google/wiki40b huggingface dataset:
Xici zhuan

Sisust ja vormist

"Xici Zhuan'is" esitatakse raamatu aluselised filosoofilised põhimõtted ontoloogia, kosmoloogia, gnoseoloogia ja eetika kohta. Avatakse teose kasutamisviise ja loomist. Koos sellega tuuakse ära ka ilma täpsustusteta ennustamistehnika raudrohuvartega ja omalaadne Vana-Hiina kultuuri ajalugu.
Teoses sisalduvad erineva korrastuse ja vanusega tekstiosad. Osa neist pärineb oma kõrge sisulise ja vormilise korrastuse ning äärmise lühiduse tõttu arvatavasti pärimuslikust kultuurist (eriti I osa 1.). Teoses sisalduvad lõigud, mida on tõlgendatud teiste "Yijingi" kohta käivate kadunuks jäänud kommentaaride tsiteerimistena.
Raamat koosneb kahest osast, kummaski 12 peatükki. Erinevates väljaannetes ja tõlgetes kohtab väheke erinevaid teksti osade paigutusi, peatükkide ja nende lõikude liigendusi. On ka viide sellele, nagu oleks kogu tekst olnud jaotatud 81 (9 ruudus) lõiguks.
Tekst on hiina keele omaselt rütmiline. Kasutab koos kindlate lausete ja lõikude ehituste kordamisega ka väljendite kordamisi. Ja mõjub seeläbi vabavärsis esitatud proosana. Teksti vanemate osade eriti suur vormiline korrastatus jätab ka hiina keele tonaalsuse tõttu mulje luulest või laulust.

Ajalugu: loomine ja mõju

Teos on ühtse tervikuna loodud alles 5-4 sajandil eKr. Tekstis kasutatavate mõistete järjepidevus ja kindel omavaheline seotus näitab, et tegemist on Yi ainevaldkonnaga seotud kindlapiiriliste terminitega. Raamat sisaldab ka vormi-arvu õpetuse põhialuseid ja peamisi hiina filosoofia põhimõisteid, nende tuntuks saanud piiritlusi ja omavahelisi seostamisi. (Tao; de; sing; yin-yang; li; liikumine-peatus; pehmus-kõvadus; vorm-kuju jne.)
Teosel on olnud oluline osa hiina filosoofia arengus. Läbi selle on mõistnud "Muutuste raamatut" ja selle aluseid filosoof Wang Bi (3. sajand pKr.). Valdavalt sellest kasvasid välja "Muutuste raamatul" põhinevad Songi-aegsete filosoofide, kes kõige enam filosoofia küsimusi läbi töötasid, õpetused. See "Muutuste raamatu" lisa on läbi ajaloo olnud Muutuste uurimise üks ainestest ja toetuspunktidest.

Vaimust seoses ennustamisega

Põhitõdemus ennustamise kohta on see, et see on seotud vaimu(de)ga (shen) suhtlemisega ja ennustusviis on selleks vaid vahend. Just "vaim(ud) pole allutatav klassifitseerifatele süsteemidele (ruudule)" (I 4), "pole saavutatav läbi valguse ja varju" (I 5), just "vaimu(de) ilmnemiste teadmises seiseneb muudatuste ja teisenemiste Tee (dao) tunnetamine" (I 9), "vaimu(de) kõrgeimaks ilminguks Taevaluses on selle all toimuva põhjuslikkuste tunnetus" (I 10), "vaimu(de)ni viib (ennustamise väge (annet; de) avav) ring" ning (I 11)"vaim(ud) on rahva poolt (väljumisel ja sisenemisel) ühiselt kasutatav" (I 11) ja et just "muudatatuste läbivust ergastades ja rütmistades väljendatakse ammendavalt vaimu(d)" .
Roland Laos

Roland Laos (sündinud 28. oktoobril 1986 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2006 Tallinna 32. Keskkooli ja 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (24. lend) ja töötas seejärel kuni 2014. aastani Eesti Draamateatris.
Roland Laos on mänginud filmides "Haiguste ravi", "Eestlanna Pariisis" ja "Polaarpoiss" ning teleseriaalides "Tuulepealne maa" , "Klass: elu pärast", "Ohtlik lend” ja "Õnne 13".
Plancki valem

Plancki valemit kasutatakse valguse footonite energia arvutamiseks. 
See leitakse valemi  abil, kus  tähistab kvandi energiat,  Plancki konstanti ja  valguskvandi sagedust.
Huntingtoni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 2. veebruaril 1832.
Konoid

Konoid on Catalani pind, mille kõik moodustajad lõikuvad fikseeritud sirgega (teljega). See tähendab, et konoid on pind, mille võib moodustada liikuva sirge abil, mis lõikub ühe fikseeritud sirgega (teljega) ning on viimasega alati risti.
Pöördprojekteerimine

Pöördprojekteerimine (inglise keeles reverse engineering) on inimese loodud objekti uurimine eesmärgiga saada aru selle toimimispõhimõtetest ja ülesehitusest kas algse objekti muutmiseks või sellega sarnaselt toimiva uue objekti loomiseks.
Georg Otsa muusikapäevad

Georg Otsa muusikapäevad olid aastatel 1985–1998 toimunud muusikafestivalid, mis olid pühendatud Georg Otsale. Algusaastatel (1985–1987) kandis üritus nime Georg Otsa nimeline muusikanädal.
Festivali algatajad olid Arne Mikk ja Estonia teater.
Festivali ajal toimusid nt Estonia teatri etendused, solistide ja laulutudengite kontserdid, loengud, näitused, lauluvõistlused.
Aastal 1998 toimunud viimase, X festivali ajal avati Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis talle pühendatud muuseum.
Tohuwabohu

Tohuwabohu oli huumoriajakiri, mis ilmus 1922. aasta novembris Tallinnas. 
Ajakirja asutasid Gori, Otto Krusten ja Harald Vellner. Ajakirja andis välja Otto Krusten, toimetaja oli Gori ja vastutav toimetaja G. Tõnisson. Ajakirja päise kujundas Otto Krusten. 
Trükiti Tallinnas trükikojas Waba Maa. Ajakiri maksis 20 marka ja ilmus vaid 1 number.
Abū Muş‘ab az-Zarqāwī

Abū Muş‘ab az-Zarqāwī (sünninimi Ahmad Fadeel al-Nazal al-Khalayleh; 30. oktoober 1966 – 7. juuni 2006) oli Jordaania päritolu islamist.
Ta rajas 1999. aastal Afganistanis Herati lähedal Islamiriigi (IS) eelkäija, džihadistliku rühmituse Jama’at al-Tawhid wal-Jihad. Arvatakse, et al-Zarqawi saabus Afganistanist Põhja-Iraaki juba 2002. aastal.
Intervjuu vampiiriga

"Intervjuu vampiiriga: vampiirikroonikad" (inglise "Interview with the Vampire: The Vampire Chronicles") on 1994. aastal valminud USA fantaasiafilm, mis põhineb Anne Rice'i romaanisarja "Vampiirikroonikad" samanimelisel esimesel osal.
Neljas Dimensioon

Neljas Dimensioon on Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni üliõpilaste veebiväljaanne. Väljaande lõi 21. jaanuaril 2016. aastal Margus Hanno Murakas koos oma kursusekaaslastega Tartu Ülikoolis. Ühtlasi oli Murakas ka väljaande esimene peatoimetaja. 
2017. aasta 9. veebruaril sai väljaande peatoimetajaks Henry-Laur Allik. Alates 2019. aasta 15. veebruarist on Neljanda Dimensiooni peatoimetaja Karoliina Alaska Hussar ning peatoimetaja asetäitjad Indrek Ojamets ja Jete-Ri Jõesaar. Väljaande veebiaadress on www.4dimensioon.org.
Toimetuse koosseisus on 26 Tartu Ülikooli üliõpilast, kes kirjutavad Neljandasse Dimensiooni kirest ajakirjanduse vastu ja soovist luua midagi omanäolist. Väljaande lööklause "Värskelt. Rikkumata. Otse." viitab sellele, et toimetus tegutseb iseseisvalt ja on sõltumatu. Neljas Dimensioon on reklaamivaba ning artikleid saab lugeda tasuta. Väljaande eesmärk ei ole teenida tulu, vaid lisada mitmekesisust Eesti ajakirjandusmaastikku.
2018. aasta septembris laienes Neljas Dimensioon ka raadiosse. Kord kuus on Generaadio eetris saade “Vähemolijad”, saatejuhid on Indrek Ojamets, Romet Toomas Tiitsaar ja Lisete Reineberg.
Neljas Dimensioon on ühtlasi ka mittetulundusühing 4DIMENSIOON MTÜ. Neljas Dimensioon viis 2017. aastal läbi projekti "Noored meediatargad", mille eesmärk oli värskelt valimisõiguse saanud Tartu üldhariduskoolide õpilasi harida meediateemadel.
Neljas Dimensioon kajastab teemasid peamiselt publitsistlikes žanrides. Kindlaid teemasid veebiväljaandes ei ole, kuid üldiselt on need seotud ülikooliga. Väljaande ühed loetuimad kajastused on raamatumüüjate värbamisest Ameerikasse, Tartu korporatsioonidest, Taxify juhi tööst ja Tartu Ülikooli veidramatest õppeainetest.
Santo Antão

Santo Antão on saar Atlandi ookeanis, suurim Roheneemesaarte Tuulepealsetest saartest.
Saare pindala on 779 km².
Saar on mägine, kõrgus merepinnast on kuni 1979 meetrit.
Hoop

Hoop on perekonnanimi.
Gavieze vald

Ajalugu

19. sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Gavieze (Gut Gaweesen) ja Susta (Gut Susten) mõisade maad. Aastal 1935 oli Gavieze valla pindala 134,6 km². Aastal 1945 moodustati vallas Gavieze ja Susta külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Gavieze külanõukoguga likvideeritav Susta külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Grobiņa piirkonda.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Gavieze Puuslikumäe linnamägi, Vārtāja linnamägi koos sealse vana linnaasemega ja Zusnase muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Kaijase keskaegne kalmistu ehk Kriša küngas.
Looduskaitse all on Kadeģi pärn, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub Gavieze puuvõõrikute hoiuala pindalaga 107 ha, selle lõunaossa jääb osaliselt Jahisoo hoiuala.

Külad

Vallas on kuus küla. Valla keskus Gavieze on staatusega vidējciems ja seal oli 2019. aastal 212 elanikku. Kaks valla küla on staatusega skrajciems – Susta 26 elanikuga aastal 2005 ja Vārtāja 148 elanikuga aastal 2005. Kolm valla küla on staatusega mazciems – Gaviezes stacija 11 elanikuga aastal 2005, Kradzes 16 elanikuga aastal 2005 ja Mazgavieze 14 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kirbulised

Paljunemine

Pärast paaritumist muneb emane kirp sõltuvalt liigist 20 - 500 muna. Selleks ei lahku ta peremehe kehalt, vaid poetab munad väikeste kogumikena tema elupaika. Emased võivad muneda mitu korda, kahe munemise vahel aga peavad nad jälle verd imema. 4 - 5 päeva pärast kooruvad usjad, jalutud, kuid siiski väga liikuvad vastsed. Neil on olemas ka nõrgalt arenenud haukamissuised. Vastsed vajavad arenguks niiskust, seetõttu kaevuvad nad enamasti peremehe elukoha pinnasesse. Vastsete toiduks on kõikvõimalikud orgaanilised jäänused, mõnikord on arengu lõpetamiseks hädavajalik valmiku väljaheidete (st. pooleldi seeditud vere) söömine. Täiskasvanud vastne teeb endale võrgendniidist kookoni ja nukkub selles. Nukujärgu kestus on tavaliselt 8 - 14 päeva, kuid võib ulatuda ka mitme kuuni. Ühe kirbupõlvkonna areng võtab aega mõnest nädalast ühe aastani. Koorunud valmikud otsivad endale omal käel peremehe ja ronivad tema kehale.
Omapärane on Ameerikas, Aafrikas ja Madagaskaril elava liivakirbu (Dermatophilus penetrans) eluviis. Viljastatud emane tungib mõne imetaja nahasse ja jääb sinna elama. Tema tagakeha puhetub, lõpuks tekib haavand, mille kaudu kirp mune väliskeskkonda poetab. Liivakirbu tegevus on peremehele äärmiselt piinarikas, sest emast ei või nahas katki pigistada - see kutsub esile raske põletiku.
Pavāri raudteepeatus

Pavāri raudteepeatus oli raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene raudtee Pāle ja Staicele vahelisel haruteel Aloja piirkonnas Aloja vallas. Peatus asus Pāle raudteejaamast 5,8 kilomeetri kaugusel, avamisel jäi see Volmari kreisi Aloja valda.
Peatus avati aastal 1935 ja see oli Staicelesse viival haruteel ainus peatus. Peatus suleti aastal 1979
Vigursuusatamise maailmameistrivõistlused

Vigursuusatamise maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused vigursuusatamises ehk freestyle'is. Võistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). Tänapäeval kuuluvad võistluste kavasse muu hulgas vigurhüpped (inglise aerials), mogulsuusatamine, suusakross (inglise skicross), rennisõit (inglise half-pipe) ja pargisõit (inglise slopestyle).
Esimesed võistlused toimusid 1986 Prantsusmaal Tignes's.
23 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 23 sõidab Kadaka ja Bussijaam peatuse vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Salvatore Quasimodo

Salvatore Quasimodo (20. august 1901 – 14. juuni 1968) oli itaalia kirjanik. 1959. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Nobeli kirjandusauhinna laureaat
1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 edasi lükatud
Aba jõgi (Nigeeria)

Aba jõgi on jõgi Nigeeria lõunaosas, Imo jõe jätk.
Jõe ääres on Aba linn.
Aba jõest saab Aba linn vett ja sinna lähevad ka linna heitveed.
Tulevik (keeleteadus)

Tulevik on aja kui lause grammatilise kategooria liige, mille puhul lausega väljendatav eelneb tegevusele. Eesti keeles puudub erivorm tuleviku väljendamiseks.

Tuleviku väljendamine tegusõna olevikuvormi abil

Olevikku kasutatakse ka tulevikus toimuva tegevuse väljendamiseks: tegusõna jäetakse olevikku ja vajaduse korral kasutatakse tulevikulisuse väljendamiseks ajamäärusi, nagu homme, edaspidi, järgmisel päeval, lähemal ajal, tulevikus või tulevikutähendusega tegusõnu, nagu tuleb, hakkab, saab, jääb. 
• Homme läheme vanaema juurde 
• Tulevikus lennatakse ka autodega 
• Tuleval aastal me enam uusi puid ei istuta
• Siia tuleb uhke maja

Tuleviku väljendamine sihitisekäänete abil

Tegusõna on olevikuvormis, tegevuse tulevikulisust näitab täissihitis
• Ta ehitab endale uhke maja (sihitis)
• Ta  kirjutab sellest reisist raamatu (sihitis)
• Ta ostab kaubamajast kevadjaki (sihitis)

Tuleviku väljendamine saama abil

• Elu saab seal olema lõbus
• Meie kodu saab olema väga hubane 
• Publik saab nautima seda etendust 
Saama olevikuvorm + tud-partitsiip seisundimäärusena. 
• Tal saab artikkel kirjutatud

Tuleviku väljendamine hakkama abil

Hakkama + ma-tegevusnimi (+ ajamäärusega või muuga kindlaks määratud vaatlushetk tulevikku). 
• Järgmisel sajandil hakkame paremini elama 
• Ta hakkab sööma 
Hakkama + ma-infinitiiv väljendab situatsiooni, mis on tulevikus tõenäoline ja mille alged on olevikus olemas.
• Pomm hakkab plahvatama 
• Laps hakkab kukkuma

Tuleviku väljendamine olema abil

Olema + tud-partitsiip koos ajamäärusega.
• Homseks on tal artikkel kirjutatud 
Olema + hetkelist tegevust väljendava verbi ma-tegevusnime seesütlev vorm –mas.
• Pomm on plahvatamas 
• Laps on kukkumas

Tulevik prantsuse keeles

Erinevalt eesti keelest on prantsuse keeles eraldi vorm tegusõna jaoks tulevikus.

Tulevik tegusõna pööramisega tulevikus

• Désormais, tout ira bien (Nüüdsest läheb kõik hästi)
• Demain, il fera beau
(Homme tuleb ilus ilm)

Tulevik tegusõnast alloir + tulevikustatava tegusõna algvorm

• Je vais chanter demain, tu vas le voir. (Ma lähen homme laulma, sa veel näed seda.
• Il va falloir que tu le fasses. („Saab olema vaja“, et sa seda teeksid.)

Tuleviku abitegusõna „will“ lisamine

• I will drink milk. (Ma joon piima.)
Berliini Tegeli lennujaam

Ajalugu

Lennujaam avati 1948. aastal ühe, Euroopa pikima lennurajaga (2400 m).
Tallinnast Berliini Tegeli lennujaama hakkas esimesena lendama Estonian Air 19. augustil 2003. Liin suleti 8. jaanuaril 2007 kaheks aastaks ning seejärel avati uuesti 8. juunil 2009. Teist korda suleti liin 22. septembril 2010. Estonian Air alustas liini teenindamist veel 1. mail 2011, kuid sulges selle samal aastal. 2014. aastal avati liin uuesti, 8. novembrist 2015 jätkas liini teenindamist Nordica.
2015. aastast teenindab liini ka airBaltic.
Robert Rosen

Robert Rosen (27. juuni 1934 New York – 28. detsember 1998 Rochester) oli ameerika biofüüsik ja bioloogiateoreetik.
Ta õppis Chicago Ülikoolis ja töötas samas koos Nicolas Rashevsky'ga. Hiljem töötas ta Buffalo Ülikoolis ja Dalhousie Ülikoolis.
Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks oli matemaatiline bioloogia.
Oglala Lakota maakond

Ajalugu

Ogala Lakota maakond moodustati 1875. aastal Dakota Territooriumi koosseisus. See on saanud nime lakotade alamhõimu oglalade järgi. 2015. aasta märtsini oli maakonna nimi Shannoni maakond.
1890 leidis maakonnas aset Wounded Knee veresaun.
Eesti Jahtklubide Liit

Eesti Jahtklubide Liit (lühend EJL) on Eesti purjespordiga ja huvimeresõiduga tegelev ühendus.
EJL asutati 2. aprillil 1989 ja see on 1928. aastal asutatud Eesti Jahtklubide Liidu õigusjärglane.
Põhikirja järgi on EJLi eesmärkide hulgas purjespordi ja huvimeresõidu arendamine Eestis ja purjespordi arendamise kaudu tipp-, võistlus- ja rahvaspordi tasemel sportlike eluviiside propageerimine.
EJL ühendab Eesti jahtklubisid ja klassiliite.
Vandeadvokaadi abi

Vandeadvokaadi abi on Eesti Advokatuuri piiratud õiguspädevusega liige. Vandeadvokaadi abi võib õigusteenust osutada üksnes vandeadvokaadist patrooni juhtimisel ja juhendamisel. Patrooni määrab advokatuuri juhatus. Vandeadvokaadi abi ei ole pädev esindama või kaitsma klienti Riigikohtus ega tegutsema pankrotihaldurina. Lepitaja ja vahekohtunikuna võib vandeadvokaadi abi tegutseda advokatuuri juhatuse loal. Vandeadvokaadi abi kohta kasutatakse sageli vandeadvokaatide ja vandeadvokaadi abide ühist kutsenimetust "advokaat".
Advokatuuri üldkogul ei ole vandeadvokaadi abil hääleõigust ja teda ei saa valida advokatuuri organitesse. Vandeadvokaadi abi ei või olla advokaadibüroo omanik.
Vandeadvokaadi abina võib advokatuuri liikmeks võtta muudele tingimustele vastava isiku, kes on sooritanud vandeadvokaadi abi eksami. Seisuga 31.12.2018 oli Eesti Advokatuuri liikmete seas vandeadvokaadi abisid 350 (33,6% liikmete koguarvust).

Ajalugu

1919-1938 nimetati vandeadvokaadi abisid "vannutatud advokaadi abideks". Advokatuuri algaastatel kasvas vannutatud advokaatide abide arv kiiresti ja tihenev konkurents tekitas advokaatide seas pingeid. Räägiti advokaatide üleproduktsioonist ja ebaõnnestunult taotleti numerus claususe sisseseadmist. 1928. aastal piirati vannutatud advokaadi abide arvu ühe patrooni juures kahega ja 1933. aastal ühega. Piirangud pidurdasid advokatuuri paisumist. Kui 1. jaanuaril 1920 oli advokatuuris 15 abi ja kõrghetkel 1934. aastal 287 abi, siis 1938. aastaks oli abide arv langenud 143-le. 1938. aasta advokatuuri seadusega (RT 1938, 36, 322) jagati vandeadvokaadi abid nooremateks abideks (need, kes polnud veel eksamit sooritanud) ja vanemateks abideks (eksami sooritanud abid). 1. jaanuariks 1940 oli advokatuuris 104 abi, kellest 51 olid vanemad ja 53 nooremad abid.
Eesti Advokatuuri taastamisest 1992. aastal kuni 2018. aastani olid advokatuuri liikmeteks ka vandeadvokaadi vanemabid.
Enno Pais

Enno Pais (sündinud 30. augustil 1944 Moskvas) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Enno Pais on sõjaväelase poeg.
Lõpetas 1962 Pärnu 2. keskkooli, 1967 Moskva Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna, 1973 Moskva Ülikoolis aspirantuuri. Oli 1967–70 ja 1973–77 TPI arvutusmatemaatika kateedri assistent, vanemõpetaja, lektor, 1977–81 matemaatika õppejõud Bamako Inseneride Koolis Mali Vabariigis Aafrikas, 1981–92 TPI matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1993– TTÜ matemaatilise analüüsi ja rakendusmatemaatika õppetooli lektor. Koostanud õppevahendeid ja 7 üldhariduskooli matemaatikaõpikut.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende numbrilised lahendusmeetodid.
Ritsa järv

Rahvaluule

Legendi järgi oli Ritsa järve kohal org, kus voolas jõgi. Jõeäärsel karjamaal oli karjas kaunis tütarlaps Ritsa, kes oli kolme venna Agepsta, Atsetuka ja Pšegišha ainus õde. Vennad olid päeval jahil, õhtul kogunesid koju. Ritsa tegi süüa, vennad imetlesid teda ja laulsid. Kord läksid vennad kaugele mägedesse jahile ja jäid mitmeks päevaks ära. Ritsa igatses nende järele, vaatas tee poole ja laulis võluva häälega. Seda kuulsid kaks metsas elanud röövlit Gega ja Jupšara. Nad otsustasid kaunitari varastada. Jupšara haaras Ritsa hobuse selga. Vennad kuulsid appihüüdu ja asusid röövleid taga ajama. Pšegišha heitis röövlitele järele vägilasemõõga, kuid ei tabanud. Mõõk kukkus maha ja tõkestas jõe. Jõgi täitis hetkega oru ja muutus järveks. Ritsa rabeles töövlite käest lahti, kuid kukkus järve ja jäigi vee alla. Pšegišha heitis Jupšara järve. Ritsa veed ei võtnud teda vastu, heitsid ta üle Pšegišha mõõga ning kandsid ta merre. Gega jooksis sõbrale järele, kuid ei suutnud teda päästa ja ühines temaga. Vennad muutusid mure pärast mägedeks ja valvavad siiani Ritsa rahu.
Gustav von Lode

Gustav von Lode (ka Gustaf Lode från Livland; 1633 Loodna mõis, Läänemaa – 24. jaanuar 1705 Stockholm) oli Eestimaa meeskohtunik ja ajaloolane, Loodna (Pall) mõisnik, Rootsi sõjaväelane (ooberst),.
Tema kroonika väljavõtteid säilitatakse Riias ja ladinakeelset kokkuvõtet Peterburis, seda on kasutanud Otto Fabian von Wrangell oma kroonika koostamisel.
Somaalia lipp

Somaalia lipp on Somaalia ametlik lipp.
12. oktoobril 1954 kasutusele võetud Somaalia riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on nii värvi kui ka kompositsiooni poolest ÜRO lipp, sinise kanga keskel on valge viisnurkne täht. Lipu autoriks on Mohammed Awale Liban. Tähe iga haru esindab üht somaalide piirkonda: Briti, Itaalia ja Prantsuse Somaalimaad, Etioopia valduses olevat Ogedeni ning Põhja-Keeniat. Ilmseid vallutussoove sümboliseeriv Somaalia lipp on riigilippude seas üsna haruldane, vaid Komooride lipp väljendab teadaolevalt samu püüdlusi.
Põhja-Somaalias kuulutati 1991. aastal välja iseseisev Somaalimaa Vabariik, Kirde-Somaalias on aga aastast 1992 moodustatud Puntlandi Vabariik. Iseseisvaks kuulutas end 2002. aastal ka Edela-Somaalia. Neil Somaalia piirkondadel kes on end iseseisvaks kuulutanud, kuid jäänud ilma rahvusvahelise tunnustuseta, on ka oma lipud.
Graan

Graan (sümbol gr) on vana inglise massiühik. 
Ühiku nimetus ja väärtus põhinevad viljateral (inglise keeles grain 'viljatera'). Pronksiajast renessansini olid nisu- ja odraterade keskmised massid osa ametlikust massiühikute süsteemist, kuid pole teateid, et teri endid reaalselt kaalumiseks kasutati.
Inglise massiühikute süsteemis võeti graani aluseks ühe odratera mass, mis vastas 1 1/3 nisutera massile.
1959. aastal määrati, et 1 graan = 64,79891 milligrammi.