google/wiki40b huggingface dataset:
GSG 9

GSG 9 (saksa GrenzSchutzGruppe 9; 'Piirivalvegrupp 9') on Saksamaa Föderaalpolitsei terrorismivastane eriüksus. Üksus loodi 17. aprillil 1973.

Ajalugu ja nime saamine

Eriüksus otsustati luua pärast Müncheni massimõrva, kui päästeoperatsioon lõppes totaalse läbikukkumisega. Nimelt üritasid eriettevalmistuseta snaiprid ja politseinikud pantvange lennuväljal päästa. Tulemuseks oli, et mitmete vigade ja valearvestuste tulemusena said kõik pantvangid, viis pantvangistajat ja üks politseinik surma. Pärast tragöödiat oli Saksamaa politsei häbistatud, põhjuseks Iisraeli ja Saksamaa ajalooline suhe.
GSG loomine kohtas alguses poliitikute vastuseisu, sest seda peeti SSi loomise katseks. Üksus otsustati siiski luua, aga erinevalt SS-ist: politsei koosseisu. Nimelt keelavad Saksamaa seadused sõjaväeüksuste kasutamise tsiviilisikute vastu. Eriüksus, mis koosneb politseinikest, lahendas selle probleemi Üksuse ametlikuks asutamiskuupäevaks sai 17. aprill 1973.
Üksus loodi Saksamaa Föderaalpolitsei koosseisu. Tollal kandis see nime Bundesgrenzschutz (Föderaalne Piirivalve Teenistus). Sellel oli 8 piirivalve gruppi ja loodav eriüksus sai üheksandaks. Kui 2005. aastal muudeti Föderaalne Piirivalve Teenistus Föderaalpolitseiks, otsustati GSG 9 nimi samaks jätta nime kuulsuse tõttu.

Operatsioonidest

GSG 9 esimene operatsioon toimus 1977. aastal ja see oli väga edukas. Eriüksus ründas koos Briti SASiga Palestiina terroristide hõivatud lennukit ja vallutasid selle. Operatsioon kestis 7 minutit ja selle käigus tapeti neljast hõivajast kolm, viga sai üks lennusaatja ja eriüksuslane. Enamus GSG 9 operatsioonidest on salastatud. On teada, et üksus on osalenud umbes 1500 operatsioonis ja relva on tulnud kasutada viiel korral.

Liikmed

Kõik Saksamaa politseinikud võivad pärast kaheaastast teenistust üksuse liikmeks kandideerida. Kandidaadil kontrollitakse psüühikat ja tervist, misjärel algab 22 nädala pikkune väljaõpe. Väljaõpe on raske ja kandidaatidest läbib väljaõppe ainult umbes 20%. GSG 9 töötajate isikuandmed on rangelt salastatud.
Türi–Paide–Tamsalu raudtee

Peatused

Tamsalu–Türi raudtee ääres asusid järgmised peatused:
Türi,
Kirna,
Paide,
Mäo,
Vodja,
Esna,
Järva-Jaani,
Võhmuta,
Vajangu,
Tamsalu.
Mats Tõnisson

Mats Tõnisson (23. märts 1853 Aidu vald – 23. september 1915 Petrograd) oli eesti kirjamees.
Tõnisson lõpetas Viljandi kihelkonnakooli ja töötas 1873–1880 Vändra Pumbioja Aleksandri vallakoolis õpetajana. 1880. aastast oli Kirikaru talu peremees. Talupidamise kõrval tegeles ta rahvaluule kogumisega, oli ajalehe Sakala kirjasaatja, lõi kaasa Jakobsoni organiseeritud kampaaniates, oli agar sõnavõtja haridusküsimustes. Juba kooli kõrvalt hakkas Tõnisson tegelema rahvaluule kogumisega. Koos Jakobsoniga andsid nad 1882 ja 1883 välja kalendri. Juba kolm aastat varem oli Tõnisson välja andnud kukeaabitsa. Oma kulu ja kirjadega andis ta 1896 välja raamatu „Mesilaste kasvatus".
Üheks hobiks oli Tõnissonil ka fotograafia. 1894 avas ta Vändras koos poja Aveliniusega „Päevapildi Töökoja". 1909. aastal sattus Tõnisson konflikti kohaliku mõisniku von Ditmariga, kes keeldus eraldamast haridusseltsile maad tütarlastekooli ehitamiseks. Tõnisson andis vajaliku maatüki oma krundist.
1912. aastal kolis Tõnisson koos abikaasaga poja juurde Türile. Ühes tema kalendris ilmunud seletus sõna "kurat" päritolu kohta tõi kaasa kohtukaasuse, mille tulemusena määrati Tõnisson kaheksaks kuuks Petrogradi vanglasse, kus ta ka suri. Mats Tõnisson on maetud Türi vanale kalmistule.
Tõnisson tõi eesti keelde mitmeid uusi eesnimesid. Neist tuntuimad on näiteks Meeli, Õie, Õnne ja Milvi.
Nõmme Muuseum

Nõmme Muuseum on muuseum Tallinnas Nõmme asumis Nõmme raudteejaama hoones aadressil Jaama 18. 
Muuseumi juhib alates selle taastamisest Piret Loide.

Ajalugu

Nõmme Muuseum asutati 13. novembril 1935 Nõmme Linna Muuseumi Komitee eestvedamisel. Asutus sai enda kasutusse peale koolide välja kolimist tühjaks jäänud Glehni vorstivabriku hoone aadressil Pärnu mnt 320. Muuseumi eesmärgiks oli talletada kõik Nõmme omavalitsusse ja seltsiellu puutuv. Esimesed esemed annetati jaanuaris 1936 ja 1939. aastaks oli fondinimistus üle 700 museaali.  
Asutus likvideeriti 17. septembril 1940 ja selle varad võttis üle Tallinna Linnamuuseum, mis jagas need omakorda laiali mitmesse muuseumi (näiteks Elmar Jaanimäe karikatuurid said Eesti Kirjandusmuuseumile).

Tänapäev

Nõmme Muuseum taasavati 28. veebruaril 2002 renoveeritud Nõmme jaamahoones. Majas on kaks eksponaatide saali ja näidiskabinet, kokku on pinda 142,7 m². Püsiekspositsioon näitab Nõmme linna arengulugu alates Nõmme rajamisest Nikolai von Glehni poolt 19. sajandi lõpus kuni tänapäevani. Iga paari kuu tagant vahetatakse ajutisi näitusi.
Näpitsfriis

Näpitsfriis (saksa keeles Zangenfries, Zangenmuster 'näpitsornament', eesti keeles on selle vasteks pakutud ka terminit tangisfriis) on germaani päritoluga ornamentaalne friis, mis moodustub kolmnurkadest ja ringidest kujundatud reljeefsetest näpitsataolistest motiividest. Tuntuim näpitsfriis paikneb 6. sajandist pärineval idagootide kuninga Theoderichi hauamonumendil Ravennas. Iseloomulik ainult rahvasterännuajale, hilisemas kunstis ei esine. Tähele on pandud selle ornamendi kontrasti roomapärase hoonega kui midagi spetsiifiliselt mitte-roomapärast, kuigi ka antiikne pärlvööt esineb hoone kaunistuste hulgas.

Oletused ornamendi päritolu kohta

Sarnane kujund on leitud Lõuna-Skandinaavia ja Jüütimaa rahvasterännuaegses kullassepakunstis, üks näide on ka kullatud hõbedast reljeefne sõlg Kirchheimist (Nürtingen, Württemberg), mida on peetud Skandinaaviast pärinevaks. Sama ornament ääristab reljeefse loomastiilis ornamendiga sõlgesid, mis on leitud Vedstrupist, Høvlsbakkest ja Hove Møllest Sjællandilt. Kuivõrd germaanlaste puithooneid pole säilinud, jääb selle kullassepakunstis hästi tuntud ornamendi esinemine ka tolleaegsetel hoonetel vaid oletuseks.
Teine seletus tuleb ette Itaalia kunsti- ja reisijuhtides, kus viidatakse S. Ferri tõlgendusele, milles võrreldakse Theoderichi mausoleumi väliskujunduse sarnasust ümmarguse telgiga: ornament peaks sel juhul kujutama riputusrõngaid, mis hoiavad ülal telgi seinu.
Metalli tänav

Metalli tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.
Metalli tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Mehaanika tänaval. Metalli tänav on põhjakirde-lõunaedelasuunaline ning ligikaudu 340 meetri pikkune. Tänapäeval on Metalli tänava keskosa planguga eraldatud, mistõttu tänav ei ole läbitav.
Metalli tänav sai nime 1904. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Metallstrasse ja venekeelne Металлическая улица.
Henry Louis Gates

Henry Louis Gates, Jr. (sündinud 16. septembril 1950) on Ameerika Ühendriikide kirjanduskriitik, haridustegelane, publitsist ja ajakirjanik. 
Teda on tunnustatud mustanahaliste kultuuri uurimise eest.
Kalevipoja kala- ja veefestival

Kalevipoja kala- ja veefestival on Peipsi-äärsetes asulates igal aastal toimuv festival. Festival on toimunud Kasepää (sel juhul ka paralleelnimetus Kasepää kala- ja veefestival), Mustvee ja Raja asulas. Festivalil muu hulgas kaubeldakse kohalike kalakaupade, põllu- ja aiasaadustega, samuti tutvustatakse kohalikku kultuuri, mille keskmes on olnud kalapüük. 
Augustis 2018 toimub järjekorras XIV festival.
Leiutis

Leiutis on tehniline lahendus, täpsemalt tehnilise probleemi lahendamiseks loodud tehniline lahendus. Leiutise väljatöötamist nimetatakse leiutamiseks, ja vastavat väljatöötajat nimetatakse leiutajaks ehk leiduriks.
Leiutisteks ei loeta avastusi, ratsionaliseerimisettepanekuid ning korralduslikke ja äriideid ning neid ei saa patentida.
Leiutise objektiks võib olla seade, meetod, aine, kaasa arvatud bioloogiline aine, või nende kombinatsioon.
Leiutistele on Eestis võimalik taotleda patendikaitset või kaitset kasuliku mudelina 23. mail 1994 jõustunud patendiseaduse ja kasuliku mudeli seaduse alusel.
Karl Masik

Karl Masik (ka Kaarel Masick; 1721 Maarja-Magdaleena – 10. detsember 1771 Maarja-Magdaleena) oli köster.
Aastatel 1740–1771 oli Karl Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster.

Isiklikku

Karl Masiku abikaasa Mari Masik sündis 1718. ja suri 16 jaanuaril 1790. aastal. Lapsed Mari; Andres või Andreas Masik / Masing; Elias Masik / Masing;
Star Trek: Ülestõus

Tegevustik

Kapten Picard saab teate, et tema alluv Data, kes on lähetatud admiral Dougherty juurde, on aru kaotanud. Data on pantvangi võtnud uurimisjaama meeskonna, kes jälgis varjatult algelist ühiskonda planeedil. Saabunud Picard avastab, et admiral Dougherty ja So'nari rassi esindaja Ru'afo püüavad tegelikult planeedilt selle asukaid salaja minema viia. Samuti selgub, et planeedil on eriline kiirgus, mis aitab kudedel uueneda ehk tegemist on nooruse allikaga. Admiral Doughertyl aga on oma plaanid, mis ei lähe kokku ametliku Föderatsiooni poliitikaga ning kapten Picard alustab võitlust.
Pille Johanson

Pille Johanson (sündinud 9. juunil 1962 Pärnus; varem Pille Tõnnov) on eesti kunstnik ja tõlkija.

Haridus

Lõpetas 2010. aastal Tartu Ülikooli maalikunsti eriala bakalaureuseõppe ning samal aastal avatud ülikooli raames ka inglise keele ja kirjanduse eriala bakalaureuseõppe cum laude. 2012. aastal lõpetas Tartu Ülikooli maalikunsti eriala magistriõppe cum laude ja sai kunstide magistri kraadi.

Töö

Aastatel 1998–2000 töötas Tartu Kunstikooli inglise keele õpetajana. 2000. aastast vabakutseline tõlkija. 2012. aastast Tartu Kõrgema Kunstikooli maalingute osakonna lektor ja osakonna juhataja abi.

Tõlked

Tõlkinud eesti keelde raamatusarjas "Öölane" ilmunud Rex Stouti, Erle Stanley Gardneri ja Dorothy L. Sayersi raamatuid.
Tõlkinud inglise keelde Veljo Tormise "Eesti ballaadid" ja "Naistelaulud".
Arnold Trossin

Arnold Trossin (Arnold Johan Wilhelm Trossin, 29. mai 1875 Jäneda – 29. jaanuar 1943 Tallinn) oli Eesti apteeker, Nõmme Vana Apteegi asutaja.
Trossin sündis pottsepa pojana Jänedal. Vanemate perekonnanimed (ema neiuna Burova) lubavad eeldada vene päritolu. Nähtavasti on tegemist luteri usku üle läinud sisserändajatega, kes peagi hakkasid saksastuma.
1879. aastal siirdusid Trossinid Tallinna ja panid end hingekirja Niguliste (saksa) kogudusse. Pärast kooliaastaid Nikolai gümnaasiumis asus Arnold Trossin apteekriõpilasena tööle Rakveres. Sooritanud Tartus 1895. aastal abiliseeksami, töötas ta vaheaegadega kuni 1900. aasta sügiseni Tallinna Väikeses apteegis, tegi järgmise aasta hakul Moskva ülikoolis proviisorieksami ning võttis vastu koha Raeapteegis. Töökas ja asjalik proviisor võitis peagi Carl Rudolf Lehberti usalduse ja tõusis tema alaliseks asendajaks.
5. jaanuaril 1910 saatis Trossin kubernerile palve seada sisse uus maa-apteek Nõmme suvituskohas Jälgimäe mõisa piirides Tallinna kreisis, linnast 7 versta kaugusel. Kuberneri resolutsioon 31. maist 1910 lubas alustada tööd aadressil Mai (endine Apteegi) tn 4. Maja, mille Trossin üüris, oli mõeldud suvilaks. Aastaid hiljem, juba omanikuna, lasi ta teha majale juurdeehitise. Nii töötas apteek 30 aastat, kandes Arnold Trossini nime. Oma algse omaniku valdusse jäi apteek 1940. aastani.
Laurent Fressinet

Laurent Fressinet (sündinud 30. novembril 1981 Daxis) on prantsuse maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2000). 
Fressinet sai suurmeistriks 19-aastaselt 2000. aastal. Kaks aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on kahekordne Prantsusmaa malemeister (2010, 2014). Ta võitis hõbemedali 2012. aastal Plovdivis toimunud Euroopa meistrivõistlustel.
Fressinet on abielus 2006. aastast malesuurmeistri Almira Skripchenkoga.
Elisabet Richter

Elulugu

Elisabet Richter on veterinaararsti tütar.
Isa V. D. Richter arreteeriti 1933 ja suri vangilaagris 1938. Elisabet koos ema ja õega saadeti 1937 Krasnojarski oblastisse asumisele, kust vabanesid 1939. Lõpetas 1937 Leningradi 12. Keskkooli ja 1948 Leningradi Ülikooli etnograafiateaduskonna; ajalookandidaat (1961, Moskva NSVL Teaduste Akadeemia), väitekiri "Материальная культура сету в XIX–ХХ вв / к вопросу об этнической истории сету". Oli 1948–51 Eesti Rahva Muuseumi teadur, 1952–79 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi nooremteadur, 1979–87 vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: setude ajalugu ja rahvakultuur, Peipsi lääneranniku vene elanikkond.
Rudolf Kuris

Rudolf (Rudolph) Aleksander Kuris (26. november 1890 Vao, Virumaa – 28. jaanuar 1950 Luton, Inglismaa) oli Eesti põllumees, majandustegelane, poliitik.
Lõpetas linnakooli Tapal.
Ta oli vallakirjutaja Vao ja Veinjärve vallas. Ta oli Harju maavalitsuse põllumajandusosakonna asjaajaja. 
Aastast 1920 oli ta Vasalemmas asuva Vahepõllu asundustalu pidaja.
Ta oli IV Riigikogu liige ja 1927–1930 Eesti maaomavalitsuste liidu juhatuse liige.
Aastast 1934 oli ta Eesti Maapanga direktor, nõunik.
Oli tegev ka karskusliikumises.
1944 emigreerus ta Saksamaale.
Dutka mõis

Dutka mõis (saksa keeles Dutkenshof, läti keeles Dutkas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Beverīna piirkonnas Trikāta vallas Dutka külas.
Mõis rajati XVII sajandil. See on nime saanud Vāle mõisale kuulunud Dutka talu järgi, mis kuulus kuninglikule trompetimängijale Valentins Vešavale. Aastal 1682 sai ta ka Dutka mõisa maade omanikuks ja mõis sai siis nime talle varem kuulunud majapidamise järgi.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 seitse adramaad, sellele allus 110 mees- ja 132 naishinge.
III liiga 1999

III liiga 1999 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 1999. aasta hooaeg.
Olev Anton

Olev Anton (24. september 1935 Päde küla, Vaimastvere vald – 18. september 1998) oli eesti ajakirjanik ja näitekirjanik.
Õppis Kõola ja Selli algkoolis, Vaimastvere 7-klassilises koolis 1943–1950, Jõgeva keskkoolis 1950–1954, EPA maakorralduse erialal 1954–1959.
Ta töötas Rahva Hääle toimetuses 1959–1963, Edasi toimetuses põllumajandusosakonna juhatajana ja korrespondendina 1963–1988, Maalehe toimetuses oli 1987–1988 osakonnajuhataja, 1988–1991 erikorrespondent, 1991–1992 peatoimetaja. 
Olev Anton on maetud Laiuse kalmistule.
Georg Friedrich von Grotenhielm

Georg Friedrich von Grotenhielm (Venemaal tuntud kui Georgi Jevstafjevitš, vene keeles Георгий Евстафьевич фон Гротенгельм) (19. oktoober 1721 – 8. september 1798) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane.

Elulugu

Grotenhielm põlvnes 1653. aastal aadeldatud suguvõsast. Tema isa oli Roodi ja Kolu mõisnik rittmeister Magnus Gustav von Grotenhielm (1687–1753) ja ema Stettinist pärit Charlotta Sophia Elisabeth Marcks (1704–1743). 1738. astus ta Venemaa sõjaväeteenistusse. Tema esimeseks teenistuskohaks oli Butõrski jalaväepolk. 1757. aastaks oli ta tõusnud premier-majori auastmesse. Osales Seitsmeaastases sõjas, kus oli 1759 . aastal Laadoga polgu alampolkovnik. 1762. aastal ülendati polkovnikuks ja Vene-Türgi sõjani alguseni teenis ta Butõrski jalaväepolgu komandörina. Sõjas türklastega näitas üles vaprust ja teda autasustati nii Püha Georgi III klassi kui Püha Anna ordeniga. 1774. aastal omistati talle kindralporutšiku aukraad. Pärast sõda teenis ta Valgevene diviisis. 1779. aastal sai temast Eestimaa viitsekuberner, kellena oli ametis 1783. aastani. 1783−1786 oli ta Tallinna asehaldurkonna tsiviilkuberner. Selles ametis hoolitses ta uue asehalduskorralduse rakendamise eest Balti kubermangudes. 1786. aastal ülendati kindral en chefiks ja nimetati senaatoriks. Läks aga juba järgmisel aastal haiguse tõttu erru ja elas oma viimased eluaastad Roodi mõisas. 8. augustil (vkj) 1780. aastal immatrikuleeriti ta Liivimaa rüütelkonna matriklisse. 1752. aasta 4. juulil (vkj) oli suguvõsa võetud Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

Mõisavaldused

Tema isa Magnus Gustav von Grotenhielm oli talle restitueeritud Roodi suguvõsamõisa müünud 1743. aastal Pärnu raehärra Jakob von Dohrenile. Grotenhielm lunastas nüüd mõisa välja ja pantis mõisa seejärel Dohrenile, kuid ta tegi seda ilma riigipoolse kinnituseta. Tema noorem vend porutšik Niels Diedrich von Grotenhielm püüdis 1763. aastal kasutada oma eelisostuõigust (Näherrecht), kuid kaotas Liivimaa õuekohtus. Kaasus kaevati edasi riigijustiitskolleegiumi ja 1772. aastal võeti mõis hoopis riigile. Keisrinna Katariina II doneeris Roodi aga 1773. aastal kindral von Grotenhielmile, kellele see kuulus veel 1785. aastal. Samuti oli tema omanduses Järvamaal Kolu mõis.
Shanon

Muusikaline karjäär

Shanoni läbilöök algas Kanal 2 saates "Reporter", kus pärast bändi intervjuud kõlas ka laul "Üksinda". Hiljem sai loost uudistesaate krimilugude tunnusmuusika.
2007. aastal ilmus ansambli esimene singel "Üksinda", mis püsis raadiote edetabelites terve aasta. Samal aastal avalikustati bändi teine singel "Draama".
2009. aasta jaanuaris ilmus CD-formaadis kolmas singel "Lumekuninganna" koos nii albumi-, kui ka raadioversiooniga. Augustis avaldati neljas ja viimane singel "Läbi pisarate" nende debüütalbumilt "Üksinda". See oli bändi esimene pala koos uue laulja Taavi Immatoga. Lugu  saavutas 2009. aasta Numero Uunos kolmanda koha, Raadio Elmari Aastahiti edetabelis neljanda koha (ja kuuenda koha looga "Lumekuninganna") ning R2 aastahiti galal neljanda koha. Debüütplaat "Üksinda" tulimüügile 27. augustil 2009. Esmaesitlus toimus 18. septembril Tallinnas Rock Cafés.
2010. aasta 1. aprillil teatas bänd laialiminekust, mis osutus aprillinaljaks, ja sama kuu lõpus esitleti juba viiendat singlit "Murtud", millele loodi augustis video Keila jões Jõgisoo viadukti all. 12-liikmeline Balti Filmi- ja Meediakooli tudengitest koosnev meeskond ning kaks näitlejat filmisid režissöör Helen Takkini juhendamisel seda kolm päeva ja ööd.
2011. aasta aprillis nägi ilmavalgust bändi kuues singel "Tuhat ja üks ööd", mis tõusis raadiote edetabelite tippu. Sama aasta septembris ilmus bändil teinegi singel pealkirjaga “Kukub täht”.
2012. aasta 9. jaanuaril avaldas Shanon kaheksanda singli pealkirjaga “Jäätunud jäljed”, mis on bändi üks edukamaid lugusid. Sama aasta sügisel avaldas Shanon oma teise stuudioalbumi "Tuhat ja üks ööd".
2014. aastal ilmus kaks uut singlit. 4. märtsil ilmus “Anna lootust” ning 11. juunil “Varbad liivas”. Mõlemale loole valmistati ka muusikavideo. “Varbad liivas” on bändi üks edukamaid ja nõutumaid lugusid, millel on Youtube’i vahendusel kogunenud peaaegu 3 miljonit vaatamist. “Varbad liivas” kogus enim hääli ja võitis ka Sky Plusi Suvelaulu tiitli.
2015. aastal tegi Shanon läbi muutuse oma helipildis ja lisas rokkmuusikasse elektroonilise muusika elemente. Lugu “Ootan ööd” jõudis avalikkuse ette 17. mail 2015. Kaks kuud hiljem avalikustati ka loo muusikavideo. Teist aastat järjest võideti uue looga ka Sky Plusi Suvehiti auhind.
2016. aasta 22. jaanuaril avaldati 12. singel “Saatuse vastu” ning suve hakul (07.06.2016) teinegi “Suvi kestab veel”. 9. detsembril avaldas bänd loole ka video, mis on kokku pandud kontsertsalvestustest ja lavatagusest elust. Laulu “Suvi kestab veel” võib pidada Shanoni kõige edukamaks looks. Pisut rohkem kui aastaga kogus lugu Youtube vahendusel üle 3 miljoni vaatamise. Lugu võitis R2 Aastahitt 2016 tiitli.
2017. aasta 21. aprillil avaldas bänd loo “NaNaNaNaNa”,.
2018. aasta alguses avaldas Shanon uue hiti ,,Nüüd on see käes”, ja on praeguseks kogunud Youtube’s vaatamisi veidi üle miljoni.
2019 .Shanon võitis TV3 telesaate Eesti Muusika Karikas.
Atis Plakans

Atis Plakans (sündinud 24. mail 1968 Riias) on läti alpinist.
Ta on Läti tuntumaid alpiniste ja mägiekspeditsioonide korraldajaid, pälvinud Lumeleopardi aunimetuse ning vallutanud kaks kaheksatuhandelist mäetippu.
Plakans lõpetas Riia 6. Keskkooli ja Riia Polütehnilise Instituudi raadio- ja sidetehnika  teaduskonna.

Tõusud kaheksatuhandeliste tippu

19. mail 2006 tõusis ta Himaalajas Xixabangma kõrvaltipule Xixabangma Central Summit (8008 m). Varem on selle otsa roninud Läti alpinistidest Ilgvars Pauls 
2007. aastal juhtis ta kolmeliikmelist Läti Cho Oyu ekspeditsiooni Himaalajas ja tõusis koos Līga Plakane ja Kaspars Klapkalnsiga 9. oktoobril lisahapnikuta selle kaheksatuhandelise mäe (8188 m) tippu. 
2008. aastal juhtis ta Läti 6. Himaalaja ekspeditsiooni, mille käigus üritas tõusta maailma viienda mäe Makalu (8485 m) tippu, kuid sinna ta ei jõudnud. Kõrgusel 8250 oli ta sunnitud tagasi pöörduma.

Isiklikku

Tema abikaasa on Līga Plakane.
Pomerantsvili

Pomerantsvili ehk tsitrusvili ehk hesperiid on näärmelise,  eeterlikke õlisid sisaldava väliskesta, säsika vahekesta ja lõigustunud mahlase sisekestaga vili. Sisekest on jaotunud lõigukesteks, milles paiknevad seemned. Ehituselt on pomerantsvili mari.
Pomerantsvili esineb kõikidel perekonna Citrus esindajatel: apelsinipuul, sidrunipuul, laimipuul, greibipuul, mandariinipuul jt, sh ka pomerantsipuul (Citrus aurantium'i variandid), mille vilju nimetatakse pomerantsideks ehk mõruapelsinideks.
Endel Rihvk

Endel Rihvk (sündinud 2. aprillil 1939 Haapsalus) on eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu

Endel Rihvk on talupidaja poeg.
Rihvk lõpetas 1957. aastal Lihula keskkooli ja 1964. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi tööõpetuse õpetajana. Aastal 1984 lõpetas ta NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia Tööõpetuse ja Kutsesuunitluse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuri ja kaitses samas pedagoogikakandidaadi väitekirja "Взаимосвяз творческого и исполнителского компонентов деятельности учащийся в трудувом обучении".
Ta oli 1984–1989 Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri, 1989–1992 Eesti Hariduse Arenduskeskuse tööõpetuse ja kutsesuunitluse kateedri ning 1992–2002 Tallinna Pedagoogika Ülikooli töö- ja kutseõpetuse osakonna kateedri juhataja (aastast 1987 dotsent). Aastatel 1996–2002 oli Rihvk ka Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskuse metoodik, 2002–2005 Kiili kooli tööõpetuse õpetaja. Aastast 2006 on ta Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduste instituudi dotsent.

Teadustöö

Rihvk on uurinud tööõpetuse metoodikat ja tehnilise loometegevuse osa õpilasisiksuse kujunemisel. Ta on mitme õpiku ja õppevahendi koostaja ning 75 teadustrükise autor.
DeSoto maakond (Mississippi)

DeSoto maakond (DeSoto County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°88' N, 89°99' W.
Maakonna halduskeskus on Hernando ja suurim linn Southaven.
Maakonna pindala on 1287 km². Veepindala on 49 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 161 252. Aastal 2000 oli elanike arv 107 199.

Ajalugu

DeSoto maakond moodustati 9. veebruaril 1836. Maakond ja maakonna halduskeskus said nime Hispaania maadeavastaja Hernando de Soto järgi.
Konstantin Tassa

Konstantin Tassa (5. oktoober 1899 Tartu – 7. jaanuar 1969 New York) oli Eesti kohtunik.
Ta oli 1918. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja ning 1920–1922 (lõpetas 1923) üliõpilane, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Konstantin Tassa osales Vabadussõjas, oli 1922–1923 vandeadvokaadi abi Tartus ja Narvas, 1923–1924 Võru 2. jaoskonnakohtunik, 1924–1925 kohtunik Tartus, alates 1925. aastast Tartu-Võru Rahukogu, hiljem Viljandi Ringkonnakohtu liige.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Esiliiga 2015

Hooaja eel

Mullu Premium liigast välja kukkunud Jõhvi FC Lokomotiv ei avaldanud soovi Esiliigas ega Esiliiga B-s jätkata, samuti ei soovinud Esiliiga B-sse tõusta Paide Linnameeskond II, mis tähendab, et need kaks vabanenud kohta täideti sportlike kriteeriumide alusel järgmiste võistkondadega, kes selleks õigust omasid.

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²FC Irbis ei saanud meeskonda kokku ja andis loobumiskaotuse.
Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.