Rahvahääletus Rahvuskogu kokkukutsumiseks

Rahvahääletamise peakomitee 6. märtsi 1936 otsus 23., 24. ja 25. veebruaril 1936 toimunud rahvahääletamise tagajärgede väljakuulutamise kohta.

RT 1936, 21, 141.
Rahvahääletamise peakomitee, võtnud lõplikult kokku 23., 24. ja 25. veebruaril 1936 toimunud rahvahääletamise tagajärjed, otsustas 6. märtsil 1936 Rahvuskogu kokkukutsumiseks rahvahääletamise seaduse (RT 3 – 1936) § 8 p. 7 ja § 53 alusel kuulutada välja tähendatud rahvahääletamise tagajärjed alljärgnevalt:
Riigivanema otsusega 8 jaanuarist 1936 nr. 3 (RT 3 – 1936) Eesti rahvale Eesti Vabariigi Põhiseaduse paragrahvide 1 ja 27 alusel otsustamiseks esitatud Rahvuskogu kokkukutsumise otsuse kava rahvahääletamisest 23., 24. ja 25. veebruaril 1936 võttis osa 629.217 hääleõiguslikku kodanikku, misjuures anti Riigivanema esildise poolt 474.218 häält ja vastu 148.824 häält, kuna maksvusetuks tunnustati 6.175 häält, seega on rahvas Rahvuskogu kokkukutsumiseks rahvahääletamise seaduse § 52 põhjal võtnud vastu alljärgneva otsuse:
Eesti rahva otsus rahvuskogu kokkukutsumiseks.
Eesti riigivõimu kõrgeima kandjana
Eesti rahvas
rahvahääletusel 23., 24. ja 25. veebruaril 1936. aastal
otsustas:
1) anda Riigivanemale volituse kokku kutsuda Rahvuskogu, kelle ülesandeks on vastu võtta vajalikud parandused maksvas Eesti Vabariigi Põhiseaduses või vajaduse korral töötada välja ja vastu võtta uus Põhiseadus;
2) et Põhiseaduse parandamisel või uue Põhiseaduse väljatöötamisel tuleb Rahvuskogul võtta juhtnööriks, et Eesti jääb rahvavalitsuslikul alusel valitsetavaks vabariigiks, kus kõrgeim võim on rahva käes ja et Eesti riiki juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl;
3) volitada rahvuskogu vastu võtma Põhiseaduse elluviimiseks vajalikke seadusi;
4) Rahvuskogu koosseisu ja tegevuse kohta määrata järgmist:
¶ Rahvuskogu on kahekojaline;
¶ Rahvuskogu esimesel kojal on 80 liiget, kes valitakse rahva poolt üldisel, ühetaolisel, otsesel ja salajasel hääletamisel isikuvalimise põhimõtte alusel Riigivanema poolt antavas sellekohases valimisseaduses ettenähtud korras;
¶ Rahvuskogu teisel kojal on 40 liiget; teine koda koosneb kohtute, omavalitsuste, majanduslikkude ja kutsete omavalitsuste, vähemusrahvuste kultuuromavalitsuste, Tartu ülikooli, kaitseliidu ja kirikute esindajaist Riigivanema poolt määratavail aluseil ja Põhiseaduse väljatöötamiseks vajalikkude teadmistega ja kogemustega isikute hulgast Riigivanema poolt määratavast kümnest liikmest;
¶ Rahvuskogu esimene ja teine koda töötavad eraldi; kui lahkuminekute puhul Rahvuskogu kodukorras määratud alustel ettevõetavad kooskõlastamiskatsed jäävad tagajärjetuiks, moodustavad nad Rahvuskogu üldkoosoleku, kus küsimus otsustatakse häälteenamusega;
¶ Rahvuskogu peab lõpetama temale pandud ülesanded kuue kuu jooksul arvates tema kokkuastumisest;
¶ Rahvuskogu liikmed ei saa palka, kuid neile tasutakse istungitest osavõtmise kulud.
Rahvahääletamise Peakomitee:
Esimees K. Eenpalu Peaministri as.
Abiesimees Joh. Müller Kohtuminister.
Liikmed:
J. Soots Tallinna linnapea.
P. Männik Harju ajutise maavalitsuse esimees.
J. Klesment Kohtuministeeriumi nõunik.
E. Maddisoo Siseministri abi.