google/wiki40b huggingface dataset:
Noarootsi vald (Noarootsi kihelkond)

Noarootsi vald (saksa keeles Nuckö) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see Paslepa vallaga.
Valla alal asus Noarootsi kirikumõis.
Inva Mula

Inva Mula (sündinud 27. juunil 1963 Tiranas) on albaania ooperilaulja, lüüriline sopran.
Inva Mula sündis Tiranas muusikute peres. Tema isa Avni Mula on tuntud laulja ja helilooja, ema Nina Mula, rahvuselt venelane, oli samuti laulja. Vanemad tutvusid Moskva Konservatooriumis õppides. Pärast kooli lõpetamist 1950. aastate lõpus siirdusid elama Albaaniasse.  Inva nimi on tagurpidi lugedes isa nimi.
Inva õppis laulmist ja klaverimängu esialgu muusikakoolis ja seejärel konservatooriumis ema käe all, mille lõpetas 1985. aastal. Õpingute ajal ja pärast seda osales ta edukalt paljudel konkurssidel. Aastal 1987 võitis konkursi Albaania laulja (albaania Cantante d’Albania) ja 1988. aastal Bukarestis toimunud George Enescu nimelise rahvusvahelise konkursi. Aastal 1993 oli ta võidukas Plácido Domingo lauljate konkursil "Operalia".
Aastal 1997 osales Inva Diva Luc Bessoni filmis "Viies element", kus esitas aaria "Oh, giusto cielo!.. Il dolce suono" Gaetano Donizetti ooperist "Lucia di Lammermoor".
Inva Mula on esinenud paljudel Euroopa ooperilavadel, teiste seas La Scalas ja Bastille ooperimajas. Tema üheks tuntumaks rolliks on Violetta Valèry Giuseppe Verdi ooperis "Traviata". 
Talle on antud Albaania rahvakunstniku aunimetus.
Andrei Krivošapkin

Andrei Vassiljevitš Krivošapkin (vene keeles Андрей Васильевич Кривошапкин; sündinud 17. oktoobril 1940 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni rahvusest Sahha poliitik (rahvasaadik), ühiskonnategelane ja eveeni kirjanik, Sahha rahvakirjanik.
Ta oli aastatel 1990–1993 Vene NFSV rahvasaadik ja on Sahha (Jakuutia) Vabariigi parlamendi Il Tümene rahvasaadik alates selle loomisest. 2008. aastast on ta Il Tumeni aseesimees.
Ta alustas kirjanduslikku tegevust 1962. aastal. Esimene raamat – "Opo" ("Опо") – ilmus 1969. aastal eveeni keeles. 1982. aastal valiti ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas 1970. aastal  Herzeni-nimelise Leningradi Riikliku Pedagoogilise Instituudi ja 1985. aastal Habarovskis kõrgema parteikooli. Ta töötas aastatel 1970–1977  koolidirektorina Kobjai rajoonis ning 1981–1990 instruktorina NLKP Jakuudi oblastikomitees. Ta on kaitsnud sotsioloogiateaduste kandidaadi kraadi.
Hausjärvi vald

Külad

Erkylä, Haminankylä, Hikiä, Kara-Lavinto, Karhi, Kirikuküla, Kuru-Nyry, Maitoinen, Mommilankylä, Monni, Oitti, Puujaa, Ryttylä, Torhola ja Turkhauta
Pühajärve külanõukogu

Pühajärve külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1960 ja seejärel liideti see Otepää külanõukoguga.
Roodevälja mõis

Roodevälja mõis (saksa keeles Rodewal) oli poolmõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Roodevälja mõis rajati 1863. aastal Sõmeru mõisast eraldatud osast.
Mõisa viimased (enne 1919. aasta ülemaalist võõrandamist) omanikud olid Sõmeru mõisa omanikud Tiesenhausenid ja seetõttu oli Roodevälja mõis Sõmeru mõisa kõrvalmõis.
Tartu Reaalkool

Tartu Reaalkool (saksa keeles Dorpater Realschule) oli 1877. aastal Liivimaa kubermangus Tartus avatud saksakeelne õppeasutus, mille lõpetamine andis õiguse pääseda eksamiteta õppima Riia Polütehnikumi.

Eellugu

1875. aastal viidi Venemaa Keisririigis läbi kutsehariduse reform, mille käigus kinnitas Venemaa keiser 15. mail Venemaa reaalkoolide põhimääruse.

Tartu Reaalkooli avamine

Tartu Reaalkool avati Tartu magistraadi taotlusel 1877. aastal endise Tartu Kreisikooli reorganiseerimise tulemusel. Ametlik luba Tartu Reaalkooli avamiseks saadi keisrilt alles 18. novembril 1880. 
Tartu Reaalkooli direktorid olid: Andreas Bruttan (1880–1881); Johannes Ripke (1881–1892).

Õppetegevus

Tartu Reaalkoolis toimus õppetöö saksa keeles. Koolis oli alguses 5 klassi, 1882. aastast pikendati õpiaega lõpuklassis primas kahele aastale, 1885. aastast muudeti kool kuueaastaseks. 1887. aastal avati kooli juures ka ettevalmistusklass, kuna elementaarkool ei olnud suuteline pakkuma vajalikke eelteadmisi reaalkoolile.
Õppekavas olid: usuõpetus, saksa keel, vene keel, prantsuse keel, matemaatika, füüsika, keemia, ajalugu, geograafia, loodusõpetus, projektsiooniõpetus, joonistamine, laulmine ja võimlemine. Valikainena võis võtta ka kreeka keelt ja ladina keelt. Valikainete omandamine oli eelduseks gümnaasiumi lõputunnistuse saamisele, ilma milleta ei olnud võimalik ülikooli astuda. 1931. aastal võttis Tartu linna haridusnõukogu vastu otsuse likvideerida Tartu Poeglaste Reaalgümnaasium ja Tartu tehnikagümnaasium ning nende baasil luua Tartu poeglaste gümnaasium.
APEWS

APEWS (inglise keeles Anonymous Postmaster Early Warning System) on anonüümne teenus, mis peab nimekirja internetiteenuste pakkujatest, kelle serverites tegutsevad rämpsusaatjad ehk spämmerid või kes ei suuda ära hoida teistepoolset võrguressursside kuritarvitamist.
Josip Broz Tito

Audoktor

Ta oli valitud Ljublana, Zagrebi, Belgradi, Sarajevo, Skopje, Priština, Novi Sadi, Alžiiri, Addis Abeba, Halifaxi, Yangoni, Varssavi ja Mongoolia Riikliku Ülikooli audoktoriks.

Titograd

1946. aastal nimetati senine Montenegro pealinn Podgorica Josip Broz Tito auks Titogradiks. Linna ajalooline nimi taastati 1992. aastal.
Pedant

Pedant (itaaliakeelsest sõnast pedante, 'kasvataja' < kreekakeelsest sõnast παιδαγωγός paidagōgós, 'lapsejuhtija'; 'õpetaja, kasvataja') on (väiklaselt) täpne inimene, tähenärija. 
Kui täpsus on soovitud omadus, lisatakse vahel: "heas mõttes" pedant.
Tulimulla tänav

Tulimulla tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tulimulla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime alepõllunduse mõiste tulimulla järgi (tulimuld – 'alepõletamise kohale jäänud tuhasegune viljakas muld').
Paide raudteejaam

Paide raudteejaam oli raudteejaam Türi–Paide–Tamsalu raudteel Paides. 
Türi–Paide kitsarööpmeline raudteeharu ehitati koos Tallinna–Viljandi ja Viljandi–Mõisaküla liiniga ja avati ajutiseks liikluseks oktoobris 1900. Avamisel jäi jaam Paide kihelkonda Mäo mõisa maadele, asudes raudtee 12.8 kilomeetril. Eesti Vabariigi ajal pikendati liini Tamsaluni. Uue jaamahoone avas teedeminister Nikolai Viitak 9. detsembril 1938.
Paide jaamast viis harutee Viraksaarele, mida kasutati turba veoks.
Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti arhitektuuriga seonduvaid tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "aidata kaasa arhitektuuri loomingulisuse ja sotsiaalse tundlikkuse edendamisele". 
Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali preemiaid.
Jõhvi muusikakool

Jõhvi muusikakool on muusikakool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40. Kooli direktor on Anneli Kasela.
Kool asutati 1953 Ahtmes. 1956 kolis kool Jõhvisse.
Koolis õpib tänapäeval 210 õpilast ja seal töötab 27 pedagoogi.
Julius Aagaard

Johan Gottlieb Julius Aagaard (26. aprill 1847 Odense – 14. detsember 1926 Tranebjerg) oli taani fotograaf.
Ta oli kingseppmeister Hans Christian Aagaardi (sündinud umbes 1820) ja Marie Louise Otto (sündinud umbes 1819) poeg.

Isiklikku

Ta abiellus 14. mail 1875 Næstvedis Vilhelmine Dorthea Christine Brockmeyeriga (11. märts 1855 Kopenhaagen – 23. august 1923), kelle vanemad olid pagarmeister Conrad Frederik Vilhelm Brockmeier (sündis 1817) ja Cathrine Bergite Andersen (umbes 1834 – 1913).
Arst Otto Carl Aagaard oli nende poeg.
Ümera tänav (Tartu)

Ümera tänav on tänav Tartus, Maarjamõisa ja Tammelinna piiril.
Ümera tänav ühendab Puusepa tänavat Lunini tänavaga. Tänav on umbes 170 meetrit pikk.
Hüpnoos

Mälu turgutamine hüpnoosi abil

Üks viise, kuidas väidetavalt hüpnoosi abil mälu turgutatud on, on regressioon nooremasse ikka (ingl. k. age regression). Selle meetodi kohaselt palutakse osalistel ajas tagasi minna ja vabastada mõni mineviku sündmus. 1949. aastal väitis uurija nimega True, et nooremasse ikka regresseerunud inimesed võisid õigesti nimetada enda lapsepõlve sünnipäevade nädalapäevi. Rangemalt läbi viidud hilisematel uuringutel pole õnnestunud neid tulemusi korrata (Nash, 1987).
Aastakümneid pöörati mälu uurimisel tähelepanu sellele, mitu elementi suudeti õigesti meenutada. Vähem pöörati tähelepanu tehtud vigadele. Nüüdseks on teada, et mälust ammutamist ja äratundmist võib ennustavates suundades mõjutada sisendamine nii hüpnoosis kui ka väljaspool hüpnoosi, luues seega keerukaid valemälestusi.
Salzberg ja DePiano (1980) on näidanud, et hüpnoos ei paranda mälu tähenduseta info, näiteks tähenduseta silpide suhtes. Stager & Lundy (1985) on seevastu näidanud hüpnoosi soodustavat mõju selliste tähenduslike stiimulite meenutamise suhtes nagu luuletused, pildid, filmid, võrrelduna hüpnoosita meenutamisega. Seevastu pole selliseid positiivseid meenutamist soodustavaid efekte näidanud Relinger (1984) ja Erdelyi (1994) uuringutes kontrolli alla võetud fakti, et ainuüksi palve katseisikul meenutamist korrata viib mälusoorituse paranemiseni. Hilisemad kontrollitumad uuringud pole hüpnoosi soodustavat mõju mälule kinnitanud.
Suureks probleemiks hüpnoosi kasutamisel mälusoorituse parandamiseks on selle ebausaldusväärsus. Näiteks näitasid Dywan ja Bower (1983), et kahekordne kasv täpselt meenutatud infoühikutes tähendas samaaegselt kolmekordset vigade kasvu võrrelduna mittehüpnotiseeritud kontrollgrupiga. See on üks põhjusi, miks hüpnoosiga värskendatud mälestusi kohtus tõendina kasutada ei saa.

Valemälestuste tekitamine hüpnoosis

Üks varasemaid teadaolevaid terapeudi tekitatud valemälestusi loodi 1880. aastatel prantsuse arsti Hippolyte Bernheimi poolt. Sisenduse abil tekitas ta hüpnotiseeritavas Maries mälestuse, nagu oleks ta pealt näinud eakat poissmeest noort naist vägistamas. Kolme päeva pärast küsitles Bernheimi üks sõpradest Mariet selle mälestuse kohta. Marie rääkis juhtunust perfektse täpsusega. Marie uskus tekkinud mälestust niivõrd sügavalt, et oli valmis kasvõi kohtus vande all tunnistust andma.
Andi Kivinukk

Andi Kivinukk (sündinud 29. mail 1948 Nõval) on eesti matemaatik. Ta on Tallinna Ülikooli matemaatika ja loodusteaduste instituudi professor.

Haridus

Ta lõpetas aastal 1966 Keila 1. Keskkooli. Aastatel 1966–1974 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, aastatel 1966–1971 matemaatikateaduskonna üliõpilasena; aastatel 1971–1974 aspirantuuris.

Töökäik

Aastatel 1974–1993 töötas Tallinna Tehnikaülikoolis assistendi, vanemõpetaja, vanemteaduri ja dotsendi ametikohtadel. Alates 1994. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli matemaatilise analüüsi õppetooli juhina. 
Aastatel 2005–2007 oli Tallinna Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna dekaan. Ta on olnud külalisteadur 1998–1998 Odense ülikoolis (Taani), 1993–1993 Darmstadti Tehnikaülikoolis (Saksamaa) ja 1978–1979 Budapesti Tehnikaülikoolis (Ungari).

Teadustöö

Kivinukk sai teaduste kandidaadi kraadi Tartu ülikoolis 1975. aastal ("Ühe ja mitme muutuja funktsioonide lähendamise järgust", juhendaja Gunnar Kangro).
Teadustöö põhisuunad matemaatikas on funktsioonide lähendusteooria, valimridade teooria, lainekeste teooria, arvutusmeetodid (funktsioonide lähendamine, kvadratuurvalemid, integraalvõrrandid), P140 Jadad, Fourier' analüüs, funktsionaalanalüüs (Shannoni valimread, finantsmatemaatika, positiivsete operaatoritega lähendamine).

Isiklikku

Andi Kivinukk on abielus Anne Kivinukiga (sündinud Järvis), neil on kaks tütart: Elina ja Liisi.

Ühiskondlik tegevus

Aastatel 2000–2005 oli Andi Kivinukk Eesti Matemaatika Seltsi asepresident, 1987–1996 aga sama seltsi juhatuse liige. Andi Kivinukk on olnud ka Euroopa Insenerihariduse Ühingu matemaatika töörühma korrespondent, Eesti Teadusfondi matemaatikateaduste ekspert, Eesti Teadusfondi grantide hoidja, mitmete erialaseminaride ja -konverentside korraldaja ning ajakirjade "Journal of Approximation Theory" ja "ETA Toimetised. Füüsika-matemaatika" retsensent, erialakonkursside ja habilitatsioonikomisjonide liige.
Loeng

Keskaeg

Keskaja ülikoolides oli loeng üks peamisi meetodeid üliõpilastele materjali edastamiseks ja oli tihedalt seotud disputatsiooniga. Loengus luges õpetaja (magister) ette kanoolist teksti ja selgitas seda lõikude kaupa. Kuulajad jälgisid teksti oma koopiatelt ning tegid märkmeid. Kuna käsikirjalised tekstid olid kallid, siis mõnikord toimusid ka  nn dikteerimisloengud (pronunciare), mille käigus üliõpilased kirjutasid materjali lihtsalt endale loengute tarbeks ümber. Loengu peamine ülesanne oli aga selgitus ja kommentaar. Loengud olid keskaegsetes ülikoolides üldiselt jaotatud korralisteks (ordinaria) ja erakorraliseks (extraordinaria), reeglina peeti ühte tüüpi loenguid hommikuti ja teist pärastlõunal. Loengu peamiseks funktsiooniks oli tutvustada õpilastele materjali ja tagada selle mõistmise kandumine ühest põlvkonnast teise, seevastu disputatsioon oli seotud omandatud materjali rakendamisega.
Dilma Rousseff

Dilma Vana Rousseff (sündinud 14. detsembril 1947 Belo Horizontes) on Brasiilia poliitik.
Tema isa, Petǎr Rusev (hilisema nimega Pedro Rousseff) oli sündinud Bulgaarias Gabrovos. Ta oli aktiivne kommunist ja põgenes jälitamise eest Prantsusmaale ja sealt edasi 1930ndatel Brasiiliasse. 
Dilma Rousseff on õppinud majandusteadust.
Ta kuulub Tööliste Parteisse. Aastatel 2003–2005 oli ta Brasiilia mäendus- ja energiaminister, seejärel kuni märtsini 2010 valitsuse kantseleiülem.
31. oktoobril 2010 peetud presidendivalimiste teises voorus valiti ta Brasiilia presidendiks. Tema ametiaeg algas 1. jaanuaril 2011. Oktoobris 2014 peetud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks, mis algas 1. jaanuaril 2015.
12. mail 2016 otsustas Senat peatada kuueks kuuks Dilma Rousseffi volitused presidendina seoses süüdistustega, mis puudutavad riigieelarvega manipuleerimist. 31. augustil 2016 ta tagandati.
Ökoloogiline kasvatus

Ökoloogiline kasvatus (inglise ecological education) on üksikisikute ja sotsiaalsete rühmade harimine jätkusuutliku looduskasutuse ja teadliku keskkonnakaitse vaimus ning asjaomaste väärtushinnangute ja hoiakute kujundamine keskkonnateadvuses.
Calabria

Vein

Calabria veinipiirkonnad: Greco di Bianco (DOC), Cirò.
Artur Tupits

Artur Tupits (8. oktoober 1892 Pikknurme, Puurmani vald, Tartumaa – 28. oktoober 1941 Ussollag, Solikamsk, Molotovi oblast (nüüd Permi krai), Vene NFSV) oli Eesti ajakirjanik ja poliitik.
Jüri Vallsalu

Jüri Vallsalu (sündinud 15. juulil 1957 Ääsmäel) on eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Töötas seejärel lühiajaliselt ehitusmeistrina Rapla MEK-is ja oli aastatel 1976–1978 ajateenistuse Nõukogude Armees. Pärast ajateenistust töötas Harju KEK-is. Asus aastal 1979 õppima Usuteaduse Instituuti; asus praktikale Saarte praostkonda (töötas jutlustajana praost Toomas Pauli alluvuses). Täiendas end aastatel 1981–1983 Helsingi Ülikoolis; õpingud Helsingis katkesid kuna nõukogude võimud ei võimaldanud sealseid õpinguid lõpetada. Ordineeriti 10. juunil 1981 aseõpetajaks; sai õpetaja õigused 3. juunil 1986 (pärast instituudi lõpetamist).
Ta oli aastatel 1981–1985 Püha Jakobi koguduse õpetaja ning Mustjala ja Muhu Katariina koguduse hooldajaõpetaja. Aastatel 1985–1990 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1990–1993 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1992–1993 Tallinna praostkonna abipraost. Aastast 1993 on ta Hageri Lambertuse koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna praost. Ta on hooldanud aastatel 1996–2002 Nissi Maarja kogudust, aastatel 1997–1998 Jõelähtme, Jüri, Loksa ja Leesi kogudust, aastatel 1998–1999 Randvere kogudust, aastal 1997 Kuusalu, Harju-Jaani ja Tuhala Kaarli kogudust ning aastal 2008 Keila ja Paldiski Nikolai kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1997–1998 ja 1999–2000 Ida-Harju praostkonna praosti kohusetäitja.
Ta on Kirikukogu liige aastast 1991, ta oli aastatel 1997–2001 EELK Konsistooriumi assessor ja on aastast 2009 EELK majandusnõukogu liige.
Ta on aastast 2009 Kohila vallavolikogu liige.

Isiklikku

Ta on abielus ja kuue lapse isa.
Solenoid

Solenoid (prantsuse solénoïde < kr sōlēn 'toru, kanal' + eidos 'vorm, kuju') on silindriline heeliks, kus peenike juhe on keerd keeru kõrval tihedalt silindrilisele karkassile keritud. Enamasti on solenoid keritud metallsüdamikule.
Kui solenoidi läbib elektrivool, siis tekib magnetväli. Solenoidid on tähtsad, kuna nende abil saab luua kontrollitud magnetvälja ja veel saab seda kasutada elektromagnetina.
Tehnikas kasutatakse solenoide mitmesuguste muunduritena, mis muudavad elektrienergia lineaarseks liikumiseks. Solenoidi mõistet kasutatakse tihti ka solenoidklappidele viitamiseks, mis kujutavad endast integreeritud seadmeid. Solenoidklapp koosneb elektromehaanilisest solenoidist, mis paneb liikuma pneumaatilise või hüdraulilise klapi. Solenoidi kasutatakse ka releedes, mis koosnevad elektromehaanilisest solenoidist ja elektrilisest lülitist. Solenoide kasutatakse automaatikaseadmetes, et sooritada lühikese teekonnaga liikumist. Tavaliselt toimub liikumine lineaarselt vahemikus 1 mm kuni 100 mm ja pöördliikumise korral alla 95°.

Solenoidide kasutusi

Solenoide kasutatakse pea igas mõeldavas tööstusharus üle maailma ja on tuntud oma odavuse, efektiivsuse ja vastupidavuse poolest täituritena.

Solenoidklapp

Hüdraulilise solenoidi klapid on põhimõttelt samad pneumaatilise solenoidi klappidega. Nende vahe seisneb vaid selle, et üks juhib vedelikke ja teine gaasilisi aineid. Hüdraulilise solenoidi klapid kontrollivad tavaliselt mingi vedeliku voolamist anumasse või täiturisse. Solenoididega juhitavaid klappe kasutatakse tihti niisutussüsteemides, kus nõrk solenoid suudab avada ja sulgeda väikest juhtimisklappi, mis omakorda juhib põhiklappi. Põhiklappi juhitakse vedeliku survega, mis liigutab mehaaniliselt kinnitatud kolbi. Solenoide võib samuti leida igapäevastest kodupidamismasinatest nagu näiteks pesumasinates, et kontrollida siseneva vee kogust.
Western New York

Western New York on läänepoolseim New Yorgi osariigi regioon, kus asuvad linnad: Buffalo, Rochester, Niagara Falls, Jamestown.
Ülo Tärno

Ülo Tärno (sündinud 22. mail 1936. aastal Haapsalus) on eesti ehitusteadlane ja poliitik. IX Riigikogu liige aastatel 1999–2003. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor.
Ülo Tärno lõpetas aastal 1955 Tallinna 22. Keskkooli, seejärel 1960 TPI ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala.
Tallinna Linnavolikogu liige, linnamajanduskomisjoni esimees 1989–1993, 1996–2002 ning Mustamäe Linnaosa Halduskogu liige ja esimees 1993–2002.
Anna Markus

Isiklikku

Ta oli aastatel 1899–1931 abielus näitleja, tõlkija ja teatri majandusjuhi Jüri Markusega. Nende tütar oli kunstiajaloolane Elsbet Parek, tütretütar vabadusvõitleja Lagle Parek, tütretütrepoeg vabadusvõitleja Heiki Ahonen.
Gaku Shibasaki

Koondisekarjäär

Jaapani jalgpallikoondises tegi Shibasaki debüüdi 9. septembril 2014 mängus Venezuela vastu ning lõi selles mängus ka värava.
Ta on kuulunud Jaapani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2015. ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Anaconda

"Anaconda" on Ameerika räppari ja laulja Nicki Minaji laul. 
Laul on tema kolmandalt stuudioalbumilt "The Pinkprint". Laul anti välja 4. augustil 2014, YouTube'is videoga 19. augustil.  
"Anaconda" nomineeriti Grammy auhinnale 2015. aasta parima räpplaulu kategoorias.  
Laul sai RIAA topeltplaatinaauhinna.
Achernar

Achernar (α Eri) on Eriidanuse tähtkuju heledaim täht (tähesuurus 0,45) ning taeva heleduselt üheksas täht.
Achernar asub 144 valgusaasta kaugusel.
See on sinine täht spektriklassiga B3 V pe.
Achernar on 6–8 korda massiivsem ja umbes 3000 korda heledam kui Päike. Suure pöörlemiskiiruse tõttu (ekvaatoril 225...300 km/s) on see seni uuritud tähtedest kõige lamedam.
Tähe nimi tuleb araabia fraasist آخر النهر (ākhir an-nahr 'jõe lõpp').
Achernar ei ole Eestis nähtav.
Rahivere mõis

Rahivere mõis (saksa keeles Rahhifer) oli karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.
Browni liikumine

Browni liikumine on nähtus, mis kujutab endast vedelikus või gaasis hõljuvate mikroskoopiliste osakeste (Browni osakeste) pidevat, korrapäratut liikumist. 
Browni liikumise avastas šoti botaanik Robert Brown (1773–1858) 1827. aastal, kui ta vaatles 
mikroskoobiga õietolmu osakeste ebakorrapäraselt toimuvat liikumist vedelikus.
Browni liikumine toimub, kuna kaootiliselt liikuvad vedeliku või gaasi molekulid põrkavad kokku tahkete osakestega ning muudavad selle kiirust ja suunda. Osake saab molekulidelt erinevas suunas erineva arvu lööke, seetõttu muutub temale üleantav impulss pidevalt. Mida väiksemad on osakese mass ja mõõtmed, seda märgatavam on liikumine. Browni liikumist on võimalik põhjendada ainult molekulaarkineetilise teooria põhjal. Difusiooni protsess tugineb pideva Browni liikumise olemasolule.
Browni liikumist on võimalik jälgida ka palja silmaga.
Abilava

Abilava on teatris lava abiruum, kus paiknevad lavavankrid.
Abilava ülesannet täidavad tagalava või külglavad.
Aleksander Kaasik

Elulugu

Ta õppis aastatel 1917–1924 Tallinna 8. algkoolis ja aastatel 1924–1931 skulptuuri Riigi Kunsttööstuskoolis.
Ta oli aastatel 1931–1941 vabakunstnik peamiselt Tallinnas.
Nõukogude okupatsiooni ajal mobiliseeriti ta 1941. aastal Punaarmeesse, kuulus aastatel 1943–1944 Moskvas eesti kujurite brigaadi. Töötas aastatel 1944–1982 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis skulptuuriõppejõuna, olles aastast 1955 dotsent, aastast 1965 professor ja aastast 1973 konsultantprofessor; lisaks oli ta aastatel 1946–1955 skulptuurikateedri juhataja.
Aleksander Kaasik suri 8. jaanuaril 1994 Tallinnas ja ta maeti 13. jaanuar 1994 Metsakalmistule.

Looming

Kaasiku 1939. aastast pärinev skulptuur "Halastajaõde" on kuulutatud kunstimälestiseks, kui "kunstiväärtuslik näide Tallinnas harvast funktsionalistliku arhitektuuriga seotud ehitusplastikast". Kultuurimälestisteks on arvatud ka tema poolt 1970. aastal loodud Karl Menningu büst ja 1980. aastast pärinev Georg Otsa bareljeef (kaasautor Ike Volkov).
Jüri Kallas

Jüri Kallas (sündinud 20. aprillil 1967) on eesti ulmekirjanduse ekspert, tõlkija, kirjastaja ja toimetaja.
Jüri Kallas on koostanud ja toimetanud kirjastuste Elmatar ja Fantaasia väljaandeid. Praegu tegeleb ta Eesti Ulmeühingu ulmeauhinna Stalker väljaandmise ja Eesti ulme bibliograafia koostamisega ning on ulmeajakirja Reaktor kaastööline. Ta on kirjutanud romaanidele ja kogumikele järelsõnu. Jüri Kallas on tõlkinud eesti keelde Vladimir Arenevi, Aleksandr Beljajevi, Kir Bulõtšovi, Robert E. Howardi, Rafał Kosiki, Henry Kuttneri, H. P. Lovecrafti, H. L. Oldie, Viktor Pelevini, Aleksandr Siletski, Mihhail Uspenski, Ilja Varšavski jt ulmejutte.
Lisaks ulmele on Jüri Kallas mitmes kirjastuses valinud, toimetanud ja saatesõnadega varustanud kümneid kriminaalromaane ja romantilisi jutustusi. Ka on ta avaldanud ajakirjanduses arvamuslugusid päevapoliitilistel teemadel ja kirjanduskriitikat.
Jüri Kallas on olnud võrguajakirja Algernon toimetuse liige.

Isiklikku

Tema abikaasa on Ene Kallas.
Valdo Peetri

Valdo Peetri (õieti Vladimir Petrov; 23. juuli 1921 Botvino küla, Petserimaa – 30. juuli 2004) oli Eesti näitleja ja laulja (bariton).
Ta lõpetas 1939. aastal Petseri Gümnaasiumi, 1950. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi ja 1953. aastal Tallinna Muusikakooli lauluerialal.
Valdo Peetri oli aastatel 1956–1987 Estonia Teatri solist.
Maria Kolk

Maria Kolk (25. november 1910 — 6. juuni 2018) oli eesti pikaealine, alates 14. novembrist 2017 kuni surmani vanim Eesti elanik.