Kautla memoriaal

Kautla memoriaal on 1941. aasta traagiliste sündmuste mälestusmärk Harju maakonnas Kose vallas Järva maakonna piiril Kõrvenurga külas. Esmakordselt avati see stalinistlike repressioonide ja hukkamiste ohvrite mälestuseks 19. juulil 1942.

Ajalooline olukord

1941. a. suvel oli nõukogude võim kehtinud Eestis juba tervelt aasta. 14. juunil 1941 oli toimunud juuniküüditamine, kümneid tuhandeid inimesi oli viidud Siberisse. Juba enne oli palju mehi metsa põgenenud. Pärast Saksamaa kallaletungi NSVL-le kuulutas Stalin 3. juulil 1941 kurikuulsas raadiokõnes välja põletatud maa taktika – vaenlasele jäetaval alal taganemisel tuli hävitada kõik ressursid. Eestis jäi see ülesanne hävituspataljonidele.
Saksa ja Soome raadiost edastati üleskutseid Eesti ohvitseridele ja sõduritele põgeneda metsadesse ja asuda võitlema Eesti vabaduse eest. Nii otsustasidki Tapalt põgeneda mõniteist ratsaväelast, asudes laagrisse Kautla soosaarel.
Samal ajal valmistati Soomes lähetama missioonile Erna gruppi. 9. juulil sõitsid ligi 40 meest Erna grupist üle mere teele, randudes Salmistu all ning asudes tasahilju liikuma sisemaa poole. Paunküla kandis kohatud metsavennad juhatasid ernakad 19. juulil Mustla-Vanamõisa metsa, kus Kautla soosaarel oli punaväest pagenud ratsaväelaste laagripaik. Lähipäevil kogunes sinna veel metsavendi ja nende pereliikmeid, kuni Kautla piirkonnas oli 1500–2000 inimest laagris, peale Kõue valla ka Järvamaalt – Albu, Käru, Kareda, Paide, Väätsa ja Võhmuta kandist. s kodumaa vabaduse heaks".

Simisalu kaksikmõrv, Albu vallamaja ründamine ning enamlaste suurhaarang Kautlale

24. juulil vapustas Kautla sisse Simisalu talus toimunud kaksikmõrv. Hävituspataljoni mehed tapsid kättemaksuks metsavendade abistamise eest Simisalu talu pere Gustav ja Rosalie Viljamaa ning talu pandi põlema. Paiknedes üsna „Tõe ja õiguse" tegevuspaiga Vargamäe lähedal, oli Simisalu talu Tammsaare tegelaskuju Hundipalu Tiidu prototüübi tegelik kodu.
Seetõttu toimus 31. juulil 1941 enamlaste suurhaarang, mille käigus plaaniti Albu, Kõue ja Ravila vallas asuval alal paiknevad ernakad ja metsavennad sisse piirata ja hävitada. 
Kautla sissid ja metsavennad suutsid lahingutes enamlasi siiski nii kaua kinni hoida, et Kautla laagripõgenikud said evakueeruda. Et põgenemine sai toimuda suurtes karavanides mööda soid ja rabasid – sest kõik väljaviivad teed olid ohtlikud – oli tegu tõsiselt keeruka logistilise operatsiooniga, mis õnneks siiski läks korda. Langenuid oli mõistagi mõlemal poolel. Langes ka Kõue valla päritolu ernakas leinant Oleg Marnot.

Hävituspataljoni jõhkrad tapatalgud

Et enamlaste eesmärk jäi saavutamata, korraldasid hävituspataljonid Kautla ruumis ja Ardus jubedad tapatalgud. Juba 31. juuli õhtul mõrvati Voose küla Sae metsavahitalu pere Jüri ja Leena Raudkivi. Hooned põletati. Ahervarest leiti voodi külge seotuna tulle jäetud mõrvaohvrite surnukehad.
Järgmisena võeti ette Kautla talu, kus pandi toime jõhker sõjakuritegu. Kautlas mõrvati 7 inimest, kellest osa heideti elusalt tulle (kõik suurtalu hooned süüdati), osa tapeti muul moel. Nii peksti talu rohtaias läbi töömees Oskar Mallene. Seejärel löödi ta läbi suu lehma karjatamise metallvaiaga maa külge kinni. Veidi aja pärast kallati surmaagoonias mees bensiiniga üle ja pandi põlema. Ka talu perepoeg Johannes Lindemann kallati pärast peksmist ja piinamist, mida hiljem raportis nimetati ülekuulamiseks, bensiiniga üle ja süüdati elusalt põlema. Karjamaalt lehmade lüpsmiselt naasev elupõline taluteenija, 60-aastane Ida Hallorav keeldus hävituspataljonlastele piima andmast. Karistuseks võeti tal käsist-jalust kinni, õõtsutati edasi-tagasi ja visati elusalt põlevasse elamusse.
Kautlast mindi edasi taludesse, kus oli toidetud metsavendi, ning süüdati ka need: Selisaare, Vanamõisa, Patti, Kauna ja teised. Mustla külas last maha 7 meest. Kautla piirkonnas tapeti üle kümne inimese.
5.-6. augustil jätkus hävitustöö Ardu lähistel. Süüdati enamik tänasest Nõmmeri (toona Nõmmeküla) külast Ardu külje all. Samuti põletati strateegilisteks objektideks nimetatud Ardu koolimaja, puidust vana koolimaja nimega Koolirehi, Ardu meierei, Paunküla viinaköök. Mahapõletatud Metsa talu aida ahervaremetest leiti veel hiljem A. Aageni säilmed.

Kautla Memoriaali ajalugu

Esimene mälestusmärk hävitati 1945.a. Uus mälestuskivi paigutati Kautla juurtega Jüri Liimi eestvedamisel 22. aprillil 1989. Poolteist kuud hiljem, septembris hävitati Kautla memoriaal punavandaalide poolt. Kautla memoriaali taasavamine toimus 4. augustil 1990. Ööl vastu 5. detsembrit 1990 saadeti Kautlasse Vene sõjaväekolonn. Tapalt Albu kaudu soomukite julgestusel kohale sõitnud sapöörid õhkisid taas memoriaali. Uuesti avati Kautla memoriaal 31. juulil 1999.
Kautla Memoriaali juurest läheb mööda RMK Oandu-Aegviidu-Ikla matkatee.
Google Maps  4CHV+6Q Kõrvenurga, Harju maakond, Eesti