google/wiki40b huggingface dataset:
Põllküla–Madise tee

Põllküla–Madise tee (registrinumbriga 11199) on 8,7 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas. 
Tee saab alguse Tallinn–Paldiski maantee neljakümne esimesel kilomeetril Kersalu külas. Tee kulgeb läbi Kersalu, Põllküla, Langa ja Madise küla. Tee lõpeb Paldiski–Padise tee kaheksandal kilomeetril  Madise külas.
Tee ületab ühe silla (Vanaveski sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja 10 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Kuni Vanaveski sillani on liiklussagedus 200-500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Nīderkūni

Nīderkūni (varasem nimi Niderkuņi; (vene keeles Нидеркуны) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Nīderkūni linnaosast hargnevad raudteeliinid Vilniuse ja Šiauliai suunas.
Nīderkūni hakkas arenema Kalkūni raudteejaamaga koos. Linnaosa elanikud käisid tööl Kalkūni telliselöövis ja viinavabrikus. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Nīderkūnis asub XX sajandi alguses rajatud vanausuliste palvemaja.
Karikas (tähtkuju)

Karikas (ladina Crater, lühend Crt) on tähtkuju taevaekvaatorist lõuna pool.
Karika suurus on 282 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 53. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Delta Crateris (3,57 ᵐ).
Karikas on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Seda seostati karikaga, millega kaaren pidi Apollonile vett tooma.
Pootsi

Pootsi kool

Pootsi kool alustas 1921. aastal tegevust Pootsi mõisa valitsejamajas. Aastal 1962 koliti mõisa peahoonesse ning koolist sai põhikool. 1998. aastal koliti kool endisesse internaati mõisa valitsejamajas. Mõisa peahoone tagastati endistele omanikele. Pootsi Põhikool muudeti 6-klassiliseks algkooliks aastal 2000. Järgneval aastal liideti algkool Tõstamaa Keskkooliga, kuid õppetegevus sai Pootsis jätkuda kuni aastani 2004.
Harju KEKi tehnotalituse hoone

Harju KEKi tehnotalituse hoone on tähelepanuväärne 20. sajandi arhitektuuri näide Eestis.

Ajalugu

1985. aastal valmis Keilas Paldiski mnt 21 arhitektide Ain Padriku ja Rein Tomingase projekteeritud Harju KEKi tehnotalituse hoone. Kahe-kolmekorruseline silikaattellistest raudbetoonkarkassiga tahukalise vormiga hoone, kus rõhutatult avatud raudbetoonkarkass fassaadil ühtaegu osutub ka mänglevaks dekoratiivelemendiks. Konstruktivistlikku iseloomu rõhutavad akende alumiiniumkonstruktsioonid, žalusiirestid, keravalgustid fassaadi karkassikonsoolidel ning interjööris, sisemised klaasitud valgusšahtid, lahtiste trepisüsteemide metallpiirded ja mõned muud detailid. Konstruktivistlik lähenemine, mis Eestis tõusis moodi 1980. aastatel, soosis igati tarinduse eksponeerimist.
Kui I korrusel on tööruumid kabinetisüsteemis, siis II ja III korrusel on valdav lahtine büroosüsteem. Sisekujunduse autor on sisearhitekt Rein Laur. Kunstiajaloolase Krista Kodrese hinnanguil on tegemist Eesti interjöörikujunduse esimese high-tech'i ideede kontseptuaalse rakendusega. Ruumides on kõik kommunikatsioonid nähtavale jäetud.
Harju KEKi uus peahoone valiti 1985. aastal Eesti parimaks ehitiseks. Objekt leidis tunnustust ka üleliidulisel (Nõukogude Liidu) tasandil –  III üleliidulisel arhitektuuriteoste konkurss–ülevaatusel pälvis ta II preemia.
Sanatooriumi park (Tartu)

Sanatooriumi park on park (suures osas parkmets) Tartus, Maarjamõisa linnaosas.
Park pindalaga 15,3 ha asub Riia tänava, Sanatooriumi tänava ja Tervise tänava vahel. Parki läbib Raja tänav.
Soo-kärjeherilane

Levila

Soo-kärjeherilane on levinud Põhja-Aafrikas, Madeiral, Lääne-Euroopast kuni Lõuna-Soomeni, Väike-Aasias, Lähis-Idas, Iraanis, Kesk- ja Ida-Kasahstanis, Lõuna-Uuralis, Lõuna-Siberis, Kesk-Amuuris, Altais, Tuvas, Pakistanis, Mongoolias, Indias ja Hiinas.
Alkoholpsühhoos

Alkoholpsühhoos ehk alkohoolne psühhoos on kõige raskemal kujul avalduv psüühikahäire alkoholsõltuvuse korral. Tüüpilisel kujul avaldub delirium tremensina. Harvemini esineb haigus alkohoolse hallutsinoosi kujul. Alkohoolse psühhoosiga haigel esinevad sagedamini nägemishallutsinatsioonid, harvem kuulmishallutsinatsioonid. Võivad esineda hallutsinatsioonid kõigis tajumodaalsustes (haige näeb, et ta viibib sõprade seltsis, need räägivad temaga ja pakuvad viina, haige võtab pitsi vastu ja joob selle ära, tundes, kuidas viin kurku kõrvetab). Iseloomulikud on luulumõtted. Raskematel juhtudel kaasneb teadvuse hägunemine kuni tasemeni, mille puhul pole võimalik haigega kontakti saavutada.
Alkohoolne psühhoos tekib tüüpilisel kujul alkoholi tarvitamise katkestamisel (48 tunni jooksul), millele on eelnenud pikemaajalisem (päevi, nädalaid) ja suurtes kogustes alkoholi tarvitamine.
Sarah Hutton

Sarah Hutton (sündinud 1948) on Briti filosoof, filosoofia- ja teadusloolane.
Hutton õppis Cambridge'i Ülikoolis (New Hall) ja kaitses doktoritööd Warburgi instituudis Londonis. Ta on õpetanud Hertfordshire'i Ülikoolis, Middlesexi Ülikoolis ja on professor Aberystwythi Ülikoolis Walesis. Sarah Hutton on olnud külalisprofessor Utrechti, Yorki, Paderborni ja Columbia ülikoolides ning Pariisi VII ülikoolis jm.
Tema erialaks on 16.-17. sajandi Briti filosoofia, eelkõige Cambridge'i platoonikud (Henry More jt) ning uusaegne platonism laiemalt, kveekerid ja naisfilosoofid nagu Anne Conway ja Émilie du Châtelet.
1996-2004 juhtis Hutton Briti Filosoofia Ajaloo Seltsi. Ta on ajakirjade The Journal of the History of Philosophy ja The British Journal of the History of Philosophy peatoimetaja.
Jan Demidovitš

Jan Demidovitš (sündinud 24. aprillil 1988) on Eesti päritolu Soome jalgpallur.
2006-2008 mängis ta Soome klubis FC Viikingit.
Rein Ruus

Rein Ruus (sündinud 16. augustil 1948 Põltsamaal) on Eesti füüsik.

Elulugu

Rein Ruus on arstide poeg.
Lõpetas 1967 Tartu 1. Keskkooli ja 1972 TÜ füüsikuna; füüsikadoktor (1999, TÜ), väitekiri "Collapse of 3d(4f) orbitals in 2p(3d) excited configurations and its effect on the X-ray and electron spectra" Oli 1972–75 EPA füüsika kateedri vanemlaborant. Eesti NSV TA Füüsika Instituudis 1975–80 ja 1990–96 röntgenspektroskoopia labori insener, 1980–86 nooremteadur, 1989–90 ja 1996–2004 teadur, 2005– vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: tahkiste elektronstruktuuri uurimine "klassikalise" röntgenspektroskoopia ja röntgenergastusega elektronspektroskoopia meetoditega; ergastatud seisundite radiaalse lokalisatsiooni ja kristallvälja mõju uurimine röntgenergastustele ja nende lagunemise dünaamikale.
Laevatee

Laevatee (ka faarvaater, laevajoom) on veetee osa, mis on veeliikluseks sobivaim ning navigatsiooniteabes avaldatud ja vajaduse korral meremärkidega tähistatud.
Ajalooliselt on faarvaater tähendanud ka ainult kitsast laevateed. Eesti keeles on kasutatud sõna "faarvaater" asemel ka sõna "sõiduvesi". Tänapäeval käsitletakse sõiduvett pigem veeteena, s.t alana, kus on veesõidukiga võimalik sõita.
Maunderi miinimum

Maunderi miinimumiks nimetatakse Päikese aktiivsuse minimaalperioodi aastatel 1645–1715. Tollal tehti esimesi järjepidevaid päikeseplekkide vaatlusi, mille andmetel esines neid harvem kui tavaliselt.
Maunderi miinimum oli väikese jääaja kõige külmem aeg. See oli ka Holotseeni kõige külmem aeg, kui mitte arvestada selle algset temperatuuri tõusu aega.
Maunderi miinimumile vastab 0. Bondi sündmus, ainuke Bondi sündmus, mida on õnnestunud seostada Päikese aktiivsusega.
Tõnis Tamm

Saavutused

Ta sai Põhjamaade meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses 1998. aastal esikoha.

Eesti meistrivõistlused

1993. aasta – 2. koht;
1997. aasta – 4. koht;
1998. aasta – 2. koht;
1999. aasta - 2. koht;
2001. aasta - 2. koht.

Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused

1985. aasta – 2. koht (kadett);
1986. aasta – 2. koht (kadett);
1987. aasta – 3. koht (kadett);
1987. aasta – 3. koht (juunior);
1988. aasta – 1. koht (juunior);
1989. aasta – 1. koht (juunior);
1990. aasta – 1. koht (juunior);
1991. aasta – 3. koht (juunior).
Rannajoon

Rannajoon on merede ja suurte järvede veepinna ning maismaa vaheline piir.
Eestis peetakse kokkuleppeliselt suurteks järvedeks Peipsi järve ja Võrtsjärve.
Rannajoone pikkus ei ole üheselt kindlaksmääratav, sest see sõltub valitud punktide tihedusest, mille vahel mõõdetud kauguste summana rannajoone pikkust väljendatakse. Kui punkte on tihedamalt, siis on ka rannajoon pikem. 
Rannajoone asukoht ei ole püsiv. See võib muutuda loodete, tuule või muude lühiajalist mõju omavate tingimuste toimel, polaaraladel olulisel määral liustike liikumise tagajärjel. Pikemaajalisemat mõju rannajoone asukohale avaldavad isostaasia, eustaasia, settimine, abrasioon jne. Loode- ja Lääne-Eestis muutub rannajoon peamiselt maakerke toimel, kuid neiks muutusteks (uute laidude tekkeks ja saarte kokkukasvamiseks mandriga) kulub aastakümneid.
Väikese järve veepinna ja maismaa vahelist piiri nimetatakse kaldajooneks.
Gutmani koobas

Gutmani koobas on koobas Lätis Sigulda linna piirides Koiva jõe kaldal.
Koobas asub Koiva rahvuspargis. Selle geograafilised koordinaadid on 57° 10′ 35″ N, 24° 50′ 32″ E
.
See on Baltimaade suurim koobas. Koopa pikkus on 18,8 m, pindala 170 m² ja ruumala 500 m³. Koobas on kuni 10 meetrit kõrge. Selle laius on 12 m.
Vadim Mälk

Vadim Mälk (vene keeles Вадим Янович Мялк; 26. mai 1925 Uglovoje, Primorje oblast – 15. august 1996 Vladivostok) oli eesti päritolu Venemaa näitleja, Vene NFSV rahvakunstnik.
Ta on 20. sajandi teise poole Kaug-Ida regiooni tuntumaid teatrinäitlejaid. Ligi 50 aastat töötas ta Gorki-nimelises Primorje Krai Akadeemilises Draamateatris.

Elukäik

Ta sündis 1925. aastal Uglovojes Primorje oblastis (jääb Vladivostokist põhja suunas vähem kui 40 km) väljarännanud eestlaste perekonnas. Tema isa Jaan Mälk saabus perega Kaug-Itta 1892. aastal.
17-aastaselt suunati Vadim Mälk Vladivostoki jalaväekooli. Pärast sõjakooli lõpetamist sõdis ta leitnandi auastmes Teises maailmasõjas tankitõrjerühma ülemana; 1945. aasta mais osales ta Riigipäevahoone vallutamises. Sõjaväeteenistusest vabanes ta 1946. aastal.
Pärast sõda lõpetas ta Primorje krai draamateatri teatristuudio. 1949. aastast kuni oma surmani töötas ta samas teatris. 1960. aastate teises pooles mängis ta Albert Maslennikovi lavastatud kaheosalises mängufilmis "Leib" ("Хлеб"). Filmi aluseks oli Primorje krai draamateatris etendunud Vladimir Kirsoni näidend.
Vadim Mälk on maetud Lesnoje kalmistule Vladivostokis.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Galina Mälk. Neil oli kolm tütart – Anna, Jana ja Ksenja. Jana Mälk töötab Gorki-nimelises Primorje akadeemilises draamateatris näitlejana.
Ernst Umhauer

Ernst Umhauer (sündinud 2. detsembril 1989 Cherbourgis) on prantsuse näitleja, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse osalemisega François Ozoni filmis "Kodus" (2012).
Umhaueri isapoolne suguvõsa põlvneb Alsace'ist, mis selgitab ka tema saksapärast perekonnanime. Eesnime Ernst andsid vanemad talle maalikunstnik Max Ernsti järgi. Ta sündis ja kasvas üles Cherbourgi linnas Manche'i departemangus.
Lõpetanud oma kodulinnas Marcel Cachini nimelise kolledži, jätkas ta õpinguid Jean-François Millet' nimelises lütseumis kino suunal, kuid lahkus koolist pärast teise kursuse kordama jäämist. Kolmel aastal võttis ta iganädalasi teatritunde Cherbourgi noorte kultuurimajas, kus tema juhendajaks oli Michel Beurton.
Umhaueri esimesed osatäitmised kinos jäävad 2005. aastasse, kuid neis filmides osales ta statistina. 2009. aastal astus ta kahes telefilmis üles väikestes kõrvalosades.
Tema läbimurre kinomaailma toimus 2011. aastal, mil ta sai oma esimese märkimisväärse osatäitmise režissöör Raphaël Mathié lühifilmis "Le Cri". Samal aastal osales Umhauer ka Dominik Molli täispikas filmis "Le Moine", kus tema kehastada oli noore noviitsi roll.
2012. aastal saavutas Umhauer rahvusvahelise tuntuse 16-aastase koolipoisi Claude Garcia rolliga filmilavastaja François Ozoni filmis "Kodus" ("Dans la maison"). Selle osatäitmise eest esitati ta Prantsusmaa filmiauhinna César nominendiks parima uue tulija kategoorias.
CNN

Cable News Network, mida tuntakse lühendi CNN järgi, on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mille asutas 1980. aastal Ted Turner.
CNN-i peakorter on Atlantas.
Käru kalmistu

Käru kalmistu on kalmistu Järva maakonnas Türi vallas Käru alevikus. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kalmistul asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Kuulamine

Vaikne kuulamine

Vaikse ehk passiivse kuulamise piir kuulmisega on õhuke. Vaikne kuulamine eeldab erinevalt kuulmisest kontaktis olemist mittesõnalisel moel (pilgu suund, pea kallutus, avatud poos, tähelepanu ja keskendumine rääkijale). Lihtsalt kuulmisest eristab kuulamist rääkija poolt räägituga mõttes kaasas olemine, keskendumine rääkijale ja tema sõnumile.

Toetav-julgustav kuulamine

Toetav-julgustavas kuulamises lisandub kontaktis olemise tunnustele rääkija jutule kaasaelamine mittesõnalisi vahendeid kasutades: noogutused, miimika, häälitsused (mhmh, jaaa vms).
Kaasaelamise puhul on oluline rääkija rütmis püsimine, st aeglase rääkija puhul on kuulaja reaktsioonid aeglasemad, kiire rääkija puhul kiiremad (vt ka rapport).
Võib lisanduda ka kaja-tehnika kasutamine.

Täpsustamine

Täpsustamise all mõeldakse aktiivse kuulamise puhul küsimuste esitamist.
Küsimuste esitamine võimaldab rääkijast täpsemalt aru saada ja annab rääkijale tagasisidet, et teda kuulatakse.
Oluline on kasutada uurivaid küsimusi, et räägitust paremini aru saada. Täpsustavad küsimused piirduvad ainult rääkija poolt räägituga. Seetõttu on kasutusel ka termin selgitamine.
Küsimustega ei tasu liialdada, pigem esitada neid võimalikult vähe. Oluline on eristada küsitlemist ja küsimuste kasutamist aktiivse kuulamise tehnikana . Esimesel juhul võtab küsitleja initsiatiivi endale. Tema otsustab, missugust infot vajab, ja küsitlemine võib olla kas lihtsalt uudishimutsemine või ka lausa ülekuulamine. Aktiivse kuulamise puhul kasutatakse küsimusi AINULT selle info piirides, mida rääkija on ise andnud. Ehk toimub lihtsalt täpsustamine.

Ümbersõnastamine ja peegeldav kuulamine

Ümbersõnastamine on oma olemuselt räägitu üle kordamine neutraalses vormis. Ümber sõnastada saab nii juttu, tundeid ja olukorda kui ka teha räägitust kokkuvõtteid. Samuti saab ümber sõnastada mittesõnalist infot, nt kehahoiakut, miimikat, pilkkontakti jms.
Peegeldamise ja ümbersõnastamise ühisosa on kirjeldatud allpool olevas tabelis.

Kuulamisoskuse käsitlused

Kuulamisoskust on kirjeldanud põhjalikumalt sellised autorid nagu T.Gordon (1977, e.k. 2003 ), R.Bolton (1979, e.k. 2002/2006) ja M.McKay, M.Davis, P.Fanning jt (1983, e.k. 2000/2004).
Järgnev tabel kirjeldab nende autorite poolt kasutatud terminite võrdlust.
Rahvusvaheline Rogainiföderatsioon

Rahvusvaheline Rogainiföderatsioon (IRF) on rahvusvaheline spordialaliit rogaini edendamiseks. 
IRF asutati 16. juunil 1989. IRF on võtnud vastu rogaini rahvusvahelised võistlusreeglid, millega sätestatakse võistlejatele kohustuslikud juhised, võistlusklassid ja tiitlivõistluste korraldajatele kohustuslikud tehnilised standardid. IRF valib välja rogaini maailmameistrivõistluste korraldajad, lähtudes maailmajagudevahelise rotatsiooni põhimõttest.

Föderatsiooni juhtimine

IRF-i peakorter asub Melbourne'is Austraalias. IRF-i juhib nõukogu, mis koosneb liikmesorganisatsioonide esindajatest (kaks esindajat igast liikmesorganisatsioonist) ja tegevjuhtkonna liikmetest.
Alates 1. veebruarist 2013 on IRF-i president Richard Robinson (Austraalia). Asepresident 2012. aastast on Lauri Leppik Eestist.
Kazimierz Świątek

Kazimierz Świątek (valgevene keeles Казімір Свёнтак; 21. oktoober 1914 Valga – 21. juuli 2011 Pinsk) oli Valgevene katoliku piiskop, kardinal.
Kazimierz Świątek sündis Valgas poola perekonnas, tema vanemad olid seal evakuatsioonis sõja eest. Tema isa Jan Świątek mobiliseeriti Esimesse Maailmasõtta. Pärast sõja lõppu astus isa Poola Leegioni, mida juhtis Józef Piłsudski. Isa langes Nõukogude-Poola sõjas aastal 1920 Vilniuse all. Aastal 1917, pärast revolutsioonisündmusi, saadeti perekond Świątek Siberisse. Aastal 1922 asus perekond Świątek Poolasse Baranavičysse (praegu Valgevenes Bresti oblastis), kus aastal 1932 lõpetas Kazimierz Tadeusz Rejtani nimelise gümnaasiumi. Pärast Aquino Thomase nimelise Pinski vaimuliku seminari lõpetamist pühitseti ta 8. aprillil 1939 katoliku preestriks.
Pärast preestriks pühitsemist määrati ta teenima Pružany kogudust (praeguse haldusjaotuse järgi Valgevenes Bresti oblastis). Pärast Molotovi-Ribbentropi pakti järgset ümberjagamist sattus ta elama Valgevene NSV-sse Bresti oblastisse. 26. septembril 1939 ta arreteeriti, süüdistatuna spionaažis ja talle mõisteti surmanuhtlus ning teda hoiti Bresti vanglas. Kui sakslased okupeerisid Bresti, vabanes ta vanglast ja ta jätkas Pružany koguduse teenimist. Uuesti arreteeriti ta 17. detsembril 1944 NKVD poolt ja talle mõisteti 21. juulil 1945 10 aastat vanglakaristust range režiimiga vanglas ja veel 5 aastaks kodanikuõigustest ilmajäämist. Ta oli vangistuses Vorkutas, Intas ja Mariinskis. Juunis 1954 vabanes ta vangistusest ja teenis seejärel preestrina Pinskis frantsiskaanide kirikus.
11. aprillil 1989 määrati ta Pinski diötseesi peavikaariks. 13. aprillist 1991 kuni 14. juunini 2006 oli ta Minski-Mahiloŭ peadiötseesi (ordineeriti peapiiskopiks 21. mail 1991) peapiiskop. 13. aprillist 1991 kuni 30. juunini 2011 oli ta apostellik administraator ad nutum Sanctae Sedis (Püha Tooli juures). 26. novembril 1994 sai ta kardinaliks.
Janu (Valev Uibopuu romaan)

Retseptsioon

Kirjanik ja kirjanduskriitik Karl Ristikivi pidas "Janu" Uibopuu tippteoseks ning leidis, et see on ka tema loomingu humanistlikem ja optimistlikem raamat.
Ando Rannu

Ando Rannu (28. september 1914 Riia – 5. märts 2003) oli eesti dirigent ja puhkpillimängija.
Teise maailmasõja aastatel mängis ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite Džässorkestris saksofoni. Pärast sõda mängis Eesti NSV Riikliku Filharmoonia džässorkestris, Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpilliorkestris ja Eesti NSV Siseministeeriumi puhkpilliorkestris.
1952. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli oboe eriala Hartvig Juksari õpilasena.
Aastatel 1958–1983 oli ta Tartu kultuurihoone puhkpilliorkestri dirigent.
Ta oli ka Riikliku Akadeemilise Teatri «Vanemuine» orkestrant ja oboe rühma kontsertmeister.
Ta on maetud Tartu Maarja kalmistule.
Šivaism

Šivaism on hinduismi haru, milles on kesksel kohal neljakäeline tantsiv, hävitav ja loov jumalus Šiva. Šivaistide tunnuseks kolm horisontaaljoont laubal.
Offenbach

Ajalugu

Offenbachi on esimest korda mainitud 977. aastal. Linn sai oluliseks nahatoodete tootmise keskuseks.

Elanikkond

2014. aasta lõpus oli linna elanike arv 120 988. Selle näitaja poolest on Offenbach Hesseni viies linn. Märtsi 2015 seisuga oli Offenbach 35,5 protsendiga suurima välismaalaste osakaaluga linn Saksamaal. Detsembris 2014 oli Offenbachi elanikest 58 protsenti immigrante.
Lia Laats

Isiklikku

Lia Laatsil olid abikaasa Kalju Vahaga pojad Jaak ja Madis ning teise abikaasa (1964. aastast) Harry Karroga tütar Kadi. Madis hukkus 2003. aastal.
1. aprillil 2004 viidi Lia Laats halvatuse põhjustanud ajuinfarktiga haiglasse.
Digital Versatile Doom

"Digital Versatile Doom" (ka "Digital Versatile Doom: Live at the Orpheum Theatre XXXVII A.S.") on kontsert-duubelalbum Soome bändilt HIM. "Digital Versatile Doom" sisaldab ka intervjuusid bändiga ja fännivideoid.
Zalmay Khalilzad

Zalmay Khalilzad (sündinud 22. märtsil 1951 Mazār-e Sharīfis) on USA diplomaat. Ta oli Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO juures 17. aprillist 2007 20. jaanuarini 2009. Ta oli George W. Bushi administratsioonis kõrgeimal positsioonil olev muslim. Ta on rahvuselt puštu.
Ta on lõpetanud Beiruti Ameerika Ülikooli ja kaitsnud filosoofiadoktori kraadi Chicago Ülikoolis.
2003–2005 oli ta USA suursaadik Afganistanis ja 2005–2007 USA suursaadik Iraagis.
PAE Panathinaikόs

Panathinaikόs FC (Παναθηναϊκός) on 1908. aastal asutatud Kreeka jalgpalliklubi, mis tegutseb Ateenas.
Klubi kodustaadion on Ateena olümpiastaadion.
Vaida sovhoos

Vaida sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Sommerlingi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Vaida. Sovhoosi pindala oli 8800 ha.
Volta sammas

Volta sammas on esimene tegelikult kasutatud keemiline elektrivooluallikas. Aastal 1799 asetas Itaalia õpetlane Alessandro Volta happega purki vask- ja tsinkplaadi, mis olid omavahel traadiga ühendatud. Seejuures hakkas tsinkplaat vähehaaval lahustuma ja vaskplaadil eraldusid gaasimullid. Volta eeldas ja ka näitas, et traati (kui elektrijuhet) läbib elektrivool, mille kutsub esile plaatidevaheline pinge. See oli esimene galvaanielement – Volta element. Tõuke niisuguse elemendi valmistamiseks andis Voltale Itaalia arsti ja füüsiku Luigi Galvani uuringud nn loomse elektri alal.
Siis valmistas Volta elemendid vask- ja tsinkketastest, mille vahel oli soolveega immutatud riidest poorne kiht. Suurema pinge saamiseks moodustas Volta hulgast üksteisele asetatud elementidest sambakujulise patarei. Niisugune poole meetri kõrgune sammas oli võimeline andma juba inimese poolt tuntava elektrilöögi.
Frigg

Frigg oli germaani mütoloogias jumalate pealiku Odini naine ja Baldri ema. Frigg oli viljakusejumalanna. Ta on oma nime andnud reedele (Friday inglise k).
Tuntud on müüt sellest, kuidas Frigg võttis igalt asjalt ja olevuselt tõotuse, et need ei tee tema pojale Baldrile midagi halba, jättis välja aga puuvõõriku, mis tundus kahjutu ja süütu taim. Just puuvõõrik sai aga Baldrile saatuslikuks tema pimeda venna Hödri käe läbi.
Karjääri planeerimine

Meetodid

Üks võimalus eneseanalüüsiks on teha läbi erinevaid teste. Enesele objektiivse ja adekvaatse hinnangu andmine pole sugugi kerge, kuid tänu sellele on lihtsam ja kindlam planeerida strateegiat. Inimene, kes näeb ennast objektiivselt, suudab enda eest seista. Inimene, kes teab oma tugevaid külgi, oskab neid tööandjale hästi presenteerida ning jätta endast hea ja asjalik mulje. Nagu sai mainitud, on üheks enda tundmaõppimise viisiks kasutada testide abi. Testid ei anna tegelikkuses täpset vastust. Tulemused on lihtsalt viited edasisele tegevusele. Tulemusi võivad mõjutada ka näiteks sellised tegurid nagu meeleolu, keskkond, aeg, tervis jne. Väga oluline on see, et inimene oleks testi tehes aus, muidu ei ole tulemused adekvaatsed. Inimese jaoks võib töö olla ükskõik kui hea palgaga, kuid kui isik ise pole oma töökohaga rahul, valdab teda stress ja ebameeldivustunne ja niimoodi kaotab inimene aja peale töö vastu entusiasmi. Teine võimalus on kasutada karjäärinõustajate abi. Nõustaja enda ülesanne on eelkõige toetada kliendi teadlikuks saamist iseendast, oma nõrkustest, tugevustest ja soovidest.

Isiksuse väärtused

Väärtusi saab pidada ideedeks, suheteks, asjadeks, mis on inimese elus olulised. Väärtused on aluseks sellele, et inimene saaks teha karjäärialaseid otsuseid ja püstitada endale eesmärke. Kokkuvõtvalt kõik, mida inimene teeb, on tõendiks tema väärtuste kohta.  Inimene tunneb ennast hästi siis, kui töökoht pakub talle neid väärtusi, mida inimene hindab. Inimeste väärtused võivad siiski ajapikku ka muutuda.

Isiksuse vajadused

Inimeste väärtusi aga hoopis mõjutavad vajadused. Rahuldamata vajadused nõuavad tähelepanu ja sunnivad inimest töötama selle kallal, et oma vajadusi rahuldada. Inimese jaoks peaks olema tähtis, et nende valitud elukutse/eriala rahuldaks nende jaoks kõige tähtsamad vajadused. Seega sobiks väga hästi inimesele see, kui tema töö on seotud mingil määral tema hobiga.  Hobid on inimeste enda valitud nende jaoks meeldivad tegevused, millega isik saab oma vajadusi rahuldada. Inimesed peaksid siiski meeles pidama, et kõik hea ja ilus ei pea tingimata tulema tööst. Tähtis on, et seda õiget kombinatsiooni tegevustest, mida nauditakse, tuleb vaadata ikka tervikuna.