google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti eksport

Enne teist maailmasõda

Eesti iseseisvumise algaastatel oli ekspordi arendamine tolleaegsetes majandustingimustes keeruline. Tootmist ja turustamist raskendasid koduvaluuta väike hulk, mida saadi peamiselt välislaenudest, ning mõningate toiduainete, piirituse ja metsamaterjalide müügist välismaale.
Peagi said peamiseks ekspordiartikliks metsasaadused, sest metsa oli küllaldaselt ning metsade ülestöötamine ei nõudnud suurt kapitali. Metsasaaduste hulka kuulusid nii puit, saematerjalid, tuletikud, paber ja tselluloos kui ka metsa kõrvalsaadused nagu metsamarjad, seened, ulukiliha ja karusnahad.
Pärast Esimest maailmasõda oli metsal ja metsasaadustel tähtis roll Eesti riigi majanduslikul ülesehitamisel. Metsasaaduste eksport moodustas 1920. aastal 64,1% koguekspordist. Aastatel 1922–1939 eksporditi suurem osa puidust Inglismaale, Hollandisse ja Saksamaale. Metsasaadused moodustasid rahaliselt keskmiselt 30% riigi koguekspordist.
1920ndate lõpus mindi üle peamiselt tselluloosi tootmisele. Tselluloosiks vajaliku tooraine – kuusepuidu varude kahanemine takistas tselluloosi toodangu suurenemist. 1938. aastal avati Kehras tselluloositehas, mis oli valmides Euroopa üks moodsamaid. Uuem tehnoloogia võimaldas kasutada tselluloosi tootmiseks männipuitu, mis säästis kuusemetsa ning aitas kaasa metsamajanduse arengule.
1939. aasta rahvaloenduse andmeil oli Eestis 139 984 talu, mille keskmine suurus oli 22,7 ha, alla 1 ha suurusi väikekohti oli umbes 25 000. Peamine tootmissuund oli loomakasvatus, mille saadused moodustasid 70% talude kaubatoodangust. Talutoodangust suurima osa koguekspordist moodustas või, mis oli ühtlasi ¼–⅓ kogu Eesti ekspordist, välisturule müüdi ka peekonit ja lina. Talud varustasid kogu Eesti tarbijaskonda ka toiduvilja, kartuli ja juurviljaga.

Ekspordiartiklid

Venemaale viiakse märkimisväärses koguses keemiatööstustooteid. Teistest SRÜ riikidest vaid Ukraina ja Valgevene puhul ulatub ekspordimaht aeg-ajalt üle poole protsendi koguekspordist. Euroopa Liidust väljaspool on Eesti peamised sihtturud Venemaa (5–9% ekspordist), USA (ligi 7% ekspordist) vähemal määral Kanada ja Norra.
Eestist eksporditavate toodete alla kuuluvad nii toidukaubad, rõivad, elektroonikatooted ja täppisseadmed. Järjest suurema osa ekspordist võtavad kõrgtehnoloogilised tooted. Eelkõige mitmesuguse alltöövõttude tõttu on Eesti ekspordis kõige tähtsamad masinad ja seadmed, sealjuures elektroonikatooted, nendele järgnevad kodumaisel toormel põhinev puit ning mitmesugused puidust valmistatud kaubad (sh paber, mööbel, palkmajad). Lisaks ekspordib Eesti metallitooteid, keemiakaupu ja kergetööstustooteid (rõivaid, jalatseid). Viimasel ajal on kasvanud ka elektrienergia ja mineraaltoodete eksport, kuid viimane käib käsikäes impordi kasvuga, sest valdavalt on tegemist Venemaalt sissetoodud kütuste töötlemisel saadud toodete väljaveoga.
Rosma linnus

Rosma linnus ehk Rosma liinamägi ehk Rosma linnamägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Põlva maakonnas Põlva vallas Rosma küla Pragi talu maadel.
Linnamäe asukoht on Ahja jõkke suubuva Orajõe kõrgel läänekaldal vana Põlva–Võru maantee idaküljel.
Linnamägi asub põhja–lõunasuunalise neemiku põhjapoolses, 15–20 m kõrguste järskude nõlvadega otsas. Ebakorrapärase kujuga linnuseõu pikkus on 125 m ja laius 70 m, pindala on umbes 4000 m². Ümber kogu õueala asub 300 m pikkune, siseküljelt 1,5 m kõrgune liivast ringvall. Vallis on kaks suuremat väravakohta: mäe põhja- ja kaguosas, kus väravaavad on 1,5 m laiad. Kagupoolse väravakoha lõunaküljel on valliots massiivsem ja kõrgem 4–5 m läbimõõduga ümar ja tasane platvorm. Seal võis asuda väravat kaitsev tornitaoline ehitis. Linnuseõue loodeosas on u 12 m läbimõõduga ja 2 m sügavune lohk. Seal asus arvatavasti kaev. Kaitseehitise iseloomu järgi otsustades kuulub Rosma linnus II aastatuhande algusse. 
Arvatavalt 11.–12. sajandil rajatud puitlinnuse ebakorrapäraselt ovaalne linnuseõu on looduslikult kumer, tasandamata, laskub äärte poole. Valli sisejalamil on jälgitav nõgus vöönd.
Linnuses teostatud proovikaevamistel avastati, et linnuse vall on kuhjatud ühes järgus, sellel olnud puitehitiste põlenud jäänused olid langenud õuel asuvasse kraavi, moodustades seal selge põlenguviiru. Mäeplatoo servalt avastati 2–3 cm paksune käsitsivalmistatud ja tekstiilkeraamika leidudega kultuurikiht koos nõgise, kivideta koldelohuga. Täitepinnase alt, algse loodusliku liivakivi pealt leiti kerge piirdeaia jäänused: kõrvuti maasse löödud 10 cm läbimõõduga söestunud postijäänuste vahel oli 7–8 cm laiune horisontaalne, piki mäeserva kulgev tukk, mis viitab vanemast rauaajast (1.–5. sajandist) pärit servapiirdele. Valli kuhjamise aeg ei ole teada, kuid mullatööde maht viitab nooremale rauaajale (8.–11. sajand). Arvatavasti on linnuse lõplik väljaehitamine jäänud pooleli või on linnus II aastatuhande alguses maha jäetud. Rosma oli tolle aja kohta üks suuremaid ja tugevamalt kindlustatud linnuseid Lõuna-Eestis (Ugandis), Võhandu ja Ahja jõgikonnas ning piirkonna tolleaegne administratiiv-poliitiline keskus ja kauplemiskoht. 
Linnamäe põhjaväravani viiva tee ääres, umbes 200 m kaugusel on kaks kääbast I aastatuhande teisest poolest. 
Linnamäel on suuremaid arheoloogilisi kaevamisi tehtud kahel korral: 1951 (Harri Moora) ja 2007 (Heiki Valk).
Heino Remma

Heino Remma (16. november 1919, Tallinn – 30. oktoober 1981, Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Heino Remma oli raudtee-ametniku poeg.
Lõpetas 1938 Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumi ja 1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1959, TTÜ), väitekiri "Põlevkivi tsükloontuhk-liiv segude mehaaniline aktiviseerimine märgtöötlemise teel". Osales Nõukogude armees võitlejana II maailmasõjas. Oli 1949–56 TTÜ ehitiste teostamise kateedri assistent, vanemõpetaja, 1959–81 ehitustehnoloogia kateedri dotsent, 1971–81 ehitustehnoloogia kateedri juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: silikaattelliste tootmise tehnoloogia, DFK-liimide kasutamine, statistilise meetodi rakendamine uurimistöödes, ehitusmaterjalide optimeerimine. 22 teadustrükist.
Aziz Salihu

Jugoslaavia meistrivõistlustel

Ta oli kokku kaheksakordne Jugoslaavia FSV meister.

Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta sai 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tyrrell Biggsile (USA) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta osales 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg), kus kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Pjotr Zajevile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1988. aasta Souli olümpiamängude poksivõistlustel üliraskekaalus (üle 91 kg), kus kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Euroopa meistrivõistlustel

Ta sai üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) ning 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985).
Ruvim Frajerman

Ruvim Fraerman (vene Рувим Исаевич Фраерман; 22. september (vkj. 10. september) 1891 Mogiljov – 28. märts 1972 Moskva) oli juudi rahvusest kirjanik, kes kirjutas vene keeles.
Ruvim Frajerman oli pärit vaesest juudi perekonnast. Ta lõpetas Mogiljovi reaalkooli ja 1916. aastal Harkovi Tehnoloogiainstituudi. 1917. aastal asus Fraerman elama Kaug-Itta, kus ta töötas kalurina, joonestajana, raamatupidajana ja õpetajana. Vene kodusõja ajal sõdis ta partisanisalga koosseisus jaapani interventide vastu. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas.  1921–1926 töötas ta Venemaa Telegraafiagentuuri (ROSTA) korrespondendina. Seejärel töötas ta mitmete ajakirjandusväljaannete korrespondendina. Alates 1934. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu liige. Teises maailmasõjas osales Frajerman rindekorrespondendina, pärast haavatasaamist 1942. aasta talvel demobiliseeriti ta sama aasta mais.
Ruvim Frajermani teostest on kõige tuntum 1939. aastal ilmunud jutustus "Дикая собака Динго, или Повесть о первой любви" (eesti keeles "Metsik koer Dingo, ehk, jutustus esimesest armastusest", 1965, 2. tr. 1990). Eesti keeles on veel ilmunud biograafiline seiklusromaan "Maadeuurija ning meresõitja kaptenleitnant Golovnini elu ja ebatavalised seiklused" (1956).
Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus

Riigi Infokommunikatsiooni Sihtasutus (lühend RIKS) on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi alluvuses tegutsev mittetulunduslik sihtasutus. RIKS loodi 2000. aastal.
RIKSi ülesanne on muu hulgas teenindada sidealaselt riigiasutusi ja teisi riigieelarvelisi institutsioone.
Portugallaste suured maadeavastused

Ajalooline taust

Portugallased pärisid keskajal peamiselt araablaste poolt tehtud geograafilised avastused. Nad alustasid sealt, kus araablastel pooleli jäi, tungides Atlandi ookeanile. Portugali pikk rannajoon koos heade sadamakohtadega ning ookeani suubuvate jõgedega oli seiklushimulistele meremeestele heaks kasvulavaks.
Pealegi oli uutele turgudele võimatu jõuda teisiti kui meritsi: Kastiilia ja Aragóni sageli vaenulik sekkumine lõikasid ära maateed teiste Euroopa maadeni. Nii saatsid portugali kaupmehed oma kaupu meritsi Inglismaale, Flandriasse ja hansalinnadesse.
Maa ajalugu oli äratanud valitsejates soovi vallutada uusi maid. Portugal oli iseseisvuse (1385) kätte võitnud ja hoidis seda mõõga jõul. Pikk võitlus mauride väljaajamiseks ning välismaalastest ristisõdijate ja rüütliordude mõju oli andnud sõjalise kuulsuse taotlemisele usulise sanktsiooni. Kuskil mujal ei olnud vana ristisõdade vaim nii aktiivne poliitiline jõud. Sõda islamiga näis portugallastele loomupärase saatusema ning nende kui kristlaste kohusena.
Viimasel ajal on ajaloolased revideeerinud traditsioonilist arusaama Portugalist kui mahajäänud, isoleeritud kuningriigist Euroopa ääremail. Portugali majandus oli võitnud sidemetest arenenud islamimaadega. Rahamajandus oli võidule pääsenud, sest 15. sajandil maksti nii maatöölistele kui ka linnades rahas. Põllumajandus oli nii spetsialiseerunud, et teravilja toodi sisse Marokost (mis näitab, et viimase majandus oli sõltuv Portugali omast), ise aga oli hakatud teravilja asemel kasvatama spetsialiseeritud kultuure, nagu viinamarja ja oliive, Algarve piirkonnas olid suhkruvabrikud. Hiljem kandus sama muster Brasiiliasse.
Aastal 1385 võimule tulnud Avisi dünastia märgistas konservatiivse, maale orienteeritud aristokraatia pooleldist allakäiku (vaata artiklit Monarhia konsolideerumine Portugalis).
Vana-Vigala jääratas

Vana-Vigala jääratas on loodusnähtus (jääratas) Vigala jõel Vana-Vigala külas Hiieoru lähedal, mis tekib talviti siis, kui jõgi hakkab jäätuma. Külmade tulekuga saavutab jääkirme suure pöörleva ketta kuju.
Ratas tekib looduslikult, inimese sekkumiseta põhjusel, et veevool käib jõe pealispinnal ringi. Ratta suurus, tugevus ja pöörlemiskiirus sõltuvad ilmastikutingimustest. On olnud aastaid, mil inimene võis pöörleva ratta peal seista. Ratas pöörleb aeglaselt, üks tiir võtab aega 7–13 minutit; ratta läbimõõt on umbes 20–24 meetrit. Ratta pöörlemine võib kesta mitu päeva, enne kui see täiesti kinni jäätub.
Esimest korda nähti seda 2004. aastal ja teist korda 2009. aastal. Taas uuesti 2013, 2016,2017, 2018. ja 2019.  aasta algul.
Salzburgi Eesti Selts

Salzburgi Eesti Selts (saksa keeles Salzburgisch-Estnische Gesellschaft) on Austrias Salzburgis tegutsev Austria eestlasi ühendav selts.
Selts asutati 2002 ja asutajaliikmeid oli 14. Seltsi president on Katrin Lehismets.
Valeria Gorlats

Valeria Gorlats (sündinud 31. märtsil 1998 Tallinnas) on eesti tennisist.
Ta on mänginud Fed Cupi Eesti koondises, kus tema võitude-kaotuste suhe on 1:1.
Eshatoloogia

Eshatoloogia ehk eskatoloogia (kreeka sõnadest ἔσχατος eskhatos, 'äärmine, viimne' ja λόγος logos, 'mõiste, õpetus') on teoloogia valdkonda kuuluv õpetus viimsestpäevast.
Tunnete teadvustamine

Tunnete teadvustamine suhtlemisel ehk oma tunnete mõistmine on oskus, mis võimaldab teadlikumalt oma suhtlemiskäitumist reguleerida. Tunnete teadvustamine määrab, kuidas neid tundeid oma sisimas mõistetakse, mida  nende võimuses olles mõeldakse ja tehakse ehk käitutakse. Tunnete teadvustamise oskus kuulub sotsiaalsete oskuste hulka. 
Teekond oma tunnete mõistmiseni algab kehaliste tundmuste märkamisest ja teadvustamisest.

Tundeseisundid suhtlemisel

Kehaline tundmus tekib, kui meeleelundid võtavad vastu mõjutuse väliskeskkonnast või organismi sisekeskkonnast. Selline aisting on aluseks organismi esmasele orienteerumisele ümbritsevas ja iseendas. Aistingud liituvad suuremateks tervikuteks, mida inimene oma tähelepanu keskendamise korral tajub ja varasemate analoogiate alusel läbi mõtestamisprotsessi mõistab, nii et saab neile anda kognitiivse hinnangu. 
Kui inimese tajutud olukord või kehaline seisund on seotud tema vajaduste või väärtustega, käivitub lisaks ratsionaalsele mõistmisele ka emotsionaalne protsess. Tunded on seotud aju varakult arenenud osadega ja võivad olla väga tugevad (nt kadedus, kättemaksuiha vms), kusjuures osa neist tunnetest tulenevaid käitumisi võivad tsiviliseeritud oludes osutuda düsfunktsionaalseks või isegi seadusvastaseks. 1990ndatel tehtud aju-uuringute tulemusena on selgunud aju ehituses peituvad võimalused emotsionaalse aju kiiremaks reageerimiseks võrreldes nn mõtleva ajuga. Äärmuslikud emotsioonidest põhjustatud kiirotsused võivad viia nii mõrva kui ka elupäästmiseni. 
Mida tugevamad on tunded, seda olulisem on, et inimene ise teadvustaks oma sisekeskkonnas ja käitumises toimuvat. See on võimalik ajukoores asuvate keskuste aktiivsuse korral, mille käigus toimub tunnetele sõnalise väljenduse otsing. Aktiviseerunud ajukoore keskused vähendavad emotsioonikeskuse kasutuses olevat energiat ja mõistus taastab olukorra üle kontrolli. 
Tunnete reguleerimise oluliseks vahendiks on nende tunnete kohta sõnade leidmine nii oma sisekõnes kui ka neist tunnetest empaatilisele kuulajale rääkides. Inimestel, kelle sõnavaras on rohkem käepäraseid ja hästimeenuvaid tundesõnu, õnnestub sobivate sõnade leidmine kiiremini ja täpsemalt ka emotsionaalse erutuse seisundis. Eesti keel on rikas ka ühe ja sama tunde erinevat intensiivsust väljendavate sõnade poolest (nt pahane – viha – nördimus – raev). 
Vaata kõrvalolevat tabelit, kus eesti keele sõnavara tundesõnad on toodud liigendatuna.
Tuleb ka silmas pidada, et viha – üks neljast põhiemotsioonist, mida eestlased nimetasid Ene Vainiku küsitlustes end kõige sagedamini kogevat – moodustab kujundlikult kirjeldatud ilmsete ja varjatud tunnete "jäämäe" veepealse, st teistele tajutava osa. Tunnete paremaks mõistmiseks tuleb uurida ka veealust osa: mis olid need esmased tunded, millele järgnes teisese tundena viha või enesesüüdistus.
Vaata joonist "Tunnete jäämägi"
Elu

Elu biokeemiline alus

Elususe eelduseks on teatud orgaanilised ja anorgaanilised komponendid (molekulid ja ioonid; rakud, organellid, organid ja organismid), nende omavaheline, tihti geneetiliselt kodeeritud aga ka keskkonnast lähtuv, sobitatus struktuuridesse ja vastastikune biotoime ning elusorganismi funktsioneerimine tervikuna.
Kogu meile tuntud elu põhineb teatud orgaanilistel molekulidel, mis sisaldavad süsiniku molekulide ahelaid. Need moodustavad kolloidse vesilahuse tilgakesi, mida ümbritsevad lipiididest ja valkudest kestad. Niisiis terve elusloodus on üles ehitatud süsinikuühenditest. Seda valdkonda uurib orgaanilise keemia haru biokeemia.
Kuigi vett ei loeta orgaaniliseks molekuliks, on raske elu ette kujutada ilma selle olemasoluta. Kõik elusad rakud sisaldavad vett. Rakkudes toimuvad ainevahetusprotsessid vajavad vee keskkonda. Vedelas olekus vee pidev olemasolu planeedil Maa arvatakse olevat üks hädavajalikest eeltingimustest, selleks et elu sai tekkida (keemiline evolutsioon), kesta ja areneda.
Caprera

Garibaldi

1856. aasta lõpul ostis ]]Giuseppe Garibaldi]] vennalt saadud päranduse eest saare põhjapoolse osa. Garibaldi veetis saarel oma viimased eluaastad ja on saarele ka maetud. Rahvuskangelase mälestuseks on saarel avatud muuseum.
2007. aasta 12. mail startis saarelt Garibaldi kahesajandale sünniaastapäevale pühendatud 90. Giro d'Italia.
Hingamiselund

Hingamiselund ehk hingamisorgan on mis tahes looma enamasti spetsialiseerunud elund, mille kaudu toimub CO₂ ja hapniku vahetus (gaasivahetus) organismis. Hingamiselundi talitluse tagab selle pinna alatine niiskus, õhedus ja hea verevarustus.
Tüüpilised hingamiselundid on kopsud (näiteks inimesel), õhusooned ehk trahheed (putukail), lõpused (kaladel), nahk (kahepaiksetel) ja raamatkopsud (ämblikulaadsetel).
Raigo Paimla

Teenistuskäik

Ta oli Estcoy-7 ülem Afganistanis.
2004. aasta veebruaris sai ta leitnandi auastme. 2007. aasta veebruaris sai ta kapteni auastme. 2010. aasta veebruaris sai ta majori auastme.
White Rock

Ajalugu

White Rock asutati 1884. aastal. 1885. aastal avati seal postkontor. Postkontor suleti 1965. aastal. White Rockis asus seitse viljaelevaatorit, kolm hotelli, neli kõrtsi, kaks panka, kaks kirikut, keskkool ja mitu poodi. Tippajal võis seal elada ligi 600 inimest. USA rahvaloenduse andmetel oli suurim elanike arv 1910. aastal, mil seal elas 368 inimest. Sellest ajast alates on elanike arv pidavalt langenud.
Aastatel 1885–1980 ulatus White Rockini Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudtee haruliin.
White Rock (inglise keeles 'valge kalju') on saanud nime linna algse asukoha lähedal asunud valgest graniidist kivirahnu järgi. Kivirahn hiljem aga lõhuti ja selle kohale ehitati viljaelevaator.
Sekundaarvalgusallikas

Sekundaarvalgusallikas (inglise keeles secondary light source) on pind või ese, mis ise valgust ei tekita, kuid millele langeb valgus ja mis kiirgab sellest vähemalt osa peegeldumise või läbimise näol. Looduslikuks sekundaarvalgusallikaks on näiteks kuu.
Peeter Kaldur

Peeter Kaldur (sündinud 20. mail 1954 Viljandis) on eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1972. aastal Nõo Keskkooli ja õppis sellest aastast alates TRÜs matemaatikat. Aastal 1973 viibis vanglas seoses katsega ületada ebaseaduslikult Nõukogude Liidu-Türgi piir (Armeenia NSV-s). Aastal 1974 asus õppima EELK Usuteaduse Instituuti, mille lõpetas 1980. aastal. Ordineeriti 22. veebruaril 1978 aseõpetajaks (õpetaja õigused sai ta aastal 1980, pärast instituudi lõpetamist).
Ta oli aastal 1978 Laiuse Jüri ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja.
Aastatel 1978–1980 teenis ta Nõukogude Armees.
Aastast 1980 oli ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1981–1988 Iisaku, aastatel 1990–1993 Pühajõe, aastatel 1993–1997 Narva Aleksandri ja Narva-Jõesuu Niguliste ning aastatel 1994–1997 Viru-Jaagupi ja Tudu kogudust.
Ta oli aastatel 1992–1995 ja 2011–2015 EELK Viru praostkonna praost.
Ta on tegelenud Peterburi Jaani kiriku taastamisküsimustega ning oli aastatel 1998–2004 Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja.
Ta oli Eesti Kongressi liige.
Dominic Monaghan

Isiklikku

Monaghan sündis Saksamaal Berliinis. Saksa keel on inglise keele kõrval tema teine kodune keel.
Tema lemmikfilm on "Tähtede sõda". Filmi ühe tegelase, Luke'i järgi valis ta ka endale viimase eesnime. 
Ta on suur loodusearmastaja ning tal on olnud palju lemmikloomi, sealhulgas kameeleon. Tal on ka Indias oma mets ning ta oli ajutiselt loomaõiguste ühingu PETA liige.
Monaghan on jalgpallitiimi Manchester United fänn.
Tema paremale käele on tätoveeritud haldjakeelne sõna "üheksa", kvenja (Quenya) vormis Tengwaris. See viitab osalemisele "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias ja sellele, et tema tegelane oli üks üheksast Sõrmuse Vennaskonna liikmest.
Talle meeldib lahendada ristsõnu, lemmikuks on ajalehe New York Times ristsõna.

Karjäär

Esimest korda sai teda teleekraanil näha sarjas "Hetty Wainthropp Investigates", kus ta mängis Geoffrey Shawcrossi, ühte põhitegelast. Tema kinofilmidebüüdiks aga osutus Sasha 1997. aasta Briti filmis "Hostile Waters". Aastal 2000 mängis ta telesarjades "Monsignor Renard" ja "This is Personal: The Hunt for the Yorkshire Ripper" väikeosi. Aastatesse 2001–2003 jäi tema tuntuim roll, Meriadoc Brandybuck (eestikeelses variandis Ilomac Kangepukk). Aastal 2004 näitles ta filmides "Spivs" ja "The Purifiers" ning alustas telesarjas "Teadmata kadunud". Aasta hiljem käis ta läbi filmidest "Ringers: Lord of the Fans" Narratorina ning "Shooting Livien" Owen Scottina. 2008. aastal mängis ta filmis "I Sell the Dead", kus ta kehastas hauaröövlist Arthur Blake'i, aasta enne seda kirjutati ta "Teadmata kadunutest" välja. Aastasse 2009 jäävad rollid Chris Bradley filmis "X-Meeste algus: Wolverine" (X-Men Origins: Wolverine), ühe osaga piirdunud roll sarjas "Chuck", kahes osas olev Andy Britt sarjas "Meeleheitel koduperenaised" (Desperate Housewives) ning samuti alustas Monaghan sarjas "Vaade tulevikku" (FlashForward). Aastasse 2011 planeeritakse filmi "Pet" ning aastal 2010 alanud "Teadmata kadunute" kuuendal hooajal ilmus taas ekraanile Charlie Pace'ina.
Emilie von Tritthof

Fennimore Emilie Pontusine von Tritthof (kuni 1/13. novembrini 1857 krahvinna Stenbock; 12/24. oktoober 1841 Peterhof – 19. veebruar 1921 Ämari) oli Ämari mõisa omanik.
Tema vanemad olid Kolga mõisnik krahv Magnus Stenbock (1804–1885) ja Theophile Stuart (1817–1869).
1/13. novembril 1857 Dresdenis abiellus ta Põllküla mõisniku Rudolf von Tritthofiga (1825–1890), nende poeg oli Ernst von Tritthof (1869–1917).  
Pärast Ernsti surma oli ta tema pärijana Ämari mõisa ja osa Põllküla mõisa omanik kuni nende võõrandamiseni Eesti riigi poolt 1919. aastal.
Sergei Lazarev

Sergei Vjatšeslavovitš Lazarev (vene keeles Серге́й Вячеславович Лазарев; sündinud 1. aprillil 1983 Moskvas) on vene laulja, tantsija ja näitleja.
Ta saavutas lauljana tuntuse popduo Smash!! liikmena. Pärast selle lagunemist on ta keskendunud soolokarjäärile.
Ta on avaldanud neli stuudioalbumit. Viimane album "Lazarev." ilmus 2013. aasta detsembris.
Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Venemaad lauluga "You Are the Only One", mille üks autoritest on Filipp Kirkorov. Finaalis sai laul 491 punktiga kolmanda koha, kuigi saavutas rahvahääletusel esikoha.
2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Venemaad lauluga "Scream" ning saavutas 370 punktiga kolmanda koha.
Jaan Lellep

Haridus

Lellep lõpetas Nõo Keskkooli ja seejärel 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna.
1972. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi tööga "К изгибу пластических элементов конструкций, имеющих пределы текучести при растяжении и сжатии", 1990. aastal Läti Teaduste Akadeemia Polümeeride Mehaanika Instituudis füüsika-matemaatikadoktori kraadi tööga geomeetriliselt mittelineaarsete plastsete konstruktsioonide optimeerimisest ("Оптимизация пластических геометрически нелинейных элементов конструкций").

Töökäik

Lellep oli 1968−1971 Tartu Ülikoolis aspirant, 1971−1972 töötas assistendina, 1972−1978 vanemõpetajana, 1978−1990 dotsendina. Alates 1991. aastast on ta Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika korraline professor.
Tema teadustöö põhisuunad on plastsete konstruktsioonide dünaamika, mitteelastsete konstruktsioonide optimeerimine ning konstruktsioonide purunemine.
Vessela Tarassivka

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa meelsed separatistid küla oma kontrolli alla.
10. augustil toimus asula lähistel relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja Venemaa meelsete separatistide vahel.
Irakli Abašidze

Irakli Abašidze (gruusia ირაკლი აბაშიძე; 23. november 1909 – 14. jaanuar 1992) oli Gruusia luuletaja, Gruusia nõukogude entsüklopeedia peatoimetaja.
On luuletanud elust sotsialistlikus Gruusias ning filosoofilist luulet Gruusia saatusest ja poeedi kohusest.
Heili Sibrits

Heili Sibrits (õieti Heili Sibrits-Bondarenko; sündinud 5. juunil 1977 Kohtla-Järvel) on eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas 1995. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 2016. aastal Tartu Ülikooli kirjandus ja kultuuriteaduste eriala teatriteaduse bakalaureuseõppe.
Töötanud alates 1995. aastast erinevates väljaannetes, alates 2005. aastast Postimehes, sealhulgas aastatel 2005–2010 Arteri ja B-osa juhina, aastast 2010 kultuuritoimetuse juhi ning teatritoimetajana.