VLB

VLB siin (lühend sõnadest VESA Local Bus, inglise keeles 'VESA lokaalsiin') on riistvara liides emaplaadil, mis on kinnitatud laienduskaartide pessa. Paigaldades videokaardi VLB pessa, saab arvuti graafikat oluliselt parandada. Liides toetab 32-bitist andmevoogu kiirusega kuni 50 MHz.
VLB on VESA konsortsiumi poolt välja töötatud lokaalsiini standard, mis oli enamasti kasutusel personaalarvutites.VESA siin (nagu kõik teised arvutisiinid) tähendab elektriliste ühenduste kogumit, mille kaudu andmeid kandvad elektrisignaalid liiguvad ühest arvutisüsteemi osast teise. VESA lokaalsiin töötas kõrvuti ISA siiniga. 1990. aastate algul leppisid kiibistiku ja graafikaadapterite tootjad omavahel kokku ja moodustasid VESA (Video Electronics Standards Association) konsortsiumi, mis töötas välja uue kiire siinistandardi, mida hakati nimetama VESA Local Busiks (VLB-ks). Uus standard lubas lisada 486 tüüpi emaplaadile 2 või 3 laienduspesa, mida kasutati põhiliselt graafikakaartide ja IDE kontrollerite ühendamiseks.
VLB põhiprobleemiks oli tihe seotus protsessori tööga. Liiga paljude seadmete ühendamine võis põhjustada protsessori töö segamist, eriti nende signaalide poolt, mis tulid läbi ühenduspesade. VESA konsortsium soovitas emaplaadile mitte ühendada rohkem kui 2 pesa sagedusel kuni 33 MHz. 50 MHz-ist kõrgemal sagedusel töötavad 2 seadet soovitati ehitada emaplaadile.
Asjaolu, et VLB töötab protsessoriga ühel ja samal sagedusel, tekitas probleeme protsessori sageduse edasisel tõstmisel. Mida kiiremini kontroller peab töötama, seda kallim ta on ning suuremad probleemid tekivad kõrgsageduslike komponentide tootmisel. 
Probleemide olemasolu kiirendas uue standardi PCI (Peripheral Component Interconnect) loomist.

Ajalugu

1990. aastate alguses sai I/O ISA siini ribalaius probleemiks peamiselt graafikakaartidele, kuid samuti ka varundusseadmetele. IBM-i katse toota järeltulevat standardit MCA, põrus tänu sellele, et nad kaitsesid oma standardit omandiõigustega, samal ajal kui otsiti uut standardit juba varem aktsepteeritud EISA standardile, sest see ei pakkunud enam piisavalt kasulikku edasiminekut ISA standardi ees. Lühikest aega lisasid riistvara tootjad emaplaatidele siine, mis ühildusid ainult sama tootja riistvaraga. See tõi kaasa selle, et 1992. aastal määratles VESA konsortsium VLB standardi.
VLB pesa ise oli laiendus olemasolevast ISA pesast. Ometigi võis nii VLB kui ISA kaarte ühendada VLB pesasse. See tegi VLB kaardid üsna pikaks, meenutades ISA laiendiga kaarte vanadest XT aegadest (mis olid pikad, mitte nende pikkade pistikute pärast, vaid seetõttu, et nendel paiknesid elemendid hõredalt ja suur kiipide arv nõudis rohkem trükkplaadi pinda). Nende liitmikud sarnanesid PCI omadega ja kasutasid samasuguseid ühendusi, ainult lühemaid. Et eristada ISA ja VLB siinide pesasid, olid VLB pesad tavaliselt pruuni värvi.
Tänapäeval on ISA siin peaaegu täielikult VLB siini välja vahetanud.

Tehnilised andmed

VLB on 32-bitine siin, mis on otsene laiendus 486 protsessori/mälu siinile.VLB siini pesa on 16-bitine ISA siini pesa, mille lõppu on lisatud kolmas ja neljas pesa klemm. VLB jooksutab tavalisel 33 MHz kiiruseid, kuid mõnede süsteemide puhul on võimalikud ka suuremad kiirused. Kuna VLB on pikendus ISA siinist, saab ISA kaarte kasutada ka VLB pesas, kuigi normaalne on kasutada ISA kaartide jaoks esmalt ISA siini ja jätta need vähesed VLB siinid VLB kaartide jaoks, mis ISA pesas enesestmõistetavalt ei tööta. VLB videokaardi kasutamine ja I/O kontroller suurendab oluliselt süsteemi jõudlust võrreldes ainult ISA siinidega süsteemide jõudlusega.