google/wiki40b huggingface dataset:
Maausk

Maausuks nimetatakse eeskätt eesti rahvausundi kristluse-eelsetel kihistustel põhinevat tänapäeva usulist liikumist.
Maausuliste jaoks on maausk katkematu usuline traditsioon ning maarahva (eestlaste) pärimuslik omausk, millel on eriline osa eesti kultuuris. 
Erinevalt taarausust puudub tänapäeva maausul ühtne dogmaatika ja reeglistik. Peamisteks põhimõteteks on looduse ja esivanemate austamine. Maausuliste koondamiseks ja maausuliste huvide esindamiseks moodustati 1995. aastal usuline ühendus Maavalla Koda.

Terminoloogia

Mõiste maausk on teadaolevalt võetud kasutusele 1960. aastatel, tähistamaks meie maa põlist rahvausku sarnaselt sõnadega "maarahvas", "maakeel", "maatõug", "maahobune", "maalammas", "maalinn" jms, mis väljendavad maarahva ajaloolisel asualal tekkinud ja arenenud nähtusi. 
Maausuks või maauskudeks on vahel nimetatud ka teiste rahvaste loodususundeid. Eesti maausulised soovitavad teiste rahvaste loodususkude kohta kasutada pigem nimetusi "omausk", "loodususk" või "põlisusk" või kohalikest keeltest pärinevaid mõisteid nagu "haltiausko" Soomes või siis soome usk, mari usk jne.

Maausu jumalad

Maausu jumalad on Maaema, Uku, Vee-ema, Tuleema, Taar.
Maaema, kui kõige elava ema, on tähtsaim jumal. Ukul leidub rohkesti erinevaid nimesid: Ukko, Taevaisa, Taevataat, Vanaisa, Vanajumal, Äikene, Äiukene, Äike, Vanemb, Kõu, Pikne, Pikker jt.
Taar (om taari, vanemas kirjaviisis Taara, murdekeeltes ka Toar, Toor, Toorus, Teer jms, Henriku Liivimaa kroonika järgi Taarapita) on kehatu ja kujuta, kõikeläbiv vägi, ülim jõud ja vaimsus, suur tundmatu, hõlmamatu, haaramatu, mis täidab nii inimesi kui kõike muud olemas olevat.
Näiteid kohalikest jumalatest: Setu karja- ja viljakusjumal Peko, põhjaranniku veejumal Koljo, Metsik, Tõnn, Leeda, Pell.
Ilmalindu, kelle munadest maailm ja inimene alguse sai, ei pea maausulised jumalikustamise objektiks. Vaata ka loomislaul.
Maausuliste meelest on kõigel olemasoleval vaimne mõõde, mis võib avalduda hinge, haldja või jumalana. Jumalate, haldjate ja hingede vahel pole selget piiri. On olemas põllu-, nurme- ja metsajumalad ning -haldjad. Piirkonniti nimed erinevad. Keda Võro-, Tartu- ja Mulgimaal tuntakse imäde ja esädena, nimetatakse mujal haldjateks.
Jumalatel on inimestele tajutav vorm, värv ja muud omadused. Maausulisel on vabadus tajuda jumalaid ja teisi vaimolendeid üksnes loodusjõududena või ka jumalate ja haldjatena, kõnetada neid vaikses pöördumises, ühispalves või lihtsalt tunnetada.
Jumalatele pühendatud päevad: Maaema sünnipäev on kevadisel liikuval maahengause pühal, Uku päev põhjarannikul 2. juulil ning Peko pühad sügisel ja kevadel. Taari auks pühitsetakse muistsest ajast saati neljapäevaõhtuid.

Maausu ajaarvamine

Maausuliste ajaarvamise alguseks on tagantjärele võetud Billingeni katastroof, mille daatum on viirsavide meetodil aastalise täpsusega kindlaks määratud. Nii vastab Maavalla kalendri aastale 10223 kristlikus kalendris 2010.
Null-aasta 8213 eKr määratlejaks oli viirsavide uurija Matti Sauramo. Mõnede hilisemate uuringute järgi on viirsavidateering 8213 eKr ebatäpseks arvatud (nii on Billingeni katastroofi toimumisajaks leitud 8305 eKr, aga ka umbes aasta 9600 eKr).
Merike Vardja

Merike Vardja (sündinud 7. mail 1969 Viljandis) on eesti kirjandusuurija, täienduskoolitaja ja õppekirjanduse autor.
Merike Vardja lõpetas aastal 1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal cum laude. Aastal 2002 omandas ta filosoofialitsentsiaadi kraadi ja 2006 filosoofiadoktori kraadi Soomes Jyväskylä Ülikoolis. Tema väitekirja teema oli "Tegelaskategooriad ja tegelase kujutamise vahendid Väinö Linna romaanis "Tundmatu sõdur"".
Aastail 1993–2006 õpetas ta Tallinna Ülikoolis eesti kirjandust ja kultuurilugu ning soome keelt ja kirjandust. Aastast 2009 vabakutseline, FIE.
Margarethe Fuks

Margarethe (Margareta) Fuks (4. juuni 1921 Peterburis – 4. august 2005 Tallinnas) oli eesti akvarellist.

Elukäik

Margarethe Fuks sündis püssimeistri peres ning tuli koos perega 1921. aastal Eestisse. Lõpetas 1935. aastal Tallinnas vene algkooli ja 1940 Riigi Tarbe- ja Kujutava Kunsti Kooli ning õppis 1940–1941 J. Koorti nimelises Riigi Rakenduskunsti koolis ja 1942–1943 Natalie Mei ja Eerik Haameri õpilasena Tallinna Kujutava Kunsti ja Rakenduskunsti koolis. Töötanud Sindi tekstiilivabrikus ja Tallinnas A. Mõttuse ateljees ja 1944–1983 "Arsis". Aastast 1955 Kunstnike Liidu liige.

Looming

Illustreerinud ja kujundanud 1940. aastate teisel poolel hulga laste- ja noorsooraamatuid (Richard Rohu "Jäneste pulmad", 1946; Irma Truupõllu "Rohelise päikese maa", 1946; August Jakobsoni "Ööbik ja vaskuss", 1947), kujundanud ka õpikuid ja noorteajakirju ja -lehti. Loonud koos Valli Lember-Bogatkinaga Tallinna "Kalevi" spordihalli dekoratiivpannoo (1962, sgrafiito) ja Mustamäe Ehitajate tee suurpaneelmajade kosmoseainelised kaunistused (1960. aastad). Viljelenud plakatikunsti ja maalinud sadama- ja linnavaateid, natüürmorte ja portreid. Kavandas 1947. aastal toimunud üldlaulupeo märgi ja rinnamärgi (koos A. Holdrega; kavandivõistlusel 1945 I ja II auhind).

Tunnustused

Sai 1946. aastal dekoratiivsete lastepiltide võistlusel II auhinna, 1963 Moskvas üleliitulisel plakati näitusel II diplomi ning 1972 Baltimaade plakativõistlusel diplomi.

Näitused

Aastast 1944 Tallinnas

Isikunäitused

1963 Orissaares, 1973 Tartu Kunstnike Majas, 1984 Tallinna kunstisalongis.
Jake Guentzel

Jake Guentzel (sündinud 6. oktoobril 1994 Omahas, Nebraskas) on USA jäähokimängija, vasakäär. Ta mängib NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.
2013. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Penguinsi poolt 77. valikuna. Aastatel 2013–2016 mängis ta University of Nebraska Omaha meeskonnas. Seejärel mängis ta kahel hooajal Penguinsi noorteklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins American Hockey League'is.
NHL-is tegi ta debüüdi 21. novembril 2016 mängus New York Rangersi vastu ja viskas selles mängus kaks väravat, kuid Penguins kaotas lõpuks 2:5. 16. aprillil 2017 tegi ta kübaratriki, sealhulgas lisaaja võiduvärava, viies Idakonverentsi veerandfinaalis Penguinsi Columbus Blue Jacketsi vastu juhtima mängudega 3:0. Ta sai sellega Penguinsi esimeseks uustulnukaks, kes on väljalangemismängus kübaratriki teinud ja alles teine mängija NHL-i ajaloos, kes on väljalangemismängudes teinud kübartriki ja olles löönud kolmanda värava lisaajal. Stanley karika finaalis alistati kuuemängulises seerias Nashville Predators ja tuldi NHL-i meistriks. Guentzel kogus väljalangemismängudes 21 punkti. Ta on sellega koos Dino Ciccarelli ja Ville Leinoga enam punkte väljalangemismängudes kogunud uustulnukas. Guentzel skooris 13 korral, jäädes Ciccarelli tulemusele alla vaid ühe väravaga.
Penguins jõudis väljalangemismängudel ka järgmisel hooajal. Idakonverentsi veerandfinaalis kohtuti Philadelphia Flyersiga ja seeria kuuendas mängus viskas Guentzel neli väravat. Ta sai sellega Penguinsi ajaloo kolmandaks mängijaks, kes on väljalangemismängude ühes mängus visanud vähemalt neli väravat.
Ka tema isa Mike Guentzel on olnud jäähokimängija ja hiljem jäähokitreener.
Kartulikasvatus

Kartulikasvatus on kartulite kasvatamine.
Tänapäeval kasvatatakse kartulit laialdaselt üle maailma (välja arvatud kõrbed, arktiline kliimavöönd ja kõrgmäestikud). Hästi kohanemisvõimeline kartul kasvab kõige paremini parasvöötmes. Mugulad hakkavad idanema, kui õhutemperatuur tõuseb üle 7–8 °C. Mugulate kasvuks on ideaalsed temperatuurid 15–18 °C, pealsete kasvuks aga 19–21 °C. Kõrgematel temperatuuridel taime kasv aeglustub ja peatub üldse, kui see ületab 30 °C. Pealsed saavad külmakahjustusi, kui õhutemperatuur langeb alla −2 °C. Taim on valgusnõudlik ja kasvab kõige paremini parasniiskes, poorses ja huumusrikkas mullas, mille pH on vahemikus 5–6 (nõrgalt happeline). Liigset niiskust talub taim halvasti.
2009. aastal toodeti maailmas 329,5 miljonit tonni kartuleid ning kartulipõldude kogupindala oli 18,3 miljonit hektarit. Viimase 40 aasta jooksul pole maailma kogutoodang märkimisväärselt tõusnud (18%).
Laialdaste aretustööde tulemusena on tänapäeval maailmas üle 5500 kartulisordi.

Kartulikasvatus Eestis

Kartuli mugulaid kasutatakse Eestis laialdaselt toiduks ning seetõttu kutsutakse seda traditsiooniliselt "teiseks leivaks", samuti on levinud nimetused kardulas, tuhlis, tuhvel, maaubin.
Kartul jõudis Venemaa kaudu Eestisse 18. sajandi keskpaigas. Esialgu kasvatati seda vaid mõisaaedades, seejärel hakkasid talunikud oma aedades kartulit kasvatama. Märkimisväärne tõus meie kartulikasvatuses toimus 19. sajandi lõpus. 20. sajandi alguseks oli kartuli osatähtsus külvipinnast üle 20%, ulatudes 70 tuhande hektarini. Kartuli külvipind oli kõige suurem 1949. aastal (100 000 ha) ja kogutoodang saavutas maksimumi 1953. aastal, küündides 1,45 miljoni tonnini.
2010. aastal kasvatati Eestis kartulit ligi 9000 hektaril. Kartulipõldude pindala on aastate jooksul oluliselt vähenenud, kümme aastat varem oli see 30 000 hektarit ning 1990. aastate alguses 65 000 hektarit. Sellisel vähenemisel on mitmeid põhjuseid. Eesti NSV ajal toodeti suures koguses kartulit loomasöödaks ning seda tänapäeval enam ei tehta. NSV Liidu teistesse liiduvabariikidesse eksporditi 150 000–160 000 tonni söögikartulit ja 70 000 tonni seemnekartulit. Nii suure turu kadumine ning majanduslik kitsikus on peamised kartulitootmise vähenemise põhjused. Samuti on vähenenud kartuli tarbimine Eestis, kuna üha enam süüakse makarone ja riisi. Siiski on kartul meie toidulaual endiselt populaarne. Aastas tarbitakse Eestis inimese kohta 84 kg kartulit, mis teeb ühe ööpäeva kohta keskmiselt 230 g. 
Tänapäeval pole kindlat arvestust, mille järgi saaks täpselt kindlaks määrata Eestis kasvatatavate sortide arvu, arvatavalt on neid 80–90. Kartuli sordiaretusega tegeleb Eestis alates 1920. aastast Jõgeva Sordiaretuse Instituut, kus on aretatud 40 ametlikult registreeritud sorti. Läbi aegade on Eesti sortidest kõige kauem kultiveeritud 'Jõgeva kollast' (60 aastat), 'Olevit' (42 aastat) ja 'Sulevit' (39 aastat). Kaasajal kasvatavatest sortidest on kõige kauem vastu pidanud 'Ando' (35 aastat). Kõige uuemad sordid on meil 'Piret' (2000), 'Reet' (2007) ja 'Maret' (2007).
Eestis tegutseb aastast 1989 Eesti Kartulitöötlejate Ühistu.
Järelärkamisaeg

Järelärkamisaeg on 19. sajandi kahe lõpukümnendi (1880ndate lõpu ja 1890ndate) eesti rahvusliku kultuuriliikumise aeg.
Seda on käsitletud kui ärkamisaja viimast etappi.
Andri Bogdan

Andri Bogdan (ukraina keeles Андрій Йосипович Богдан; sündinud 3. detsembril 1976 Lvivis) on Ukraina jurist, Ukraina Presidendi Kantselei ülem.
DEFCON

Ajalugu

22. oktoobril 1962 tõsteti Kuuba raketikriisi tõttu USA relvajõudude (v.a Euroopas asuvad väeüksused valmidustase DEFCON 3-le. 24. oktoobril tõsteti enamikku USA strateegilisi tuumarelvi haldav Strategic Air Command (SAC) DEFCCON 2-le. SAC naasis DEFCON 3-le alles 15. novembril 1965.
1973. aasta oktoobri algul puhkenud Yom Kippuri sõja tõttu tõsteti 25. oktoobril mitmed USA väeüksused, nende hulgas Strategic Air Command, Continental Air Defense Command, Kuues laevastik ja Euroopa väejuhatus, DEFCON 3-le. 2016. aastal avalikustatud salajaste dokumentide järgi oli valmidustaset tõstetud seoses Luure Keskagentuuri (CIA) raportiga, mille järgi oli Nõukogude Liit saatnud sõjas osalenud Egiptuse poole teele tuumarelvi kandva laeva. Samuti tuvastasid USA relvajõud Vahemerel veel kaks Nõukogude Liidu laeva. Kokkuvõttes on teada, et Nõukogude Liidu laevad ei maabunud Egiptuses, kuid täiendavad detailid võivad endiselt salastatud olla. Järgnevatel päevadel taastati eelmainitud väeüksuste endised valmidustasemed.
15. jaanuaril 1995, Operatsioon Kõrbetorm tõsteti valmidustase Staabiülemate ühendkomitee otsusel DEFCON 2-le.
2001. aastal toimunud 11. septembri terrorirünnakute järgselt kõrgendati relvajõudude valmidustaset kaitseminister Donald Rumsfeldi käsul DEFCON 3-le. 14. septembril madaldati valmidustase uuesti DEFCON 4-le.
Nicolaus Bergius

Nicolaus Bergius (ka Nicolaus (Nils) Berg; ladina Nicolaus Olai Bergius, Revaliensis; vene Николаус Олафсон Бергиус; 4. detsember 1658 Tallinn – 5. aprill 1706 Pärnu) oli rootsi vaimulik ja teoloog, Rootsi-aegne Liivimaa luterlik ülemsuperintendent.
Ta alustas 1676. aastal õpinguid Turu Akadeemias ja 1677 Uppsalas, sai kuningliku stipendiaadina õppida Giesseni (Mag. 1684), Leideni, Oxfordi, Cambridge'i jmt. Euroopa ülikoolides. 20. oktoobril 1687 sai Uppsala piiskopkonnas pastoriks ja määrati samal aastal Stockholmi prantsuse koguduse pastoriks. 
Põhjasõja ajal oli ta 1700–1701 Narva ja Ingerimaa superintendent, Narva Mihkli rootsi koguduse pastor, ning 4. juulist 1701 Liivimaa ülemsuperintendent, Academia Gustavo-Carolina teoloogiaprofessor ja prokantsler Pärnus, ning Pärnu Nikolai kiriku koguduse õpetaja.

Perekond

Tema vanemad olid Tartu Ülikoolis õppinud Tallinna Toomkiriku rootsi koguduse pastor ja konsistooriumi assessor Olof (Olaus) Bergius (surnud 1670) ja Vendela Svensdotter Rylander.
Mitte-aadlikust pastor Bergiuse salajane abielu 2. detsembril 1691 krahvitar Christiana Juliana Oxenstiernaga (1661–1701), kes oli Tallinna linnuses sündinud riiginõuniku ja riigimarssali, krahv Gabriel Gabrielsson Oxenstierna (1619–1673) ja krahvinna Marca Christiana von Löwenstein und Scharfenecki (1625–1672) tütar, põhjustas Rootsis suure sotsiaalse skandaali aadlike ja mitte-aadlike abielude suhtes.
Koyama kuusk

Levila ja ökoloogia

Koyama kuusk on Jaapani endeem ning tema väga väike levikuala asub Honshū saare keskosas, Yatsugadake mägede põhjanõlvadel, 1500–2000 m kõrgusel merepinnast. Ta kasvab 10–20 puust koosnevate rühmadena või segunenult peamiselt järgmiste puuliikidega: jaapani lehis (Larix kaempferi), kahevärvilise kuuse teisend Picea alcoquiana var. acicularis, Maximowiczi kuuse teisend Picea maximowiczii var. senanensis ning veel mõned põõsa- ja lehtpuu liigid.
Levikuala kliima on niiske, jahe ja lumerohke, aasta jooksul esinevate sademete hulk on vahemikus 1000–2000 mm.
Koyama kuuse killustunud populatsioonid kasvavad vähem kui 100 km² suurusel maa-alal. Arvukuse vähenemise põhjused on läbi ajaloo olnud metsaraied, taifuunid, metsapõlengud ja maalihked. Viimasel ajal on nendele lisandunud kliimamuutused (sademete hulga kõikumine, raskete ilmastikuolude sagenemine), mille tõttu koyama kuuse populatsioonid järk-järgult kahanevad.

Kirjeldus

Koyama kuusk on madalakasvuline, kasvab 15–20 (25) m kõrguseks. Tüve läbimõõt on 0,3–0,5 (1,0) m. Puukoor on noorelt pruun ja õhukeste laastudena kestendav, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks.
Okkad on rombja läbilõikega, 8–12 mm pikkused, kahvaturohelised, noorena teravad, hiljem tömbid, vaigukäike on üks kuni kaks.
Õitseb mais-juunis, isasõisikud on silinderjad, punakas-pruunid, arvukate tolmukatega. Käbid on silinderjad, 4–6 cm pikkused ja läbimõõduga 2–2,5 cm, punakaspurpurjad,  valminult helepruunid. Seemnesoomused õhukesed, pruunid, ca 15 mm pikkused ja 13–16 mm laiusega.
Seemned on 2–3 mm pikkused, tumepruunid, ovaalsed, ca 10 mm pikkuse tiivakesega.
Chasper Kazparovich And The Deltahead

Chasper Kazparovich And The Deltahead (varasema nimega Deltähead) on Eesti alternatiivmuusika ansambel. Ansambel asutati 2007.
Savur-mogõla

Savur-mogõla (venepäraselt Saur-Mogila; ukraina keeles Савур-могила, vene keeles Саур-Могила) on kurgaan Ukrainas, 12 km kaugusel Snižnest lõunas. 277,9 meetri kõrgusel merepinnast asuv kurgaan paikneb kolme – Ukraina Luganski ja Donetski ning Venemaa Rostovi – oblasti piiril.

XX sajand

Savur-mogõla üle peeti mitmeid võitlusi II maailmasõjas. Augustis 1943 õnnestus Nõukogude vägedel saada Savur-mogõla oma kontrolli alla. Nende sündmuste mälestuseks püstitati sinna memoriaalkompleks.

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid strateegiliselt olulisel kohal asuva kõrgendiku oma kontrolli alla venemeelsed separatistid.
Kõrgendikult tulistati mitmeid ümberkaudseid asulaid, sealhulgas Marõnivkat. 23. juulil lasti alla kaks Savur-mogõla kohal 5182 meetri kõrgusel lennanud Ukraina õhujõudude hävituslennukit Suhhoi Su-25.
Valitsusvägede väitel vallutasid nad kõrgendiku tagasi 2014. aasta 28. juulil. "Separatistide" väitel lahingud kontrolli saavutamiseks kõrgendiku üle jätkusid.
29. juulil jätkasid valitsusväed kontrolli kindlustamist kõrgendiku üle, separatistid jätkasid kõrgendiku ründamist eesmärgiga see tagasi võita. Kõrgendikku tulistati jätkuvalt ka Venemaa territooriumilt.
21. augustil kukkus monument kokku. 
Augusti lõpus läks Savur-mogõla valitsusvastaste vägede kontrolli alla.
A. Le Coq (koor)

A. Le Coq on Tartus tegutsev kammerkoor. Koori tegevust toetab A. Le Coq. Koori dirigent on Ingrid Roose.
Koor asutati 1999.
Koor on osalenud nii Eesti kui ka välismaa lauluüritustel.
Kliburannik

Kliburannik on osa rannikust, mis on kaetud klibuga.
Kliburannik esineb tavaliselt pankrannikute või paerannikute läheduses. Klibu, ka lubjakiviveeris, on seal lapik ja suhteliselt vähe kulunud.
Sellised Eesti kliburannikud on Pakri neem, Püssina rannik Muhus, Ninase pank Saaremaal, Saka pangast Toila rannani, Pühajõe pangast Türsamäe pangani jne.
Seal, kus kliburannikute materjal on pärit pinnakattekihtidest, näiteks liustikujõgede kruusast ja moreenist, on ka rannavallide koostismaterjaliks kruus ja veeristik. Osa kruusaranniku materjali võivad lained tuua ka rannikunõlvalt. Kliburanniku püsivad rannavallid ulatuvad Eestis keskmisest veepiirist kuni 1,5 m kõrguseni.
Kliburannikul on sisemaa suunas täheldatav kuhjatava kivimmaterjali jämedamateralisemaks muutumine. See on tingitud asjaoludest, et rannajoonest kõige kaugemale ja kõrgemale kuhjatakse materjali suuremate tormide jõul.
Üldiselt ei ole kliburannikud Eestis ulatuslikult levinud.
Pindala

Pindala on pinna (või pinna üldistuse) või selle osa teatavat mõõtu väljendav  arv.
Saab rääkida kas pinna või selle osa pindalast matemaatikas, mida väljendab tavaliselt mittenegatiivne reaalarv, või füüsilise keha pinna või selle osa pindalast, mida mõõdetakse pindala mõõtühikuga (SI-süsteemis ruutmeeter). Väga sageli räägitakse mingi territooriumi pindalast.

Füüsika

Füüsikas on pindala füüsikaline suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on ruutmeeter.

Geograafia

Geograafias kasutatakse sünonüümidena mõisteid pindala, territoorium ja maa-ala. Mõõtühikuks ruutkilomeeter (km²), harvem (nt maakasutuse juhul) hektar (ha) või ruutmeeter (m²).
Haigutamine

Haigutamine ehk haigutus on tahtmatu sügav lahtise suuga hingamisliigutus unisusest, väsimusest või igavusest.
Tavaliselt hingame sisse ja välja täiesti automaatselt ega pööra sellele tähelepanu. Hingamist juhib tahtele allumatu ajuosa. Tugev väsimus ja pikaajaline umbses, tuulutamata ruumis viibimine võib hingamist pärssida. Inimene ise ei pruugi seda märgatagi, kuid keha reageerib otsekohe. Aju sunnib suu- ja rinnalihaseid krambitaoliselt kokku tõmbuma. Niimoodi saavad kopsud täiendava annuse õhku.
Haigutamise ülesanne ongi kanda hoolt selle eest, et keha saaks piisavalt hapnikku ja jahutada aju. Peale selle annab organism haigutamisega märku, et saabumas on uneaeg või et aken tuleks tuulutamiseks avada. 
Pole olemas poolikut haigutust ja haigutust ei ole võimalik kinni hoida või alla suruda. Keskmiselt kestab üks haigutus umbes kuus sekundit.
Udriku järved

Udriku järved (ka Udrikjärved) on düstroofsed järved Lääne-Virumaal Kadrina vallas Udriku soos.
Üks tuntumaid Udrikjärvi on Ohepalu järv.
Järved jäävad Ohepalu looduskaitseala territooriumile.
Kalastikus domineerib ahven.
Aleksander Mildeberg

Aleksander Mildeberg (14. märts 1902 Saku – 21. aprill 1977 Tallinn) oli eesti graafik.

Elulugu

Aleksander Mildeberg õppis aastatel 1909–1914 Saku algkoolis ja 1914–1915 Jälgimäe koolis. Edasi õppis 1916–1917 Tallinna Kunsttööstuskoolis (Roman Nymani ja Nikolai Triigi juhendusel) ja 1938–1941 Riigi Kõrgemas Kunstikoolis maaliosakonnas. Graafikuoskused omandas ta iseseisvalt.
Ta tegutses 1925. aastast fotograafi ja rakenduskunstnikuna. Mildeberg evakueeriti 1941. aastal Baškiiriasse, kus töötas Birski rajoonis põllutöölisena. Ta oli aastatel 1942–1945 Punaarmee Eesti Laskurkorpuses rindekunstnik ja fotograaf. Tema sõjaaegseid rindejoonistusi eksponeeriti aastatel 1941–1945 Moskvas, Leningradis, Tallinnas jm. Neid iseloomustas olustikuline täpsus ja elulisus. 1945 aastas alates Kunstnike Liidu liige. Mildeberg töötas Tallinna naastes 1945. aastal Rahva Hääle fotokorrespondendina, oli aastatel 1945–1946 ajakirja Pikker tehniline toimetaja ja tegutses hiljem vabakunstnikuna. Pärast sõda lõi ta kultuuritegelaste, teadlaste ja revolutsionääride portreejoonistusi. Mildeberg on portreteerinud muuhulgas Eduard Wiiraltit, Eugen Kappi, Gustav Ernesaksa, Rasmus Kangropoolt jt. 
1950. aastate keskel hakkas Mildeberg eelistama graafikatehnikaid. Tema loomingusse kuulub maastikke ja linnavaated. Eriti armastas ta kujutada Tallinna vanalinna motiive. Ta illustreeris ka raamatuid, joonistas karikatuure ja šarže.

Isiklikku

Tema poeg on kunstnik Jüri Mildeberg, pojanaine Piret Mildeberg on lasteraamatute illustraator.
Röntgen

Röntgen (tähis R) on gammakiirguse ja röntgenikiirguse ioondoosi mittesüsteemne mõõtühik.
Üks röntgen on doos, mis vabastab 2,58×10⁻⁴ kulonit positiivseid ja negatiivseid  laenguid ühe kilogrammi õhu kohta.
Mõõtühik on nimetatud füüsik Wilhelm Röntgeni järgi.
Dainius Saulėnas

Dainius Saulėnas (sündinud 13. märtsil 1979 Vilniuses) on Leedu jalgpallur.
2010 mängis ta klubis FC Narva Trans.
1997–1999 mängis ta Leedu jalgpallikoondises.
Ayoze Pérez

Ayoze Pérez Gutiérrez (sündinud 29. juulil 1993 Santa Cruz de Tenerifes) on Hispaania jalgpallur. Ta mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Premier League'i klubis Leicester City.
Ta alustas karjääri kodulinnas Tenerifes. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2012–13. Järgmisel hooajal mängis ta klubiga Hispaania esiliigas. Ta lõi liigas 16 väravat, millega oli sel hooajal klubi suurim väravakütt. Ayoze valiti liiga hooaja läbimurdjaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.
2014. aasta juunis liitus Ayoze Newcastle Unitediga. Temast olid huvitatud ka Madridi Real, Barcelona ja Porto. Debüüdi Newcastle'i meeskonnas tegi ta Inglismaa kõrgliigas 17. augustil mängus Manchester City vastu. Esimese värava lõi ta liigas 26. oktoobril mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2015–16 langes ta Newcastle Unitediga Inglismaa kõrgliigast välja, kuid järgmisel hooajal suudeti esiliiga võita ja tagasi Premier League'i tõusta.
2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leicester Cityga.
Splain

Splain on sile, ühesuguse struktuuriga tükiti polünomiaalne funktsioon, mis liitepunktides rahuldab teatud sileduse tingimusi. Interpolatsiooniprobleemides eelistatakse tihtipeale splain-interpolatsiooni polünomiaalsele interpolatsioonile, kuna see annab sarnaseid tulemusi, isegi kui kasutada madala astme polünoome.
Mõiste "splain" pärineb painduvatest spiraalsetest seadmetest, mida laevaehitajad ja joonestajad kasutavad siledate kujundite saamiseks.

Sissejuhatus

Mõistet "splain" kasutatakse viitamiseks laiale funktsioonide klassile, mis tegeleb andmete interpoleerimise ja/või silumisega. Andmed võivad olla kas ühe- või mitmemõõtmelised. Splainidega lähendamine on tükiti interpoleerimine ühe ja sama astme polünoomiga.
Splain-funktsioonid on olemuselt piiratud mõõtmed, mis on peamine põhjus nende kasulikkuseks arvutustes ja esitustes. Ülejäänud artiklis on keskendutud täielikult ühemõõtmelistele, polünoomsetele splainidele ja kasutatud terminit "splain" selles piiratud tähenduses.
Amoeba discoides

Amoeba discoides Sch. (ka: Metachaos discoides) on protistide liik amööbi perekonnast.
Kulgemise ajal on pikkus umbes 0,4 mm.
Kulendeid on vähe, need on nürid.
Endoplasmas on palju jämedaid graanuleid. Tsütoplasmakristalle on palju, need on kahekordse tüvipüramiidi kujulised ja 2,5 μm paksused.
Ta elab madalas selges kergelt liikuvas magevees. Ta ei armasta otsest päikesevalgust.
Ravimi geneeriline nimetus

Ravimi geneeriline nimetus ehk rahvusvaheline ravimi mittepatenteeritud nimi ehk geneeriline nimetus (lüh: INN, inglise international nonproprietary name; või lüh: DCI, ladina denominatio communis internationalis) on ravimi toimeainepõhine nimetus, mis on soovitatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt üldiseks kasutamiseks.
Mr. Lawrence

Mr. Lawrence (algselt  Merry Christmas Mr. Lawrence) on 1990. aastate alguses Mihkel Raua loodud ansambel, mis tegutses 2000. aastani.
Baromeeter

Baromeeter ehk õhurõhumõõtur on instrument, millega mõõdetakse õhurõhku.