google/wiki40b huggingface dataset:
Gunnar Okk

Gunnar Okk (sündinud 28. augustil 1960 Tallinnas) on eesti insener, majandus- ja pangandustegelane ning tippjuht.
Ta on Põhjamaade Investeerimispanga (NIB) asepresident, Tallinna Tehnikaülikooli kõrgeima juhtorgani, kuratooriumi esimees, Eesti-Soome Kultuurifondi asutaja ja juhatuse aseesimees, Soome Tuglase Seltsi juhatuse aseesimees ning Helsingi Eesti Akadeemilise Klubi asepresident.
Gunnar on Vabariigi Valitsuse juures asuva Teadus- ja arendusnõukogu liige, Riigi osalusega äriühingute nõukogude liikmete nimetamiskomitee liige ja Harvard Club of Finland liige.

Haridus

1967-1978 Tallinna 42. Keskkool (Kadrioru Saksa Gümnaasium)
1978-1983 Tallinna Polütehniline Instituut, Elektroenergeetika teaduskond, Elektrivõrkude ja –süsteemide eriala, mille lõpetas elektri-insenerina
1990 Kieli Majandusakadeemia (Saksamaa), Rahvusvaheline majanduse erikursus
1995-1997 Statoili strateegilise ärijuhtimise treeningprogramm “SIMPT” (London, Kopenhaagen, Berliin, Stavanger)
2009 INSEAD Business School (Fontainebleau, Prantsusmaa), Executive Education, Finantsjuhtimise kursus tippjuhtidele
2015 Harvard Business School (Boston, USA), Executive Education, Tippjuhtimise kõrgemad kursused, AMP 189

Töökäik

2006- Põhjamaade Investeerimispank (NIB), asepresident
1999-2005 Eesti Energia AS, juhatuse esimees
1998 Riigiettevõte “Eesti Energia”, peadirektor
1997-1998 Tallinna Pank AS, juhatuse liige, arendusdirektor
1996-1997 Svenska Statoil Detaljhandel AB (Rootsi), Stockholmi loodepiirkonna juhi asetäitja
1991-1996 AS Eesti Statoil, peadirektor
1990-1991 Eesti Televisioon, rahvusvaheliste koostööprogrammide peatoimetaja
1987-1990 Eesti Televisioon, stuudio “Eesti Telefilm”, peatoimetaja asetäitja filmitootmise alal
1983-1987 ENSV Kultuuriministeerium, kapitaalehituse osakonna juhataja asetäitja
Abdullah Öcalan

Abdullah Öcalan (ka Apo (lühend nimest Abdullah ja "onu" kurdi keeles; sündinud 4. aprillil 1948) on üks Türgis 1978. aastast tegutseva paramilitaarse ja rahvusvaheliselt (sealhulgas ÜRO, NATO, USA ja ELi poolt) terroristlikuks peetud organisatsiooni Kurdistani Tööpartei loojaid.
1999. aastal arreteerisid Türgi julgeolekujõud Öcalani Keenia pealinnas Nairobis ning viisid Türki, kus ta mõisteti surma karistusseadustiku paragrahvi 125 alusel, mis käsitleb relvastatud jõukude loomist. Kohtuotsus muudeti eluaegseks vangistuseks, kui Türgi kaotas surmanuhtluse, püüdes saada Euroopa Liitu. 1999-2009 oli ta üksikvangistuses İmralı saarel Marmara meres. Öcalan on tunnistanud, et Kurdi Tööpartei on vägivaldne, kuid tema sõnul relvastatud vastuhakk ei aidanud ning Kurdistani küsimusele tuleks leida poliitiline lahendus. Konfliktis Türgi ja Tööpartei vahel on hukkunud üle 40 000 inimese, sealhulgas Tööpartei liikmed, Türgi sõjaväelased ja tsiviilisikud, nii kurdid kui ka türklased.
Öcalan on avaldanud üle 40 raamatu. Neist neli on ilmunud tema vangistuse jooksul, viimati 2012. aastal.
Nadežda Samsonova

Nadežda Samsonova (26. aprill 1924 Kiiev – 9. jaanuar 2010 Moskva) oli vene teatri- ja filminäitleja.
Komooride lipp

Komooride lipp on Komooride ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Praegune Komooride riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 7. jaanuaril 2002. Lipp sarnaneb Mauritiuse ja Seišellide lipuga. Sellel on ühendatud horisontaalsete laidudena Ndzwani, Mwali ja Mayotte'i lipuvärvid. Vardapoolses osas on aga islami tunnusena roheline kolmnurk, valge kuusirp ja neli valget viisnurkset tähte. Kuigi riik koosneb kolmest saarest, Ngazidja, Ndzwani ja Mwali, tähistab neljas täht Prantsusmaale kuuluvat Mayotte. Sellega väljendatakse soovi ühendada kõik neli saart ühtseks riigiks.
Lipu värvide toonid on roheline PMS 363C, kollane PMS 123C, punane PMS 186C ja sinine PMS 285C.
Oma lipud on ka Ngazidjal – sinine kangas, millel valge poolkuu ja neli viisnurkset tähte, Ndzwanil – punane kangas, mille keskel valge käsi ja poolkuu ning Mwalil – kollane kangas, mille vardapoolsel osal on must vertikaalne laid, kollase välja keskel on aga valge viisnurkne täht ning poolkuu.

Komooride ajaloolised lipud

1963. aastal võeti Prantsusmaa autonoomse piirkonnana kasutusele roheline lipp, mille vardapoolses ülanurgas oli valge poolkuu ning kanga poolitasid diagonaalselt paigutatud neli valget viisnurkset tähte. Kui Komoorid iseseisvusid 1975. aastal siis võeti see lipp ka riigi tunnusena kasutusele. Selle lipu iga iseseisva riigi tunnusena jäi aga lühikeseks, juba kuu aega hiljem toimunud riigipöörde käigus vahetati see lipp välja. 
Uus lipp oli jagatud kaheks horisontaalseks väljaks, punane ehk ülemine väli oli laiem ja alumine roheline kitsam. Punase laiu vardapoolses osas olid eelmiselt lipult pärit valged poolkuu ja neli tähte.
1978. aastal eemaldati lipult punane väli ning poolkuu ja tähed paigutati rohelise välja keskele.
1992. aastal muudeti lippu sellega, et poolkuu pöörati selili. Nii sarnanes uus plagu Mauritaania lipuga, erinevuseks oli tähtede arv.
Aastatel 1996–2002 oli poolkuu lipul jälle püstises asendis. Vardapoolsesse ülanurka oli lisatud araabiakeelne kiri "Allah" ja lehvi allnurka "Muhamed".
Projektijuhtimise juhised

Ajalugu

Kuni 1900. aastani haldasid tsiviilehituse projekte nende loomingulised autorid: arhitektid, insenerid ja ehitusjuhid, näiteks Vitruvius (1. sajand eKr), Christopher Wren (1632–1723), Thomas Telford (1757–1834) ja Isambard Kingdom Brunel (1806–1859).  Alates 1950. aastast hakkasid organisatsioonid keeruliste ehituste puhul süstemaatiliselt rakendama projektijuhtimise vahendeid ja meetodeid. Projektijuhtimist kui distsipliini hakati rakendama erinevatel tegevusaladel, sealhulgas tsiviilehituses kui ka suurte kaitsekuludega seotud valdkondades. 
Projektijuhtimise ehk planeerimismeetodite ja kontrollisüsteemi üheks esiisaks võib pidada Henry Gantti. Ta sai tuntuks, kui võttis projektijuhtimisvahendina kasutusele nn Gantti diagrammi. Gantti diagramm on vahend, mis võimaldab kasutajal modelleerida kavandatava eesmärgi saavutamiseks planeeritavate ülesannete täitmiseks vajaliku projekti. Projektijuht saab Gantti diagrammi abil kujundada projekti kulgemisest graafilise pildi. Henry L. Gantt leiutas selle töövahendi 1917. aastal.
Projektijuhtimise teiseks loojaks peetakse Henri Fayoli. Ta arendas välja projektijuhtimise 5 funktsiooni, mis moodustavad projektijuhtimiseks loodud sihtasutuse põhitõed: 
planeerimine: määrata ettevõtte eesmärgid; korraldamine: delegeerida tööülesanded; juhtimine: anda töötajatele sobivad juhised; koordineerimine: veenduda osakondade vahelises mõistmises, luua ühtne keskkond; kontroll võetud eesmärkide saavutamise ja tegevuste korraldamise üle.
Johannes Lorup

Johannes Lorup (11. november 1901 Valma, Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 6. mai 1943 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti klaasitööstur.
Osales Vabadussõjas. 
Ta lõpetas 1921. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1921–1922 Tartu Ülikoolis keemiat, hiljem Danzigi Tehnikaülikoolis masinaehitust.
Ta oli aastatel 1924–1933 Meleski klaasivabriku rentnik, alates 1934. aastast Lorupi klaasivabriku omanik Tallinnas. 
Arreteeriti NKVD poolt 1941.
Narva maantee (Tartu)

Narva maantee on tänav Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosas. Tänava pikkus on 2,8 km.
Narva maantee algab Võidu sillalt, möödub Tartu Peetri kirikust ja Raadi mõisast. Tänav ristub esmalt Fortuuna (paremalt) ja seejärel Raatuse tänavaga (samuti paremalt), mis jätkub teispool Narva maanteed jalakäijate teena, viies üle Kaarsilla Raekoja platsile. Enne ristmikku paikneb maantee ja Emajõe vahel Holmi park. Pärast ristmikku jäävad Narva maantee äärde vasakul Tammsaare park ja Tartu Ülikooli majandusteaduskonna hoone Oeconomicum, paremale Tartu linnamuuseumi hoone (nn Katariina maja ehk Pistohlkorsi maja, mis jäi kunagi Henningi platsi veerde), seejärel aga Tartu ülikooli ühiselamud, ristumised paremalt mitme väiksema tänavaga ning mäenõlva alla Püha Jüri õigeusu kirik. Oeconomicumi juures pöördub Narva maantee järsult paremale ning tõuseb Narvamäkke, kus mäenõlval seisab kohe pärast ristmikku Staadioni (vasakul) ja Jaama (paremal) tänavaga vasakul Peetri kirik. Edasi kulgeb maantee Raadi suunas.
Tuule tänavaga ristumiskoha lähedal kõrgendikul (maanteest paremal) asub arheoloogiamälestis Püha Jüri kalmistu. 2005. aastal tehti seal arheoloogilisi väljakaevamisi ning 2007. aastal ehitati Narva mnt poolsele küljele korruselamu.
Raadi järve lõunakaldal pargis asub Teises maailmasõjas hukkunute ja terroriohvrite ühishaud.

Tänava nimi

Tänava vanim nimi on Narwische Weg, 19. sajandil Petersburger Straße, Peterburi tänav (esimese maailmasõja ajal lühiajaliselt Petrogradi tänav. Linnavolikogu otsusega 14. novembrist 1927 nimetati tänav Narva maanteeks, Eesti NSV-s oli tänava nimi kuni 2. märtsini 1989 Leningradi maantee.
Marghine

Marghine on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.
Peamine keskus on  10 800 elanikuga Macomer.
Piirkonna kirdeosas laiub Burgose mets (foresta Burgos), kus leidub arvukalt nuraage, sealhulgas Orolo, Ponte, Santa Barbara, Santa Sabina, Orolio ja Corbose nuraagid.
Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Birori, Bolotana, Borore, Bortigali, Dualchi, Lei, Macomer, Noragugume ja Silanus. Marghine piirneb Planargia, Meilogu, Goceano, Barbagia di Nuoro, Barbagia di Ollolai, Barigadu, Campidano di Oristano ja Montiferru piirkonnaga.
Marghine pindala on 475,42 km² ja elanike arv 23 127.
Ainar

Ainar on eestipärane mehenimi.
Nimepäev on 11. märts.
Harju-Kabala vasallilinnus

Harju-Kabala vasallilinnus (saksa Kappel) asub vana haldusjaotuse järgi Harjumaal, Rapla kihelkonnas, Kabala (Tamme) külas.

Asukoht ja paiknemine

Linnus asetses kohas, kus vana Järvakandi-Koikse maantee ületab Vigala jõge. Seal olid ilmselt veskikoht ja kabel. Linnusease jääb umbes 40 m Vigala jõest lõunasse. Hoone on ristkülikukujuline ja ida-lääne suunaline.

Ajalugu

Juba XIII sajandi II pooles on seal asunud katoliku kabel. Seda on ka ära märgitud ürikus, kui tõmmati looduses Saare-Lääne piiskopkonna ja Taani valduste vaheline piir.
Juba 1305 aastaga seostatakse mõnede ajaloouurijate arvates Kabala mõisat ja sellele nime andnud suguvõsa von Kapell'eid. 1318-1384 olevat see suguvõsa mõisat valitsenud. Ilmselt hakati siiski perekonda kutsuma kabeli asukoha järgi.
XV sajandi algul olevat see kuulunud Vietinghoffidele sarnaselt läheduses asuva Raikküla mõisaga. 
1469 aastast on teadaolevalt esmakordselt kirjutatud Kabala mõisast, mille asutajateks peetakse Soyesid (Zöge). Samal aastal, ning 1472 ja 1474 olevat olnud piiritülid metsa pärast Kabala mõisniku Otto Soie ja Raikküla mõisniku Jürgen Vietinghoffi vahel. 
1508 on mõis Oddert Polle valduses, 1522 müüdi see Johann Nierothile, kelle omanduses püsis kuni 1617. aastani.
1560. aasta suvel põletasid venelased linnuse maha.
1750–1760 ehitati linnusevaremed tõenäoliselt ümber praeguseks mõisa peahooneks. Nii Jaan Jungi kui ka Matthias Johann Eiseni teatel olevat mõisasüdame näol tegemist "vana kloostriasemega". Veelkord ehitati ümber XIX sajandil.

Ehitus

Hoone asub Vigala jõe kõrgel lõunakaldal, sellel on paksud paekivimüürid, keldrites on seinanišše, laskeava meenutav keldriaken ja seinas ukse sulgemiseks riivpalgi ava. Linnusemüüre jääb ka künkasse, mis ulatub peahoone põhjaküljelt jõe poole. Kogu hoone all on servjoonvõlvidega keldrid. Kuna hoone on ida-lääne suunaline, siis on võimalik, et koos olidki linnus ja kabel.

Praegune seisukord

Mõisahoone on katuse all ja kasutusel, ning keskaegsed müürid jälgitavad ja leitavad. Hoones asus kuni hiljutise haldusreformini Raikküla vallavalitsus.
Martin Varik

Martin Varik oli Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1957–1961.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.
Ajalooline romaan

Ajaloolise romaani areng Eestis

Eesti kirjanduses sai ajalookujutus alguse kreeka muistsete eepostega, näiteks Helgi Öpiku (Trooja väljadel) ja 4. saj Rooma riiki kirjeldav Leo Metsari 3-köiteline (Keiser Julianus). Ain Kalmus on kirjutanud Piibli ja eesti muistse vabadusvõitluse ainelisi romaane, Karl Ristikivi üheteistkümnest romaanist koosneva ajaloofilosoofilise sarja 13.- 18. saj Euroopa ainetel. Eesti ajalooromaani nimekad viljelejad on veel Eduard Bornhöhe (Tasuja), Eduard Vilde (Mahtra sõda),  Mait Metsanurk (Ümera jõel), Enn Kippel (Suure nutu ajal), August Mälk (Surnud majad), Gert Helbemäe (Sellest mustast mungast), Jaan Kross (Kolme katku vahel) I-IV), jt.
Abitegusõna

Abitegusõna on tegusõna, mis täiendab teiste verbide semantilisi kategooriaid, nagu näiteks pööre, kõneviis või aeg.

Eesti keel

Eesti keele jaatava kõneviisi mõningad liitajad (täisminevik ja enneminevik) koosnevad abitegusõnast olema ja põhiverbi mineviku kesksõnast, näiteks lauses Pood oli suletud. Abiverb sellisel juhul väljendab aega, kõneviisi ja pööret. Eesti keele abiverb tahtma väljendab aga modaalsust, näiteks lauses Tass tahtis kukkuma hakata väljendab infiniitne verb tõenäosust.
Kanuti Gildi SAAL

Kanuti Gildi SAAL on Tallinna vanalinnas aastal 2002 avatud esinemispaik. SAAL-is on ette kantud muu seas nüüdisaegset ja progressiivset tantsu, valguskunstishow'sid, teatritükke.
SAAL-i kunstiline juht on Priit Raud.
Tarkvara disain

Tarkvara disain on protsess, mille käigus disainer loob tarkvara toote spetsifikatsiooni, kasutades hulka primitiivseid komponente, et lahendada ettenähtud ülesannet. Tarkvara disain tavaliselt hõlmab probleemide lahendamist ja tarkvaralahenduse planeerimist. See sisaldab nii madala tasemelist komponentide ja algoritmide disaini kui ka kõrgtasemelist arhitektuuri disaini.

Ülevaade

Tarkvara disain on tarkvaralahenduste rakendamise protsess ühele või mitmele probleemile. Üks tarkvara disaini põhikomponente on tarkvara nõuete analüüs. Tarkvara nõuete analüüs on osa tarkvara arenduse protsessist, mis määrab spetsifikatsioonid, mida kasutatakse tarkvara arendamisel. Kui tarkvara on pool-automaatne või kasutaja keskne, võib tarkvara disain hõlmata kasutajaliidese kujundamist. Kui aga tarkvara on täis-automaatne (ilma kasutaja või kasutajaliideseta), võib tarkvara disain koosneda kõigest skeemist või tekstist, mis kirjeldab planeeritud sündmuste järjestust.
Põhiline erinevus tarkvara analüüsi ja disaini vahel on see, et tarkvara analüüsi tulem koosneb väiksematest probleemidest, mis vajavad lahendamist. Lisaks, tarkvara analüüs ei tohiks olla koostatud väga erinevalt grupi erinevate liikmete poolt. Seevastu tarkvara disain keskendub disaineri võimetele, mistõttu saab olla mitu disaini sama probleemi lahendamiseks. Disain tihti erineb sõltuvalt sellest, kas see on loodud kasutades üldtuntud raamistikke või sobivaid disainimustreid. Tarkvara disaini näited hõlmavad operatsioonisüsteeme, veebilehekülgi, mobiilseid seadmeid või isegi uusi pilvelahendusi.
Tarkvara disain on nii protsess kui ka mudel. Disaini protsess on järjestus sammudest, mis võimaldavad disaineril kirjeldada kõiki tarkvara ehitamise aspekte. Loovad oskused, varasemad kogemused, teadmine, mis teeb "hea" tarkvara, ja üleüldine pühendumus kvaliteedile on näited kriitilistest edu faktoritest kompetentse disaini jaoks. Küll aga on tähtis välja tuua, et disainimisprotsess ei ole alati üksühene protseduur. Seda saab võrrelda maja arhitektuurilise plaaniga. See algab terviku kujutamisega (maja puhul kolmemõõtmeline mudel), millele ajapikku lisatakse detaile, mis näitavad, kuidas konstrueerida igat selle osa (näiteks torustik maja puhul). Sarnaselt, disaini mudel, mis on loodud tarkvara jaoks, pakub mitut erinevat vaatenurka valmivale tarkvarale. Põhilised disaini printsiibid võimaldavad tarkvara inseneril navigeerida läbi disaini protsessi.

Disaini mustrid

Tarkvara disainer või arhitekt võib märgata disaini probleemi, mida on ka varem kohatud ning mis võib olla isegi kellegi poolt varem lahendatud. Vormi või mustrit, mis kirjeldab lahendust tuntud probleemile nimetatakse disaini mustriks. Selliste mustrite taaskasutus aitab kiirendada tarkvara arendamise protsessi.
Terminit "disain" on tarkvara juures mõneti raske kasutada, kuna mõnel juhul programmi lähtekood ongi disain sellele programmile, mida see toodab. Teatud piirini saab väita, et "tarkvara disain" on disaini disain.
Koidu Killing

Koidu Killing (sündinud 27. oktoobril 1991 Pärnus) on Eesti sõudja ja noortetreener.
Lõpetas 2010 Audru keskkooli ja 2013 kehalise kasvatuse ja spordi erialal TÜ KKT. Sporditeaduse magister (2015).

Sõudmine

Harrastanud kergejõustikku ja võrkpalli, aastast 2005 tegelnud Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel sõudmisega. 
180 cm, 67 kg. 
Tegutsenud TÜ Akadeemilises Spordiklubis ja Pärnu Spordiseltsis Kalev noortetreenerina.
Kobayashi Issa

Kobayashi Issa (小林一茶, 15. juuni 1763 – 5. jaanuar 1828) oli Jaapani luuletaja ja Jōdo-Shinshū preester.
Ta luuletajanimena kasutatakse ka lihtsalt Issa (一茶, sõna, mille tähendus on 'tass teed'). Ta kirjutas umbes 20 000 haikut ning teda loetakse üheks neljast suurimast haikumeistrist Jaapanis (teised on Bashō, Buson ja Shiki).

Luulenäide

Puu raiutakse,

kas sa siis seda ei tea,

lind, tehes pesa.
(Tõlkinud Uku Masing)
Oostende ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkonna halduspiirides on 7 valda ja 27 osavalda.
Jokkker

Jokkker oli huumori- ja ristsõnaajakiri, mis ilmus 1995. aastal.
Väljaandjaks ja toimetajaks oli Jaanus Nessler koos Jüri Pino, Erkki Kõlu ja Urmas Nemvaltsiga. Esimeses ja kolmandas numbris ilmus koomiks isast ja pojast, autoriks Wolli alias Jaanus Nessler. Ajakirja teises numbris ilmus veerandil leheküljel kolmepildiline koomiks Urmas Nemvaltsilt.

Ajakirja ilmus kokku kaheksal korral.
Aed-mustköömen

Botaanilised tunnused

See üheaastane taim kasvab 20–40 cm kõrguseks. Aed-mustköömne vars on püstine. Lehed on niitjate hõlmadega. Õied on viie kroonlehega ja valget, violetset või sinist värvi. 
Aed-mustköömne vili on paljuseemneline kupar.

Levila

Looduslikult kasvab taim Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Lääne-Aasias. 
Taimi kasvatatakse seemnete saamiseks ka Egiptuses, Indias, Pakistanis, Iraanis, Iraagis ja Türgis.

Ajalugu

Taim on kasutusele võetud Mesopotaamias või Vana-Egiptuses, Kesk-Idas kasutatud ravimtaimena juba 3000 aastat. 
Hippokrates Kosilt olevat väitnud, et taim aitab kehalise ja vaimse kurnatuse korral.
Taim leiab kasutust sellistes ravipraktikates nagu Unani meditsiin, ajurveeda ja Siddha meditsiin ja Islami meditsiin ('Al-Tibb al-nabawī').
Bobi Sivén

Hans Håkon Christian "Bobi" Sivén (18. aprill 1899 Helsingi - 12. jaanuar 1921, Repola, Ida-Karjala) oli Soome ja Karjala iseseisvus- ja hõimuliikumise aktivist.

Hariduskäik

Ta õppis Helsingi Normaallütseumis, kuid ei lõpetanud seda. Sõja tõttu said kõik abituriendid üliõpilasteks hakkamise õiguse. Ka Sivén kuulutati üliõpilaseks ning ta õppis mõnda aega Helsingi Ülikooli filosoofiateaduskonnas.

Sõjaline ja hõimuliikumise tegevus

Ta osales punaste valitsusajal Helsingis 1917–1918 põrandaaluses rahvuslikus vastupanuliikumises ja Soome kodusõjas valgete poolel, kuni aprillini 1918 Helsingi vallutamiseni valgete ja Saksa vägede poolt. 
Siis läks ta Ida-Karjalasse, kus osales erinevates Soome-poolsetes sõjalistes aktsioonides. Aunuse kubermangu kuulunud Repola vald otsustas augustis 1918 liituda Soome riigiga. 12. detsembril 1919 valiti Sivén Repola valla nimismeheks. Ta oli ka Soome välisministeeriumi esindaja Repolas ja samuti Soomega ühinenud Porajärve naabervallas. Ta organiseeris ka Repola valla kaitset Nõukogude Venemaalt lähtuva sõjategevuse vastu.
Soome andis 14. oktoobril 1920 sõlmitud Tartu rahu järgi 1921. aastal mõlemad vallad tagasi Nõukogude Venemaale. Sivén osales algul Nõukogude-vastase ülesõusu kavandamises, kuid pärast kavade läbikukkumist tegi enesetapu. Soome sõjavägi lahkus Repolast 15. veebruaril 1921, nii et soomlaste lahkumist Sivén enam ei näinudki.
Bobi Sivéni enesetapp tegi temast Soome ja Karjala hõimuliikumise tuntuima märtri. Sellel oli suur mõju 1922. aastal asutatud Akadeemilise Karjala Seltsile ideoloogiale ja kuvandile. Selts peitis Sivéni surmakuuli oma lipuvarre naeltesse ja iga uus seltsiga liituja vandus lipu juures, et võitleb hõimurahvaste ja soomluse eest nagu Bobi Sivén. Temast sai tolleaegsete rahvuslike noorte ideaal, kelle kuvand muutus peaaegu müütiliseks.

Muu tegevus

Sivén oli oma poliitilistelt vaadetelt Soome Maaliidu toetaja. 
Ta oli Soome skaudiliikumise üks rajajaid.

Isiklikku

Tema vanem vend oli Soome sõjaväelane Paavo Susitaival (sündinud Sivén), kes oli aktiivne Lapua liikumisest osavõtja.
Jaks Lankots

Jaks Lankots (16. juuli 1939 – 4. november 2009) oli eesti geograaf, kartograaf ja genealoog.
Lossifoogtikohus

Lossifoogtikohus (Revalsches Dom-Schloß-Vogtei-Gericht) oli Toompea linna valitsus- ja kohtuorgan.
Lossifoogtikohtu koosseisu kuulusid lossifoogt, kaks Toomgildi oldermanni ja kaks vanemat. Kohtul ei olnud sekretäri ja asjaajamist juhtis lossifoogt isiklikult.
Lossifoogtile maksis palka riik, teistele kohtuliikmetele Toomgild. Lossifoogtikohtu istungid toimusid kaks korda nädalas. Lossifoogtikohtu liikmetest moodustati kassavalitsus, maksukomisjon ja aktsiisivalitsus.
Lossifoogtikohtu juures olid gildiraamatupidaja, üks või kaks maaklerit ja üks kohtuteener.
Lossifoogtikohus kaotas oma valitsemisõigused 1878. aastal, tegutses edasi ainult kohtuna ja likvideeriti lõplikult 1889. aastal.
Jõuandur

Jõuandur on andur millega registreeritakse jõu suurust ning vastavust ettenähtule. Jõudude mõõtmiseks kasutatakse kalibreeritud elastseid mehaanilisi muundureid koos deformatsioonianduritega. Väikeste deformatsioonide mõõtmiseks sobivad mitmesugused tajurid, sealhulgas tensotajurid.

Ehitus

Jõuandurite ehitus sõltub kasutusotstarbest ning mõõdetava jõu suurusest. Siiski on kõigil jõuanduritel üks ühine omadus. Nimelt mõõdetakse kõigis jõuandurites elastse mõõtekeha deformatsiooni, kusjuures anduris on deformeeritavaid pindu, mis jõu toimel kokku surutakse ning pindu, mis sama jõu toimel välja venitatakse. Hiljem teisendatakse tajuri deformatsiooni muutus jõu muutuseks.
Fenoolftaleiin

Fenoolftaleiin (keemiline valem C₂₀H₁₄O₄) on keemiline ühend, mida kasutatakse happesusindikaatorina. Fenoolftaleiin on aluselises lahuses roosakaspunase värvusega, happelises või neutraalses lahuses värvusetu.
Riigi Tugiteenuste Keskus

Riigi Tugiteenuste Keskus (RTK) on rahandusministeeriumi valitsemisalasse kuuluv valitsusasutus. Riigi Tugiteenuste Keskus loodi 01.01.2013 Kohtute Raamatupidamiskeskuse reorganiseerimise tulemusena. Täna on asutuse põhiülesanneteks riigi raamatupidamise ning personali- ja palgaarvestuse korraldamine, sealhulgas teenuste osutamine kümne ministeeriumi valitsemisala asutustele, Riigikantseleile ja Riigikontrollile. Lisaks korraldab RTK kohtumenetluse tulemusena tekkinud, aga ka teatud muude riigi nõuete täitmist. 2016. aastast pakutakse riigihangete korraldamise teenust nelja ministeeriumi valitsemisala asutustele ja Riigikantseleile ning korraldatakse ühishankeid, millest võtab hankijana osa lai ring valitsussektori üksusi.
2018. aasta septembrist korraldab RTK rahandusministeeriumi valitsemisala regionaaltoetuste taotlemist ja väljamaksmist, millega seni tegeles EAS. Samuti toodi RTK-sse üle ka Riigikantselei ja sotsiaalministeeriumi poolt välja töötatud tingimustel antavad eurotoetused, mille jaotust korraldas taotlejate vahel siiani rahandusministeerium. Lisaks anti RTK-le üle maaeluministeeriumi vastutusala regionaalprogrammide korraldus. 
Seoses riigireformi tegevuskavaga aastateks 2019–2023 ja toetuste valdkonna konsolideerimisega tuuakse 1. aprillist 2020 Riigi Tugiteenuste Keskusesse (RTK) üle SA Innove ja SA Archimedese struktuuritoetuste rakendusüksused.
Saskia Kasemaa

Saskia Kasemaa (12. veebruar 1945 Tartu – 8. august 2019 Tartu) oli eesti maalikunstnik.
Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1971. aastal. Oli aastatel 1974–1985 Tartu Kunstikooli ning aastast 1988 Tartu Ülikooli maaliosakonna õppejõud ja aastatel 1996–1997 juhataja.
Saskia Kasemaa oli Elmar Kitse ja Linda Kits-Mäe tütar. Ta oli abielus Andrus Kasemaaga.
Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing

Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing on Eesti raamatukogu- ja infotöötajate mittetulundusühing. Ühing ühendab ka raamatukogusid ning raamatukogundusest huvitatud füüsilisi ja juriidilisi isikuid.
Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing loodi 1923, taasloodi 1988.
Ühingu eesmärk on raamatukogunduse arendamine, raamatukoguhoidjate kutsehariduse edendamine ning kutsehuvide kaitsmine Eesti Vabariigis.
2015. aastal oli ühingul 800 liiget.