haigused, infarkt, vererõhuprobleemid, tursed, hormonaalsed häired, põletikud, liigesevalu). Teda on kasutatud ka vererõhu alandamiseks. 
Kaanide teeneid kasutavad kirurgid, neuroloogid, günekoloogid ja silma-ja nahaarstid.
Apteegikaanist eraldatud hirudiin takistab vere hüübimist ja seda kasutatakse veenipõletike ravis.
Ravikeskustes on mõeldud üks kaan ühele inimesele, et vältida vere abil haiguste levikut. Neid kaane hoitakse klaaspurgis.
Hüdrohalogeenimine

Hüdrohalogeenimine on keemiline protsess, milles hüdrohalogeniid (H-Hlg) liitub mingi keemilise ühendiga. Kõige sagedamini mõeldakse hüdrohalogeenimise all hüdrohaliidi (HCl, HBr) elektrofiilset liitumist küllastumata ühendile nagu alkeenid, alküünid, dieenid, stüreenid jne. Näiteks propeeni hüdrobroomimine ja isopreeni hüdrokloorimine.
H₂C=CHCH₃  +  HBr  →  CH₃-CHClCH₃
СН₂=С(СН₃)–СН=СН₂ +  HCl   → CH₃–CCl(СН₃)-СН=СH₂  [ →  
CH₃–С(СН₃)=СН–СH₂–Cl ]
Hüdrokloorimine teostatakse enamasti madalal temperatuuril gaasilise HCl lahusesse juhtimisega. HCl (ka HBr) liitumise kiirus on suurem ja protsessi kerge teostada diklorometaanis, kui lisada silikageeli või alumiiniumoksiidi. Hüdrokloorimist kasutatakse keemiatööstuses monomeeride nagu kloropreen ja vinüülkloriid tootmiseks atsetüleenist.
Nagu elektrofiilsetele (karbokatioonsetele) protsessidele iseloomulik, toimub hüdrohalogeniidide liitumine vastavuses Markovnikovi reegliga. Kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures hargnenud alkeenidele on iseloomulik  karbokatioonses intermediaadis hüdriidi või alküülrühma 1,2-nihe, mille tulemusena sekundaarne katioon annab stabiilsema tertsiaarse katiooni. Nii saadakse 1,3-liitumisproduktid. Näiteks
CH₂=CH-CHMe₂  +  HCl   →   CH₃-CHCl-CHMe₂  + CH₃-CH₂-CClMe₂
Erandina esineb anti-Markovnikovi liitumine HBr korral, kui protsess viiakse läbi peroksiidide juuresolekul, kuna sel juhul realiseerub radikaalreaktsioon.
Hüdrohalogeniidid ühinevad kergesti ka orgaaniliste alustega, põhiliselt amiinidega. Näiteks püridiini C₅H₅N reaktsioon vesinikkloriidiga annab püridiinhüdrokloriidi C₅H₅N•HCl, mis tegelikult on ammooniumsool – püridiiniumkloriid C₅H₅N⁺H Cl⁻.
Hüdrohalogeenimisele vastupidist protsessi nimetatakse dehüdrohalogeenimiseks. Näiteks 1,2-dikloroetaani kuumutamisel 500 °C rõhul 15–30 atm toimub HCl eraldumine ja saadakse vinüülkloriid.
Oja tee (Viljandi)

Oja tee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav on 1,4 km pikkune, see saab alguse Carl Robert Jakobsoni tänava ja Tartu tänava ristmikul, ristub Uue, Maasika, Õie, Sõstra tänavaga ja Karjamõisa teega ning lõppeb Põltsamaa teel. Tänav kulgeb osaliselt mööda Kösti järve paisu ja ületab seal Uueveski oja.
Tänava pikkus on 1428 m.
Tänava ääres asuvad Kösti järv, Kösti hüdroelektrijaam (Kösti vesiveski) ja Viljandi Metsakalmistu.
Tšatša (brändi)

Tšatša (gruusia keeles: ჭაჭა [tʃ'ɑtʃ'ɑ]) on gruusia brändi, mida valmistatakse enamasti viinamarjapressimise jääkidest (seemned, kestad). Eurooplastele on selle joogi tavapärasem nimetus itaalia grappa. Toorainena kasutatakse ka tooreid või metsikuid viinamarju, viigimarju, mandariine, apelsine või mooruspuuvilju. Destilleeritakse kaks korda, harvem ka üks kord.
Algselt oli tšatša ainult kodustes tingimustes valmistatud kange jook ehk puskar, kuid tänapäeval valmistatakse seda ka tööstuslikult viinavabrikutes. Üks kuulsamaid tšatšasid on Binekhi Estragon, mis teenis 2007. aastal Mundus Vini hõbemedali.
Grusiinid väidavad, et tšatšal on raviomadused ja soovitatavad seda paljude haiguste, sealhulgas kõrvaummistuste ja seedehäirete korral. Samuti arvatakse, et see aitab kõhuvalu korral, kui määrida välispidiselt. Üldiselt kasutatakse tšatšat ikkagi seespidiselt.
Selle alkohoolse joogi kangus on tavaliselt 45–50%, harvem ka 60%. Juuakse napsina puhtalt, kuid ka segatuna kokteilides puuviljade ja jääga. Mõnes piirkonnas tarvitatakse aperitiivina. Kuulsate gruusia toostide juurde kuulub kindlasti ka tšatša. Gruusia külalislahkus on legendaarne – tooste külaliste auks lausutakse väsimatult ning iga toosti peale juuakse. Sealjuures ei tohi unustada tšatša kangust, doseerida tuleb mõistlikult.
Vesneri vald

Vesneri vald (saksa keeles Wesslershof) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Vesneri vald Luunja vallaga.
Valla alal asus Haava ja Vesneri mõis.
Ivar Paulson

Ivar Paulson (26. mai 1922 – 6. märts 1966) oli eesti etnoloog, usundiloolane, tõlkija ja luuletaja.
Teise maailmasõja ajal siirdus Paulson Rootsi. Tema peateos Eesti rahvausundi alal on "Vana eesti rahvausk: Usundiloolisi esseid" (kirjastus Vaba Eesti, 1966). 
Paulson avaldas ka luulekogu "Päikesele vastu" (Eesti Kirjastus Orto, 1951) ning osales Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis tegevuses.
Francisco Tárrega

Francisco de Asís Tárrega y Eixea (21. november 1852 – 15. detsember 1909) oli Hispaania romantismiajastu mõjukas helilooja ja klassikaline kitarrist.
Ehkki Francisco Tárrega muusikaline looming oli koguselt tagasihoidlik - vaid 78 originaalteost ja 120 töötlust, mõeldud peamiselt enese tarbeks -, muutusid tema muusika ja kitarrimängustiil 20. sajandil mõjukateks. Ta oli keskne kuju kitarri kui soolo- ja kontsertpilli taassünnis. Tárrega tuntumate kitarripalade seas on "Recuerdos de la Alhambra", "Capricho árabe" ja "Danza Mora".
Tárrega loodud on ka meloodia, mida on nimetatud "arvatavasti maailma enim kuuldud viisiks": Nokia helin, mida on kasutatud ka reklaamides, põhineb lõigul Tárrega teosest "Gran Vals".
Tema muusika on inspireerinud Mike Oldfieldi arranžeerima Tárrega tremolo pala "Recuerdos de la Alhambra" filmi "The Killing Fields" helinduseks.
Pajusi valla vapp

Pajusi valla vapp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pajusi valla vapp.
Vapp kinnitati 22. jaanuaril 1997.

Vapi kirjeldus

Kaldjaotusega paremalt poolitatud sini-rohelisel kilbil laineline tala saatena lainelised vardad vaheldumisi asetsevate ringide ja ovaalidega  (pajuoksad)  1+1, kõik hõbedased.

Põhjendus

Hõbedane laineline tala sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge; stiliseeritud hõbedased pajuoksad meenutavad valla nime – Pajusi. Vapi sinine värvus on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva võrdkuju; roheline on lootuse, looduse ja põllumajanduse – valla elanike peamise põlise tegevusala sümbol.
L. Sprague de Camp

Lyon Sprague de Camp (27. november 1907 – 6. november 2000) oli ameerika ulmekirjanik. Oma pika, üle viiekümne aasta väldanud karjääri jooksul avaldas ta üle 100 romaani ja muid teoseid, millest tuntud on teiste imeulmekirjanike biograafiad ja hulk Conani-romaane.
Eesti keeles ei ole L. Sprague de Campi teoseid ilmunud. Eesti Raadio järjejutuna on esitatud lühijutt "Väljavalitu" ("The Exhalted").
Eddie Murphy

Edward Regan Murphy (sündinud 3. aprill, 1961 New Yorgis) on Kuldgloobusega pärjatud ja Oscarile nomineeritud USA näitleja ja koomik.
Aastatel 1980–1984 tegi ta kaasa sketšisaates "Saturday Night Live". Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Beverly Hills Cop", "Trading Places", "The Nutty Professor" ja "Dreamgirls".
Astijärve kihelkond

Ajalugu

Kihelkond moodustati aastal 1281. Patronaadiõigus kuulus Astijärve mõisa omanikule.
İhsan Doğramaci

İhsan Doğramaci (3. aprill 1915 Arbīl – 25. veebruar 2010 Ankara) oli türgi arst, ühiskonnategelane, õpetlane.
2000 otsustati talle anda Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk.
Aegviidu raba

Aegviidu raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Aegviidu raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
OpenCV

Ajalugu

OpenCV loomist alustas Intelis Gary Bradski 1999. aastal. Eesmärgiks oli luua võimsamaid arvuteid, mis kasutaks arvutinägemise tehnoloogiat. Vadim Pisarevsky ühines Bradskiga, et juhtida Vene Inteli OpenCV tarkvara meeskonda. Aja jooksul vahetas OpenCV meeskond ettevõtteid ja uurimisvaldkondi. Mitmed meeskonnaliikmed suundusid tööle robootika valdkonnas tegutsevatesse firmadesse.
Esimene alphaversioon OpenCV-st toodi avalikkuse ette konverentsil "IEEE Conference on Computer Vision and Pattern Recognition in 2000". Pärast seda, aastatel 2001 ja 2005, anti välja viis beetaversiooni. Versioon 1.0 lasti välja 19. oktoobril 2006 ja 2008. aasta keskpaigas saavutati korporatiivne toetus Willow Garage'ilt, mis lükkas hoo sisse aktiivsele tarkvaraarendusele. 1.1 versiooni tutvustusväljalase avalikustati juba 2008. aasta oktoobris.
Teine suurim uuendus toimus 1. oktoobril 2009, kui mindi üle OpenCV versioonile 2.0. Uuendused, mis sellega kaasnesid olid C++ rakendusliides, uued funktsioonid ja soorituse kiirus tõus programmis. Praegused ametlikud väljalasked ilmuvad iga kuue kuu tagant ja arendamine toimub Vene meeskonna poolt, keda toetavad erinevad äriettevõtted.
2012. augustil OpenCV toetamise võttis üle mittetulundusühing OpenCV.org, mis on ka nende ametlikuks veebileheks.

Programmeerimiskeel

OpenCV on kirjutatud C++ programmeerimiskeeles ja selle peamine liidestus ongi C++-le. Teeki on võimalik kasutada ka Pythoni, Java ja MATLAB/OCTAVE programmeerimiskeeltes, lisaks on teegi kasutamiseks mähikud (wrappers) näiteks keeltes C#, Perl, Ch, Haskell ja Ruby. Rakendusliides on kirjeldatud projekti dokumentatsioonis.
OpenCV-d arendatakse C++-is, teegi funktsionaalsus ja algoritmid uuenevad esmajärgus C++-i originaalteegis.

Operatsioonisüsteem

OpenCV töötab mitmel platvormil. Lauaarvutitel: Windows, Linux, OS X, FreeBSD, OpenBSD. Mobiilil: Android, iOS, Maemo, BlackBerry 10. Kasutajal on võimalus saada ametlikud väljalasked SourceForge'ist või GitHubist. OpenCV kasutab CMake'i tarkvara.
Armstrong Siddeley Genet Major

Kasutus Eestis

Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM kerget treeningulennukit, mis olid varustatud Genet Major I mootoritega. Sama mootorit otsustasid oma ÕGL\PON-1 lennukil kasutada konstruktorid Voldemar Post, Otto Org ja Roman Neudorf. Genet Major I mootorid said omale kolm esimest valminud lennukit. Samuti kasutati neid Lätis seitsme esimese litsentsi alusel toodetud KOD-1 lennuki tootmisel. Hilisematel PON-1A ja KOD-1 lennukeil loobuti Genet Major mootoritest de Havilland Gipsy Majori kasuks.

Genet Major I

Genet Major I oli Armstrong Siddeley Genet I mootorist arendatud 5-silindriline 105 hj (78 kW) õhkjahutusega tähtmootor. Tänu suuremale töömahule veidi võimsam. Leidis kasutust paljudel tolleaegsetel briti väikelennukitel.

Genet Major 1A (Civet I)

Genet Major 1A (Civet I Kuninglikes Õhujõududes) oli Genet Major I 7-silindriline edasiarendus. Nimivõimsus 145 hj (108 kW).

Genet Major III

Valatud klapikarpidega Genet Major IA.

Genet Major IV

Reduktoriga Genet Major IA, nimivõimsusega 160 hj (120 kW).
Marja Kallasmaa

Marja Kallasmaa (sündinud 21. augustil 1950 Kehras) on eesti keeleteadlane.
Ta on uurinud eriti Eesti saarte ja Lääne-Eesti kohanimesid ja nimestruktuuri. Ta on Eesti kohanimeraamatu üks põhiautoreid.
Aastast 1978 töötab ta Eesti Keele Instituudis.
Spektrianalüüs

Spektrianalüüs on toiming, mille tulemusena määratakse füüsikalise suuruse jaotumus üle mingi parameetri vahemiku. 
Näiteks võib elektromagnetilise kiirguse puhul spektrianalüüsi eesmärgiks olla kiirguse intensiivsuse (valguse heleduse) jaotumuse määramine inimsilmale nähtavas alas (purpurpunasest violetini) lainepikkuste või sageduste järgi (optiline spektroskoopia).
Heli puhul võib eesmärgiks olla heli (näiteks hääliku) sagedusliku jaotumuse (spektri) leidmine. Seda võidakse tahta näiteks kõne analüüsis formantide määramiseks täishäälikute ja heliliste kaashäälikute puhul (mille puhul varem kasutati ka terminit sonograafia). Helisalvestuses võib huvi objektiks olla heli spektraalne jaotumus üle kogu inimese kuulmise seisukohast huvipakkuva sagedusala (tavaliselt 20...20000 Hz).
Elektriliste suuruste (vahelduvsignaalide) puhul teostatakse spektri analüüsi väga mitmetel eesmärkidel, näiteks elektrivõrgu pinge harmoonilise koostise (reeglina kõrgemate harmoonikute olemasolu ja/või nende suuruse) kindlakstegemiseks.
Raadiotehnikas on spektrianalüüs abivahendiks mitmesuguste tehniliste probleemide lahendamisel raadiosignaali muundustrakti väljatöötamisel (projekteerimisel) ja raadio- ja sideseadmete ekspluatatsioonis.
Elektriliste ja raadiotehniliste signaalide spektrianalüüs vastab üldjoontes signaali Fourier' teisenduse teostamisele, kuid võib tehnilise teostuse poolest selle matemaatilisest esitusest lahku minna. Näiteks võidakse signaali sageduslikke komponente eristada hoopiski nende väljafiltreerimise teel analoogfiltrite abil või numbriliste meetodite abil (FFT).
Elektriliste signaalide spektrianalüüsi seadmeid nimetatakse spektrianalüsaatoriteks (Spectrum analyzers).
Mustjala kihelkond

Piirkonna ajalugu

Muinasajal moodustas Kihelkonna muinaskihelkonna põhjaosa. Aastast 1254 Liivimaa ordu valduses. Aastast 1564 Taani valduses.  Kihelkond moodustati aastal 1646, Kihelkonna kihelkonna kirdepoolsetest aladest. 
Mustjala luteri usu Anna kabel ehitati aastal 1605, Mustjala Magdaleena (Anna) kirik ehitati aastal 1863. Õigeusu Prohvet Eeliase kirik ehitati aastal 1875.
Henrik Visnapuu kirjeldas 1913. aastal Mustjala kihelkonda: 
 
„Juba kuhugile Mustjala talusse sisse astudes paistab meile mustus wastu. Mustjala rahwas elab liig mustalt. Tuleb see ehk osalt sellest, et naisterahwad tööga liig koormatud, kuid wabandataw ei ole see siiski mitte. Põrandad on pesemata, neid ei pesta isegi suurteks pühadekski mitte, ehk küll enamal jaol majadel juba laudpõrandad all on. Sööginõud on koristamata; kahwel, lauanuga ja taldrik on tundmata asi. Alati pidi toidu juurde suure wastikuse tundmusega minema, sest et nõuud millega toitu anti, olid wahest liig silmatorkawalt mustad. Poola maamõõtja ja -hindaja ütles enesel palju parema ettekujutuse olewat Eestist, nüüd olewat ta inimesi näinud, kellel sammal selga kaswanud. Kui walus see meil ka kuulda oli, siiski oli see kurb tõsi.“

Kihelkonna alad tänapäeval

Mustjala kihelkonna alad asuvad tänapäeval Saaremaa valla aladel.