google/wiki40b huggingface dataset:
Tudeng TV

Refleks

"Refleks" on päevakajaline meelelahutuslik uudistesaade, kus lahatakse viimaste nädalate kõige olulisemaid teemasid noorte vaatenurgast. Esimene saade läks eetrisse 02.12.2018. Refleksi saatejuhid on Anete Hela Pulk, Jana Liisa Johannson, Hilary Karu, Kärolin Liik, Taavi Libe ja Ann Trummal.

"Vali mind" intervjuud

2015. aastal tegi Tudeng TV koostöös Eesti Rahvusringhäälinguga intervjuud Riigikokku kandideerijatega.
Reporterid Rauno Kuusik, Stinne Loo, Birgit Rae, Helle Rudi, Taavi Teder, Kerli Kivistu ja Adeele Tähemaa panid kandidaadid proovile viie minuti jooksul, mil küsimuse alla tulid paljud kandidaatide põnevamad väljaütlemised ning valimisprogrammi osad.
43 intervjueeritava seas oli 7 üksikkandidaati ning 36 erakondade nimekirjades kandideerijat, kes soovisid intervjuusid anda ning olid end varem registreerinud. Intervjuudele registreerumise võimalus anti kõigile üksikkandidaatidele ning kõigi kandideerivate erakondade esindajatele. Kõigil erakondadel oli võimalus registreerida kuni neli neid esindavat kandidaati.

Uudised

"Uudised" olid igas vanuses inimestele mõeldud veebipõhine uudistesaade, mis ilmus igal teisipäeval. "Uudiste" pikkus oli keskmiselt 25 minutit ning saadet juhtisid nais- ja meessaatejuht. Saates olid enamasti neli eelsalvestatud lugu ning stuudiointervjuu, üle nädala oli külas ka bänd, kes esitas lisaks ka kaks lugu. Uudistesaate stuudio koosnes kahest lavast: A-laval toimus uudislugude tutvustus ning B-lava oli mõeldud saatekülaliste tegevuse eksponeerimiseks.
Esimesed Uudised olid eetris 3. novembril 2013. 2015. aastal saate tootmist ei jätkatud. 
Saatejuhtideks olid: Rasmus Raidla, Mariliis Martin, Mai-Liis Mägi, Kerli Kivistu, Adeele Tähemaa, Karel Reisenbuk, Anni Tedremaa, Rauno Kuusik ja Indrek Kaine.

Fookus

"Fookus" on arutelusaade, kus iga kord on saatekülalisteks 4 tuntud inimest ning oma ala spetsialisti. Arutatakse Eesti inimeste jaoks olulistel teemadel ning proovitakse jõuda probleemi tuumani ning leida ka võimalike lahendusi. Esimene saade oli eetris 26. märtsil 2014. Saate autor ja saatejuht on Marian Võsumets. 
2014. aastal pälvis Fookuse saade „Prostitutsiooni reguleerimine“ MTÜ Living for Tomorrow eripreema inimkaubanduse ja naistevastase vägivalla tõkestamise toetamise eest noortemeedias.

Tule TV

Tule TV oli 2014. aastal laulu- ja tantsupeo tule liikumise teekonda kajastav ajutine telekanal. Kanali sisu eest vastutas Tudeng TV meeskond. Saatejuhte oli iga päev kaks: üks juba telest tuntud nägu ja teine noor Tudeng TV reporter. Tule TV programmi produtsent oli Elisa Avik, peatoimetaja oli Liis Ilves, toimetajad ja reporterid olid Birgit Rae, Stinne Loo, Kerli Kivistu, Hanne-Loore Pajusoo, Rauno Kuusik, Kätlin Hallik, Adeele Tähemaa, Helle Rudi ning operaatorid olid Matilde Matvere, Jaan Kalmus Jr, Tõnis Peeter Kull.
Haile Gebrselassie

Haile Gebrselassie (amhari ኃይሌ ገብረ ሥላሴ, haylē gebre silassē; sündinud 18. aprillil 1973 endises Arsi provintsis Etioopias) on Etioopia endine kergejõustiklane, pikamaajooksja. Tema nimel on kehtiv maratoni tippmark 2:03:59, mille ta jooksis 2008. aasta Berliini maratonil. Ta on püstitanud 26 maailmarekordit.
Novembris 2010 teatas ta, et loobub tippspordist.
Moritz Hermann von Jacobi

Moritz Hermann von Jacobi (ka Jacoby; vene keeles Борис Семёнович (Морис-Герман) Якоби; 21. september 1801 Potsdam – 10. märts 1874 Peterburi) oli saksa päritolu vene füüsik ja arhitekt.
Ta õppis Göttingenis ja Königsbergis ehituskunsti.
Ta oli Tartu Ülikooli professor aastatel 1835–1840, 1835–1837 ühtlasi Tartu ülikooli arhitekt. Alates aastast 1837 oli Jacobi Peterburi Teaduste Akadeemia uurimiskomisjoni liige, aastast 1840 akadeemia adjunkt, 1847 akadeemik.
1836. aastal sai von Jacobi projekti järgi praeguse kuju Inglisild, silla algvariant valmis 1816. aastal Johann Wilhelm Krause projekti järgi.
Ene Järvis

Ene Järvis (aastatel 1976–1984 Ene Janson; sündinud 26. oktoobril 1947 Kiidjärvel) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1966 Põlva Keskkooli (praegune Põlva Ühisgümnaasium) ja aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Järvis töötas aastatel 1970–2009 näitlejana Noorsooteatris .
Ta on esinenud Eesti Raadio meelelahutussaadetes, mänginud telelavastustes („Mõmmi ja aabits”, 1976–77 ja 1998–99; „1991”, 1992), filmis („Näkimadalad”, 1989; „Perekonnapildid”, 1989, mõlemad Tallinnfilm; „Kormoranid ehk Nahkpükse ei pesta”, 2011, Kuukulgur Film; „Deemonid”, 2012, Kopli Kinokompanii; „Kertu”, 2013, Amrion) ja teleseriaalides („Õnne 13”, 1994–96; „Kälimehed”, 2010–12; „Süvahavva”, 2012–13).

Isiklikku

Ta oli aastatel 1976–1984
abielus Vello Jansoniga.

Rollid televisioonis

Ta mängis seriaali "Kelgukoerad" ühes osas 2007. aastal. Seriaalis "Kälimehed" mängib ta ämma ja "Õnne 13-s" arsti (Lilian Põder).
Postitõld

Suurbritannias

Võttes eeskujuks Suurbritannias edukalt rakendunud linnadevahelise diližansside toimimise, tegi John Palmer 1782. aastal Briti postiteenistusele ettepaneku reorganiseerida samadel alustel ka posti kättetoimetamise üleriigiline teenistus. Teda võeti kuulda. 18. sajandi lõpuks toimis Suurbritannias juba 42 postimarsruuti, kus kurseerisid postitõllad (postidiližansid).
Eiður Guðjohnsen

Klubikarjäär

Aastal 1998 siirdus Guðjohnsen Inglismaa kõrgliiga klubisse Bolton Wanderers. Kaks aastat hiljem liitus ta teise Premier League'i klubiga Londoni Chelsea, kus ta mängis kuue aasta jooksul 182 mängu ja lõi 54 väravat. 
2006. aastal siirdus Guðjohnsen 13 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Ta mängis katalaanide meeskonnas kokku 72 mängu ja lõi 10 väravat.  
2010. aasta alguses laenati Guðjohnsen laenulepingu alusel Tottenham Hotspuri. 31. jaanuaril 2011 kirjutas ta alla laenulepingule Fulhamiga.

Koondisekarjäär

Guðjohnsen debüteeris Islandi U-17 koondises 1992. aastal 14-aastaselt. Ta mängis koondises 27 korda ja lõi 7 väravat. 1994. aastal kutsuti ta Islandi U-19 koondisse ning lõi seal 9 mängus 2 väravat. Islandi U-21 koondises mängis ta nelja aasta jooksul 11 mängu ja lõi 4 väravat.
1996. aastal debüteeris ta Islandi täiskasvanute koondises Eesti vastu. Selles mängus alustas algrivistuses tema isa Arnór Guðjohnsen ja Eiður vahetas ta teisel poolajal välja. Nad on siiamaani ainus isa ja poja paar maailmas, kes on rahvuskoondises mänginud koos samas kohtumises. Järgmise mängu rahvuskoondises pidas Guðjohnsen alles 1999. aastal.
13. oktoobril 2007 tõusis ta Islandi jalgpallikoondise läbi aegade parimaks väravakütiks, kui ta lõi mõlemad väravad 2:4 kaotatud mängus Lätiga.
8. juuni 2016 seisuga on ta Islandit esindanud 88 korda ja löönud 26 väravat

Isiklikku

Eiður Guðjohnsen on abielus. Tal on abikaasa Ragnhilduriga kolm last: pojad Sveinn Aron, Andri Lucas ja Daniel. Kaks vanemat poega mängivad FC Barcelona jalgpalliakadeemias.
Maailma suurim kirves

Maailma suurim kirves (World's Largest Axe) on skulptuur Kanadas New Brunswicki provintsis Nackawicis.
Kirve kõrgus 15 meetrit ning see kaalub üle 55 tonni. Kirvepea laius on 7 meetrit, betoonist "kännu" läbimõõt on 10 meetrit. Kirves valmis 1991. aastal. Kirve peasse on lisatud ajakapsel.
Riigi vaenlane

Sisu

NSA agent Thomas Bryan Reynolds mõrvab omakasu eesmärgil USA kongresmeni ja lavastab selle õnnetuseks. Jälgi hävitades avastab Reynolds, et tema tegevusel on tunnistaja – Daniel Zavits, kes jäädvustas Reynoldsi teod kogemata videolindile. Reynoldsi tiim asub Zavitsit jälitama. Zavits sokutab vahetult enne surma videolindi vana sõbra Robert Clayton Deani juurde, kes ei tea asjast midagi. NSA hävitab Deani karjääri ja pereelu, et tema usaldusväärsust vähendada ning lõpuks hävitada ainuke tõend NSA seotusest kongresmeni mõrvaga. Dean avastab varsti, et tema käes on tuleohtlik tõend ja otsustab NSA-le vastu hakata.
Andrus Albrecht

Andrus Albrecht (kasutanud ka esinejanime Bonzo; sündinud 2. augustil 1973) on eesti laulja, kitarrist, laulukirjutaja ja näitleja
2012. aastast ansambli Kõrsikud liige.
Türss

Türss (inglise thyrse, ladina thyrsus) on ebasarikjas liitõisik. Nimetus võeti vastu Eesti Loodusuurijate Seltsi eestikeelsete taimenimede komisjoni poolt 2012. aastal
Türss on näiteks hobukastani õisik.
Michael Douglas

Perekond

Michael Douglas on Kirk Douglase poeg.
1977. aasta märtsis abiellus 32-aastane Douglas 19-aastase Diandra Lukeriga, Austria diplomaadi tütrega. Neil on üks poeg, 1978. aastal sündinud Cameron.
1995. aastal andis Diandra sisse lahutusavalduse ning sai kohtuotsusega 45 miljonit dollarit valuraha.
Alates 1999. aasta märtsist hakkas Douglas kohtuma uelslannast näitlejanna Catherine Zeta-Jonesiga, kellega abiellus 2000. aasta 18. novembril. Mõlemad on sündinud 25. septembril, ehkki veerandsajandilise vahega. Neil on kaks last, Dylan Michael (sündinud 8. august 2000) ja Carys Zeta (sündinud 20. aprill 2003).

Tunnustused

1969 valmis film "Hail, Hero!", kus Douglas mängis Carl Dixonit. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks meesuustulnuka kategoorias, aga ei võitnud seda.
1975 valmis film "Lendas üle käopesa", mille produtsent oli Douglas. See film pälvis Oscari, Kuldgloobuse ning BAFTA auhinna.
1979 valmis film "Hiina sündroom", kus Douglas mängis tuumaelektrijaama ohutust uurivat ajakirjanikku. Douglas oli ka selle filmi produtsent. See film nimetati Kuldgloobuse ja BAFTA auhinna kandidaadiks parima filmi kategoorias, aga ta ei võitnud kumbagi.
1984 valmis film "Kalliskiviromaan", milles Douglas mängis nii meespeaosalist kui oli produtsent. See film pälvis Kuldgloobuse parima muusikali või komöödiafilmi kategoorias.
1987 mängis Douglas filmis "Saatuslik veetlus" meespeaosalist ja nimetati BAFTA auhinna kandidaadiks meesnäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
Samal aastal mängis Douglas filmis "Wall Street" peamist antagonisti Gordon Gekkot. Selle rolli eest pälvis ta parima näitleja Oscari ja Kuldgloobuse.
1989 mängis ta peaosa filmis "Rooside sõda", mille eest nimetati Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda auhinda.
1995 mängis ta filmis "Presidendi pruut" USA presidenti. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
2000 mängis ta meespeaosa filmis "Wonder Boys" ja nimetati selle eest Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
2010 valmis filmi "Wall Street" järg "Wall Street: Raha ei maga", kus Douglas mängis taas Gordon Gekkot. Douglas nimetati Kuldgloobuse kandidaadiks kõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda.
Kuressaare Linnavalitsus

Kuressaare Linnavalitsus on Kuressaare linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus), mille nimetab Kuressaare Linnavolikogu. Linnavalitsus asub aadressil Tallinna tänav 10. Kuressaare linnavalitsuse juht on Kuressaare linnapea, kes praegu (2016) on Madis Kallas.
Hall soolmalts

Kirjeldus

Üheaastane hõbedane rohttaim, kes on tavaliselt 2–25 cm kõrgune. Hõbedase värvuse annavad väikesed kõõma meenutavad karvakesed. See aitab valguse peegeldamise kaudu vähendada gaasivahetusega kaasnevat veekadu, mis on vajalik sooldunud kasvukohtadel (rannaniitudel) kasvavale taimele. Iseloomulikud on väikesi sirgeid pasunakesi meenutavad viljad.

Kasvukohad

Hall soolmalts kasvab rannakarjamaadel ja soolakutel. Talle on vajalikud rohukamarasse kariloomade tallatud rajad, augud ja muud kamardumata kohad, kus üheaastase taimena saab seemnetest kergesti kasvama hakata. Tema tavalised kaaslased on soodahein ja soolarohi.

Levik

Üldlevilalt Euraasia liik, kahe suurema osaareaaliga Põhja-Euroopas ja kontinentaalses Euraasias. Eestile lähimad leiukohad on Ojamaal ja Ölandil. Eestis jäänud haruldaseks, olles levinud nüüdisajal peamiselt Väinamere rannikul ja saartel, täpsemalt Hiiumaal, Kassaris ja Muhus.  Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Kalakaan

Kalakaan (Piscicola geometra) on kalakaanlaste (Piscicolidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Kalakaan on 5-6 cm pikk, oliivrohelisel seljal 14-15 oliivkollast ristivööti. Väga peenikese kaela otsas on väga suur ees-iminapp ning külgedel 12 kublataolist pulseerivat põiekest, mis paiknevad iga 12 rõnga tagant. 4 silma. Laialt levinud ja harilik puhastes järvedes ja kiirevoolulistes jõgedes, Eestis üsna sage. Puhkeolekus võib viibida järve põhjas või taimestikul.
Alaldusdiood

Alaldusdiood on pooljuhtdiood, mis on ette nähtud vahelduvvoolu muundamiseks alalisvooluks. Nende lubatav pärisuunavool on olenevalt tüübist mõnesajast milliamprist sadade ampriteni. Dioode, mille lubatav pärivool on suurem kui 10 A, nimetatakse ka jõudioodideks.
Alaldusdioode kasutatakse peamiselt alalispinge saamiseks võrgutoiteplokkides ja -adapterites.
Valmistatakse samuti alaldusplokke, kus sildlülitusse ühendatud dioodid on paigutatud ühisesse kesta.
Lubatav vastupinge ulatub alaldusdioodidel sadade ja alaldusplokkidel tuhandete voltideni.

Töösagedused ja taastumiskestus

Töösagedused olid varem alaldusdioodidel madalad ja reeglina ei ületanud 5 kHz. Praeguseks ulatub see sagedus sadade kilohertsideni, seda eriti tänu sagedusmuundamisega toiteplokkide laiale levikule. 
Töösageduse määrab peamiselt see, kui kiiresti taastub dioodi vastusuunatakistus. Sellest tulenevalt liigitavad mõned firmad alaldusdioode vastusuunatakistuse taastumiskestusest sõltuvalt tavalisteks, kiireteks ja ülikiireteks alaldusdioodideks. Alaldusdioodide eri liigina vaadeldakse ka Schottky dioode, mis tänu väikesele päripingelangule (UF < 0,5 V) on eriti sobivad madala vahelduvpinge alaldamiseks.
Soome Suursaatkond Tallinnas

Soome Suursaatkond Tallinnas on Soome diplomaatiline esindus Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Kohtu 4.
Lennart Torstenson

Krahv Lennart Torstenson (17. august 1603 Forstena – 7. aprill 1651 Stockholm) oli Rootsi väejuht.

Elulugu

Lennart Torstenson sündis Forstena mõisas Västergötlandis Torsten Lennartssoni (surnud 1631) ja Märta Nilsdotter Posse (surnud 1627) pojana.
15-aastasena sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž. 1628–1629 võttis ta osa Preisi sõjakäikudest.
Räägitakse, et ühes lahingus saatis kuningas Torstensoniga ühele ohvitserile käsku. Teel märkas ta, et vaenlane on muutnud oma positsioone, ja ta muutis kuninga käsku. Kui ta naasis kuninga juurde, oli viimane juba märganud muutusi. Kui Torstenson rääkis kuningale, mida ta oli teinud, tõstis kuningas juba käe, kuid siis muutis meelt ja ütles: "Lennart, see oleks võinud maksta sulle elu, kuid võib-olla sobiksidki sa paremini kindraliks kui õukonda paažiks."
Aastal 1629 määrati Torstenson Rootsi suurtükiväe ülemaks, mis tema juhatusel võitis Breitenfeldi ja Lechi lahingu. Samal aastal langes ta vaenlase kätte vangi ja teda hoiti Ingolstadtis vangis peaaegu terve aasta.
Ta näitas oma sõjameheoskusi ka Wittstocki lahingus, Pommeri aktiivsel kaitsmisel 1637–1638, Chemnitzi lahingus ja sissetungil Tšehhimaale aastal 1639. Kuna ta oli vangistuses kahjustanud oma tervist, siis 1641 naasis ta Rootsi, kus temast sai riiginõukogu liige.

Tegevus Rootsi vägede ülemjuhatajana

Johan Banéri ootamatu surma tõttu 1641. aasta mais määrati Lennart Torstensson Rootsi vägede ülemaks Saksamaal ja Pommeri kindralkuberneriks. Sellega kaasnes ka ülendamine feldmarssaliks.
1642 marssis ta vägedega läbi Brandenburgi ja Sileesia Määrimaale, vallutades kõik olulised kindlused, mis jäid teele.
Tagasiteel läbi Saksimaa ta samahästi kui põrmustas keiserliku armee teises Breitenfeldi lahingus 23. oktoobril 1642.
1643 vallutas ta teist korda Määrimaa, kuid kutsuti ootamatult sõdima Taani vastu.
Tema kiire ja ootamatu tegevus halvas Taani maapoolse kaitsetegevuse, kuigi Torstensoni enda positsioon Jüütimaal oli Christian IV poolt oskuslikult juhitud Taani laevastiku tõttu ebakindel.
1644 juhtis oma armee kolmandat korda Saksamaa südaaladele ja kohtus keiserliku väega Jüterbogi lahingus 23. novembril. 1645. aasta novembri algul tungis ta Böömimaale ja saavutas 24. veebruaril võidu Jankau lahingus. Sellega oli avatud tee Viini. Kuigi tal õnnestus vallutada üks Doonau sild, oli tema kurnatud sõjavägi võimetu edasi tungima. Sama aasta detsembris oli podagra tõttu liikumisvõimetuks jäänud Torstenson sunnitud vägede juhatamise üle andma ja ta naasis Rootsi.
1647 sai ta krahvitiitli. 1648–1651 oli ta Västergötlandi, Dalslandi, Värmlandi ja Hallandi kindralkuberner.
Tema surma järel 7. aprillil 1651 maeti ta pühalikult Stockholmi Riddarholmeni kirikusse.
Elektronkiht

Elektronkiht on aatomi elektronkatte osa. Normaalselt võib elektronkattes (sõltuvalt aatomi elektronide arvust) olla 1–7 elektronkihti.

Peakvantarv

Elektronkihi määrab ära aatomi kvantarv n, mida nimetatakse ka peakvantarvuks. Kuna elektriliselt neutraalsel aatomil on alati vähemalt üks elektronkiht, siis peakvantarvu väärtused võivad olla 1, 2, 3 jne. Teoorias võib aatomil olla lõpmatu arv elektronkihte, kuid reaalselt on kõige suuremal avastatud keemilise elemendi aatomil ergastamata seisundis seitse elektronkihti. Keemilised elemendid, millel on kaheksa ja enam elektronkihti, on avastamiseks ja vaatlemiseks liiga lühikese elueaga.

Alamelektronkiht

Alamelektronkihi määrab ära elektroni asimuudi kvantarv. Alamelektronkihte tähistatakse s, p, d, f ja g. Tulenevalt Aufbau printsiibist ei ole teadaolevate keemiliste elementide aatomitel elektronkattes g-st suuremaid alamkihte olemas.
Kuna iga peakvantarv omab isiklikku asimuudi kvantarvude komplekti, siis tavaliselt kirjeldatakse elektroni asukohta aatomi elektronkattes tema elektronkihi ja alamelektronkihi tähise abil. Näiteks 3s, 2p, 1d. Sellest piisab täiesti elemendi keemiliste omaduste määratlemiseks läbi tema valentskihi täituvuse analüüsi.

Elektroni energia elektronkattes

Elektroni energia määrab (suures osas) ära tema peakvantarv koos asimuudi kvantarvuga. Reeglina on aatomituumale lähemal asuvad aatomorbitaalid madalama energiaga ning kaugemal asuvad aatomorbitaalid suurema energiaga. Nii on näiteks esimeses elektronkihis asuvad elektronid madalama energiaga kui teises elektronkihis olevad elektronid ja sama elektronkihi s alamkihis asuvate elektronide energia on madalam kui p alamkihis olevatel elektronidel.
Elektroni täpse energia määratlemiseks tuleb siiski arvesse võtta ka tema magnetiline kvantarv ja isegi spinn.
Loodealade lipp

Loodealade lipp on Kanada Loodealade lipp. See võeti kasutusse aastal 1969 Loodealade Nõukogu poolt.
Lipul on sinine väli, millel on valge ala (katab üle poole lipu laiusest). Selle keskel on Loodealade vapp. Sinine värv tähistab Loodealade veekogusid, valge aga lund ja jääd.
Võrdle Yukoni lipuga.
Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ...

"Wenn Bach Bienen gezüchtet hätte ..." ("Kui Bach oleks mesilasi pidanud ...") on eesti helilooja Arvo Pärdi 1976. aastal (teine versioon 2001. aastal) loodud teos sümfooniaorkestrile. Muusikateose pikkus on 6-7 minutit. Teose esiettekanne oli 27. oktoobril 1976.
Eerik Haabjärv

Eerik Haabjärv (kuni 1938. aastani Erich Aleksander Haarband; 1. jaanuar 1916 Tallinn – 21. oktoober 1995 Viimsi vald) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Teenis Auto-Tanki rügemendis.
Kurtna vald

Kurtna vald (saksa keeles Kurtna) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Illuka vallaga.
Oligotroofne järv

Oligotroofne ehk vähetoiteline järv (kreeka oligo 'väike', vähe' + trophe 'toitained, toit') on järv, millele on iseloomulik väga väike toitainete sisaldus ja üldjuhul vähene taimestik.
Üks tuntumaid oligotroofseid järvi on 4 kilomeetri sügavusel Antarktika jääs asuv mageveeline Vostoki järv, mille vanus on umbes 500 000 aastat.
Eestis on oligotroofsed järved näiteks Nohipalu Valgjärv ja Viitna Pikkjärv.
Ove Sander

Ove Sander (sündinud 4. mail 1970 Tartus) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulik ja EELK Usuteaduse Instituudi rektor.

Haridus

Keskharidus Nõo Keskkool 1988.
Teoloogia diplom EELK Usuteaduse Instituut 1994.
Teoloogia magister (M.Div) AFLC Seminary, Minneapolis, 1999.
Filosoofia doktor (PhD) Tallinna Ülikool, 2005.
Järeldoktor Concordia Seminary, St Louis, 2007.
Ordineeriti 16. jaanuaril 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 2. detsembril 1994.

Töökäik

Vastseliina Katariina koguduse õpetaja 1990–1998.
Vastseliina Keskkooli inglise keele õpetaja 1995–1997.
Ajalehe Eesti Kirik teoloogiline konsultant 1995–1997.
Nõmme Rahu koguduse õpetaja alates 1999.
EELK Usuteaduse Instituudi pastoraalseminari juhataja 1998–2012.
EELK Usuteaduse Instituudi praktilise usuteaduse õppetooli hoidja 1998–2010.
EELK Konsistooriumi assessor 2005–2012.
EELK kirikukogu abijuhataja 2005–2012.
EELK Usuteaduse Instituudi rektor alates 2012.

Isiklikku

Teoloogist abikaasa Liina, pojad Samuel ja Siimon, tütar Eimi Mirjam.
Tina Fey

Elizabeth Stamatina "Tina" Fey (sündinud 18. mail 1970) on Emmy ning Writers Guild of America auhinnaga pärjatud USA stsenarist, koomik ja Emmy auhinnale nomineeritud näitlejanna.
Ta oli aastatel 1997—2006 sketšisaate "Saturday Night Live" stsenarist ja näitleja, aastal 1999 sai temast SNL-i esimene naissoost peastsearist. Lisaks on ta kirjutanud stsenaariumi 2004. aasta filmile "Õelad tüdrukud". 2006. aastal lõi ta oma kogemuste põhjal SNL-is komöödiasarja "30 Rock", millele kirjutab stsenaariumit, produtseerib ja kehastab peaosalist.
Wise'i maakond (Virginia)

Ajalugu

Wise'i maakond moodustati 1856. aastal Lee, Russelli ja Scotti maakonna osadest. Maakond sai nime Virginia kuberneri Henry A. Wise'i järgi.
Budenbroka mõis

Budenbroka mõis (saksa keeles Schujenpahlen, läti keeles Budenbrokas muiža, ka Skuju Pālenu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Dikļi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Kocēni piirkonnas Dikļi vallas Budenbroka asulas.

Ajalugu

Budenbroka oli vana Koskulli suguvõsa valdus. Algselt oli see Carlsbergi mõisa kõrvalmõis. Mõisana on seda mainitud 1494. aastal (Hof Schujen), mil tollane omanik Otto Lode (suri pärast 1497) müüs selle Jürgen Gutzleffile (suri pärast 1507). Viimase suguvõsa kätte jäi mõis ligi sajandiks. Aastal 1523 nimetat mõisa Schujen und Anderzeem, aastal 1582 aga Schujen und Pahlen. Seejärel omandasid selle abielu kaudu Buddenbrockid, kellele see kuulus 1813. aastani.
1813−1837 oli mõis arst Gotthard von Bergi (1798−1864) omanduses. 1837−1846 oli see panditud Seckidele ja seejärel 1856. aastani Helmersenidele. Rittmeister Gregor Georg Paul von Helmersen (1809−1889) ostis selle päriseks ja pantis mõisa 1860. aastal staabirittmeister Georg Nikolai von Jacobsile, kes loovutas mõisa edasi Maydellidele. 1871. aastal omandasid valduse krahvid Mellinid, kes olid ka naabermõisa Ozoli omanikud. Neile kuulus Budenbroka kuni võõrandamiseni 1920. aastal. Viimane omanik oli 1908. aastast krahv Kurt August von Mellin (1883−1946).

Mõisa nimest

Mõisa lätikeelne nimi tuleneb Buddenbrocki suguvõsa nimest, kellele mõis kuulus üle kahe sajandi.

Mõisaansambel

Mõisa peahoone ehitati 19. sajandil.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal seitse adramaad, sellele allus 157 mees- ning 176 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 2 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus viis adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 1/8, aastal 1757 aga seitse. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 18/20, aastal 1881 aga 3 ja 64/80, lisaks 7 ja 33/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  Kelder.
Kuningate kummardamine

Kuningate kummardamine on kirikukunstis levinud teema.
Kuningate kummardamise stseenides kujutatakse vastsündinud Jeesus-last tervitama saabunud kolme Hommikumaa tarka või kuningat, kes toovad Jeesusele kingitusi. Kuningaid kujutatakse eriealiste ja sageli eri rassidesse kuuluvatena, viidates kogu maailma ja kõigi rahvaste Messia-ootusele. Melchior on vana valge nahaga tark, pärit Araabiast. Ta kingib Jeesuslapsele kui lunastajale mürri, hariduse, kannatuste ja ka arstimisvõime sümboli. Balthasar on keskealine kollase nahavärvusega tark, pärit Pärsiast. Tema toob kingituseks kaasa viirukit, jumala läheduse ning preesterlikkuse sümboli. Kolmas on Caspar, noor mustanahaline Süüriast pärit mees, kes annetab kulda kuninglikkuse ja igavikulisuse sümbolit.