google/wiki40b huggingface dataset:
Mileetose koolkond

Teooriad

Mileetose koolkonna filosoofe võib pidada esimesteks filosoofideks, kes keskendusid peamiselt maailma ja tema nähtuste seletamisele, kusjuures kõiki mõtlejaid näis paeluvat küsimus, millest meile antud maailm, kogu oma nähtuste keerukuses, võis tekkinud olla. Kõige levinuma kirjelduse järgi on lääne traditsioonis neli elementi – tuli, vesi, õhk ja maa. Seda ajajärku iseloomustab kosmoloogiline huvi, mida püütakse rahuldada maailma algaine ja tema algosiste avastamisega. See filosoofia on oma sisulaadilt loodusfilosoofia.
Thalesest saab alguse lääne filosoofia. Thales väitis, et kõige algprintsiip (kreeka keeles arche ehk ürgalge, mis tähendab  "algus", "alus", "võim") on vesi ning kõik elu ja maailma nähtused on ühel või teisel viisil taandatavad vee omadustele. 
Muuhulgas ennustas väidetavasti Thales ette 585 eKr aasta 28. mai päikesevarjutuse.
Anaximandros lõi põhilise kosmoloogia, mis kestis järgnevad kaks tuhat aastat kuni Kopernikuse pöördeni: Maa on kosmose keskel, Päike, Kuu ja tähed asuvad ringides selle ümber. Ta arendas evolutsiooniteooria, mille põhjal vee elemendist arenesid Päikese mõjul elusolevused, seejärel madalamatest loomadest kõrgemad ning väitis, et maailm peab pärinema mingist ainest, mis on põhilisem kui neli elementi.
Anaximenes väitis aga jällegi, et algelement on õhk või udu.
Ühegi puhul neist mõtlejaist pole niivõrd oluline mitte teooria ise, vaid nende üldine lähenemisviis. Kuigi pidasid egiptlased ja babüloonlased vett algelemendiks, seletasid nad neid usu läbi. Mileeslased seevastu pakkusid maailma algete küsimusele vastuseid mõtlemise abil põhjendades ega piirdunud üleloomulike seletustega.
Joonia koolkonna esindajaile näis, et kõik peab olema tekkinud ühest ja samast algelemendist. Enamik kosmolooge arvas, et kuigi aine võib muutuda ühest vormist teise jääb ta oma põhiolemuselt samaks, kuigi nad ei nõustu, mis see ühine osa on.
Mileetose koolkonna filosoofilistes vaadetes sisaldub veel mütoloogia elemente.
Allajahtumine

Allajahtumine (harvem kasutatud terminit ülejahtumine) on aine jahtumine alla temperatuuri, kus ta peaks siirduma teise faasi. Kui allajahtumise puhul aine jahtub ise, siis allajahutamise korral on see vahendatud (enamasti inimese poolt) protsess.
Allajahtumine juhtub sageli gaasidega, samuti vedelike ja lahustega. Seejuures kalduvad alla jahtuma eriti viskoosssed vedelikud; see võib viia amorfsete ainete tekkeni. Eriti sage on allajahtumine tahkete ainete vahelistel faasisiiretel.
Hiiu valla raamatukogu

Hiiu valla raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Kärdla kultuurikeskuses. 
Hiiu valla raamatukogul on kaks haruraamatukogu (Kõrgessaare raamatukogu ja Lauka raamatukogu) ja üks teeninduspunkt (Kõpu teeninduspunkt).
Raamatukogu juhataja on Annely Veevo.
Õuemeister

Õuemeister (saksa keeles Hofmeister) oli Venemaa keisririigi õukonnaauaste ja -amet. Selle ülesannete seas oli korraldada õukonna üldist majandust ja tegelda õukonna isikkoosseisuga seotud küsimustega. Teenistusastmete tabelis oli see auaste algul (aastast 1722) V klassis ja hiljem III klassis.
Õuemeistrist kõrgem auaaste oli ülemõuemeister (vene keeles обер-гофмейстер).
Aafrika Arengupank

Aafrika Arengupank (inglise keeles African Development Bank (lühend AfDB), prantsuse keeles La Banque africaine de développement) on 1964. aastal asutatud ja 1966 tegevust alustanud mitmepoolne regionaalpank, mille Aafrika riigid rajasid väliskapitali ligitõmbamiseks ning oma majandusliku ja sotsiaalse arengu toetamiseks abi ja laenudega. Panga peakorter asub Abidjanis ning praegusel ajal kuulub sellesse 77 riiki (53 Aafrika riiki ja 24 riiki mujalt maailmast). Aafrika Arengupanga lühenditena kasutatakse tähekombinatsiooni ADB või AfDB (eristamaks seda Aasia Arengupangast, mille puhul kasutatakse lühenditena samuti ADB või AsDB).
Pank asutati kooskõlas ÜRO Aafrika majanduskomisjoniga Hartumis peetud konverentsil 22 Aafrika Liidu riigi vahel sõlmitud leppe järgi.   
Alates 1982. aastast võivad panga liikmeteks olla ka mitte-Aafrika riigid, kuid vähemalt 2/3 kapitalist peab olema Aafrika riikide käes ja panga president peab olema aafriklane.  
Alates 2005. aastast on panga president Donald Kaberuka.
Punapaju

Punapaju (Salix purpurea) on põõsaliik paju perekonnast.

Nomenklatuur

Liigi kirjeldas Linnaeus 1753.

Levik

Eestis on pärismaine. 
Punapaju looduslik levila hõlmab Põhja-Aafrika ning Euroopa ja Aasia parasvöötmepiirkonnad (Hispaaniast Jaapanini ja Iirimaast ning Skandinaaviast Kesk-Aasiani). 
On introdutseeritud Põhja-Ameerikasse.

Välimus

Punapaju on peente okstega põõsas kõrgusega  2–4 (kuni 10) m, sagedamini umbes 1 m. Koor on seest sidrunkollane, väljastpoolt mõnikord hallika kirmega. Oksad on painduvad, paljad, siledad, valge sileda puiduga, mis õhu käes ei kolletu.
Pungad on 3–5 mm pikkused, ligihoidvad, punakaspruunid (õiepungad kollased), sageli vastakud, paljad. Abilehti on harva, need on lineaalsüstjad, 1,5–1,8 cm pikkused, saagjad, langevad vara. Lehed on tihedad, vahelduvad või vastakud, 3–13 cm pikkused (teisendil helix lühemad, teisendil lambertiana pikemad), 0,8–1,5 cm laiused, kitsas-äraspidimunajad või äraspidisüstjad, tavaliselt ogaja tipuga, õhukesed, õrnsinakashallid või hallikasrohelised, harvem mõlemalt poolt puhasrohelised (teisendil virescens), pärast kuivatamist mustendavad, üsna kibeda maitsega, terve servaga või ülalt teravsaagja servaga, noored lehed nõrgalt karvased, küpsed lehed täiesti paljad, rootsud 3–6 mm pikkused.
Urvad külgmised, eemalehoidvad, tihedaõielised, silindrilised, emasurvad mõnikord kitsassilinderjad, 2,8 cm, läbimõõduga 2–4 mm. Õiesoomused on isasurbadel äraspidimunajad, kahvatud, ülalt tumedamad, emasurbadel piklikud, punakad, ülalt peaaegu mustad, siidkarvased. Tolmukaid on õies kaks, need on kokku kasvanud, kuni 3,5 mm pikkuste karvaste niitidega, neljapesalise purpurse mustana paistva tolmukotiga ja üksiku tagumise piklikmunaja meenäärmega.
Sigimik on istuv, väga lühike, sirge või kõver ja poolrippuv, algul hall, hiljem tumepunane, munajas; emakad väga lühikesed, punased, kaheosalised või hiljem neljaosalised, lahknevad.

Õitsemine ja viljumine

Õitseb märtsis kuni mais enne lehtede puhkemist või peaaegu samaaegselt sellega.
Viljub mais kuni juulis.

Kasvukohad

Kasvab veekogude ja kraavide kallastel, niisketel aasadel, liivadel, keset põõsaid.

Kasvutingimused

Kergesti paljundatav pistikutega. Külmakindel. Elab kuni 30 aastat.

Koostis

Koores on rohkem salitsiini (0,6–1,5%) kui teistel pajuliikidel, kuid vähem tanniine (2–7%).

Kasutamine

Punapajul on painduvad, peened ja valged vitsad, mida kasutatakse peenevitsaliste korvide punumiseks.
Sobib hekkideks ja kaldanõlvade kindlustamiseks.
Kibedate lehtede tõttu kariloomad punapaju ei söö.
Georg Bogatkin

Georg Bogatkin (sündinud 22. aprillil 1954 Tallinnas) on eesti keraamik.
Ta lõpetas aastal 1972 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1978 ERKI keraamikuna.

Pere

Tema ema on kunstnik Valli Lember-Bogatkina, isa oli vene kunstnik Vladimir Bogatkin. Tema abikaasa on skulptor ja keraamik Airike Taniloo-Bogatkin. Tema tütar on keeleteadlane Mari Uusküla.
Isheemia

Isheemia on vere juurdevoolu vähenemine elundile arterite ahenemise tagajärjel.
Arteri ahenemise põhjuseks võib olla vigastus, surve arterile, spastiline ahenemine, tromboos, emboolia, ateroskleroos või aterioskleroos.
Kestva isheemiatõve tagajärjeks võib olla kudede kärbumine.
Emma Goldman

Emma Goldman (27. juuni 1869 – 14. mai 1940) oli Leedu päritolu juudi perekonnast anarhist-kommunist, 
Ta oli tuntud oma anarhistlike kirjutiste ja kõnede poolest ning esimese laine feministina. Ta on tuntud ka nimega Punane Emma (Red Emma). Goldmanil oli oluline roll anarhismi arengus.
Lloyds Bank

Lloyds Bank plc on Suurbritannia jae- ja kommertspank, millel on filiaalid kogu Inglismaal ja Walesis. Seda on traditsiooniliselt peetud üheks "Suure Nelja" arvelduspangaks Suurbritannias. Pank asutati Birminghamis 1765. aastal. See laienes üheksateistkümnendal ja kahekümnendal sajandil ning võttis üle hulga väiksemaid pangandusettevõtteid. 1995. aastal ühines see Trustee Savings Bankiga ja aastatel 1999–2013 kaubeldi Lloyds TSB Bank plc nimega.
Pank on Lloyds Banking Groupi peamine tütarettevõte, mis loodi 2009. aasta jaanuaris HBOS-i omandamisega toonase Lloyds TSB Groupi poolt.
Lloyds Bank on Suurbritannia suurim jaepank ning sellel on ulatuslik filiaalide ja sularahaautomaatide võrk Inglismaal ja Walesis (samuti kokkulepe, et kliente teenindavad Šotimaa Bank of Scotlandi filiaalid, Halifaxi filiaalid Põhja-Iirimaal ja vastupidi) ning pank pakub ööpäevaringset telefoni- ja internetipanga teenust.
Selle peakorter asub Londonis ning muud kontorid Walesis ja Šotimaal. Samuti opereerib Yorkshire'is mitmeid kontorikomplekse, brändide peakortereid ja andmekeskusi, sealhulgas Leedsis, Sheffieldis ja Halifaxis.
Röövkala

Röövkala on kala, kes toitub teistest kaladest või muudest loomadest. Röövkaladele vastandatakse lepiskalu.
Röövkalade hulka kuuluvad näiteks ahven, haug, koha ja lõhe.
Röövkalad valivad saaki vastavalt selle küllusele. Taolised eelistuste muutused on ebaproportsionaalsed muutustega saakloomastikus ja need valitakse, lähtudes evolutsioonilisest kasulikkusest.
Mõned röövkalad on muutunud tippkiskjaks. Mõnikord on täheldatud, et seesugused kalad hakkavad oma ökosüsteemi toiduahelat destabiliseerima, mistõttu sealne elustik vaesub. Näiteks Marylandis on selliseid probleeme tekitanud tähniline madupea , kes tavaliselt elab Ussuuri jõgikonnas.
Hinnanguliselt on röövkalade arvukus tänapäeval kümnendik sellest, mis see oli enne tööstusliku kalapüügi algust. Suured röövkalad surevad suhteliselt kergesti välja, näiteks 65 miljonit aastat tagasi kriidi ja paleogeeni piiril toimunud suures väljasuremise laines kadus suuri röövkalu (nagu teisigi suuri röövloomi) ebaproportsionaalselt palju. Ning vastupidi: merelooduskaitsealade loomine soodustab eeskätt röövkalade arvukust. Kui Belize'is võeti Glover's Reefi atoll looduskaitse alla ja seal keelati kalapüük, siis suurenes seal 14 aasta jooksul kõige rohkem just röövkalade arvukus.
Mõned tippkiskjad, näiteks haid ja tuunid, kuuluvad ka inimese toidulauale. Kuid sellega tuleb olla ettevaatlik, sest raskmetallide bioakumulatsiooni tõttu võivad nad sisaldada suures koguses elavhõbedat ja teisi mürke .
Lavassaare valla lipp

Lavassaare valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lavassaare valla lipp.
Lipp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 14. mail 2004 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Lavassaare vald ühines Audru vallaga. Uue valla nimeks sai Audru vald ning kasutusele jäi Audru valla lipp. Lavassaare valla lipp anti hoiule Lavassaare Külaseltsile.
Lavassaare valla lipu autoriks on Priit Herodes.

Lipu kirjeldus

Lavassaare valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Rohelise kanga keskel on kollase äärisega ruut, mida ümbritsevad seitse kollast kaunistust. Kaunistused koosnevad kahest lehest ja ühest marjast. Kaheksanda kaunistuse katab lipu vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe diagonaalse musta joonega. Mustad jooned algava vardapoolsest ülanurgast.
Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm.

Põhjendus

Roheline sümboliseerib loodust ja elu. Kollase äärisega ruut tähistab valda ning seda ümbritsevad lehed ja marjad valla rikkusi. Kanga vardapoolses ülanurgas olev kollane ruut kahe musta diagonaalse joonega tähistab Pärnu maakonda, kohalikku turbatööstust, kitsarööpmelist raudteed ning Lavassaares asuvat raudtee muuseumi.
Mark Švets

Klubikarjäär

Ta oli läbi aegade esimene jalgpallur, kes suundunus otse FC Florast FC Levadiasse.
Koivaliina kirik

Ajalugu

Aastal 1238 rajati Koivaliinasse esimene kirik, mis oli ühtlasi Atsele ordulinnuse linnusekabeliks, ehkki asus linnusest väljaspool asulas. Aastast 1613 on esimesi teateid sealsest luteri kirikust, mis oli puidust. Aastal 1627 ehitati selle asemele uus hoone, mille asemele aga Põhjasõja eel aastal 1699 uus hoone püstitati. See ei pidanud kaua vastu; selle põletasid Vene väed aastal 1702. Järgmine kirikuhoone valmis aastal 1721, mille aastal 1781 asendas uus kirikuhoone. Selle juurde rajati aastal 1844 ka Koivaliina kalmistu.
Aastal 1892 valmis esimene kivist kirikuhoone, mille arhitekt oli Jānis Brauns. Hoone oli uusgooti stiilis, selle kümme akent olid ehitud vitraažidega ja kahe poolega altari altarimaalid olid Raffaeli ja da Vinci maalide koopiad. Kiriku 14 registriga orel oli valmistatud Frankfurdis. Ehitus läks maksma 22 500 kuldrubla, millest 12 000 annetas Koivaliina mõisa omanik Charlotte von Wulf. Mõisa poolt tulid ka kiriku ehitusmaterjalid, valla poolt tööjõud. Selle hoone hävitasid aastal 1944 taganevad Saksa väed.
Nõukogude perioodil kasutas sealne kogudus jumalateenistusteks nii Koivaliina kirikumõisa ruume kui ka aastal 1881 rajatud Mikuzi vennastekoguduse palvemaja. Pärast Läti taasiseseisvumist on kogudus saanud oma maja, samuti on kasutatud Vidaga koolimaja ruume.
Juba aastal 1994 tekkis kogudusel oma kiriku rajamise plaan. Aastal 2008 alustati uue kiriku rajamist. Ehitustööde kogumaksumuseks on kavandatud 285 000 eurot ja selle tarbeks on käimas korjandus.
IONIS Education Group

IONIS Education Group on Prantsusmaa hariduse, kõrghariduse ja teadustöö ettevõte. Ettevõtte peakontor asub Parisis.
Ettevõttel on üle 25 kooli.
Ettevõte asutas 1980. aastal Marc Sellam.
Tipner

Tipner on perekonnanimi.
Henn Jaaniste

Henn Jaaniste (2. aprill 1915 Taali vald – 28. detsember 1985 Pärnu) oli eesti näitleja.
Henn Jaaniste oli pärit talupidaja perekonnast. Ta lõpetas 1935. aastal Pärnu kaubanduskooli, töötas 1937–1940 saeveskis. Teatritegevust alustas 1940. aastal Endla teatri operetikooris, oli aastani 1967 samas näitleja, seejärel lavastusalajuhataja ja rekvisiitor.

Isiklikku

Henn Jaaniste oli abielus Helga-Wilhelmine Jaanistega.
Sideeriline periood

Sideeriline periood ehk sideeriline tiirlemisperiood on ajavahemik, mille vältel taevakeha (planeedi, tähe) kaaslane teeb taevakeha ümber täistiiru tähistaeva kui taustsüsteemi suhtes.
Nt Maa puhul on sideerilise aasta kestus 1,00004, mis võrdub 365,26 ööpäevaga.
Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo

Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse büroo ehk USA statistikaamet (inglise keeles United States Census Bureau, ametlikult Bureau of the Census; USCB) on USA Kaubandusministeeriumi alluvuses töötav valitsusasutus, mis tegeleb rahvaloenduste korraldamise ning muude rahvastiku- ja majandusalaste andmete kogumisega USA-s.
Büroo peakorter asub Marylandis Suitlandis.
Sass Henno

Sass Henno (sündinud 13. septembril 1982 Tartus) on eesti kirjanik. 
Ta õppis 1989–2001 Tartu Miina Härma Gümnaasiumis, 2001–2003 Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arvutigraafikat ja reklaami ning 2003–2005 praeguses Tallinna Ülikoolis filmi, videot ja meediarežiid.
Henno võitis märtsis 2005 lõppenud romaanivõistluse teosega "Mina olin siin". Võitja sai preemiaks 50 000 krooni.
Henno on töötanud Eesti Televisioonis assistendi ja režissöörina. Tal on humanitaarteaduste bakalaureuse kraad filmi- ja videorežii erialal. 2007. aastal alustas ta magistriõpinguid stsenaristikas Balti Filmi- ja Meediakoolis. 
Ta on alates 14. septembrist 2005 Eesti Kirjanike Liidu liige.
Csongrádi veinipiirkond

Csongrádi veinipiirkond on üks Ungari  veinipiirkondi Alföldi (Doonau) veiniregioonis.

Ajalugu

Alföldi regioonis olevate veinipiirkondade ajalugu on väga sarnane. Algul kujunes viinamarjade kasvatamine viinapuulehtlates välja jõgede orgudes, üleujutatud piirkondades ning viinamarjakasvatus arenes põhiliselt alevites. Esimesed usaldusväärsed andmed pärinevad Garamszentbenedeki abtkonna asutamisdokumendist 1075. aastast. Selles dokumendis mainitakse Donatio Regia hulgas ka Tisza jõe kõrval läheduses asuva Alpári piirkonna viinamarju. 15. sajandiks arenes viinamarjakasvatusest omaette tootmisharu, mida tõendab ka kohustuslik kümnisemaks. Türklaste valitsemiasjal oli vein vilja kõrval kõige minevamaks kaubaartikliks ning kõige olulisemaks tulubaasi moodustajaks. Seda kinnitab ka Buda bei 1573. aasta kohta käiv sultani käsk: "Buda vilajetis (kuhu kuulus valdavalt ka Doonau ja Tisza jõgede vaheline ala) sõltub sultani maavalduste tulevik ning emiiride ja nahaparkalite omandi tulevik enamasti veinist saadud sissetulekutest." 16. sajandil ja 17. sajandil toimunud rahvaste rändamine tõi siia balkani päritolu punase veini kultuuri ja Kadarka. 
Levinud oli viinamarjade lõikamine. See tähendas teatud kaitset talvekülmade vastu. Viinamarjapuid kasvatati ilma tugedeta.
18. sajandi esimesel poolel hakkas Doonau ja Tisza jõe vahel levima lendliiv. Ungari kuninganna Maria Theresia käskis 1779. aastal välja antud seadusega tuua viinamarjade kasvatamise Alföldi, et lendliivad taimed kinnitaksid. Viinapuutäid ei jää ellu liivases pinnases, mis sisaldab rohkem 75-80% kvartsi, seetõttu ei tekitanud nad Alföldis kahju. Kõige levinumad viinamarjasordid olid Kadarka, Kövidinka ja Izsáki sárfehér, mida tänapäeval nimetatakse Arany sárfehér.

Kliima

Vaheldusrikas, kõikuv kliima on sarnane Kunsági veinipiirkonnale, kuid siin on suurem päikesepaiste hulk aastas. See on üks riigi kõige soojemaid veinipiirkondi.

Pinnas

Osaliselt Doonau jõest pärit lubjarikas liiv, osaliselt ilma lubasisalduseta jõesete ja liivane pinnas, kohati löss ning lössi ja liiva segu.

Pindala

Veinipiirkonna kogupindala on 2 840 ha, kogukonna registri järgi 1 770 ha. Veinipiirkonda kuuluvate asulate arv on 16.

Viinamarjasordid ja veinid

Kékfrankos, Rajnai rizling, Kövidinka, Zweigelt. Võrreldes Alföldi veinipiirkondadega domineerib ka siin lauaveinide tootmine.
Cape Cod

Kliima

Cape Codi kliima on mõõdukam kui läheduses sisemaal. Atlandi ookeani mõju tõttu on temperatuurid tavaliselt suvel mõne kraadi võrra madalamad ja talvel mõne kraadi võrra kõrgemad. Poolsaar on tuntud oma pikkade kevadete poolest – teda jahutab talvest külm meri. Seevastu on seal pikk vananaistesuvi – suvest soe meri soojendab. Kõrgeim registreeritud temperatuur on +40 °C ja madalaim registreeritud temperatuur -12 °C. Harilikult esineb igal talvel 1–5 ööl öökülma, kuid on juhtunud ka öökülmadeta talvi. Seetõttu saavad Cape Codil kasvada taimed, mis pisut sisemaal ei kasva, näiteks teepõõsas, Ilex opaca, suureõieline magnoolia ja Albizia julibrissin on Cape Codis oma levila põhjatipus.
Kliimat ei mõjuta soe Golfi hoovus, mis tükk maad lõuna pool, Virginias, mandrist eemaldub, vaid külm Labradori hoovus ja selle tulemusena tõuseb veetemperatuur meres harva üle +18 °C, välja arvatud poolsaare ja mandri vahele jäävas lahes.
Cape Cod ulatub üsna kaugele merre ja sellepärast tabavad teda aeg-ajalt mööda Atlandi ookeani kulgevad orkaanid. Seni kõige laastavam orkaan tabas Cape Codi 1938. Tugevamaid kui 3. kategooria orkaane pole poolsaarel siiski mõõdetud.
Aastas sajab keskmiselt 991 mm. See on Uus-Inglismaa kõige väiksem sademehulk. Kõige vihmasemad on jaanuar (98 mm) ja märts (95 mm). Kõige kuivemad on juuli (62 mm) ja august (65 mm). Väiksem sademete hulk ei tähenda suuremat päikesevalguse aega, sest pilves on ilm sama sageli kui mujalgi Uus-Inglismaal, aga udu esineb rohkemgi.
Bernhard Holberg

Bernhard Holberg (18. september 1903 Ole, Emmaste vald – 7. veebruar 2008 Toronto) oli eesti pikaealine, kes suri 104-aastasena Kanadas.
Enne Teist maailmasõda töötas Holberg autojuhina ja oli Hiiumaa ainuke taksojuht.
Sisejõud

Sisejõu epüür

Sisejõu epüür graafik (epüür), mis näitab sisejõu muutumist piki deformeeritava objekti telge. Tavaliselt on sisejõud ühe ja sama objekti erinevates lõigetes erinevad.
Suessi kanal

Suessi kanal (araabia  قناة السويس (Qanāt as-Suways)) on kanal Egiptuses Suessi maakitsusel, mis ühendab Vahemerd Punase merega. Kanali pikkus on 163 km. Kanali Vahemere-poolses otsas asub Port Saidi linn ja teises otsas Suessi linn.
Suessi kanali projekteeris prantslane Ferdinand de Lesseps. Kanalit ehitati aastatel 1859–1869 prantslaste juhtimisel. Kanali ehitusel töötas umbes 1,5 miljonit inimest, kellest üle 100 000 suri (peamiselt malaariasse).
Esimene laev läbis kanali 1867. aastal. Pidulik avamine toimus 17. novembril 1869. Giuseppe Verdi kirjutas selle puhul ooperi "Aida".
1956. aastal Egiptus riigistas kanali. See põhjustas Suessi kriisi, mille tõttu kanal oli mitu kuud suletud.
Pärast Kuuepäevast sõda oli kanal suletud 1967–1975.
Suessi kanali läbimine võtab aega 11 kuni 16 tundi.
Suessi kanali keskjoont loetakse piiriks Aasia ja Aafrika vahel.
Suessi kanalis pole lüüse.
Eliise

Eliise on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 176. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eliise 1052  naisel.
4. liin

4. liin on kõrvaltänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.

Ajalugu

Tänava hoonestus tekkis Vene-Balti laevaehitustehase ametnike ja tööliste elamutena ning on ehitatud tüüpprojektide järgi ja rühmitatud tüüpide kaupa. 
Laevaehitustehase tööliste elubarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4. liin, 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete rühmadena. Elamud on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa-tüüpi 12 m² korterit.
Hugo Martin Maasikas

Hugo Martin Maasikas (sündinud 20. oktoobril 1990), tuntud ka kui Whogaux, on eesti elektroonilise muusika looja. Ta kuulus ansambli Cartoon koosseisu.
Aastal 2010 lõpetas ta Tallinna Kuristiku Gümnaasiumi.
Aastal 2017 osales ta lauluvõistlusel Eesti Laul 2017 ning saavutas seal koos Karl Kristjan Kingi ja Maian Lombiga 4. koha lauluga "Have You Now".
Aastal 2018 leidis oma kadunud vana-vanaisa süütuse Siberi gulagist tänu "Sind Otsides" hittseriaalile.
Hõbe-nahkhiir

Hõbe-nahkhiir (nimetus suur-nahkhiir on vananenud) (Vespertilio murinus) on nahkhiirlaste sugukonda kuuluv käsitiivaline. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane rändliik.
Nöörkeraamika kultuur

Nöörkeraamika kultuur hakkas levima Eestis 3000. aasta paiku e.m.a. Savinõusid ilustati nöörijäljenditega, mis andis aluse nöörkeraamika kultuuri nimetusele. Teiseks iseloomulikuks tunnuseks olid venet ehk paati meenutavad, väga hoolikalt lihvitud ja sissepuuritud silmaaukudega kivikirved. Selliste kirveste põhjal on seda nimetatud ka venekirveste kultuuriks.

Levik

Eesti alal levinud nöörkeraamika kultuur oli üks paljudest samalaadsetest, mida kohtab väga laialdasel maa-alal. Idas ulatusid nöörkeraamika kultuurid Volga ja läänes Reini jõeni, lõunas peaaegu Alpideni.

Rahvastik

Nöörkeraamika kultuuri rahvastik tegeles loomakasvatusega, pidades kodukitsi, lambaid, veiseid ja sigu. Ka maaviljelusel oli neil varasema kammkeraamika kultuuriga võrreldes suurem tähtsus. Uurimistöödel on avastatud tõendeid odra, nisu ja kaera kasvatamisest. Arvatavasti tegeldi aletamisega väikestel põllulappidel. Kuna tuli hävitas kamarakihi, siis hariti maad ennekõike kivi- ja puukõblaste abil. Esineb ka leide, mis viitavad kalastamisele ja jahile.

Iseloomulikud tunnused

Nöörkeraamika kultuuri iseloomustavad veel teistsugused matmiskombed. Kalmistud rajati asulatest väljapoole veidi kõrgematele küngastele. Surnud asetati maasse kaevatud haudadesse külili kägarasendis ja sageli üks või mõlemad käed pea all. Mõne tugevasti kägardatud luustiku puhul on arvatud, et surnu võis olla kinni seotud. Ühe arvamuse järgi võib see viidata muutustele usundis: surnuid hakati kartma.