Lamba- ja karjakoerad

Tõurühma ajalugu

Oma raamatus "Koer" on G. Tehver koondanud koeratõud viide rühma (ametlik jaotus seitse rühma – špitsid, saanikoerad, jahikoerad, hurdad, karjakoerad, lambakoerad ja dogid). Lamba- ja karjakoerad asuvad rühmas Muud tarbe- ja luksuskoerad, mis jaguneb omakorda karja- ja lambakoerteks. Kuni 1990. aastani kandis see FCI rühm nimetust "lamba-, valve- ja kaitsekoerad".

1 alarühm. Lambakoerad

austraalia lambakoer (342) • beauceron (44) • belgia lambakoer (groenendael; tervueren; laekenois; malinois) (15) • bergamasco lambakoer (194) • bordercollie (297) • briard (113) • kolli, lühikarvaline (296) • kolli, pikakarvaline (156) • habekolli (271) • hollandi lambakoer (lühikarvaline, pikakarvaline, karmikarvaline) (223) • horvaatia lambakoer (277) • ida-karpaadi lambakoer (350)² • kataloonia lambakoer (87) • kelpie (293) • komondor (53) • kuvasz (54) • lancashire'i heeler³ • lõuna-vene lambakoer (326) • mallorca lambakoer (321) • maremma-abruzzi lambakoer (201) • mudi (238) • pikardia lambakoer (176) • poola lauskmaa-lambakoer (251) • poola podhalani lambakoer (252) • portugali lambakoer (93) • puli (must; punase või halliga toonitatud must; liivakarva musta maskiga; pärlvalge, ilma punase varjundita (55) • pumi (56) • pürenee lambakoer, pikakarvaline (141) • pürenee lambakoer, siledakoonuline (138) • saarloosi huntkoer (311) • saksa lambakoer (166) • schapendoes (313) • rumeenia mioritic lambakoer (349)² • schipperke (83) • shetlandi lambakoer (88) • slovakkia tšuvatš (142) • tšehhoslovakkia huntkoer (332) • (šveitsi) valge lambakoer (347)² • vana-inglise lambakoer (16) • welsh corgi cardigan (38) • welsh corgi pembroke (39)
¹ CACIB'ile võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile, tõu parema tiitlile ning rahvusvahelistel näitustel ka CACIB-ile. 
 ² CACIB'ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega kunagi saa CACIB'it. 
 ³ EKL poolt tunnustatud tõud. Nende tõugude esindajad saavad võtta osa ainult rahvuslikest- ja erinäitustest ning võistelda sertifikaadile ja tõu parema tiitlile.
Allpool on värviga esile toodud 2007. aasta 10 enim Eesti Kennelliidu registreerisse kantud tõugu.

2. alarühm : Karjakoerad (v.a Šveitsi alpi karjakoerad)

ardenni karjakoer (171) • austraalia karjakoer (287) • australian stumpy tail cattle dog (351)² • flaami karjakoer (191)
² CACIB'ile mitte võistlevad tõud. Nende tõugude esindajad võistlevad sertifikaadile ning rahvuslikel- ja erinäitustel ka tõu parema tiitlile. Nad ei võistle tõu parima tiitlile rahvusvahelistel näitustel ega kunagi saa CACIB'it.
Allpool on ülevaade Eesti Kennelliidu registrisse kantud tõugudest (2007).

Eesti tõuorganisatsioonid

1. Eesti Belgia Lambakoerte Tõuühing.
Koondab belgia lambakoerte (malinois, tervueren, groenendael ja laekenois) kasvatajaid ja omanike; asutatud 25. novembril 2004. Juhatuse liikmed : Marina Õunapuu, Marilin Kooskora ja Eliko Melb (a-st 2004).
2. Eesti Corgi Klubi "GIGI".
Koondab welsh corgi pembroke'i ja – cardigani kasvatajaid ja omanike; asutatud 7. novembril 2007. Juhatuse liikmed : Astrid Lundava ja Kätlin Kull (a-st 2007).
3. Eesti Prantsuse Lamba – ja Karjakaitsekoerte Tõuühing.
Koondab beauceron, briard, pikardia lambakoer, pürenee lambakoer pikakarvaline, pürenee lambakoer siledakoonuline ja pürenee mäestikukoer kasvatajaid ja omanike; asutatud 2007. Esimees: Marion-Silvia Diener. 
4. Eesti Saksa Lambakoerte Ühing.
Koondab saksa lambakoerte kasvatajaid ja omanike; asutatud 16. aprillil 1993 Tallinnas. 1993. aastast viib läbi oma erinäitusi. Alates 1998 ilmub ajakiri „Saksa lambakoer”(4 korda aastas). 2008 oli ühingul 358 liiget. Esimees: Anna Luik (a-st 2008). 
ESLÜ on Ülemaailmse Saksa Lambakoerte Ühingu (Weltunion der Schäferhundvereine, WUSV) liige. Ühingu liikmesorganisatsioonid on URAN; HARANDUS; MAXIMUS; Klubi ARTICUS; Eesti Koeraspordiliit; Teenistus ja Spordikoerte Klubi.
Eesti Saksa Lambakoerte Ühingu juhatuse esimehed läbi aegade Aivar Jõelaid, Vilve Roosioks, Astrid Lundava (Aas), Toomas Kivisalu.
Kesk-Eesti Saksa Lambakoerte Klubi MAXIMUS
Narva Saksa Lambakoerte Klubi HARANDUS
Tartu Saksa Lambakoerte Klubi URAN
5. Eesti Valgete Lambakoerte Tõuühing.
Koondab valge lambakoera kasvatajaid ja omanike; asutatud 2006. Esimees: Monika Laneman (a-st 2006). 
6. Eesti Vana-Inglise Lambakoerte Tõuühing.
Koondab vana-inglise lambakoerte kasvatajaid ja omanike; asutatud 2. juunil 2007. Juhatuse liikmed : Kairi ja Keida Raamat, Siiri Sau (a-st 2007). 
7. Lamba- ja Karjakoerte Eesti Tõuühing.
TÜ eelkäijad olid 1990–1999 Eesti Collieühing, 1999–2006 Eesti Briti Karjakoerte Ühing. Eesti vanim tänapäeval tegutsev tõuühing. 
10. märtsil 1990 asutatud E. Colliühingule anti E. Kennelliidust esialgu ajutine tegevusluba, kuid alates 7. juunist 1991 oli ühing registreeritud kui briti karjakoerte kasvatajaid ühendav tõuorganisatsioon. Täna koonduvad ühingusse ka teised FCI 1 rühma tõukoerad (v.a saksa, belgia ja šveitsi valged lambakoerad).
Alates aastast 1990 korraldatakse Pärnus igal aastal ühingu erinäitus. 
TÜ on ka Rahvusvahelise Kolliühingu (The International Collie Society) liige. 2006 oli ühingul 30 liiget. Esimees: Linda Jürgens (a-st 2006).
Eesti Collieühingu juhid Heino Bakhoff, Alar Müürisepp, Inna Tolli. 
Eesti Briti Karjakoerte Ühingu juhid Ingrit Hein, Erik Samel, Maret Samel.