google/wiki40b huggingface dataset:
Cserhát

Cserhát on mäestik Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest. Mäestik asub Pesti ja Nógrádi komitaadis. Keskosa moodustavad metsaga kaetud mäed, lõuna- ja põhjaosa aga künkad. Mäestiku põhjapiiriks on Ipoly jõe org. Kõrgus kuni 654 meetrit (Naszály).
Kuna Cserhát asub kõrgemate Börzsöny ja Mátra mägede vahel, on sealne kliima suhteliselt kuiv. Varem katsid kogu mäestikku tammikud ja tamme-valgepöögi segametsad. Maha raiutud tammikute asemel on hakanud kasvama robiiniad ja must mänd.
Mäestikus on kaks maastikukaitseala, mis alluvad Büki rahvuspargile. Seal asub ka UNESCO maailmapärandi nimistuse kuuluv Hollókö küla.

Geoloogia

Erinevalt kõrvalasuvatest Börzsönyi ja Mátra mägedest pole see mäestik vulkaanilise tekkega – valdav osa sealsetest kivimitest on Oligotseenist pärinevad settekivimid. Vulkaanilisi kivimeid leidub mäestiku idaosas ja mingil määral ka mäestiku keskosas.
Mäestik asub ALCAPA mikrolaamal, mis oli Triiase ajastul osa Aafrikast.
Vanimad sealsed kivimid on Triiases moodustunud paas ja dolomiit, millest on moodustunud mägismaa kõrgeimad tipud. Seejärel meri taandus ja uued settekivimid hakkasid moodustuma Eotseeni lõpus, kujunedes seejärel seal kuni Miotseeni alguseni. Miotseenis kujunes sealne piirkond laguuniks, kuhu kandus ümbritsevatelt kõrgematelt aladelt liiva ja milles tekkis mergel.
Umbkaudu 20 miljonit aastat tagasi hakkasid seal tegutsema vulkaanid, ehkki väiksema intensiivsusega kui ümbritsevatel aladel. Suur osa sealsest loodusest mattus vulkaanilise tuha alla; osalt on see vaadeldav Ipolytarnóci fossiilikaitsealal. Valdavaks purskekivimiks on rüoliit, ent esineb ka andesiiti. Suur osa magmast maapinnaele ei jõudnud, vaid moodustas lakoliite ja daike. Pliotseenis tekkis seal veidi ka basalti. 
Järgnevalt kujundasid sealse maastiku jõed, mille voolu kujundasid vulkaanilise aktiivsuse ajal tekkinud lõhed ja rikked.
Andriamanelo

Andriamanelo (1540 Imerimanjaka – 1575 Alasora) oli merinade maa (Madagaskari keskpiirkond) valitseja 16. sajandi keskpaigas. Andriamanelo oli Merimanjaka kuninganna Rangitamanjakatrimovavy teine ja noorim poeg tema teisest abielust. Andriamanelo isa oli Manelobe.
Andriamanelo viis oma pealinna Alasorasse (praegu Antananarivo kagupoolne eeslinn). Andriamanelo viis Alasora ehitamise lõpule. Ta laskis oma lossi ümber kaevata vallikraavi (hadivory). Lisaks laskis ta ehitada valvekraavi hadifetsy. Ta rajas lossi ainsa sissepääsu vavahady, kiviplaatidest portaali, mida märgistasid kuningriigi sümbolid aviavy (viigipuud). Hilisemad Imerina kuningate residentsid ehitati tema lossi eeskujul.
Merinade pärimuses on Andriamanelo kultuuriheeros, kellele omistatakse näiteks rauast relvade (odaotste; "lendav raud" või "lendav tuli") ja labidate leiutamine või kasutuselevõtt. Nende relvade ning sugulastest Menabe kuningatelt saadud tulirelvade abil hirmutas Andrianamelo oma naabreid ja laiendas oma valdusi.
Samuti omistatakse talle puust piroogide valmistamise leiutamine (viimane oli tegelikult küll tuntud juba enne Madagaskari asustamist). Samuti olevat tema võtnud kasutusele ümberlõikamise, fanorona ning alaondrana rituaali, mis võimaldab lähisugulaste abielu.
Andriamanelo saabumine märkis vazimbade valitsemise lõppu Alasoras ja Andriana dünastia algust.
Ajalooliselt on teada, et Andriamanelo ja tema poeg Ralambo panid alguse vallutustele, mis viisid ühtse merinade riigi tekkimiseni ja lõpuks Madagaskari ühendamiseni. Selleks abiellus ta oma vägeva naabri, Ambohidrabiby kuninga Rabiby tütrega (Ambohidrabiby asus Ambohimanga lähedal Antananarivost kirdes). Ta töötas oma poja Ralambo ning kõikide merinade kuningate jaoks välja dünsastiliste abielude reeglid. Ralambol soovitas ta abielluda oma venna Andriamanitany, tütre Ratsitohininaga, kuid laskis siiski venna tappa. Oma õe Rafotsindrindra Rasoavimbahoaka pani Andriamanelo mehele teisele ülikule Andriandranandole, kes aitas kaasa riigi suurenemisele ja Andriamanelo võimu kindlustumisele.
Andriantompokoindrindra, Andriandranando, Andrianamboninolona ja Zana-dRalambo amin'Andrianjaka olid esimesed andriana (aadlike) seisuse kastid peale Zanak'Andriana (kuninglik perekond) ja Zazamarolahy (mittevalitsevate vendade ja õdede perekond). Hiljem tegi Andriamasinavalona oma järglastest esimese kasti, mille nimi on ka aunimetus teenete eest kuningriigi ees.

Abielu

Andriamanelo abiellus Rabiby ja Ramaitsoakanjo tütre Randapavola Ramaitsoanalaga. Nende poeg oli Ralambo.
Saku muusikakool

Saku muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus. Kooli direktor on Rauno Valdna.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1979.
2002 valmis spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja.
1979-2017 on kooli lõpetanud 305 õpilast.
Metsamajandus

Metsamajandus on metsanduse haru, mis tegeleb metsade majandamisega: metsa uuendamise, kasvatamise, kasutamise ja kaitsega.
Põhilisteks metsa uuendamise võteteks on uuendusraie ning sellele järgnev metsaistutus või -külv, aga ka looduslikule uuendusele kaasaaitamine (seemnepuude jätmine, maapinna mineraliseerimine, metsa majandamise eeskirjas sätestatust väiksema algtihedusega metsa külvamine või istutamine) ja metsakultuuri hooldamine (noorte puukeste ümbert rohttaimestiku niitmine, kitkumine, maha tallamine või keemiline tõrjumine, ning valgustusraie ehk konkureerivate puu- ja põõsaliikide eemaldamine ja liiga tihedate puugruppide harvendamine, mõningal määral kasutatakse istutusjärgsetel põuastel suvedel ka kastmist), mujal maailmas kasutatakse mõningate puuliikide puhul uuenemist soodustava abinõuna ka langi ülepõletamist.
Metsa kasvatamise peamisteks võteteks on noorendike hooldamine, metsamaaparandus (mulla toiteainete-, happesuse- ja niiskusrežiimi parandamine, metsateede ehitamine jms), harvendus- ja sanitaarraied ning kasvavate puude laasimine. Eestis on keelatud metsa väetamine mineraalväetistega.
Metsa kasutamine on puiduvarumine, vaigutamine, dekoratiivmaterjali (sh urvad, samblikud, samblad, metsalilled, jõulukuused, suvistekased), ravimtaimede, luua- ja vihaokste, punutisevitste, puukoore (sh korgi, kasetohu, niine jt), okaste, kase- ja vahtramahla varumine, seente, marjade, puuviljade, pähklite, seemnete, tõrude ja käbide korjamine, metsa kasutamine looduskaitseks, riigikaitseks, jahinduseks, teadus- ja õppetööks, rekreatsiooniks (sh sportimine, loodusfotograafia, aja veetmine jne), kahjulike mõjude leevendamiseks (müra, heitgaaside, haisu, valgusreostuse, erosiooni, maalihete, tugevate tuulte jne tõkestamiseks), loomade karjatamiseks, mesinduseks (sh metsmesinduseks) ja religioosseks tegevuseks.
Metsakaitse hõlmab tegevusi võitluseks metsi kahjustavate teguritega (haigused, putukkahjurid, ulukite rüüsted, metsatulekahjud, üleujutused, liigne rekreatiivne koormus, keskkonna saastatus (happevihmad, kohati ka leeliselised pinnaveed jne), prahistamine, geneetiline vaesumine, geneetiline saastumine ebasoovitavate geenidega, invasiivsete võõrliikide sissetung jne.
Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium

Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium on Eesti Vabariigi suurim täiskasvanute gümnaasium.
Kooli praegune asukoht on Lasnamäel Katleri tänaval.
Varasem asukoht oli Tartu maantee 23; enne seda oli kooli asukohaks Gildi tänav 4.
Kuna mõlemad hooned oli väikesed, toimusid kooli aktused Projekteerijate majas (Rävala 8).

Kontaktandmed

Aadress: Katleri 2A, 13915 Tallinn.
Cibitoke provints

Loodus

Idas on iseloomulik troopiline mäestikumets. Põhjas ja läänes on palju rohusavanni, kohati metsasaartega. 
Cibitoke provints on eriti viljaka mullaga. 
Seal on kulda ja naftat.

Majandus

Kasvatatakse puuvilla, kohvi, banaane ja maapähkleid. 
On tubakatööstusettevõtteid. Cibitokes on toiduainete- ja tekstiilitööstusettevõtteid.
Jüri Lumiste

Jüri Lumiste (sündinud 16. juulil 1957 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.                                                                                                                                                                                                                                                                                                                             
Jüri Lumiste lõpetas aastal 1975 Tartu 1. Keskkooli. Aastal 1975 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat. Aastal 1979 lõpetas nn. Hermaküla stuudio. 1980. aastatel osales õpikodades Venemaal, 1990. aastatel osales õpikodades Türgis, Soomes, Taanis. Aastatel 1991–1992 täiendas end Jaapanis ja Saksamaal. Aastatel 1993–1999 teatri Vanemuine draamajuht.

Isiklikku

Jüri Lumiste elukaaslane on Ülle Veermäe, neil on üks laps; varasematest kooseludest on kaks last (üks poeg Helena Merziniga). Tema ema on hambaarst, isa Ülo Lumiste oli geomeetria emeriitprofessor, akadeemik.
Vjatšeslav Maimussov

Vjatšeslav Maimussov (24. september 1946 – 24. juuli 1995) oli Eesti balletitantsija.
Ta töötas RAT "Estonia" balletiartistina.
Seadus

Seadus on õigusteaduse mõistes üldise iseloomuga, üldkohustuslik ja formaalselt määratletud käitumisreeglite (õigusnormide) kogum ehk õigusakt.
Kontinentaalses õigussüsteemis on seadustel õiguskorra hierarhias ülimuslik iseloom. See tähendab, et kõik teised õiguse allikad peavad olema vastavuses seadusest tulenevate nõuetega ja seadust saab muuta või tühistada vaid seda vastuvõtnud organ.
Eristatakse seadust materiaalses mõttes ja seadust formaalses mõttes.
Seadus formaalses mõttes on iga seadusandliku võimu ehk parlamendi poolt seaduste andmiseks ette nähtud menetluses vastu võetud ja seaduseks nimetatav õigusakt sõltumata sellest, kas temas sisaldub üld- või üksikregulatsioon. Seadus materiaalses mõttes on iga õigusakt, mis sisaldab üldnorme ehk õiguse üldakt, sõltumata sellest, kas selle on vastu võtnud seadusandlik, täidesaatev (määrus) või kohtuvõim (kohtute enesekorralduslikud õigusaktid).
Heroni valem

Heroni valem on valem kolmnurga pindala arvutamiseks selle külgede kaudu. Valem on kujul , kus a, b, c on kolmnurga külgede pikkused ning p pool kolmnurga ümbermõõtu. Valemi tuletas kreeka matemaatik ja füüsik Heron esimesel sajandil.
Carl Friedrich Tenner

Carl Friedrich Tenner (vene Карл Иванович Теннер; 2. august 1783 Auvere mõis, Virumaa – 28. detsember 1859 Varssavi) oli eestlasest Venemaa Keisririigi kindralleitnant, geodeet ja astronoom ning Peterburi Teaduste Akadeemia auliige aastast 1832.
Tenner sündis Auvere mõisa mõisavalitseja pojana.
Tenner oli Venemaa teadusliku geodeesia rajajaid. 1805. aastal saadeti Venemaa diplomaatiline esindus krahv Juri Aleksandrovitš Golovkini juhtimisel Hiinasse. Tolleaegse kombe kohaselt oli saatkonnaga kaasas ka hulk teadlasi kes pidid teekonnal läbi Siberi ja Gobi kõrbe tegema erinevaid vaatlusi. Tenner sai ülesandeks luua teekonda ettevalmistav kaart koos läbitavate paikade kirjeldusega. Teekonnal kuulus Tenner Friedrich Theodor von Schuberti juhtimisel tegutsenud geograafiarühma ning alates Permist teostas rühm silma järgi kaardistamist. Peterburi tagasi jõudis geograafiarühm alles 1807. aastal.
1809–1811 märkis maha Venemaal esimese triangulatsiooni Peterburi ja Narva vahel. Märkisid algul koos Wilhelm Struvega 1816–1827 hiljem üksi kuni 1855. aastani, olles põhiline töö teostaja, maha meridiaanikaare 25° 20' Doonau ja Põhja-Jäämere vahel, mis läbib Tartu Tähetorni.
Tenner on avaldanud töid ka Maa suuruse ja kuju määramise kohta.
Ants Antson

Isiklikku

Tema poeg esimesest abielust Eve Kiviga – Fred Antson – on kulturismi- ja fitnessitreener. Abielu teise abikaasa Enega kestis 42 aastat kuni Ants Antsoni surmani.
Madu (tähtkuju)

Klassifikatsioon

Tänapäeval kuulub Madu Rahvusvahelise Astronoomiauniooni poolt kinnitatud kaasaegsete tähtkujude hulka.

Ajaloolist

Babüloonias tunnistati kahte mao tähtkuju: üks vastab tänapäevasele Hüdra tähtkujule ja teine on Bašmu, mille kirjeldajaks peetakse Vana-Kreeka astronoomi Eudoxost Knidosest, loetakse vastavavaks kaasaegsele Mao tähtkujule.
Mao tähtkuju on üks antiikaja astronoomi Klaudios Ptolemaiose poolt kirjeldatud 48 konstellatsioonist.

Mütoloogia

Vanakreeka mütoloogias kujutas Mao tähtkuju maokandjat – hiidmadu, keda hoiab kätel tervisejumal Asklepios – mao peaga kehapool vasemas käes ning sabaga osa paremas käes.
Vallo Reimaa

Vallo Reimaa (sündinud 8. mail 1961 Kosel) on Eesti poliitik ja pedagoog. Ta oli 5. aprillist 2007 kuni 23. jaanuarini 2008 Andrus Ansipi teises valitsuses regionaalminister. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
20. jaanuaril 2008 kutsus IRL-i volikogu ta regionaalministri kohalt tagasi.

Haridus

Vallo Reimaa on lõpetanud aastal 1979 Kose Keskkooli ning 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo ja ühiskonnateaduste õpetajana.
Biên Hòa

Biên Hòa on linn Vietnamis Đồng Nai provintsis.
2011. aasta seisuga elas seal umbes 800 000 inimest.
Linna pindala on 268 km².
Sõmerpalu vald (1939)

Sõmerpalu vald oli vald Võrumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Sõmerpalu valla maa-alast, välja arvatud Peetrimõisa piirkond; senise Kärgula valla maa-alast, välja arvatud osa Kärgula asunduse piirkonnast ja Saia talu maa-ala; senise Erastvere valla Koigera küla osa piirkonnast.
Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.
Vald kuulus Võru põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda.
Valla täitevkomitee esimees Hermann Vilson (Vilsen, 1. jaanuar 1905 – 13. juuli 1941) oli aktiivne kommunist, hukati.
Iseseisvusaegne vallavanem Otto Tint määrati Võru maavalitsuse poolt tagasi 12. juulil 1941.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Sulbi külanõukogu ja Sõmerpalu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.
Kesse madal

Kesse madal on Saare maakonnas Muhu vallas Suures väinas asuv madal.
Madala koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 27′ E.
Aet Ollisaar

Isiklikku

Tekstiilikunstnik Ellen Hansen oli tema vanaema. Tema abikaasa on sisearhitekt Jaak Roosi.

Liikmesus

Alates 1993. aastast Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige, Eesti Kunstnike Liidu liige.
Euroopa Tekstiilikunstnike Liidu (European Textile Network) liige Tartu Kõrgem Kunstikooli esindajana alates 1999. aastast
Kalle Kaarli

Kalle Kaarli (sündinud 27. juulil 1948) on Eesti matemaatik.
Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna; aastal 1979 kaitses füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja.
Ta on aastast 1974 matemaatikateaduskonna algebra ja geomeetria kateedri õppejõud, aastast 1983 dotsent, aastast 1994 puhta matemaatika instituudi (praegu matemaatika instituudi) professor universaalalgebra alal.
Ta on olnud Eesti Matemaatika Seltsi president.
Ta on tegelenud universaalalgebra ja rühmateooriaga.

Isiklikku

Tema isa oli põllumajandusteadlane Karl Kaarli, vend on füüsik Rein Kaarli.
ReLoad (Metallica)

Albumist

"ReLoad" lindistati stuudios samal ajal kui albumit "Load", ent üldiselt peetakse seda viimasest õnnestunumaks. Lugudes oli enam agressiivsust ning nende tase ühtlasem. Hittideks said "Fuel", "The Memory Remains" ja "Unforgiven II".
Nida

Nida (leedu Nida, saksa Nidden) on asula Kura säärel ja Kura sääre rahvuspargi Leedus, kuulub Neringa koosseisu ja on selle halduskeskus. Nida on kõige läänepoolsem Leedu asula. Nida ümbruses mitmed suured luited. Asula on tähtis turismikeskus, aastas külastab seda keskmiselt 700 000 turisti.
Rahvaarv 1650 inimest.
Nidas asuvad Thomas Manni memoriaalmuuseum, V. K. Mizgirise merevaigugalerii ja ajaloomuuseum.
Alisa Jakobi

Haridus

1995–2002 Lindakivi teatristuudio, 1995–2002 (juhendaja: S. Krassmann, O. Šhigorets) Vene draamateatri stuudio, täienduskursused (1996)

Teater

Jean Marsan "Publikule vaatamine keelatud" - Giselle Monten (1997-2000), lavastaja: Oleg Šhigorets
A.P. Tsehhov "Onu Vanja" - Ema (1998–2000), lavastaja: A. Käis
Pedro Calderon  “La dama duende”, lavastaja: Ants Matiisen

Raadio

Venekeelsete anekdootide lugemine (salvestis Raadio 4) 2002-2003

Filmograafia

2007 "Kinnunen" mängufilm-Venelanna,  režissöör: Andri Luup (Ruut  tv)
﻿2008 "Detsembrikuumus" mängufilm- Nadezda,  režissöör: Asko Kase (Ruut tv)
﻿2009 "Punane elavhõbe" – Taira õde,  režissöör: Andrus Puustusmaa (Taska )
2009  [ http://www.venesuurus.com "Vene suurus"] – Katariina I,  režissöör: Andrew Bond

Sari

2007 "Saladused" – Bella, Iiris,  produtsent: Tuuli Roosma (Reede tv)
2007 "Brigaad 3" – Nataša,  produtsent: Toomas Kirss (Tv 3)
2007 "Sekretär" Õnne 13, (ETV)

Publikatsioonid

1/2003 KPD Kirjastus, illustratsioon
06/2003 EBS ajaleht Illustratsioon
3/2003 Kunst.ee Star Varkki esindus, fotod
01/2010 PLUG In ajakiri Illustratsioon
03/2010 PLUG In ajakiri Illustratsioon
01/2012 Invest to West. Fotod
Ähtäri loomapark

Ähtäri loomapark on Soome esimene looduslik loomaaed Ähtäris. See on asutatud 1973. aastal. Pargi esimene asukas oli hirv Köpi. Pargis on üle 65 loomaliigi, kellest suurem osa on külma ilmaga kohanenud. Nende seas on pruunkaru, hunt, põder, polaarrebane, ahm, ilves ja lumeleopard.
Jaanuaris 2018 jõudsid loomaparki hiidpandad Lumi ja Pyry, kes renditi 15 aastaks.
Mira

Mira (ο Ceti) on täht Vaala tähtkujus. See oli esimene vaadeldud muutlik täht ja sai seega omasuguste tähtede, miriidide, prototüübiks. Selle tähesuurus võib muutuda kuni 1700 korda. 332-päevase tsükli jooksul kõigub selle näiv heledus palja silmaga nähtava 3ᵐ ja 10ᵐ vahel. Näiva kadumise ja uuesti ilmumise tõttu sai ta Johannes Heveliuselt nimeks Mira (ladina k "imepärane, imeline").
Mira on kaksiktäht, mille põhitäht Mira A on muutlik punane hiid ja kaaslane on valge kääbus Mira B. 
Mira kaugus Maast on umbes 300 valgusaastat. Selle avastas David Fabricius 1596. aastal. Johann Holwarda avastas 1639. aastal, et Mira heledus muutub enam-vähem reeglipärase intervalliga. 1936. aastal esitas Mira pulsatsiooniteooria Tartu matemaatik Jakov Gabovitš.
2007. aastal avastati NASA kosmoseteleskoobi GALEX abiga, et Miral on komeetidega sarnaselt saba, mis on 13 valgusaasta pikkune. Selle põhjuseks peetakse Mira suurt relatiivset kiirust 110 km/s.
Stefanus (Charalambides)

Elulugu

Ta sündis Costermansville'is Belgia Kongos (Bukavu tänapäeva Kongo DV-s). Tema vanemad olid Küprose päritolu. Ta õppis ühe aasta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis arstiteadust, kuid asus seejärel õppima Pariisi Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituuti. Samal ajal õppis ta ka Sorbonne'is.

Teenistus vaimulikuna

Ta pühitseti diakoniks aastal 1963 ja preestriks 17. novembril 1968. 25. märtsil 1987 pühitseti ta piiskopiks ja määrati Nizza piiskopiistmele (tiitliga Nazianzi piiskop). 9. märtsil 1999 valiti ta EAÕK eestseisjaks tiitliga Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Ta juhib alates 21. märtsist 2000 Tallinna peapiiskopkonda. Kuni jaanuarini 2009 täitis ta ka teiste piiskoppide kohuseid.
Aleksandr Pjatigorski

Aleksandr Moissejevitš Pjatigorski (vene Александр Моисеевич Пятигорский; 30. jaanuar 1929 Moskva – 25. oktoober 2009 London) oli vene orientalist, filoloog, filosoof, semiootik ja kirjanik, india filosoofia eriteadlane.
Ta oli Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige ja Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliige.

Elukäik

Ta sündis Moskvas, kus tema isa oli suures relvatehases peainsener. Teise maailmasõja ajal oli ta Nižni Tagilis ja töötas relvatehases. 1951. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna ja asus Stalingradis tööle ajalooõpetajana.
1956. aastal asus ta tööle NSVL TA Orientalistikainstituudis, kus aastal 1957 sai tema ülemuseks äsja NSV Liitu naasnud Juri Roerich, kelle alluvuses Pjatigorski töötas Roerichi surmani aastal 1960. Aastal 1960 ilmus Pjatigorski esimene raamat, Pjatigorski ja S. Rudini "Tamili-vene sõnaraamat". 1962. aastal kaitses ta kandidaadikraadi teemal "Keskaja tamili kirjanduse ajaloost". Samal aastal ilmus Pjatigorski raamat "Materjalid india filosoofia ajaloost". Aastast 1963 osales ta Juri Lotmani kutsel Tartu ülikoolis semiootika konverentsidel.
Aastal 1969 küsis ta tööd TRÜ psühholoogiakateedrist, ent tolleaegsel kateedrijuhatajal polnud julgust teda tööle võtta.
Pjatigorski emigreerus NSV Liidust 1974. aastal. Alates 1974. aastast elas ta Suurbritannias. Ta oli Londoni ülikooli Lõuna-Aasia ajaloo professor.
Ta on avaldanud raamatuid budistlikust filosoofiast, fenomenoloogiast, mütoloogiast ja vabamüürlusest.
Aastal 1992 mängis ta Otar Iosseliani filmis "Liblikajaht" maharadžat.

Eestis ilmunud teosed

Mitmed tema venekeelsed artiklid on ilmunud aastatel 1965–1973 TRÜ Toimetiste sarjas (semiootika ja orientalistika).
Eesti keeles on autori nõusolekul avaldatud ajakirjas Vikerkaar (1990, nr 11, lk 71–72) ühe tema algselt ajakirjas Вопросы Философии 1990/5 ilmunud intervjuu lühendatud tõlge pealkirjaga "Psühhoanalüüs ja marksism" (tõlkinud ja järelmärkuse kirjutanud Andres Herkel).
Koostööartikkel "Kultuurisemiootika teesid" on eestikeelses variandis ilmunud Tartu Semiootikaraamatukogu esimeses köites.

Tunnustused

Aastal 2000 pälvis ta romaani Вспомнишь странного человека ('Meenutad imelikku inimest') eest Andrei Belõi preemia.

Pere

Tal oli elu jooksul neli abikaasat ja sündis viis last.
Ljubov Kazarnovskaja

Ljubov Jurjevna Kazarnovskaja (vene keeles Любовь Юрьевна Казарновская; sündinud 18. juulil 1956 Moskvas) on vene ooperilaulja ja muusikapedagoog, muusikateaduste doktor, professor.
Väljaspool kodumaad äratas ta tähelepanu võiduga 1984. aastal UNESCO egiidi all peetud noorte artistide konkursil Bratislavas. 1988. aastal laulis ta Covent Gardeni laval, 1989. aastal kutsus Herbert von Karajan ta esinema Salzburgi muusikafestivalile. Hiljem on ta laulnud Metropolitan Opera, San Francisco Opera, Viini Riigiooperi, Teatro Coloni ja Houston Grand Opera laval.

Haridustee

Esialgu kavatses ta õppida Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogika Instituudi muusikateatri teaduskonnas, kuid mõtles ümber ja astus Tšaikovski-nimelisse Moskva Riiklikku Konservatooriumi. Ta lõpetas konservatooriumi 1982. aastal ja 1985. aastal samas ka aspirantuuri.

Isiklikku

Ta abiellus 1989. aastal Austria muusikaprodutsent Robert Roszykiga. Nende poeg Andrei (sündinud 1993) on muusik.
Turks ja Caicos

Ajalugu

Turksi ja Caicose põlisasukateks olid aravakid, kes alistati kariibide poolt. Saared avastas eurooplaste jaoks hispaania konkistadoor Juan Ponce de León.

Majandus

Saartel on käibel USA dollar.
Raadio Uuno

Raadio Uuno oli eestikeelne raadiojaam Eestis.
Raadio Uuno alustas tegevust 1994. aastal, olles esimene muusikajaam Eestis. Raadio omanikuks oli Eesti suurim raadiogrupp AS Trio LSL. 2004. aastast oli raadio peatoimetaja Andres Panksepp.
5. septembril 2016 teatas Trio LSL Raadiogrupp, et Raadio Uuno lõpetab peagi tegevuse ja selle asemele luuakse sarnasele sihtrühmale suunatud raadiojaam. Raadio Uuno lõpetas tegevuse 16. oktoobril 2016 ja selle asemel alustas tööd uus raadiojaam MyHits.
Anneli Surva

Anneli Surva (kuni 1989 Anneli Paesüld; sündinud 28. märtsil 1965) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal 1988. aastal professor Ants Üleoja klassis. 
Alates 1983 on ta Salme Kultuurikeskuse naiskoori "Ilo" dirigent, aastast 1987 peadirigent. Juhatanud segakoori "Kungla", Virumaa Poistekoori ja Mustamäe Lasteloomingu Maja muusikastuudio "Hellas" koore. 
Ta oli Eesti Naislaulu Seltsi juhatuse liige 2002–2006 ja Eesti Kooriühingu muusikatoimkonna liige 2004–2006. Eesti Rahvusraamatukogu naiskoori dirigeerib ta alates 1995. aastast.

Isiklikku

Tema abikaasa on koorijuht Hirvo Surva.
HMMWV

HMMWV (akronüüm inglise keelest: High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle, otsetõlkes 'suure liikumisvõimega mitmeotstarbeline ratassõiduk'), tuntud ka kui Humvee, on nelikveoga kergveok, mida sõjaväe tarbeks toodab USA autotootja AM General. 
USA sõjaväes on Humveedega asendatud Vietnami sõjast kasutuses olnud Willys MB-d, M151-d, Gama Goatid ja teised kergveokid. See sõiduk on kasutusel ka mitme muu riigi ja organisatsiooni armees. 
Humveest on toodetud ka tsiviilkasutuseks sobilikke mudeleid. Sõidukit kasutati edukalt 1991. aasta lahesõjas, kus see sai hästi hakkama ohtlikul kõrbepinnasel, sõjast saadi inspiratsiooni tsiviilkasutuseks sobiliku Hummeri tootmiseks. Pärast pikka uuringuteprotsessi otsustati 2016. aastal Humveed järk-järgult asendada JLTV-ga (Joint Light Tactical Vehicle).
Škoda Auto

Škoda Auto on Tšehhi autotootja, mille omanik on alates 2000. aastast Volkswagen AG.
Tõnu Tunnel

Tõnu Tunnel (sündinud 31. juulil 1987) on Eesti fotokunstnik.
Ta lõpetas 2011. aastal bakalaureusekraadiga Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskonna fotograafia eriala.
Tunneli fotosid on avaldatud fotonäitusel "Eesti läbi 100 silmapaari".