google/wiki40b huggingface dataset:
Carl Eduard Aspelund

Carl Eduard Aspelund (ka Karl Edvard Aspelund; 31. oktoober 1816 Kuopio – 24. märts 1902 Mäntsälä) oli Eesti ja Soome vaimulik.
Aspelund lõpetas Kuopios elementaarkooli ja Porvoos gümnaasiumi. Aastatel 1834–1846 õppis ta (immatrikuleeriti ) Helsingi Ülikoolis filosoofiat ja usuteadust. Ordineeriti 19. mail 1847 õpetajaks. Kaitses 22. juunil 1847 Helsingis filosoofiamagistri (Mag. fil.) väitekirja.
Ta oli pärast ordineerimist adjunktõpetajaks Kuopios, aga ka Tohmajärvil ja Kitees (mõlemad Põhja-Karjala maakonnas, Ida-Soome läänis. Juunis 1852 kutsuti ta Peterburi Soome Maria koguduse adjunktõpetajaks, samaaegselt oli ta kirikukooli õpetaja. Aastatel 1853–1859 oli ta (kutsuti 7. septembril/19. septembril 1853, introdutseeriti 25. oktoobril/6. novembril 1853) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja, oli samaaegselt ka mereväedivisjoni vaimulik. Võttis 22. jaanuaril/3. veebruaril 1858 puhkuse, lahkus 4. juulil/16. juulil 1859 ametist. Aastatel 1858–1865 oli ta Soome ametliku ajalehe Suomen Julkisia Sanomia vastutav toimetaja. Oli aastatel 1864–1895 Mäntsälä koguduse õpetaja, sai 10. detsembril 1889 praostiks. Jäi aastal 1895 emerituuri.
Aspelund oli aastast 1837 Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1844 Soome Kunstiühingu, Soome fauna- ja flooraseltsi, aastast 1846 Viiburi Soome Kirjanduse Ühingu liige, aastast 1855 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige ja aastatel 1854–1859 Eesti Piibliseltsi Komitee liige. ta on kirjutanud ajakirjandusse artikleid, aastal 1889 ilmus tema jutluseraamat ja mälestused Kuopiost; aastal 1897 ilmus tema teoloogiline käsitlus ristimisest.

Isiklikku

Aspelund oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Marie (1825–1866) isa Karl Fredrik Calonius oli Tohmajärvi abipastor. Tema teise naise Berta Sofia (1832–1906) isa Anders Johann Sjögren oli keeleteadlane (osseedi ja gruusia keele uurija, aga ka liivi ja komi keele uurija), ajaloolane, etnograaf ja rännumees, Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.
IT-süsteem

IT-juhistik ehk IT-süsteem (Insulated Terre, inglise k. IT-network) on elektrvõrgu juhistikusüsteem millel ükski juht ei ole ühendatud maaga (eraldustrafo sekundaarmähised on maast isoleeritud).
Seda kasutatakse olukorras, kus ühe tööjuhi isolatsiooni rike (üksikrike) ei tohi veel kaasa tuua kogu toitesüsteemi väljalülitamist, näiteks haiglates. See süsteem aitab tagada katkestusteta toitepinge meditsiiniseadmetele. Paljudel juhtudel ei garanteeri see süsteem üksi elektriohutust. Elektrilöögiohu vähendamiseks kasutatakse ka kaitseväikepingel töötavat aparatuuri, mille tööpinge on 48 volti või madalam.
Seda süsteemi kasutatakse ka sõjalaevadel jm, kus üksik isolatsioonirike ei tohi põhjustada elektrivarustuse katkemist või kus rike tuleb kõrvaldada ilma toidet väljalülitamata.

IT-juhistiku elektritoide

IT-juhistiku elektritoide võib olla näiteks üldisest elektrivõrgust läbi trafo, eraldiseisvast generaatorist või akudest.
Aron Gunnarsson

Aron Einar Malmquist Gunnarsson (sündinud 22. aprillil 1989 Akureyris) on Islandi jalgpallur, kes mängib Katari kõrgliiga klubis Al-Arabi ja Islandi jalgpallikoondises. Ta võib mängida nii kaitsva kui ka keskpoolkaitsjana.
Ta alustas karjääri 2005. aastal Islandi klubis Þór Akureyri. 17-aastaselt suundus ta Hollandisse ja liitus AZ Alkmaari noorteakadeemiaga. Klubi meeskonnas tegi ta hooajal 2007–08 ühe mängu Hollandi kõrgliigas.
2008. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Coventry City. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta liigahooaja esimeses mängus Norwich City vastu. Karjääri esimese värava lõi ta 14. veebruaril 2009 Inglise karikamängus Blackburn Roversi vastu. Sama aasta lõpus valiti ta Coventry City aasta mängijaks.
2011. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Cardiff City. 2012. aasta veebruaris mängis ta klubiga Inglismaa liiga karikafinaalis Liverpooli vastu, kelle kaotati penaltiseeria järel. Hooajal 2013–2014 mängis ta klubiga Premier League'is. Esimese värava Inglise kõrgliigas lõi ta 25. augustil 2013 Manchester City vastu. 2015. aastal sõlmis ta klubiga uue lepingu. 2017. aastal valiti ta Cardiff City aasta mängijaks. Hooajal 2017–18 võideti esiliiga ja tõusti pärast nelja hooaaega taas kõrgliigasse.
2019. aastal liitus ta Al-Arabiga.
Debüüdi Islandi koondises tegi ta 2. veebruaril 2008 ning on kuulunud alatest sellest ajast regulaarselt koondisse. Esimese värava lõi ta koondise särgis 10. oktoobril 2014 EM-i valikmängus Läti vastu. 2012. aasta augustis määrati ta esimest korda koondise kapteniks. Gunnarsson on Islandi koondisega osalenud 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tema vanem vend Arnór Þór Gunnarsson on käsipallur ja ta kuulub Islandi koondisse.
Choctaw' maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1847. aastal ja sai nime tšokto indiaanlaste järgi.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 859.
Digiõigused

Digiõigused on infoühiskonnale spetsiifiline osa inimõigustest, mis tõusevad esile digitehnoloogia laialdase kasutamisega tekkinud probleemidega ühiskonnas ja seal kehtivates võimu- jm suhetes.
Digiõiguste tüüpilised näited on võrguneutraalsus, õigus unustada, platvormist sõltumatus, panoraamivabadus jpm.
Digiõiguste eest seisavad organisatsioonid nagu Electronic Frontier Foundation, Free Software Foundation, Internet Society, European Digital Rights, Open Knowledge, Communia Association jpt.
Klassikatähed 2014

"Klassikatähed 2014" oli Eesti Televisiooni saatesarja "Klassikatähed" 2014. aastal eetrisse läinud teine hooaeg, kus võistlesid noored klassikalise muusika interpreedid.
9. märtsil 2014 alustasid võistlemist klarnetist Taavi Orro, flötist Anni Ruugla, pianist Jakob Teppo, saksofonist Rene Laur, viiuldaja Katariina Maria Kits, akordionist Henri Zibo (noorim osaleja, 17-aastane), flötist Pipilotta Neostus ja sopran Elina Netšajeva.
Telekonkurss "Klassikatähed 2014" koosnes kuuest televooru otsesaatest Eesti Televisioonis ja 26. märtsil Estonia kontserdisaalis toimunud kontserdivoorust. Konkursi lõpetas 16. aprillil Estonia kontserdisaalis toimunud finalistide galakontsert.
13. aprillil toimunud finaalsaatesse jõudsid Katariina Maria Kits, Henri Zibo ja Elina Netšajeva. Žürii hääletuse võitis Henri Zibo, publiku häälte lisamisel võitis konkursi Katariina Maria Kits.
Wörgl

Transport

Wörgl on tähtis raudteesõlm liinil Innsbruckist Münchenisse ja sise-Austria liinil Salzburgi. Selle raudteejaam on 10. detsembrist 2006 määratletud kui Hauptbahnhof (saksa: peajaam).
Euroopa tee E641 ühendab Wörgli Salzburgiga, teed E45 ja E60 (Austria autobahn A12) läbivad Wörglit.

Teine maailmasõda

Lähedalasuv Itteri loss oli paigaks ühele viimastest Euroopas ja kõige ebaharilikumale lahingule Teises maailmasõjas. Itteri lossi lahingus võitlesid 5. mail 1945 alistunud Wehrmacht väed, Ameerika Ühendriikide maaväed, Austria vastupanuliikumise võitlejad ja endised Prantsuse poliitvangid 17. Waffen-SS Panzer Grenadier diviisi vastu. Alistunud Wehrmachti vägede juht major Josef "Sepp" Gangl tapeti lahingus ja on maetud Wörgli linnakalmistule. Üks linnatänav on nimetatud Sepp Gangli järgi.

Wörgli eksperiment

Wörgl oli Suure depressiooni ajal "Wörgli ime" paik. See sai alguse 31. juulil 1932, kui anti välja "Sertifitseeritud hüvitusarved", kohaliku raha vorm, mis on üldiselt tuntud kui tempeltähik või Freigeld. See oli majandusteadlase Silvio Geselli rahandusteooria, mida rakendas linna tolleaegne linnapea Michael Unterguggenberger.
Eksperimendi tulemuseks oli tööhõive kasv ning see tähendas, et kohalikud projektid, nagu uued majad, veehoidla, suusahüppemägi ja sild, võis kõik ellu viia, trotsides depressiooni ülejäänud riigis. Inflatsioon ja deflatsioon arvati ka eksperimendi kestel olematuks.
Hoolimata suurest huvist sel ajal, sealhulgas Prantsuse peaminister Édouard Daladier ja majandusteadlane Irving Fisher, peatas Austria Rahvuspank 1. septembril 1933 "eksperimendi".
2006. aastal paigutati alates raudteejaamast läbi vanalinna verstapostid selle ajaloo näitamiseks.
Palikir

Palikir on linn Mikroneesias, 1989. aastast Mikroneesia pealinn. Asub Pohnpei saarel. Elanike arv oli 2000. aastal 6444.
Bałbasava

Ajalugu

Asulat mainitakse esimest korda aastal 1598. Balbasava hakkas siiski arenema alles aastast 1939, mil sinna rajati sõjaväelinnak. Aastail 1952–1991 kandis Balbasava nime Sõjaväelinnak nr 20. Lennuväljal paiknesid pommitajad Tupolev Tu-22M3. Balbasavast sai alev aastal 2000.
Ott Aardam

Ott Aardam (sündinud 1. juulil 1980 Orissaares) on eesti näitleja.
Ott Aardam töötas aastatel 2002–2008 Ugala teatris. Aprillis 2014 valis Ugala teatri laiendatud loomenõukogu Aardami teatri loominguliseks juhiks.
Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum

Amandus Adamsoni Ateljeemuuseum on skulptor Amandus Adamsoni elu ja loomingut tutvustav muuseum Paldiskis Amandus Adamsoni tänav 3 . Muuseum loodi Harjumaa muuseumi filiaalina 2005. aastal ning avati külastajatele 2010. aastal.
1. Eesti jalaväediviis

1. Eesti jalaväediviisi moodustamine

Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee taotles luba Venemaa sõjaväevõimudelt 1917. aasta suvel 1. Eesti jalaväediviisi formeerimiseks. 1917. aasta augustis oli Vene Põhjarinde olukord Riia all kujunenud väga raskeks, tegelik võim sõjaväes oli läinud komiteede ja nõukogude kätte ning demoraliseerunud sõdurid lahkusid hulgakaupa rindelt. Sama olukord valitses ka 118. jalaväediviisis, mis vastutas Lääne-Eesti ja saarte kaitse eest. Seetõttu suhtus eesti jalaväediviisi moodustamise mõttesse positiivselt ka Vene väejuhatus. Kuid luba sellegipoolest ei tulnud ning Eesti Sõjaväelaste Ülemkomiteel käinuks diviisi varustamine üle jõu.
1917. aasta novembris kutsuti Eestisse alampolkovnik Jaan Soots, kes asus diviisi formeerima. Luba diviisi formeerimiseks saadi alles detsembris. 6. detsembril 1917 allkirjastas J. Soots diviisiülema kohusetäitjana esimese päevakäsu ning alustas Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee korraldusel Eesti diviisi formeerimist. Jaan Soots ei olnud diviisiülem kaua, enne jõule 1917. aastal asus diviisiülema ametikohale Soomes tagasi jõudnud alampolkovnik Johan Laidoner ja Sootsist sai staabiülem. Hiljem aga alampolkovnik Andres Larka.
Diviisi staabi ülesanne oli kõigi eesti rahvusväeosade juhtimine. Peale nelja jalaväepolgu, mis diviisi staabile allutati või selle alluvuses moodustati, alustati ka suurtükiväebrigaadi, ratsaväepolgu ja väiksemate eriüksuste formeerimist.
Komparaator (analoogtehnika)

Komparaator on analoogelektroonikas lülitus, mis võrdleb kahte elektripinget. Väljundsuurus väljendab binaarkujul (kahendarvuna), kumb sisendpingetest on kõrgem.
Komparaatori töö sarnaneb operatsioonvõimendi tööga. Kui pinge on mitteinverteerival sisendil (+) kõrgem kui inverteerival sisendil (–), siis on väljundis 1, vastupidisel juhul 0. Seega võib niisugust koparaatorit vaadelda ka 1-bitise analoog-digitaalmuundurina.
Komparaatori sisendastmeks olev diferentsvõimendi peab taluma kõrget sisenditevahelist pinget, peaaaegu kuni toitepingeni. Väljundpinge väärtused on kohandatud järgneva  loogikaelemendi sisendiga.
Virtuaalmasin

Ajalugu

Mõiste virtuaalmasin nagu ressursside kogum, mis emuleerib reaalse masina käitumist, tekkis Cambridge'is 1960. aastate lõpus selles kontseptsioonis nagu Manchesteri arvutusmasina "Atlas" virtuaalmälu laiendamine. Üldiselt arvutusprotsess põhineb sellisele mälule olevas tööruumis, millele tal on olemas juurdepääs.
Tingimusel, et konkreetne situatsioon selles tööruumis vastab ootustele, ei oma protsess vahendeid määramiseks, kas antud ressurss on tõesti füüsiline seda tüüpi ressurss, või on ta imiteeritud teiste ressursside tegevustega, mis toovad kaasa analoogsetele sisu muutustele tööruumis.
Näiteks ei õnnestu protsessil määrata, kas ta kasutab protsessorit monopoolselt või multiprogrammeerimise režiimis koos teiste protsessidega. Virtuaalmasinas ei saa mitte ükski protsess olla kasutatud üksikult ja kõik süsteemseid ressursse määratakse nagu ressursse potentsiaalseks koos kasutamiseks. Virtuaalmasinate kasutamine loob sidemeid kasutajate vahel, kes töötavad ühes arvutussüsteemis, andes kindlat andmetekaitse taset. Virtuaalmasina põhiidee on paljude operatsioonisüsteemide all, nii näiteks, IBM VM/CMS ja DEC VAX/VMS.
Esialgu oli virtuaalmasin IBM-i suurarvutite tarkvara, mille töötasid välja nende arvutite kasutajad ja mille IBM võttis hiljem oma süsteemseks tooteks (VM/SP). Vestlusmonitori süsteem annab virtuaalmasinale interaktiivse töö võime.
Hiljem hakati virtuaalmasinaks nimetama igasugust interpretaatortarkvara, mis tõlgib keskprotsessorile arusaamatus programmikeeles kirjutatud koodi sellele mõistetavateks käskudeks.
Äio (Metsatöll)

Äio on ansambli Metsatöll neljas stuudioalbum. See ilmus 2010.
Albumi kaanekujundusel on kasutatud Jüri Arraku maali "Kuju kujuga".
Sofia Hellqvist

Noorpõlv

Sofia Hellqvist sündis Stockholmi lähedal asuvas Danderydi haiglas. Tema esimesed eluaastad möödusid Täbys. Kui Sofia oli kuuene, kolis ta perekond Dalarna läänis asuvasse Älvdalenisse. 
Sofia Hellqvistil on vanem õde Lina ja noorem õde Sara. Kooliajal olid tema hobideks tantsimine, teater ja klaverimäng. 
18-aastaselt kolis Sofia Hellqvist Stockholmi, kus töötas ettekandja, baaridaami ja glamuurimodellina.
2004. aastal sai ta meesteajakirja Slitz lugejahääletuse tulemusel tiitli "Miss Slitz 2004". Muuhulgas ilmus ajakirjas topless-pilt, millel Sofia poseeris boamaoga.
2005. aastal lõi ta kaasa tõsieluseriaalis "Paradise Hotel" ning jõudis sarja finalistide hulka. 
Samal aastal tekitasid kõmu fotod, millel on näha Sofiat ühel Las Vegases toimunud peol pornostaar Jenna Jamesoniga amelemas. 
Pärast tõsieluseriaalis osalemist kolis Sofia New Yorki, kus õppis raamatupidamist. New Yorgis õppis ta ka joogainstruktoriks ning tegutses joogatreenerina.
Stockholmi Ülikooli juures on ta vabakuulajana võtnud ka globaalse eetika ja lastekaitsega seonduvaid kursuseid. 
2009. aasta septembris ja oktoobris tegutses ta vabatahtlikuna Ghanas. Ta külastas lastekodusid ja aitas kaasa ühe naistekeskuse asutamisele. 
2010. aastal lõi ta koos Frida Vesterbergiga Lõuna-Aafrikas Kaplinnas elavaid vähekindlustatud lapsi ja noorukeid abistava organisatsiooni Project Playground. Kuni 2015. aasta märtsini töötas ta antud organisatsiooni peasekretärina ja seejärel auesimehena.

Abielu

2010. aasta jaanuaris kirjutati ajakirjanduses Sofia Hellqvisti ja prints Carl Philipi vahelisest suhtest. Sama aasta juunis kinnitas suhet ka kuningakoda.
27. juunil 2014 paar kihlus ja pulmad peeti 13. juunil 2015. Neil on kaks poega. Prints Alexander sündis 19. aprillil 2016 ja prints Gabriel 31. augustil 2017.
Jaan Lääne

Jaan Lääne (1. jaanuar/13. jaanuar 1899 Vitsjärve – 4. november 1977) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1921 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Vahepeal, aastatel 1919–1920 võttis ta osa Vabadussõjast. Aastal 1921 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1922–1926 õppis ta usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Ülikooli koguduses. Ordineeriti 1. mail 1927 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1927–1948 Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Siseministri otsusega 23. märtsist 1936 (nr. 1261) keelati Jaan Läänel ajavahemikul 23. märtsist 1936 13. jaanuarini 1937 teenida Märjamaa kogudust, kuna ta osales vapside liikumises. Siseministri otsusega lubati Lääne Märjamaale (vahepeal teenis ta hooldajaõpetajana Häädemeeste ja Tahkuranna kogudust; Märjamaa kogudust teenis vikaarina Theodor Varblane) tagasi 17. detsembril 1936, piiskopi otsusega 19. detsembrist 1936. Aastatel 1944–1947 oli ta ka Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja.
2. veebruaril 1948 ta arreteeriti NKVD poolt ja hiljem saadeti Siberisse, Omski oblastisse. Aastatel 1956–1977 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema poeg Olaf Lääne on Paide Püha Risti koguduse organist.
Piinamine

Piinamine on tegevus, mille eesmärk on kellelegi tugevate kannatuste tekitamine.

ÜRO piinamise vastane konventsioon

ÜRO piinamise vastase konventsiooni artikli 1 lõike 1 kohaselt on piinamine iga tahtlik tegu, millega põhjustatakse isikule tugev füüsiline või vaimne valu või kannatus eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult informatsiooni või ülestunnistust, karistada teda või kolmandat isikut teo eest, mida ta on toime pannud või milles teda kahtlustatakse või et teda või kolmandat isikut ähvardada või alandada.
Keskkonnadisain

Universaalne disain

Keskkonnadisaini saab nimetada ka universaalseks disainiks. Universaalne disain on suunatud kõigile inimestele, sõltumata nende east, kehakujust või võimetest, võttes arvesse kõiki keskkonnaga seotud probleeme ja teemasid.

Keskkonnadisaini tooted

Selleks, et toode keskkonda võimalikult vähe mõjutaks, on vaja mõelda mitmetele aspektidele, mis 80% tekivad toote disainimisprotsessis. Disainimisprotsessis arutletakse toote materjali üle, mõeldakse loodusvaradele ja toodete tootmisele üldiselt. Samuti pakendamisele, erinevate jääkide ja mürgiste ainete kõrvaldamisele ning toote ringlusele.

Keskkonnadisaini õppesuund Eesti Kunstiakadeemias

Eesti kunstiakadeemias saab õppida keskkonnadisainist lähemalt. Keskkonnadisaini eriala kuulub kujunduskunsti õppekavasse ning on mõeldud isikutele, kes soovivad omandada bakalaureuse kraadi töö/pere kõrvalt ning/või kes elavad Eesti kaugemates regioonides.

Keskkonnadisainiga tegelevad kuulsad brändid

Järgnevalt mitmed näited kuulsatest brändidest, mis keskkonnadisainiga tegelevad.

SVILU

-kasutab kohapeal toodetud orgaanilisi materjale.

Freedom of animals

- selle brändi tooted näevad välja kui täisnahksed, ometi töötab „Freedom of animals“ taaskasutatud materjalidega, kasutades ka vähest elektrikulu (70% vähem kui paljud teised brändid oma tooteid tootes).
Kowtow
- kasutab 100% orgaanilist puuvilla.

Kosmeetikabränd Lush

- toodab looduslikke šampoone, vannivahtu ja kosmeetikume.

Numi tea

- toodab erinevaid orgaanilisi teesid.

Reet Aus

- disainer, kes kasutab oma toodete tegemisel jääke ning tema kollektsioonide tootmine säästab keskmiselt 75% vett ja 88% elektrit.
Riho Rosberg

Riho Rosberg (sündinud 20. septembril 1965) on eesti näitleja.
Lõpetas 1983. aastal Tallinna 20. keskkooli ja 1990. aastal TRK lavakunstikateedri XIV lennu. Eesti Nuku- ja Noorsooteatri näitleja alates 1990. aastast.
Järve vald

Järve vald (saksa keeles Türpsal) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Valla pindala oli 92 km² ja elanikke oli 3768 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 445 talundit ja need kasutasid 7109 ha maad.
Vallas asus Järve küla, samuti Riigi Põlevkivitööstuse kaevandused ja õlitehas.
1891 liideti Järve vallaga Kukruse, Ontika, Peeri ja Saka vald.
Tallinna Kuristiku Gümnaasium

Ajalugu

Õppeasutus avati 1. septembril 1984 Lasnamäe IV mikrorajoonis Tallinna 60. Keskkooli nime all. Uue kooli avatseremoonial viibisid Tallinna Mererajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esindajad, delegatsioon Kampucheast ja paljud teised.
Kooli direktorile Vjatšeslav Gussarovile anti üle sümboolne koolikell ja võti, millele olid graveeritud kolme tublima ehitaja nimed. Piduliku aktuse lõpul saatis direktor Gussarov 5A klassi pioneerid Kristiina Tiitsi ja Hedi Kääri punaste nelkidega Maarjamäele, et avaldada tänu Teises maailmasõjas langenuile. Lilli viidi ka V.I. Lenini mälestussamba jalamile. 
Koos Eesti Vabariigi tulekuga nimetati õppeasutus ümber Tallinna Kuristiku Gümnaasiumiks. Uuele nimele andis aluse kunagi kooli läheduses asunud Kuristiku küla, mis Lasnamäe ehitamise käigus likvideeriti.

Alg- ja põhikool

Inglise keelt õpivad kõik õpilased alates esimesest klassist - peale 6. klassi komplekteeritakse paremaid õpitulemusi näidanud õpilastest inglise keele ja matemaatika õppesuunaga klass, kus õpitakse vastavalt inglise keelt ja matemaatikat süvendatult (matemaatikas on üks tund nädalas ka rühmatund). Kui leidub soovijaid, on võimalik A-keelena (esimene võõrkeel) õppida ka saksa keelt.
B-võõrkeelena õpivad kõik kooli õpilased alates kuuendast klassist vene keelt või saksa keelt.

Gümnaasium

Koolis on võimalik õppida humanitaar-, majandus- või reaalkallakuga klassis, kus õpitakse mõningaid aineid süvendatult.
Reaalklass:
Matemaatika, füüsika, joonestamine, arvutiõpetus, majandusõpetus.
Humanitaarklass:
3 võõrkeelt (inglise, vene, saksa), kirjandus (filosoofia), ajalugu (kunstiajalugu), arvutiõpetus. A- ja C-võõrkeelena saab õppida nii inglise kui saksa keelt, B-võõrkeel on vene keel.
Majandusklass:
Inglise ärikeel, majandusõpetus, arvutiõpetus
Individuaalselt võib iga õpilane valida lisaainena sekretär-asjaajamise kursuse (2 aastat, 1,5 tundi nädalas) või meediakursuse (2 aastat, 1,5 tundi nädalas), kus saab 12. klassi lõpus teha ka koolieksami.

Huvitegevus

Tallinna 60. Keskkool paistis juba algusaastatel silma aktiivse sporditegevuse poolest. Koolis tegutses maadlusring, peeti tütarlaste aeroobikakavade võistlusi. Tänaseni pakutakse Tallinna Kuristiku Gümnaasiumis võimalust osaleda jalgpalli, korvpalli, käsipalli ja kergejõustiku treeningutes. Aastaid on õppeasutuse juures tegutsenud rahvatantsurühm "Priisle" ning aeroobika- ja akrobaatikarühm "Eeva". Kevaditi peetakse kooli õuel juba üle kümne aasta linnaosa koolide laulupidu.
Eesti muusika

Rahva- ehk folkmuusika

Eesti regilaule on laialdaselt salvestatud ja õpitud, eriti neid, mida laulsid naised. Need võivad esineda mitmes vormis, sealhulgas ka töölauludena, ballaadidena ning eepiliste legendidena. Suure osa regivärsi varajasest teaduslikust uurimisest tegi 1860. aastail Friedrich Reinhold Kreutzwald, kes kasutas neid Eesti rahvuseepose "Kalevipoja" koostamisel. Siiski oli regilaul 20. sajandiks enamikus Eestist kadunud, selle elavaid traditsioone esines veel ainult Setumaal ja Kihnus. 
Traditsioonilised tuulepillid (inglise wind instruments), mis põlvnesid pillidest, mida mängisid karjused, olid vanasti laialt levinud, kuid praegusel ajal mängitakse neid harva. Muid pille, sealhulgas viiulit, kannelt (zither: eesti tõlkes tsitter), kontsertiinat ja akordioni, kasutatakse polka või muu tantsumuusika mängimiseks. 
Kannel on eesti rahvapill, mis on praegu populaarsem ameerika-eestlaste seas kui oma kodumaal. Ometi kuuluvad Eesti kandlemängijate sekka Igor Tõnurist ja Tuule Kann.
Marija Kirilenko

Isiklikku

Marija Kirilenko oli tipptennist mängides 174 cm pikk ja kaalus 61 kg.
Tamara Sõrmus

Tamara Sõrmus (aastani 1953 Tamara Sander; 29. november 1926 Tartu – 28. märts 2018) oli eesti matemaatik ja baleriin.
Ta oli aastatel 1945–1951 Vanemuise teatri baleriin.
Ta lõpetas aastal 1954 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikuna. Aastal 1963 kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja (juhendaja professor Gunnar Kangro).
Aastatel 1955–1975 töötas ta õppejõuna (aastast 1968 dotsendina) Tartu Riikliku Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedris. Aastatel 1975–1995 töötas ta õppejõuna (dotsendina) Tallinna Pedagoogilises Instituudis, hiljem Tallinna Pedagoogikaülikoolis.
Tal on uurimusi hajuvate ridade teooria alalt (ta on üldistanud selle teooria tulemusi Banachi ruumide jadadele ja operaatormaatriksitega summeerimismenetlustele). Ta on koostanud kõrgkooliõpikuid.

Isiklikku

Tema vend Georg Sander (1923–2016) oli eesti teatrikunstnik.
Kagu tänav

Kagu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku, Liiva, Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 4. aprillil 1939.
Tuli öös

Süžee

Filmi tegevus toimub ühes Eesti väikelinnas 1942. aasta sügisest kuni 1943. aasta kevadeni. Linna saabub keegi Velirand. Ülo märkab ta käes portfelli, mis kuulus nende õpetajale. Poisid teevad kindlaks, et Velirand elab õpetaja korteris ja käib sakslastega tihedalt läbi. Ülo ja Olev otsustavad inimesi nuhi ja provokaatori eest hoiatada.

Filmi retseptsioon

Arvustaja Maret Loo oli filmi suhtes üsnagi kriitiline. Muu hulgas kirjutas ta järgmist: "Taas üks Eesti film, mis ei köitnud ega erutanud, vaid tundus hõre, kiretu, igavgi." (Maret Loo. Hajukil küsimärk filmile "Tuli öös". Õhtuleht, 3. okt. 1973). Mati Unt oli filmi suhtes leebem. Ta leidis, et tunnustust väärib filmi operaatoritöö. Väikelinna oli kujutatud poeetiliselt, meeleolukalt oli filmitud videvikku ja ööd. Samuti hindas Unt positiivselt seda, et teismelisi peategelasi oli kujutatud intelligentsetena. Kokkuvõtteks tõdes Mati Unt, et mitmeid puudusi vabandab filmi pretensioonitus. (Mati Unt. Sõda alevis. Sirp ja Vasar, 21. sept. 1973).