google/wiki40b huggingface dataset:
Oskar Kallas

Oskar Philipp Kallas (25. oktoober 1868 Kaarma Kirikuküla – 26. jaanuar 1946 Stockholm) oli Eesti rahvaluuleteadlane ja diplomaat. Oli Eesti saadik Helsingis, Londonis ja Haagis.
Osales Miina Härma Gümnaasiumi ja Eesti Olümpiakomitee asutamises ning vedas Eesti Rahva Muuseumi asutamist. Kogus rahvaluulet ning tegi uurimisretki lutsi maarahva, setude ja Kraasna eestlaste juurde.

Elulugu

Aastal 1887 astus Kallas pärast Kuressaares gümnaasiumi lõpetamist Tartu Ülikooli õppima klassikalisi keeli ning astus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Jakob Hurda üleskutsel kogus Saaremaalt rahvapärandit ning hiljem korraldas kogumisretki ka Viru- ja Läänemaale.
Aastal 1892 lõpetas ta Tartu Ülikooli ja siirdus õppima Helsingisse (1892–1893), kus keskendus etnograafiale ja soome-ugri keeltele. Helsingis omandas ta 1901. aastal doktorikraadi käsitledes oma doktoritöös Eesti rahvalaule ja nende levikut. Seejärel töötas mõned aastad Peterburi ülikoolis võrdleva keeleteaduse eradotsendina, kust suundus 1903. aastal perega Tartusse.
Osales Miina Härma Gümnaasiumi asutamises 1906. aastal ja oli selle kooli esimene juht. Samuti vedas ta alates 1907. aastast Eesti Rahva Muuseumi asutamist. Kallas aitas täiendada EÜSi raamatukogu, mis kingiti muuseumile, millest kasvas hiljem välja Eesti Kirjandusmuuseum.
Aastatel 1918–1920 oli Kallas Helsingis Eesti diplomaatiline esindaja. Ta oli 1920–1922 Eesti saadik Soomes ning 1922–1934 Suurbritannias ja Hollandis.
Külastas 1895. aastal olümpiamänge ning propageeris olümpiaideid. Tegutses 1912. aastal Stockholmis Eesti olümpiareporterina ning koostas 1919. aastal Eesti Spordi Liidu põhikirja. Oli üks Eesti Olümpiakomitee asutajaliikmeid.
19. novembril 1929 sai ta Tartu Ülikooli audoktoriks.
Elas alates 1934. aastast Tallinnas.
Valiti 1935. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlaseks.
1944. aastal põgenes Rootsi, kus kaks aastat hiljem suri. Tema põrm maeti Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Ta on uurinud põhjalikult lutsi maarahva keelt ja kultuuri.

Isiklikku

Oskar Kallase vanemad olid Kaarma koguduse köster Mihkel Kallas (1824–1896) ja Wilhelmine Allas (1829–1894). Ta oli alates 1900. aastast abielus kirjanik Aino Kallasega, kelle isa oli Helsingi ülikooli professor Julius Krohn.
Oskar Kallase vend Rudolf Gottfried Kallas (1851–1913) oli eesti koolikirjanik, pedagoog ja vaimulik; vend Eduard Kallas (1858–1900) avaldas mitu luulekogu; õde Ida Kallas (1853–1930) abiellus eelkoolipedagoogika teerajaja Carl Heinrich Niggoliga ja oli Jakob Hurda laste kasvataja; õde Wilhelmine (1863–1923) abikaasa oli Kaarma Õpetajate Seminari kauaaegne vanemõpetaja Johann August Kirotar ja nemad olid diplomaat Elmar Kirotari vanemad.
Oskar ja Aino Kallase elust valmis 1997. aastal režissöör Kirsti Petäjäniemi Soome-Eesti ühisfilm "Põletav armastus" ehk "Palava rakkaus". Film esilinastus Eesti Televisioonis 26. detsembril 1997.
Johannes VII (paavst)

Paavstiks saamine

Johannes VII pühitseti paavstiks 1. märtsil 705, kui Bütsantsi eksarh oli teda tunnustanud.

Suhted Bütsantsiga

Bütsantsi keiser Justinianos II saatis 706. aastal Rooma kaks piiskoppi ja nõudis paavstilt 692. aastal toimunud kirikukogu otsuste tunnustamist. Paavst saatis piiskopid Konstantinoopolisse tagasi ilma omapoolse tunnustamiseta, kuid samas ei kritiseerinud keisri kirikukogu.

Suhted langobardidega

Langobardide kuningas Aribert II andis paavstile tagasi 7. sajandil ära võetud valdused Liguurias.
Spoleto hertsog Faroaldo II palus paavstil kinnitada Farfa kloostri varad.

Liturgilised otsused

Johannes VII oli "Liber Pontificalise" järgi pühendunud neitsi Maarja austaja ja Santa Maria Antiqua kiriku ambonil oleval tekstil on teda tituleeritud „neitsi Maarja teenriks“.
Ta kohustas anglosaksi vaimulikke loobuma nende ilmalikust riietusest ja kandma Roomas tunnustatud liturgilisi rõivaid.

Ordinatsioonid

Johannes VII ordineeris 18 või 19 piiskoppi.
Tema ajal said diakoniks (kardinaldiakon) hilisemad paavstid Sisinnius ja Constantinus.

Johannes VII kultuuriloos

Johannes VII alustas uue paavstipalee ehitamist Roomas Kreeka kvartali lähedal.
Tema ajal taastati Santa Maria Antiqua kirik ja ehitati Rooma Peetri kirikus neitsi Maarjale pühendatud kabel.
Tema ajal kaunistati mitmed Rooma kirikud freskode ja mosaiikidega, neist tuntum Santa Maria on Trastevere kirikus kujutatud mosaiik „Maddonna della Clemenza“. Teda ennast on kujutatud ühel mosaiigil Santa Maria Antiqua kirikus. Kirikute kaunistamiseks kasutati kulda ja hõbedat.
Tema ajal taastati Subiaco klooster ja mõned Rooma katakombid.
Tema ajal kujutati liturgilises kunstis Jumala Talle mitte lamba, vaid inimese kujul.
Tema ajal valmistati 20 naela raskune juveelidega kaunistatud kullast armulauakarikas.

Hinnang

"Liber Pontificalis" süüdistab Johannes VII-t argpükslikkuses, kuna ta ei kritiseerinud keiser Justinianos II kirikukogu otsuseid.
Teda kritiseeriti eluajal liigse bütsantsimeelsuse tõttu.

Surm

Johannes VII suri 18. oktoobril 707 Roomas uues paavstipalees ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus

Eemi interglatsiaalsed setted Rõngus (ka: Eemi jäävaheaja setted Rõngus) on Eemi jäävaheaja orgaanilised setted, mis leiti Võru maakonnas Rõngu vallas. Setted on arvele võetud ürglooduse objektina.
Setted asuvad moreentasandiku nõlval 2 m sügavusel ja setete paksus on 3 m.
Narva-Jõesuu rand

Narva-Jõesuu rand on rand Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus. See on Eesti pikim rand, mille pikkus on 7,5 km. 
Rand on peene liivaga ja randa ääristab männimets. Rand on laialdaselt kasutatav meelelahutus- ja ujumiskohana.
Rand on osa Narva-Jõesuu rannamoodustistest.
Kalmõkikeelne Vikipeedia

Kalmõkikeelne Vikipeedia (kalmõki keeles Хальмг Бикипеди) on Vikipeedia kalmõkikeelne versioon.
Kalmõkikeelne Vikipeedia sai alguse 26. märtsil 2006.
Seal on 2082 artiklit, millega see on artiklite arvult 225. keeleversioon.
Mittelineaarne ahel

Mittelineaarne ahel ehk mittelineaarahel on selline vooluahel, kus juhtivus või takistus on sõltuvususes ahela pingest või voolutugevusest. Näiteks võib tuua pooljuhtdioodi, millele rakenduvat pinge tõstes hakkab voolutugevus eksponentsiaalselt kasvama.
Elektriahelat, milles on kas või üks mittelineaarne element, on üldjuhul mittelineaarne. Kuna mittelineaarelemendi takistus pole konstantne, siis ei saa niisugust elementi sisaldavat ahelat arvutada Ohmi seaduse järgi. Kui elemendi (või elementide) pinge-voolu tunnusjoon(ed) on teada, võib kasutada näiteks graafilist meetodit.
Oldžo

Oldžo (vene Ольджо) on jõgi Aasias.
Jõgi algab Tšerski mäestikust. Voolab ülemjooksul loodesse, alamjooksul edelasse. Suubub paremalt Janasse. Pikkus 330 km.
Pihlakared

Pihlakared on väikesaared Hiiumaa lähedal Soonlepa lahes. Jäävad Hiiumaa laidude maastikukaitsealasse.
Pihlakaredeks nimetatakse Suurt Pihlakare, Väikest Pihlakare ja mõnesid veel väiksemaid saarekesi, mis nende ümber asuvad.
Guillaume Soro

Guillaume Kigbafori Soro (sündinud 8. mail 1972) on Elevandiluuranniku poliitik, aastatel 2007–2012 Elevandiluuranniku peaminister.
Guillaume Soro juhtis Elevandiluuranniku Patriootlikku Liikumist 2002. aasta septembri mässus president Laurent Gbagbo vastu. 2003. aasta alguses toimunud leppimise käigus kutsuti Soro valitsusse ning seejärel oli ta jätkuva kodusõja ja võimu jagamise käigus vaheaegadega mitmes ministriametis.
Pärast 4. märtsil 2007 sõlmitud rahulepingut sai temast peaminister. 4. aprillil 2007 astus ta peaministri ametisse. 8. märtsil 2012 astus Soro valitsuskabinet tagasi ja sama aasta 13. märtsil nimetas president Alassane Ouattara uueks peaministriks Jeannot Ahoussou-Kouadio.
Nadežda Talanova

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on ta olnud 28 korda 25 parema seas. Ta on võitnud 2 etappi (neist 1 individuaalselt), olnud 5 korda teine (neist 3 individuaalselt) ja 5 korda kolmas (neist 3 individuaalselt).
William Lewis Stern

Biograafia

Stern sündis Berliinis, ta on kuulsa Saksa-Juudi reformi filosoofi Sigismund Sterni pojapoeg. 1893. omandas Stern doktorikraadi psühholoogias Berliini Ülikoolis, kus ta õppis Hermann Ebbinghausi käe all. Ta oli õppejõuks aastatel 1897–1916 Breslau Ülikoolis. 1916 määrati ta psühholoogia professoriks Hamburgi Ülikoolis, 1933 sai temast psühholoogia instituudi direktor. Stern, kui juut, tagandati oma positsioonilt pärast Hitleri võimule tulekut. 1933. aastal emigreerus ta Hollandisse, seejärel siirdus aga Ameerika Ühendriikidesse, kus ta määrati lektoraadiks ja professoriks Duke’i Ülikooli. Ta õpetas Duke’is kuni 1938, mil teda tabas südameatakk ja ta suri.
Ta oli abielus Clara Joseephyga, kes oli erialalt psühholoog. Neil oli 3 last: Hilde, Eva ja Günther, viimasest sai samuti esseist ja mõtleja.
Sterni peeti oma aja juhtivaks noorte psühholoogiks ja üheks tähtsaimaks autoriteediks individuaalsete erinevuste psühholoogias. Stern tutvustas võimalusi, kuidas testida intelligentsuskvooti ehk IQ'd. Sterni filosoofiat on välja toodud mitmetes mahukates raamatutes ja seda on nimetatud personalismiks.
Teda on tsiteeritud hollandikeelses raamatus "De levende Onderneming" ("The Living Company"), mille autoriks on Arie de Geus, kes kasutab Sterni filosoofiat, seletamaks teatud firmade pikaealisust ja läbilööki nagu Shell Oil ja Mitsubishi.
Heather O'Rourke

Heather Michelle O'Rourke (27. detsember 1975 San Diego – 1. veebruar 1988 San Diego) oli USA lapsnaitleja.
Ta mängis filmisarjas "Poltergeist".
Adam Ludwig Lewenhaupt

Krahv Adam Ludwig Lewenhaupt (rootsi keeles Leijonhufvud) (15. aprill 1659 Kopenhaagen – 12. veebruar 1719 Moskva, Venemaa) oli Rootsi väejuht, aastast 1706 jalaväekindral.

Õpingu- ja teenistusaastad

Adam Ludwig Lewenhaupt sündis Rootsi sõjaväelase kindralmajor krahv Ludwig Wierich Lewenhaupti ja Hohenlohe ja Gleichen krahvinna Charlotta Susanna Maria pojana ning sai hariduse Lundi (1671), ja Uppsala (1675) ja Rostocki ülikoolis (1680), püüeldes algselt diplomaadikarjääri, kuid siiski valis sõjaväelase elukutse. 1685. aastal osales ta kornetina Nils Bielke ratsarügemendiga Suures Türgi sõjas, Maximilian I juhtimise all.
Aastatel 1686–1697 teenis ta Madalmaade sõjaväes ning naasis Rootsi kuningriigi teenistusse 1698. aastal oobersti auastmes.

Väejuhina Põhjasõjas

Põhjasõja ajal määrati Adam Ludwig Lewenhaupt Upplandi, Västmanlandi ja Dalarna rügementide juhiks.
1703. aastal ülendati ta jalaväe kindralmajoriks ning määrati Kuramaa, Piltene ja Žemaitija kuberneriks.
Lewenhaupt juhtis Rootsi vägesid 1704. aasta edukas Jakobstadti lahingus (tänapäeva Lätis Jēkabpilsi rajoonis) Boriss Šeremetevi juhitud vene vägede vastu ja 1705. aasta Gemauerthofi lahingus, Kuramaa hertsogiriigi territooriumil (läti Murumuiža lahing), (tänapäeva Lätis Jelgava rajoonis Vilce vallas).
1706. aastal ülendati ta jalaväekindraliks ja jaanuarist oli ta Riia linna ja kindluste kuberner ja määrati ka Rootsi väliarmee juhiks Liivimaal, Kuramaal ja Leedumaal.
Lewenhaupt juhatas Rootsile suurte kaotustega lõppenud Lesnaja lahingus, Ukrainas 1708. aastal jalaväeüksusi ja Poltava lahingus 1709. aastal ning allkirjastas ka Rootsi vägede eest pärast Karl XII põgenemist Türki Perevolotšna kapitulatsiooniakti 30. juunil vkj/ 1. juulil (Rootsi kalendri/11. juuli) 1709 ukj järgi.
Adam Ludwig Lewenhaupt suri 1719. aastal Venemaal Moskvas vangistuses viibides.
Ridali lennuväli

Ridali lennuväli on murukattega lennuväli Põlva maakonnas Põlva vallas, mida haldab MTÜ Ridali Lennuklubi.
Essexi ülikool

Essexi ülikool (inglise keeles University of Essex) on ülikool Inglismaal Essexis.
Ülikool asutati 1965.
Ülikoolis õpib üle 14 000 üliõpilase (2017).
Vääveltrioksiid

Vääveltrioksiid ehk väävel(VI)oksiid (keemiline valem SO₃) on ühest väävli ja kolmest hapniku aatomist koosneva molekuliga väävli kõrgeim oksiid, aatomite vahel on kovalentne polaarne side. Normaaltingimustel on see värvita vedelik lämmatava lõhnaga. Alla 16,9 °C temperatuuris ta tardub ja moodustab tahke SO₃ modifikatsioonide segu.
Vees lahustudes moodustab väävelhappe (H₂SO₄).
Bilderbergi grupp

Bilderbergi grupp on valitsusväline mõjuorganisatsioon, mille esindajad kohtuvad kord aastas eri kohtades toimuvatel konverentsidel. Nimetus pandi esimesese kokkusaamiskoha järgi, mis toimus 1954. aastal Hollandis Arnhemi linna lähistel Hotel de Bilderbergis.
Ametlikult loodi Bilderbergi grupp selleks, et korraldada Euroopa ja Ameerika suhtlust üle Atlandi ookeani. Iga-aastasele konverentsile kutsutakse umbes 140 inimest rahanduse, majanduse, tööstuse, hariduse ja kommunikatsiooni valdkonnast. Osalejad esindavad iseennast mitte organisatsiooni, kus töötavad.
Bilderbergi gruppi ühendab arusaam, et kohalikke probleeme suudab lahendada kosmopoliitse teadvusega eliit. Probleemiks peetakse kohtumistel toimuvate arutelude salastatust, sest ajakirjanikke sinna ei lubata. Bilderbergi gruppi on peetud uue maailmakorra juurutajaks ja nimetatud esimeseks "maailmavalitsuseks", sest grupis tekkinud arvamused võivad saada maailmas edaspidi teostatavate muutuste aluseks. 
Bilderbergi grupi üks asutaja ja rahastaja on pankur David Rockefeller. 1973. aastal asutas ta ka teise valitsusvälise mõjuorganisatsiooni – kolmepoolse komisjoni (trilateraalne komisjon).
Näiteks arvatakse, et kosmose koloniseerimise kava on Bilderbergi grupi vahend inimkonna kui liigi ellujäämise tagamiseks.
2015. aasta kokkutuleku teemad hõlmasid Ühendkuningriiki, terrorismi ja USA valimisi. Arutlusel olid ka küsimused, mis puudutavad tehisintelligentsi, küberjulgeolekut ning Kreekat ja Venemaad kontekstis "Euroopa strateegia".
Jean-Pierre Vernant

Jean-Pierre Vernant (4. jaanuar 1914 Provins, Prantsusmaa – 9. jaanuar 2007 Sèvres, Prantsusmaa) oli prantsuse klassikaline filoloog, religiooni- ja kultuuriloolane ning antropoloog.
Ta õpetas Pariisis École Pratique des Hautes Études'is ning oli Collège de France'i auprofessor.
Vernant'i uurimistöö keskmes oli vanakreeka mütoloogia ning selle antropoloogiline tähendus antiikaja religiooni- ja kultuuriloole. Ta oli Louis Gernet' õpilane ning avaldas pärast tolle surma tema peamised teosed.
Vernant oli esimene klassikaline filoloog, kes kasutas kreeka mütoloogia käsitlemisel süstemaatiliselt Claude Lévi-Straussi sktrukturalistlikke meetodeid. Koos Pierre Vidal-Naquet' ning Marcel Detienne'iga asutas ta ajaloolise antropoloogiaga tegeleva Pariisi koolkonna, mis püüab analüüsida Vana-Kreeka religiooni- ja kultuurilugu strukturalistliku antropoloogia ning sotsiaalteadusliku lähenemise baasil. Oma mittekonventsionaalsete interdistsiplinaarsete käsitlustega on ta pälvinud rahvusvahelise tunnustuse. Koolkonda ühendab 1965. aastal asutatud Antiikühiskondade võrdlevate uuringute keskus (Centre de Recherches Comparées sur les Sociétés Anciennes), mis hiljem kandis nime Louis Gernet' keskus (Centre Louis Gernet) ning alates 1. jaanuarist 2010 on osa keskusest ANHIMA (Anthropologie et Histoire des Mondes Antiques).
Jean-Pierre Vernant oli organisatsiooni Jeunesse communiste ning alates 1932. aastast Prantsusmaa Kommunistliku Partei (PCF) liige. Teise maailmasõja ajal oli ta prantsuse vastupanuliikumise (résistance) juhtfiguure. 1970. aastal astus ta kommunistlikust parteist välja. Ta oli ka varem parteid kritiseerinud, nimetades end pigem marksistiks.
Tartu Linna Polikliinik

OÜ Tartu Linna Polikliinik on polikliinik Tartus, mis osutab elanikkonnale ambulatoorset eriarstiabi.
Polikliinik asub aadressil Gildi tänav 8.
Ettevõte kuulub täielikult Tartu linnale.
Nikolai Thamm vanem

Johann Nicolai Thamm (3. aprill 1834 Tallinn – 5. august 1907 Tallinn) oli Eesti arhitekt.
Ta õppis Peterburi Tehnoloogiainstituudis ja lõpetas 1860. aastal Peterburi Kunstiakadeemia.
Ta tegutses alates 1872. aastast arhitektina Tallinnas.

Isiklikku

Tema poeg oli arhitekt Nikolai Thamm noorem.
Läti Olümpiakomitee

Läti Olümpiakomitee (läti Latvijas Olimpiskā komiteja) on Läti rahvuslik olümpiakomitee. See asutati 1922. aastal. 1923. aastal tunnustas seda ROK.
Organisatsiooni tegevus katkes 1940. aastal ning taastati 1988. aastal.
Läti Olümpiakomitee president on alates 2004. aastast Aldons Vrubļevskis.
Narva linnavalitsus

Narva linnavalitsus on Narva linna omavalitsusorgan, mis moodustatakse linnavolikogu poolt. 
Narva linnavalitsuse juht on linnapea, alates 2015. aastast on linnapea Tarmo Tammiste.
Narva linnavalitsuse struktuuriüksused on linnakantselei infoteenistus, linnakantselei, arenduse ja ökonoomika amet, arhitektuuri- ja linnaplaneerimise amet, kultuuriosakond, rahandusamet, sotsiaalabiamet ja linnaarhiiv.
Põhja-Ruhja kihelkond

Ajalugu

Põhja-Ruhja kihelkond moodustati 1889. aastal Ruhja kihelkonna jagunemisel Põhja-Ruhja ja Lõuna-Ruhja kihelkonnaks. Mõlema haldusüksuse keskuseks oli Ruhja kirik, kuid kogudustel olid erinevad pastorid. Patronaadiõigus kuulus riigile, pastori valis ametisse kirikukonvent ja kindralkuberner kinnitas selle.
Eberhard Quad

Eberhard Quad (ka Evert; surnud 1569) oli Liivi ordu liige.
Eberhardi vanemad olid Adolf Quad zu Unterbach ja Christine von Witten. Tema sugulased Alf, Anton ja Wolter Quad olid samuti Liivi ordu liikmed. Eberhard sündis Vestfaalis Unterbachis Düsseldorfi lähedal. Quadi suguvõsa pärines Bergi krahvide ministeriaalidest ja omas lääne peamiselt Kölni peapiiskopkonnas.
Kuni 1547. aastani oli Quad köögimeister (Küchenmeister) Viljandis, seejärel astus aga ordust välja ning läks Vestfaali tagasi. 1551. aastal päris ta seal isa lääni ning 1561. aastal abiellus Margarete von Öftega. 1569. aastal suri ta aga lastetult.
Jon Hamm

Jonathan Daniel Hamm (sündinud 10. märtsil 1971 Saint Louises) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Eesti televaataja teab teda seriaalist "Pöörased" (Mad Men), kus ta mängib Don Draperit ning seriaalist "Noore arsti märkmed", kus ta mängib vanemat doktor Vladimir Bomgardi.
Seriaalides "Ally McBeal", "Providence", "Gilmore'i tüdrukud" ja "Numbr1d" mängis ta episoodilisi osi.
Filmis "Päev, kui maailm jäi seisma" mängis ta doktor Michael Granieri.
Põhiorganid

Põhiorganiteks nimetatakse taimemorfoloogias vart, lehte ja juurt. Põhiorganeid ei saa üksteisest tuletada, "need ei ole homologiseeritavad ja need täidavad erinevaid baasfunktsioone". Nendest saab kõik teised organid tuletada. Nende koht taime ehituses "on tüvendtaimedel alati ühesugune:  lehed on alati varre küljes, mitte kunagi juure küljes"
Põhiorgani mõiste pärineb Alexander Braunilt: "Nõnda paistavad vars, leht ja juur meile vegetabiilse organismi oluliselt erinevate osadena, taimeelu põhiorganitena, mis põhinevad selle moodustumissuundade erinevusel. Nende kindel ja selge eristamine on morfoloogia põhialus. (...) Nagu ülalpool märgitud, kuuluvad lehed ja vars juurest eristuva tervikuna kokku (...). Braun lähtub juure ja võsu duaalsusest ning eristab siis võsus vart ja lehte. 
Juur sarnaneb sekundaarse kasvu poolest varrega. Nii nagu varre küljes on leht, on juure küljes juurekarvad ja juurekübar. 
Julius Sachs eristab lisaks vegetatiivsetele põhiorganitele reproduktiivseid põhiorganeid. Ta jõuab kolme organikategooriani: "1) Vegetatiivorganid: juur ja võsu. Reproduktiivorganite seas:
2) Eoslad eostega.
3) gametangiumid: emased arhegoonid ja isased anteriidid.“
Aavilaid

Aavilaid (ka Havilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 18′ E. Laiu pindala on 4,17 hektarit. Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, laiul asub 2 maasäärt. Laiu taimkatte moodustab rohttaimestik.
St. Lorenzen

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3752 inimest ja valla pindala on 51,5 km².
St. Lorenzeni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ellen (Elle), Fassing (Fassine), Runggen (Ronchi), Montal (Mantana), Pflaurenz (Floronzo), Saalen (Sares), Sonnenburg (Castelbadia), Stefansdorf (Sante Stefano), St. Martin (San Martino), Moos (Palù), Lothen ja Onach.
St. Lorenzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Pfalzen, Lüsen, Mareo ja Rodeneck.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,63% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,04% itaalia keelt ja 2,05% ladiini keelt.
Alovė

Ajalugu

Alovėsse rajati XV sajandil  linnus ja mõis, mis kuulus alguses Leedu suurvürstidele, ent läks aastal 1690 Ogińskite valdusesse. Aastal 1697 rajati sinna esimene kirik, aastal 1866 avati kool. Tsaariajal kandis sealne alev nime Олава, aastail 1869–1914 kandis see Aleksandrava nime.
Nõukogude perioodil sai Alovėst kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1970 ühendati alev Raudonoji Alovė nime kandva külaga ühiseks Alovė külaks.
2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Bulgaarias

2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised toimusid Bulgaarias 20. mail. Ühtlasi oli see Bulgaaria esimene kord valida Euroopa Parlamenti.
Poolkuu Igor Gräziniga

"Poolkuu Igor Gräziniga" on Tallinna Televisiooni jutusaade, milles osalevad õigusteadlane ja poliitik Igor Gräzin ja saatejuhina teleajakirjanik Andres Raid. Saade on eetris alates 4. märtsist 2014 kahenädalase intervalliga. 2018. aastal on saade eetris teisipäeviti kl 21.15.
Jaanuaris 2015 sai Gräzin Tallinna TV-st eetrikeelu, kuivõrd ta oli Tallinna TV tollase juhi Toomas Lepa sõnul "teadlikult levitanud tahtlikku valet Tallinna linnapea kohta", ja et kuna Tallinna TV on ühinenud Eesti ajakirjanduse eetikakoodeksiga, siis ei pea Tallinna TV võimalikuks selliseid inimesi eksponeerida. Toomas Leppa ajendas nii arvama Igor Gräzini 12. jaanuaril 2015 Õhtulehes avaldatud artiklis "Meie. Ja mitte-meie. Valik on sinu" esitatud väited tollase Tallinna linnapea Edgar Savisaare kohta. Saade naasis eetrisse 9. septembril 2015.
Igor Gräzin on väitnud, et selle saate pärast hakati Tallinna TV-d ka mujal Eestis vaatama.
1970. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1970. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 10. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid Rootsis Östersundis.
Jaan Tamm (tõstja)

Elulugu

Jaan Tamm sündis Viljandi maakonnas Suislepa mõisas. 1913. aastal kolis ta koos vanematega, isa Jaani ja ema Annaga Viljandi linna. 1915. aastal läks Jaan kooli. Ta omandas lisaks kingsepa eriala.
Tema enda sõnade kohaselt olevat talle tõuke sportimiseks andnud omaaegsed Tarzani filmid ja tädipoeg Jaan Osi, kes enne sõda oli spordiseltsi Tulevik esitõstja (allikas: Sakala Pühapäev: Sakala kaasanne, 3. juuli 1937). Kahjuks langes ta lahingus esimese maailmasõja ajal.   
17-aastaselt hakkas Jaan Tamm tõsisemalt raskejõustikuga tegelema. 1922. aastal saavutas ta juba märkimisväärseid tulemusi tõstespordis. Umbes 19-aastaselt asus ta vabatahtlikult sõjaväeteenistusse Pärnu kompaniis. Ta võttis osa ka sõjaväe tõste- ja maadlusvõistlustest. Pärast ajateenistust naasis ta Viljandisse ja asus treenima spordiseltsis Tulevik. Samuti oli ta Pärnu spordiseltsi Tervis liige, kus osales tõstevõistlustel sulg- ja kergkaalus. 2. novembril 1924 osales ta Pärnu spordiseltsi Tervis rahvusvahelistel tõste- ja maadlusvõistlustel, saavutades tõstmises kergkaalus 2. koha tulemusega 315 kg. Jaan Tammele on antud mitmeid aumärke. 16–17. veebruaril 1924 korraldatud Pärnumaa raskejõustiku esivõistlustel saavutas ta tõstmises sulgkaalus 1. koha, kogusummas 307,5 kg, mille eest anti talle hõbeaumärk rinnal kandmise õigusega.   
Ka pärast võistlemisest loobumist jätkas Jaan Tamm spordiga tegelemist. Hobi korras töötas ta rändtsirkuses jõumehena, käies läbi kõik Eesti linnad, kus Lurichi eeskujul näitas mitmesuguseid jõunumbreid. Ta on esinenud ka Ugalas loteriil-allegriil.   
1942. aastal abiellus ta Akiliinaga, neil sündis kaks last ja on kolm lapselast.  
Jaan Tamme loosung oli: "Treening, treening ja veel kord treening."  
Jaan Tamm suri 1974. aastal ja maeti Viljandi Pauluse koguduse kalmistule.
Akito Watabe

Akito Watabe (jaapani keeles 渡部 暁斗 Watabe Akito; sündinud 26. mail 1988 Hakubas) on Jaapani kahevõistleja.
Hooajal 2017–2018 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.
Tema abikaasa Yurie Watabe on vigursuusataja.
Henryk Chmielewski

Elukutselisena

Chmielewski poksis detsembrist 1938 kuni märtsini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku 79 kohtumist, millest võitis 55 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 23 (neist 14 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.
Eik Hermann

Eik Hermann (sündinud 21. juunil 1978) on eesti filosoof. Ta on teinud koostööd mitmete loomevaldkondade esindajatega, eriti arhitektidega.
Ta on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis ja Eesti Kunstiakadeemias. 
Ta on Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.
Ta on ajakirja Ehituskunst kaaspeatoimetaja.