google/wiki40b huggingface dataset:
Der schwarze Kanal

"Must kanal" (saksa keeles "Der schwarze Kanal") oli Saksa DV televisiooni Deutscher Fernsehfunk iganädalane poliitikasaade aastatel 1960–1989. Saates esitati lõike Lääne-Saksamaa telekanalite saadetest, millele saatejuht Karl-Eduard von Schnitzler lisas oma tõsiusklik-kommunistlikust vaatepunktist lähtuvad kommentaarid. Schnitzleri esinemisi on iseloomustatud kui "poleemilis-agressiivseid vihatiraade". Schnitzler toetas jäägitult Saksa DV sise- ja välispoliitikat. 1989. aastal iseloomustas ta Tiananmeni väljaku meeleavaldajaid Hiinas kui "kontrrevolutsioonilisi mõrtsukaid". "Mustast kanalist" sai üks Saksa DV massimeedia ja režiimi alatuse sümboleid.
Saadet vaadati rohkem Saksa DV nendes piirkondades, kus Lääne-Saksamaa televisioonisaateid ei olnud tehniliselt võimalik vastu võtta.
Sixtus III

Paavstiks saamine

Sixtus III sai paavstiks 31. juulil 432. Tema ametissepühitsemisel viibisid Rhinocorura piiskop Hermogenes ja Casiumi piiskop Lampetius.

Vaidlused nestoriaanidega

Sixtus III kinnitas Efesose kirikukogu otsused, kus muuhulgas tauniti Nestoriose vaateid. Sixtus kinnitas, et Antiookia piiskop Johannes peab tunnustama Efesoses langetatud otsuseid ja taunima Nestoriose vaateid.
Kui 433 lahendati vaidlus Johannesega pidas Sixtus Roomas sinodi. Ta saatis kirjad Johannesele ning Aleksandria patriarhile Kyrillosele.

Vaidlused pelagiaanidega

Sixtus III ei lubanud aastal 439 diakon Leo mõjul Apuuliasse tagasi pöörduda pelagiaan Julianusel, kuni too polnud lahti öelnud ketserlikest vaadetest.
Sixtusele on noorusaja ketserlike vaadete tõttu omistatud pelagiaanlikud kirjutised "De Divitiis", "De Malis Doctoribus" ja "De Castitate", kuid tema autorsust pole nende kirjutiste puhul tõendatud.

Suhted Konstantinoopoli patriarhiga

434 otsustas Konstantinoopoli patriarh Proclos kaotada paavstliku vikariaadi Thessaloníkis ja tuua piiskopkond Konstantinoopoli jurisdiktsiooni alla. Sixtus teatas Illüüria piiskoppidele, et Thessaloníki piiskop on jätkuvalt paavstlik vikaar ja tema volitused on kinnitatud.
Detsembris 437 nõudis Sixtus Procloselt, et ta ei võtaks vastu Illüüria piiskoppe, kellel puudus Thessaloníki piiskopi volitus. Sixtus ei rahuldanud Smyrna piiskopi apellatsiooni, kes oli Konstantinoopoli patriarhi poolt süüdi mõistetud.

Legendaarne sinod

"Liber Pontificalis" kirjeldab sinodit, mille Lääne-Rooma keiser Valentinianus III kutsus kokku, et arutada Bassuse esitatud süüdistusi paavsti vastu. Sinodi otsusel ekskommunitseerisid 56 piiskoppi Bassuse. Keiser võõrandas Bassuse kinnisvara ja annetas selle kirikule. Kui Bassus suri, mähkis paavst ta ise surilinadesse, võidis mürriga ja mattis apostlite lähedusse.
Ajaloolased pole selle sinodi toimumise kohta usaldusväärseid allikaid tuvastanud, mistõttu seda peetakse 6. sajandil koostatud Gesta de Xystii Purgatione ümberjutustuseks.

Liturgilised otsused

Sixtus III rajas "Liber Pontificalise" järgi teadaolevalt varasema kloostri Roomas – San Sebastiano kloostri.
"Liber Pontificalise" järgi lasi paavsti palvel Lääne-Rooma keiser Valentinianus III ehitada Lateraani basiilikasse tsibooriumi.
Sixtus kinkis mitmele Rooma kirikule hõbedast altari.
Ta ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 52 piiskoppi, 28 presbüterit ja 12 diakonit.

Uued kirikud

Sixtus III taastas Roomas hooneid, mis olid hävinud 410 toimunud läänegootide rüüstamise ajal, sealhulgas Rooma Peetri kiriku ja Lateraani basiilika.
Tema ajal ehitati Rooma San Lorenzo fuori le Mura kirik, kabel Lateraani basiilikas ja rekonstrueeriti Liberiuse basiilika (Santa Maria Maggiore kirik). Tema ajal pühitseti sisse Santa Sabina kirik.

Dokumendid

Sixtus III tegevusest on teada 8 dokumenti.

Surm

Sixtus III suri 18. augustil või 19. augustil 440 ja maeti "Liber Pontificalise" järgi Via Tiburtina kalmistule.
Teda austatakse katoliku kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 28. märts.
Kollane meri

Kollane meri on Vaikse ookeani ääremeri.
Piirneb idas Korea poolsaare ja läänes Aasiaga, lõunas on ühenduses Ida-Hiina merega. Meri on madal, sügavus keskosas 60–80 meetrit. Vesi on magedam kui ookeanis, keskmiselt 32 promilli. Kollasele merele on nime andnud jõgede poolt hõljumina merre kantav löss, mis värvib merevee kollakaks. Mere loodeosas on Bo Hai laht. Idarannikul on tugevad looded, kõrgusega üle 8 meetri.
Raudteesuurtükk

Raudteesuurtükk on suurtükk (enamasti suurekaliibriline), mis on paigaldatud raudteevagunile (eriti suuremõõtmelise suurtüki puhul ka vagunitele), ning on ka veo ja tulistamise ajal samal vagunil. 
Üldiselt on raudteesuurtükkidena kasutusel laevadele mõeldud või isegi sealt pärit suurtükid. Seetõttu kasutati neid võitluses vaenlase laevadega, kindlusehitiste kompleksidega jm suuremõõduliste sihtmärkidega.
Raudtee kasutamine võimaldas oluliselt suurendada suurte suurtükkide mobiilsust ja nende tulejõu paremat ärakasutamist. Raudteesuurtükivagun on enamasti vastava rongi koosseisus, milles on laskemoona-, meeskonna-, staabi-, õhutõrje-, remondi- vms otstarbega vagunid. Enamasti moodustabki üks raudteesuurtükk omaette patarei.
Tänapäeval üldiselt ei kasutata enam raudteesuurtükke, eriti suurekaliibrilisi, sest nende suurus ja piiratud liikuvus teevad neist vaenlase suurepärase sihtmärgi. Samuti on tänapäeval võimalik toimetada samasugune laeng samale kaugusele oluliselt lihtsamalt, nt raketiga.
Redux (JavaScripti raamistik)

Redux on avatud lähtekoodiga JavaScripti raamistik rakenduse oleku haldamiseks. Tavapäraselt kasutatakse Reduxi koos teiste levinud JavaScripti raamistikega, mida kasutatakse kasutajaliideste loomiseks (nt React või Angular). Redux on loodud inspireerituna Facebooki Flux arhitektuurist. Selle loojateks on Dan Abramov ja Andrew Clark.

Kirjeldus

Redux on väike raamistik lihtsa ning piiratud rakendusliidesega, mis on disainitud konteineris rakenduse olekupuu hoiustamiseks. Selle tööpõhimõte sarnaneb funktsionaalse programmeerimise ideega taandada rekursiivselt konkreetse funktsiooni abil andmed soovitud kujule. Olekupuu andmed ei ole otse modifitseeritavad, vaid uuenevad rakenduse oleku muutudes automaatselt.
Selle tööpõhimõte on saanud inspiratsiooni funktsionaalse programmeerimise keelest Elm.

Ajalugu

Dan Abramov ja Andrew Clark lõid Redux raamistiku aastal 2015. Abramov alustas Reduxi esmase implementatsiooni kirjutamisega parajasti siis, kui ta valmistus esinema React Europe konverentsil. Tema huvialaks oli juba tollal, kuidas uuendada rakendust ilma seda uuesti laadimata. Abramov on öelnud, et tema eesmärgiks oli implementeerida idee Fluxi loogika muutmisest. Selle implementeerimine lubaks tal ajas rännata. See lubaks kasutada rakenduse tulevaseid muutuseid koodis.
Abramovit inspireeris Fluxi struktuuri ja taandava funktsiooni sarnasus. Ta vaatles Fluxi kui aegamisi töötavat taandavat funktsiooni: konteinerid koguvad ja kohandavad endas sisalduvaid andmeid vastavalt programmi tegevustele. Tema eesmärgiks oli seda kontseptsiooni edasi arendada: "Mis juhtuks siis, kui Fluxi mälu ei oleks lihtsalt mälu, vaid taandav funktsioon?"
Abramov võttis ühendust Andrew Clarkiga võimaliku koostöö osas. Clark on nimelt Fluxi implementatsiooni Flummoxi autor. Kõige muu seas tunnustab Abramov Clarki, et viimane tegi võimalikuks Reduxi tööriistade süsteemi kasutamise, aitas Abramovil luua sidusa rakendusliidese ning implementeeris laienduses vaja minevat, nagu vahetarkvara ja mälu võimendamine.

Tööpõhimõte

Reduxi tegevused algavad rakenduse renderdusega rakenduse olemasoleva olekupuu põhjal. Kui kasutaja teeb mõne rakenduse olekupuud mõjutava tegevuse (näiteks klikib nupule või sisestab tekstiväljale teksti), siis kutsutakse välja aktsioonid. Aktsioonid sisaldavad informatsiooni tehtud tegevuse kohta ning need saadetakse pärast töötlemist edasi konteinerisse. Taandav funktsioon võtab aktsioonist saadud andmed ning uuendab nende põhjal rakenduse olekupuud.
Harilik maikelluke

Levila ja kasvukoht

Maikellukese levila on Aasia ja Põhja-Ameerika parasvööde ning peaaegu kogu Euroopa, sealhulgas Eesti.
Ta kasvab sega-, leht- ja okasmetsades, kadastikes, metsaservadel, jõekallastel, puisniitudel, pärisniitudel, laanemetsades, lodumetsades, vähem loometsades, palumetsades ja salumetsades.

Kirjeldus

Taime kõrgus on 12–40 cm. Risoom on roomav, nöörjas, harunev, asub tavaliselt 7–8 cm sügavusel. Juurestik on keskmiselt arenenud narmasjuurestik.
Lehti on ühel taimel 2–3, need on juurmised, laielliptilised ja teritunud tipuga. Lehetuped lillakad.
Lõhnavad, valged, kellukjad õied ripuvad hõredas ühekülgses kobaras. Õitseb mais-juunis. Vili on ümar oranžpunane mari, mis sisaldab 2–6 seemet. Marja läbimõõt on tavaliselt 0,7–1,1 cm. Seemned valmivad septembris või oktoobris. Seemned on sinist värvi ja kerajad.

Paljunemine

Maikelluke paljuneb vegetatiivselt risoomi abil ja ka seemnetega.

Kasutamine

Harilik maikelluke on levinud ilutaim. Hinnatud just oma varjutaluvuse poolest. Farmaatsiatööstuses on südameravimite tooraineks. 
Et maikellukese lõhn on väga atraktiivne, siis toodetakse muu hulgas selle lõhnaga seepe, lõhnaõlisid, šampoone ja kreeme.
Seemneid söövad paljud loomad. Lehti ja õisi söövad teod. Tolmeldavad putukad saavad õitest nektarit.
Kõik taimeosad on inimesele mürgised, eriti marjad ja seemned. Põhjustab oksendamist, kõhulahtisust, peapööritust, nõrkust ja südame rütmihäireid, sealhulgas pulsi aeglustumist.
1967. aastal valiti harilik maikelluke rahvahääletusel Soome rahvuslilleks.
Christer Kihlman

Christer Alfred Kihlman (sündinud 14. juuni 1930 Helsingis) on soomerootslasest Soome kirjanik ja vasakpoolne kultuurikriitik.
Brad Pitt

Elulugu

Brad Pitt sündis 1963. aastal Oklahoma osariigis Shawnees. Tema isa William oli veokiettevõtte omanik, ema Jane Etta töötas keskkoolis nõustajana. Brad kasvas koos oma noorema õe ja noorema vennaga üles Missouri osariigis Springfieldis. Kooli ajal tegeles ta spordi, väitluse ja muusikalidega. Pärast keskkooli õppis ta Missouri Ülikoolis ajakirjandust, keskendudes reklaamile, kuid hakkas taipama, et ta ei taha sellel erialal töötada, vähemalt mitte Missouris. Kaks kuud enne lõpetamist lahkus ta koolist ning läks Hollywoodi õnne proovima ja hakkas õppima näitlemist Roy Londoni käe all.

Eraelu

Brad Pitt oli aastatel 2000–2005 abielus näitleja Jennifer Anistoniga. Filmi "Härra ja proua Smith" võtetel armus ta näitlejanna Angelina Joliesse ning on temaga aastast 2005 koos olnud.
Neil on 6 last, kellest kolm on adopteeritud: pojad Maddox Chivan Thornton Jolie-Pitt, kes on adopteeritud Kambodžast (sündinud 5. augustil 2001 Kandalis) ning Pax Thien Jolie Vietnamist (sündinud 29. novembril 2003) ja tütar Zahara Marley Jolie-Pitt, kes on adopteeritud Etioopiast (sündinud 8. jaanuaril 2005 Awassas). 2006. aasta 27. mail sündis neil tütar Shiloh Nouvel Jolie-Pitt ning 2008. aasta 12. juulil sündisid kaksikud Knox Léon Jolie-Pitt ja Vivienne Marcheline Jolie-Pitt.
19. septembril 2016 teatas Jolie, et ta lahutab Pittist.

Tunnustus

Brad Pitt kandideeris Oscarile peaosaga filmis "Benjamin Buttoni uskumatu elu" (2008) ja kõrvalosaga filmis "Kaksteist ahvi" (1996). Ta ei võitnud kumbagi.
Samuti nimetati Pitt Kuldgloobuse kandidaadiks peaosadega filmides "Sügislegendid" (1995) ja "Benjamin Buttoni uskumatu elu" (2008) ning kõrvalosadega filmides "Kaksteist ahvi" (1996) ja "Paabel" (2006). Auhinna pälvis ta vaid kõrvalosa eest filmis "Kaksteist ahvi".
Ta kandideeris parima ulmefilmi auhinnale Saturn peaosaga filmides "Intervjuu vampiiriga" (1995) ja "Benjamin Buttoni uskumatu elu" (2008) ning kõrvalosaga filmis "Kaksteist ahvi" (1996). Ta võitis neist siiski ainult viimase.
Pitt nimetati Emmy kandidaadiks episoodilise osaga teleseriaalis "Sõbrad", kuid ei võitnud seda.
Exciter

Exciter on Depeche Mode'i kümnes stuudioalbum ning anti välja 2001. aastal. Exciter jõudis esikümnesse nii Suurbritannias kui USAs. Exciter on ainuke DM-i album, mis jõudis USA albumimüügi edetabelis kõrgemale kui Suurbritannias (vastavalt 8. ja 9. koht).
Babėnai

Babėnai on Leedu linna Kėdainiai põhjapoolne linnaosa. Linnaosa asub Nevėžise jõe kaldal Kėdainiai raudteejaamast põhja pool.

Ajalugu

Piirkonda on esmakordselt mainitud 1372. aastal Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas (Babyne). Taas mainiti piirkonda XV sajandil. Aastal 1923 liideti sealsed kaks küla (Babėnai I ja Babėnai II) Kėdainiai linnaga.

Babėnai I

Babėnai I on suures osas tööstuspiirkond. Seal asuvad Lukoili naftaterminal, viljaelevaator ja mitmed põllumajandustehnikaga tegelevad ettevõtted. Varem kaevandati seal kruusa ja liiva; kaevandamisest jäänud Babėnai karjäär on tähtis veelindude pesitsuspaik. Babėnai I ja Babėnai II vahel asub suur Babėnai parkmets, mil pikkust 5, laiust aga 1,5 kilomeetrit ja mis ulatub Sirutiškise külani.

Babėnai II

Babėnai II asub Babėnai I ja raudteejaama vahel. Nevėžise jõe kaldal asuvad aianduskooperatiivid, seal asuvad ka kolmekorruselised korterelamud. Babėnai II aladel kasvab looduskaitsealune väidetavalt XVI sajandi keskpaigas Mikalojus Daukša poolt istutatud tamm, mille kõrgus on 18, ümbermõõt aga 5,4 meetrit. Tamme ümber asus varem Babėnai kalmistu.
Heino Kalmo

Heino-August Kalmo (21. mai 1937 – 21. jaanuar 2018) oli tehase "Punane Punane RET" konstruktor.
Ta on tuntud kui elektronoreli "Retakord" autor.
Oreli disain ja tehniline lahendus põhinesid varasemate tema poolt ainueksemplaridena aastal 1958 valminud "Kalmokord 1" ja aastal 1963 valminud "Kalmokord 63" elektronorelite lahendustel.
Heino Kalmo suri 21. jaanuaril 2018 ja ta maeti 16. veebruaril 2018 Rahumäe kalmistule.
Hopen

Hopen on Norrale kuuluv saar Svalbardis Teravmägede saarestiku kaguosas, umbes 185 km kaugusel Lääne-Teravmägede lõunatipust idas. Hopen on saarestiku kõige lõunapoolsem saar. Saare geograafilised koordinaadid on 76° 33′ N, 25° 7′ E. Lähim naabersaar on Edgeøya umbes 80 km kaugusel loodes.
Hopen on pikk ja kitsas, kirde-edela suunas väljavenitatud kujuga. Saare pindala on 47 km². Saare pikkus on umbes 35 km ja laius 0,5...2,5 km.
Hopeni saare moodustab umbes 300 meetri kõrgune platoo, mida läbivad kolm või neli mäekuru. Kurude kohal on saar kohati väga kitsas. Kõrgeim mägi on 370 meetri kõrgune Iversenfjellet saare lõunatipu Kapp Thori lähedal. Saare läänerannik moodustab järsu seina, idarannik on tasane.
Hopeni rannikul ei ole ühtki soodsat sadamakohta. Ligipääsu saarele raskendab triivjää ja sage udu. Laevaga ligipääsu raskendab ka madal rannikumeri, mis ulatub kuni kilomeetri kaugusele rannast.
Hopen on üks kolmest Svalbardi asustatud saarest Lääne-Teravmägede ja Karusaare kõrval. Saarel tegutseb meteoroloogiajaam ja raadiojaam, kus on neli töötajat. Meteoroloogiajaam asub saare kaguosas Husdalenis umbes 8 kilomeetri kaugusel lõunatipust. Selle ehitasid Teise maailmasõja ajal sakslased.
Novembrist juulini on saart ümbritsev meri jääs. Sel ajal külastavad saart jääkarud ja polaarrebased.
Saarel ei ole pinnavett.
Hopeni taimkate on väga napp, leitud on umbes 30 liiki. Peamiselt kasvavad saarel samblad ja samblikud.

Ajalugu

Saarele andis 1613. aastal nime inglise vaalakütt Thomas Marmaduke, kes nimetas selle oma laeva Hopewelli järgi.
Suvel 1942 uppus Hopeni lähedal 24 Konvoi PQ-17 laeva, mis olid varustusega teel Nõukogude Liitu.
Alates 2003. aastast on kogu saar, välja arvatud meteoroloogiajaama ala, looduskaitse all.
Miniatuur

Etümoloogia

Sõna miniatuur tuleb itaaliakeelsest sõnast miniatura, see omakorda ladinakeelsest sõnast minium 'mennik'. Mennik oli levinud värv keskaegsetes käsikirjades, kuna oli suhteliselt odavam võrreldes teiste värvidega, mida tehti pulbristatud poolvääriskividest ja mineraalidest.
Mõru vesipipar

Mõru vesipipar (Elatine hydropiper) on vesipipraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Kardemon

Kardemon on vürts, mida saadakse hariliku kardemoni seemnetest.

Taim

Harilik kardemon kasvab metsikult India lõunaosas. Taimel on pikad odajad lehed. Maapinna lähedal puhkevad kollakad või sinised õied. Viljadeks on 1,2 cm pikkused kuprad, milles asub tosin tugeva vürtsika aroomiga ning üsna nõrga kamprilõhnaga tumedat seemet. 
Hariliku kardemoni kuprad kogutakse veidi enne täisküpsust. Neid kuivatatakse päikese käes, leotatakse vees ja kuivatatakse uuesti.

Kardemon ajaloos

Kardemoni tunti juba Vanas-Egiptuses ja Kreekas-Roomas. Koos kaubakaravanidega jõudis see maitsetaim ka Euroopasse.
Antiigi õitseajal kasutati ravimi ja maitseainena ning isegi parfüümina ohtralt vürtse amomonit ja kardamomonit. Tänapäeval arvatakse, et nende nimetuste taga ei pruukinud olla ehtne kardemon, vaid selle odavamad ja kättesaadavamad asendajad. 
Juba tuhat aastat tagasi teati ja kasutati ehtsat kardemoni Euroopas Skandinaavias. Arvatavasti toimetasid selle sinna viikingid, kes avastasid selle enda jaoks uudse vürtsi Konstantinoopolist. Just Skandinaavia riigid on praegugi Euroopa suurimad kardemonitarbijad, samal ajal kui muu Euroopa, Saksamaa välja arvatud, suhtub sellesse vürtsisse üpris leigelt. Maailma kardemoniekspordist umbes 15% jõuabki Põhjamaadesse ning kogu ülejäänud Euroopasse vaid 10%.
Ehtsa kardemoni kõrge hinna tõttu kasutatakse asendajaid kogu maailmas, eriti aga Aasias. Enamik asendajaid on robustsema maitse ja agressiivsema lõhnaga, milles pahatihti domineerib kamper. Tuntuimad asendajad on päritolumaade järgi nime saanud Jaava, Nepali, Hiina, Tai, Etioopia ja Madagaskari kardemon.

Kasutamine

Kardemon on hinnatud vürts, mis kuulub peaaegu kõikide vürtsisegude koosseisu. Tuntuimad nendest on karri ja garam masala. Iseseisvalt kasutatakse kardemoni peamiselt pagaritööstuses mitmesuguste keekside, küpsiste, präänikute, magusate pirukatäidiste ja muu sellise maitsestamiseks. Eriti hästi sobib kohvi sisaldavatesse toodetesse.
Kardemon on iidsetest aegadest olnud ka seedimist soodustav, liigset vett väljutav ning hingeõhku parandav vahend. Araablased on seda pruukinud erootiliste tunnete äratajana.
Tänapäeva Lääne meditsiinis lisatakse kardemoni seedimist edendavatesse ja turseid vähendavatesse ravimitesse, parandamaks nende lõhna ja maitset, mõnede väidete kohaselt ka nende toime tõhustamiseks.
Tserebi järv

Tserebi järv (ka Tserepi järv, Viitka järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas ja Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 786 m.
Taavi Eelmaa

Taavi Eelmaa (sündinud 15. juunil 1971 Tallinnas) on eesti näitleja.
Taavi Eelmaa lõpetas 1996. aastal Lavakunstikooli näitlejakursuse 17. lennu. Kursust juhendas Kalju Komissarov. 
Pärast kooli töötas Taavi Eelmaa kuus aastat Draamateatris. Alates augustist 2002 on Eelmaa Von Krahli Teatris.  
Ta on kaasa teinud mitmes mängu- ja lühifilmis, millest tuntumad on Veiko Õunpuu "Tühirand" ja "Sügisball" ning seriaal "Pank". 
Taavi Eelmaa mängis peaosa Veiko Õunpuu 2009. aasta lõpus esilinastunud filmis "Püha Tõnu kiusamine".
Taavi Eelmaa mängis Maria Avdjuško lühifilmis "Mis Su nimi on?", milles oli Linnar Priimäega erootilises stseenis.
Kehastas televisiooni krimisarjas "Kelgukoerad" uurija Posti (alates kaheksandast hooajast).

Isiklikku

Taavi Eelmaa isa on näitleja Aleksander Eelmaa.
Hallmänsak

Levila

Hallmänsak on levinud Põhja-Ameerika lääneosa mäestikes Briti Columbiast ja Alberta lääneosast kuni Baja California ja New Mexico lääneosani. Väike eraldi asurkond on Kirde-Mehhikos Nuevo Léoni osariigis Cerro Potosí mäel.
Hallmänsakuid leidub enamasti mägedes 900–3900 meetri kõrgusel männimetsades. Väljaspool pesitsusaega ja eriti männiseemnete ikalduse järel võib ta sooritada ulatuslikke väljarändeid madalamale ja kaugemale, kuni Alaska, Illinoisi ja isegi Pennsylvania osariigini.
Hallmänsak kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

Välimus ja käitumine

Hallmänsak on mänsakust natuke väiksem. Ta on peaaegu üleni tuhkhall, välja arvatud valkjas näoala, valge sabaalune, mustvalged tiivad ja keskmised tüürsuled (välimised tüürsuled on valged). Nokk ja jalad on mustad. Sugupooled on sarnased. Noorlind on tuhmim ja natuke pruunikashallim.
Häälitsused on mitmesugused. Kõige sagedasemat häälitsust kirjeldatakse khaaa-khaaa-khaaa või khraa-khraa-khraa, tavaliselt kolmesilbilise järgnevusena.
Tavaliselt tegutseb hallmänsak paarides või väikestes salkades. Väljaspool pesitsusperioodi võib ta moodustada saja- ja enamaisendilisi seltsinguid.
Paarid hoiavad oma territooriume aastaringselt.

Elupaik ja pesitsemine

Hallmänsak pesitseb varakevadel. Ta ehitab pesa männile või mõnele teisele okaspuule, valides puu tuulealuse külje, et pesa oleks tuulte eest kaitstud.
Pesa sarnaneb varese pesaga. Kurnas on 2–4 muna, mida mõlemad vanalinnud hauvad tavaliselt 16-18 päeva. Pojad järgnevad vanematele mitu kuud, et õppida keerulist seemnete varumise käitumist.
Stockholmi metroo

Stockholmi metroo (rootsi keeles Stockholms tunnelbana ehk tunnelbanan) on Rootsi ainuke metroo. See avati 1. oktoobril 1950 Stockholmis.
Stockholmi metroo koosneb kolmest liinist kokku seitsme haruliiniga, millel on kokku 100 jaama (2011. aastal), neist 47 maa-alused ja 53 maapealsed Stockholmis ja Stockholmi läänis. Metroo kogupikkus on 110 km.
Ülemaailmne Kättesaadavuse Teadlikkuse Päev

Taust

2011. aastal kirjutas Los Angelese veebiarendaja Joe Devon oma kriitilises blogipostituses , et Internetis ei olnud piisavalt kvaliteetset infot selle kohta, kuidas luua kättesaadavaid veebilehti. Oma blogis pakkus Joe, et aastas peaks olema päev, kus programmeerijad tõstaksid teadlikkust kättesaadavust tagavatest IT-lahendustest ja jagaksid näpunäiteid, kuidas teised võiksid seda oma nutiprojektides rakendada. Seda postitust märkas juhuslikult kättesaadavusega tegelev spetsialist Jennison Asuncion, kes võttis ühendust Joe Devoniga. Nende koostööst sündis kättesaadavusega seotud teavitustöö . Iga aastaga pakub tehnoloogiate areng aina rohkem võimalusi võrdselt kaasata töökohal ja mujal erinevate vajadustega inimesi.

Seotud initsiatiivid

Kättesaadavuse teemast inspireerituna kuulutas 2018. aastal välja Microsofti tegevjuht Satya Nadella programmi "Tehisintellekt erivajaduse jaoks" (AI for Disability). Viieaastase programmi raames panustab Microsoft 25 miljonit dollarit tehisintellektil põhinevate lahenduste arendamisele, mis toetavad puudega inimesi. Programmi raames pakutakse konsultatsioone ja tehnilist tuge neile, kes tegelevad kättesaadavust edendavate lahenduste elluviimisega. Microsofti poolt toodetud tehisintellekti kasutatakse
kuvandite tuvastamisel, video subtiitrite genereerimisel ja paljudes muudes
tegevustes. Lisaks võivad kõik soovijad taotleda rahastust tehisintellektil
põhinevatele projektidele, mis aitavad erivajadustega inimestel leida töö
ja lihtsustavad suhtlust igapäeva elus ehk soodustavad täisväärtusliku elu
kogemist.

Kättesaadavust tagavad IT lahendused

Parim viis kättesaadavuse toimet ja olulisust näha on seda tagavaid
tehnoloogiaid ise enda peal proovides. Katsetage näiteks arvuti kasutamist
ühe tunni jooksul ilma hiire või puuteplaadita. Windows 10 võimaldab
kontrollida kursorit pilguga, mille jaoks kasutatakse silmade jälgimist.
Teksti võib kirjutada silmade kaudu ekraanis ilmuva klaviatuuriga. Teise
olukorra katsetamiseks võib üldse ekraani välja lülitada ja kasutada
navigeerimiseks informatsiooni, mida ütleb teile Windowsi jutustaja .
Kui põhilised kättesaadavuse mehhanismid on selged, proovige avada
lemmikuid veebilehti ja vaadake, kas puudega inimene oleks võimeline seda
mõistlikult kasutama. Kui olete ise veebiarendaja, tehke vajadusel omale
lehele muudatusi ja kirjutage sellest oma blogis. Nii saab avalikkus
kättesaadavusest teadlikumaks.
Tatjana Põlajeva

Elulugu

Tatjana Põlajeva on teenistuja tütar.
Lõpetas 1975 Tallinna 26 Keskkooli, 1980 Moskva Riikliku Ülikooli, Ph.D. (majandus, 2001, TTÜ), väitekiri "The comparative analysis of markets' atractiveness" (Tallinn, 2001). Oli 1980–83 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) assistent; 1984–89 ENSV Riikliku Plaanikomitee vanemteadur, 1993– TTÜ rahvamajanduse instituudi majandusteooria õppetooli dotsent, ühtlasi majandusuuringute teaduskeskuse koordinaator. Toimetanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: majanduspoliitika ja ‑reformid, üleminekumajandus, institutsiooniökonoomika; õigusloome. Üle 30 teadustrükise.
Jacob Ellehammer

Jacob Ellehammer (14. juuni 1871 – 20. mai 1946) oli taani leidur ja lennunduspioneer.