google/wiki40b huggingface dataset:
Sara Hector

Sara Maria Hector (sündinud 4. septembril 1992 Sandvikenis) on Rootsi mäesuusataja, kelle põhialad on suurslaalom ja slaalom.
Maailma karikavõistlustel tegi ta debüüdi 12. detsembril 2009.

Maailma karikavõistlustel

Sara Hector on osalenud (seisuga 27. oktoober 2018) 94 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral, neist ühe etapi on ta võitnud.
Tõva

Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 307 930 inimest, kellest olid 82,0% tõvad ja 16,3% venelased. Linnades elas 52,0% rahvastikust. Ainuke suurem linn on pealinn Kõzõl.
Venelaste osakaal on alates 1959. aasta rahvaloendusest (40 protsenti) pidevalt langenud. Suurem väljaränne järgnes 1990. aastal toimunud etnilistele rahutustele, milles hukkus ligi 90 venelast.
Sten-Timmu Sokk

Sten-Timmu Sokk (kasutatud ka nimekuju Sten Sokk; sündinud 14. veebruaril 1989 Tallinnas) on eesti korvpallur.
Ta on Tiit Soku poeg ja Tanel Soku vend. 
Ta mängib Vene esiliiga klubis Moskva Dinamos. Ta siirdus sinna Rakvere Tarvast, kus ta kandis mängijanumbrit 5.
Ta mängib positsioonil 1.
Sten-Timmu Sokk on 181 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Batrahholoogia

Batrahholoogia on zooloogia üks allharudest, mille uurimisobjektideks on kahepaiksed (Amphibia).
Rambynase regionaalpark

Rambynase regionaalpark (leedu keeles Rambyno regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Pagėgiai omavalitsuse territooriumil.
Rambynase regionaalpark asub Väike-Leedus Nemunase jõe kaldal. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Nemunase kalda ökosüsteeme ja kultuuripärandit.
Rambynase regionaalpark asub paigas, kus Nemunase jõgi tungib läbi viimasel jääajal moodustunud Vilkyškiai oosi. Nemunase paremal kaldal asub Rambynase mägi, oosil kasvab rikkaliku taimestikuga mitmekesine mets. Vilkyškiai lähedal kasvab nn nõiakuusk, millel oli 18 haru, aga aastast 2007, mil torm ühe haru maha murdis, on harusid 17. Kuuse ümbermõõt on 5 meetrit, kõrgus 32 meetrit. Regionaalpargi territooriumil on ka mitmeid soote.
Rambynase regionaalpargi tuntuim kultuurilooline mälestis on Rambynase mägi, millel asunud pühamut on mainitud juba XIV sajandi ristisõdijate kroonikates. Mägi on ka hilisematel sajanditel jäänud kohaliku elu keskuseks, seal on peetud jaanipäeva ja tähistatud muid pühi. Kultuuriväärtusteks on ka vana Vilkyškiai asula ja Martynas Jankuse muuseum Bitėnai külas. Jankus oli knygnešystė ajal üks juhtivamaid leedukeelsete raamatute väljaandjaid.
Rambynase regionaalpargi keskus asub Bitėnai külas, suurim asula regionaalpargi territooriumil on Vilkyškiai.
Rambynase regionaalpargi pindala on 4786 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 83,6%.
Deliberatiivne demokraatia

Arutleva demokraatia algatused Eestis

Eestis tuntakse arutleva demokraatia algatusi rahvakogudena. Esimene Rahvakogu toimus 2013. aastal erakondade moodustamise, valimiste ja kodanike kaasamise teemal. Teine rahvakogu – uue eakuse rahvakogu -, leidis aset 2017. aastal, mil koguti tulevikkuvaatavaid ettepanekuid pensionisüsteemi reformimiseks.
Rahvakogu elemente kasutab ka inimvara teemale lahendusi otsiv kodanikualgatus #kuidasmekestame.
Viiskümmend halli varjundit

Taust

"Viiekümne varjundi" triloogia sündis "Videviku" sarja fännikirjandusena. Selle algne pealkiri oli "Master of the Universe" ("Universumi isand"), autor avaldas raamatu osadena fännikirjanduse veebilehtedel pseudonüümi "Snowqueen's Icedragon" all. Tekstis esinesid tegelased Stephenie Meyeri "Videvikust", Edward Cullen ja Bella Swan. Pärast kommentaare teksti seksuaalsuse teemadel eemaldas James teksti fännilehtedelt ning avaldas selle omaenda veebilehel FiftyShades.com. Hiljem kirjutas ta raamatu "Master of the Universe" ümber algupäraseks teoseks, nimetas peategelased Christian Greyks ja Anastasia Steele'iks ning eemaldas teksti enne raamatu ilmumist oma veebilehelt. Meyeri enda sõnul ei ole triloogia tegelikult tema žanris, kuid on hea, et sel hästi läheb.
Ümbertöötatud ja laiendatud versioon jagati kolmeks osaks. Esimene osa nimega "Viiskümmend halli varjundit" avaldati e-raamatuna ning nõudetrükis pehmekaanelise raamatuna Austraalia virtuaalkirjastuses The Writers' Coffee Shop 2011. aasta mais. Teine köide "Fifty Shades Darker" järgnes 2011. aasta septembris ning kolmas, "Fifty Shades Freed", 2012. aasta jaanuaris. The Writers' Coffee Shopi turunduseelarve oli piiratud ning sõltus suuresti varasest turundusest raamatublogides, kuid romaani müüki toetas kuulujututurundus.
Raamatu erootilisus ja selle eeldatav lugejaskond üle kolmekümneste abielus naiste seas ajendasid mõnd uudistekanalit nimetama seda väljendiga Mommy Porn ('emmeporno'). Raamat on olnud populaarne ka teismeliste tüdrukute ning tudengineiude seas. Viimase köite ilmumisajaks 2012. aasta jaanuaris hakkasid USA uudistevõrgud tooma "Viitkümmet halli varjundit" näitena viirusturundusest ning naiserootika populaarsuse tõusust, põhjendades selle edu lugerite diskreetsusega. Tänu kõrgendatud lugejahuvile ostis triloogia litsentsi kirjastus Vintage Books, mis avaldas uue, toimetatud versiooni 2012. aasta aprillis.

Kriitika

Kriitikute hinnang "Viiekümnele halli varjundile" on olnud kõikuv või kehvaks pidav, enamik arvustusi on tõstnud esile viletsat kirjatööd. Princetoni professor April Alliston kirjutas: "Ehkki "Viiskümmend halli varjundit" pole mingi meistriteos, on see enamat kui hiljutisel "Videviku" vampiiriseerial parasiteeriv fännikirjandus." Entertainment Weekly andis raamatule hinde B+ ning kiitis, et see on "klass omaette". Jenny Colgan The Guardianist kirjutas: "See on lustlik, silmapaistvalt loetav ning sama magus ja ohutu kui BDSM-erootika saab olla, rikkumata 1968. aasta kaubandusseadust". Samuti kiitis ta, et teos on "nauditavam kui ülejäänud kirjanduslik erootika". Samas kritiseeris The Daily Telegraph raamatut kui "siirupist klišeed", ehkki tunnistas, et teose seksuaalpoliitika annab naislugejaile "kõneainet veel aastateks"

Eesti tõlge

Eesti keeles avaldas "Viiskümmend halli varjundit" 2012. aasta novembris kirjastus Pilgrim Tiina Kanarbiku tõlkes. Triloogia järgmised kaks osa avaldati 2013. aastal.
Franco Vázquez

Franco Damián Vázquez (sündinud 22. veebruaril 1989 Tantis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Belgrano, millega liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas mängis ta aastatel 2007–2011.
2011. aasta lõpus siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Palermo, mille meeskonnas debüteeris ta 2012. aasta jaanuaris. Hooajal 2012–2013 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Rayo Vallecano. Seejärel mängis ta veel kolm hooaega Palermos.
2016. aasta juulis liitus ta Sevillaga.
2015. aastal pidas Vázquez kaks mängu Itaalia jalgpallikoondises. 2016. aastal avaldas ta soovi koondises esindama sünnimaad Argentinat. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 7. septembril 2018 mängus Guatemala vastu.
Mai Šein

Mai Šein (sündinud 10. mail 1946 Räägi külas) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Mai Šein Rapla Keskkoolis aastatel 1953–1964. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1965–1970.
Aastatel 1970–1990 töötas Mai Šein projekteerimisinstituudi Tsentrosojuzprojekt Tallinna Filiaalis. 1990–1991 töötas Mai Šein Soomes, Rovaniemi Linnavalitsuse arhitektina. 1991–1992 firmas Rovakate Rovaniemis. 1993 Eestis firmas Triograaf.
Praegu töötab ta arhitektuuribüroos Mai Šein OÜ.
Mai Šeini tuntumad tööd on Tallinna Golfiklubi Niitväljal, Tallinna Tehnikaülikooli Energeetikateaduskonna hoone, kortermaja Koidula tänaval, Koidula tolli- ja piiripunkti peahoone ning terrassmaja Sõpruse puiesteel. Neid iseloomustab hea keskkonnatunnetus, ranged geomeetrilised vormid ning põnev materjalikasutus. Mai Šeini koostamisel valmis projekt (koos Austria inseneridega) üks suurimaid passiivhotelle maailmas. Projekt jäi seisma.

Muud

Mai Šein on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1976. aastast ning ta kuulub liidu eestseisusse; on kutsekvalifikatsiooni komisjoni esimees ja autoriõiguste komisjoni liige.
Vastse-Kasaritsa mõis

Vastse-Kasaritsa mõis (saksa keeles Neu-Kasseritz) oli riigimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.
Mõis asutati 17. sajandil.
Málaga provints

Kliima

Provintsis valitseb lähistroopiline vahemereline kliima.

Haldusjaotus

Provintsis on 101 valda. Suurimad omavalitsused on Málaga, Marbella ja Fuengirola.

Majandus

Tähtsaim majandusharu on turism.
Lahta

Lahta (vene keeles Ла́хта, soome keeles Lahti, Lahdenkylä, Lahenkylä) on Peterburi ajalooline eeslinn Primorje rajoonis.
Heino (eesnimi)

Heino on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heino 1946 mehel. Heino oli populaarsuselt 91. mehenimi. Heino oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 70). Kõige populaarsem oli eesnimi Heino vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 69,36.
Determinant

Determinandi leidmine

Üldjuhul saab n×n determinanti efektiivselt arvutada Leibnizi valemiga või Laplacei valemiga. 2×2 ja 3×3 maatriksite determinanti on lihtsam arvutada ja meelde jätta Sarruse reegli abil. Lühidalt ja pikema selgituseta on need ka siin toodud.

Ajalugu

Determinandi mõiste tekkis enne maatriksi mõistet. Algul defineeriti determinanti lineaarvõrrandite süsteemi omadusena. Determinant määrab ehk determineerib, kas võrdse tundmatute ja võrrandite arvuga süsteemil on üksainus lahend (see on nii parajasti siis, kui tundmatute kordajaist moodustatud determinant ei võrdu nulliga). Nii defineeritud teist järku determinante vaatles 16. sajandi lõpus Cardano. Suuremaid determinante vaatles umbes 100 aastat hiljem Leibniz. Gabriel Cramer (1750) täiustas Leibnizi teooriat seoses võrrandisüsteemidega.

2-dimensiooniline ruum

2-dimensioonilises ruumis on determinant 2 vektorile ehitatud rööpküliku pindala.

Näide

Olgu antud punktid ,  ja meid huvitab nullpunktiga loodud kolmnurga pindala.
Kõige lihtsam viis pindala leidmiseks on leida pool determinandi absoluutväärtusest, mis on ehitatud vektoritest  ja , seega

3-dimensiooniline ruum

3-dimensioonilises ruumis on determinant 3 vektorile ehitatud rööptahuka ruumala.

Näide

Olgu antud 3 vektorit ,  ja , ning me soovime leida nendega piiratud püramiidi ruumala.
Kõige lihtsam viis ruumala leidmiseks on leida  determinandi absoluutväärtusest, mis on nendest vektoritest ehitatud.

Miinor

Maatriksi A elemendi aᵢₖ miinoriks Mᵢₖ nimetatakse antud maatriksist i-nda rea ja k-nda veeru ärajätmisel saadud maatriksi determinanti.

Algebraline täiend

Elemendi aᵢₖ algebraliseks täiendiks Aᵢₖ nimetatakse selle elemendi miinorit võetuna märgiga "+", kui indeksite summa i+k on paarisarv ja märgiga "-", kui ta on paaritu arv. See on lihtsustatud vorm, ning sisuliselt kujutab miinoris kasutatud elementide asukoha inversioonide arvu, ning graafiliselt on põhjustatud telgkordinaatide vahetusest.
Aᵢₖ = (−1)ⁱ⁺ᵏMᵢₖ
Ränist küllastatuse aste

Ränist küllastatuse aste (inglise degree of silica saturation) on tardkivimite suhtelist ränisisaldust iseloomustav suurus.
Ränist küllastatuse aste näitab ränidioksiidi (SiO₂) suhtelist hulka teiste kivimit moodustavate elementide oksiidide suhtes. Selle alusel on võimalik hinnata, mis mineraalidest peaks vastav tardkivim koosnema ehk arvutada kivimi normatiivset mineraloogilist koostist. Ränidioksiidi suhtelist hulka arvestatakse molekulaarse suhte, mitte massisuhte alusel.
Oletame, et magma koosneb vaid kolmest oksiidist, need on: MgO, FeO ja SiO₂. Kui kivimis ei ole piisavalt ränioksiidi, et terve kivim saaks koosneda pürokseenidest, siis koosneb ta osaliselt pürokseenist ja osaliselt oliviinist, mis sisaldab vähem ränioksiidi. (Mg,Fe)₂SiO₄ (oliviin) + SiO₂ → 2(Mg,Fe)SiO₃ (pürokseen). Võrrandist ilmneb, et pürokseenis on SiO₂ ja MgO + FeO suhe 1:1, oliviinis aga 1:2. Sarnane on olukord ka siis, kui magma sisaldaks vaid naatriumi, alumiiniumi, räni ja hapnikku. Siis moodustuksid vastavalt ränihulgale päevakivid, kvarts või feldšpatoidid. NaAlSiO₄ (nefeliin) + 2SiO₂ (kvarts) → NaAlSi₃O₈ (albiit). Nefeliin ning albiit on vastavalt feldšpatoidide ning päevakivide esindajad. Jällegi ilmneb, et albiidis on SiO₂ suhe Na₂O suhtes 6:1, nefeliinis aga 2:1, mistõttu moodustub ränist üleküllastatuse korral kvarts ja päevakivid, ränist alaküllastatuse korral aga feldšpatoidid ning päevakivid.
Ränist üleküllastunuks peetaksegi sellist magmat ja temast moodustunud tardkivimeid, milles ränioksiidi suhe naatriumoksiidi on suurem kui 6:1. Kui suhe on täpselt kuus, siis on magma ränist küllastunud. Kui suhe on alla kuue, siis on magma ränist alaküllastunud. See konkreetne näide kehtib muidugi vaid siis, kui magma koosneks vaid ränist, hapnikust, alumiiniumist ning naatriumist. Ränist üleküllastunud kivimid koosneks sellele näitele tuginedes kvartsist ning päevakividest. Selline kivim on näiteks graniit. Ränist küllastunud kivim koosneks vaid päevakividest. Reaalses magmas on aga ka muid keemilisi elemente, mistõttu on tüüpiline ränist küllastunud kivim näiteks dioriit, mis peale päevakivide sisaldab ka värvilisi mineraale. Ränist alaküllastunud kivim koosneks päevakividest ning feldšpatoididest ning raua ja/või magneesiumi olemasolul ka oliviinist.
Sama arvutusreeglit saab rakendada ka reaalsete magmade korral, mis koosnevad suuremast arvust komponentidest. Reaalsete magmade korral ei ole tegemist puhaste mineraalidega, vaid nende segudega. Näiteks päevakivid ei ole esindatud mitte puhta albiidi, vaid albiidi ja ortoklassi seguna, mida tuntakse leelispäevakivina ((Na,K)AlSi₃O₈). Sama ka teiste mineraalide korral.
Kaljukotkas

Kirjeldus

Majesteetlik röövlind, kelle tiibade siruulatus võib küündida üle kahe meetri. Tal on suur kongus nokk, millega ta saaki tükeldab.

Eluviis

Kaljukotkas elab paarina ja ehitab pesa kas kaljuseintele või harvemini mõne puu latva. Oma pesa ehitab ta okstest ja vooderdab rohttaimedega, mõne pesa läbimõõt on ligi kaks meetrit.

Toitumine

Saagi leidmiseks lendab ta üle kogu oma territooriumi. Toiduks on jänesed, ümisejad, sisalikud ja mõnikord koguni mägikitsetalled või rebased. Kui kotkas on tänu erakordsele nägemisvõimele saagi leidnud, langeb ta kiirusega üle 150 km/h looma peale, haarab saagi küüniste vahele ja viib minema.

Paaritumine

Emaslind muneb pessa munad ja haub välja pojad, kelle arv jääb enamasti ühe ja nelja vahele samal ajal, kui ema valvab kotkapoegi, lendab isaslind toidu varumiseks jahile.
Leho Lamus

Leho Lamus (sündinud 15. jaanuaril 1971) on eesti teoloog. 
Ta on alates 2006. aastast teoloogiamagister ja 2007. aastast EAÕK Püha Platoni seminari filosoofia lektor. Ta alustas tollases Tallinna Pedagoogikakoolis filosoofialoengute andmist 23-aastaselt.
Teoses "Mõtlemise mõistevõrk" samastab koostaja postmodernseks nimetatud maailmavaadet dekonstruktsionismiga, milles tõe moodustamine sõltub taustast ja vaatlejast. Senise ainulis- ja ühtsusmõtlemise asendab ta paljuse ning erinevusmõtlemisega. Mõistete "nähtus", "nähtuvus" ja "nähtumus" tähenduste teisenenud suhetele kujundab koostaja iselaadse eestikeelse teadvusfilosoofia uued piirjooned.
Kihnu Poisid

Kihnu Poisid on 1996. aastal Kihnust alguse saanud folkmuusikaansambel.
Ansambli esialgne nimi oli Lempsipoisid, kuna enamik bändipoistest elas Lemsi külas.
Harry Olt

Harry Olev Olt (26. aprill 1929 Porkuni vald Kadila küla – 27. juuli 2016 Stockholm) oli eesti muusikateadlane ja helilooja.
Harry Olt sündis talupoja peres. 15-aastasena saabus ta 1944. aasta sügisel üksi Rootsi. Varem palju muusikaga tegelnud Harry Olt hakkas õppima Ingesundi Kõrgemas Muusikakoolis Lääne-Värmlandis klaverit, viiulit ja muusikateooriat. Ta õppis eraviisil ka dirigeerimist Olav Rootsi juures ning kompositsiooni 1949–1955 Eduard Tubina käe all, seejärel veel muusikateadust Uppsala ülikoolis ja muusikasotsioloogiat Stockholmi ülikoolis.
Harry Olt on pidanud Stockholmis erastuudiot, juhatanud Stockholmi muusikakooli, olnud seejärel Rootsi Raadios muusikatoimetaja ja Rootsi Riikliku kontserdibüroo Rikskonserter produtsent ning aastail 1970–1994 Södertälje linnavalitsuse teatri- ja muusikaintendant. Ta on tegutsenud ka lektori ja õppejõuna. 1974–1988 oli Olt selle kõrval Stockholmi ülikooli Balti uuringute instituudi teatri- ja muusikareferent, 1987. aastast ka selle sekretär.
Need ametikohad andsid talle võimaluse alates 1960. aastatest luua kontakte Eesti kultuuriinimestega. Harry Olt oli peamisi eesti ja rootsi kultuuri vahendajaid, korraldades kontserdireise, konverentse, näitusi, publikatsioone ja etendusi, näiteks projekt "Tuule ja vee lapsed" (1986–2002), tutvustades regulaarselt eesti muusikat ka Rootsi Raadios. Ta oli 1952–1964 ajakirja Vaba Eesti tegevtoimetaja ja vastutav väljaandja.
Olt osales Rootsi kultuuriuuringuis, koostas Balti Instituudis ning Rootsi Raadios eesti muusika referentsfonoteegi ja Rootsi Kuninglikus Muusikaakadeemias Eduard Tubina käsikirjade fondi. 1985. aastaks valmisid tal Tubina loomingu koondülevaade, diskograafia ja bibliograafia.
1970. aastal ilmus Eesti nüüdisheliloojaid käsitlev raamat rootsi ja inglise keeles. Raamatuid rootsi ja eeskätt eesti muusikast on Oldil vähemalt kümmekond, nende hulgas koguteos "Estonian Music".

Isiklikku

Maalikunstnik Mihkel Olt on tema poeg.
Iain Banks

Iain Menzies Banks (16. veebruar 1954, Dunfermline, Fife, Šotimaa – 9. juuni 2013) oli šoti kirjanik. Banks avaldas oma teosed kahe nimekuju all: ulmekirjanduse Iain M. Banksina ning muu Iain Banksina. Ulmes on tuntud eelkõige tema kujutatud utoopiline anarhistlik kosmosetsivilisatsioon Kultuur.
Iain Banksi esimene tunnustatud romaan oli "Herilase vabrik" ("The Wasp Factory", 1984), mille järel Banks hakkas elukutseliseks kirjanikuks. Tema esimene ulmeromaan "Mõtle Phlebasest" ("Consider Phlebas") ilmus 1987. aastal; sellele järgnes terve sari romaane, milles ta kirjeldab Kultuuri.
Tema teoste põhjal on loodud teatrilavastusi, kuuldemänge ja filme. 2008. aastal nimetas ajaleht The Times Banksi oma nimekirjas 50 suurimast Briti kirjanikust pärast 1945. aastat. 2013. aastal teatas Banks, et tal on ravimatu vähk ning et ta ei ela üle aasta. Ta suri 9. juunil, olles lõpetanud oma viimase romaani "Karjäär" ("The Quarry").
Poliitilistelt vaadetelt oli Iain Banks vasakpoolne ning toetas Šotimaa iseseisvust.

Mälestuse jäädvustamine

Veidi aega pärast Banksi surma sai tema järgi nime asteroid "5099 Iainbanks".
23. jaanuaril 2015 pani SpaceX-i tegevjuht ja peadisainer Elon Musk ühele ettevõtte droonlaevale nimeks "Just Read The Instructions" ja teisele "Of Course I Still Love You"; nimed pärinevad Banksi romaanist "Mängur" ("The Player of Games").
Narva Aleksandri kogudus

Koguduse õpetajad

Koguduse esimeseks õpetajaks valiti jaanuaris 1885 Richard Julius von Paucker, kes jäi ametisse  surmani 29. märtsil 1910. Tema haud Narva Aleksandri kalmistul on säilinud.
Järglaseks sai 23. aprillil 1910 Jakob Jalajas, kes ka varem oli adjunktina Narvas teeninud.
1940 valiti õpetajaks Eduard Nigol, kes suri detsembris 1942 ja on maetud Tartu Maarja kalmistule.
Juulis 1943 sai õpetajaks Juhan Suurkivi, kes aga juba jaanuaris 1944 evakueeriti Narvast.
1947. aasta jaanuarist sai hooldajaõpetajaks Elmar Kull, kes juulis 1949 vangistati. Ta vabanes augustis 1956 ja jäi õpetajaks kuni emerituuri minekuni veebruaris 1992.
Praegune õpetaja on Villu Jürjo, kes on ametis 1. juulist 2000.
Õpetaja mag. Oleg Sevastjanov on kogudust teeninud ja venekeelseid jumalateenistusi pidanud alates 1. augustist 2005.

Pärast Teist maailmasõda

Pärast Teist maailmasõda oli Aleksandri kogudus ainus luterlik kogudus, mis Narvas säilis. Kirikut hakati taastama ning see töötas kuni 2. septembrini 1962, mil see koguduselt ära võeti. Kogudusele anti asemele kunagise Zinovjevi malmitöökoja  barakk, kirikusse paigutati aga kaubastu ladu. 1989. aasta alguses tekkis küll kava muuta kirik kontserdisaaliks, kuid tegudeni ei jõutud.
21. detsembril 1990 tagastati kirik kogudusele. Esimene jumalateenistus taastatud kirikus peeti 8. juulil 1994.
20. juunil 2000 tunnistati kogudus ametlikult kõigi Narvas enne Teist maailmasõda olnud luterlike koguduste (Peetri, Johannese, Mihkli) õigusjärglaseks.
19. septembril 2000 andis president Lennart Meri kirikule suurkiriku nimetuse.
2002 sai kogudus ingerlaste  Kallivere kiriku õigusjärglasena tagasi 1900. aastate alguses Peterburis valmistatud hõbedast  armulauakarika, leivataldriku, leivakarbi ja veinikannu. Need esemed annetas 1935 praegu Venemaa territooriumil asuva Kallivere kirikule Soome üliõpilasliikumine. Hõbe sattus ilmselt ingerlastest sõjapõgenikega Soome. Kaaluti ka nende esemete andmist Peterburi Püha Maria kirikule.
2003 kujundas Priit Herodes koguduse vapisümbolid.
29. mail 2004 tähistati jumalateenistusega Narva Aleksandri Suurkiriku 120. aastapäeva. Pühitseti restaureeritud kirikukell. Üle-eestiline projektkoor kandis ette Urmas Sisaski "Eesti missa".
2008. aasta talvest alates toimuvad Narva Aleksandri koguduse venekeelsed jumalateenistused igal pühapäeval kell 13 suurkiriku tornis.
17. aprillil 2015 kuulutas Viru maakohus välja Narva Aleksandri Koguduse pankroti. Koguduse vastu esitas pankrotiavalduse ehitusfirma AS Eviko, väidetavalt ulatuvad koguduse kohustused kokku 2 115 021 euroni.

Perioodiline väljaanne

Alates aastast 2002 ilmub Narva Kirik, EELK Narva Aleksandri koguduse teataja.
Meeksi Ristija Johannese kirik

Üldandmed

Meeksi kiriku suurim ja tuntuim peetav püha on vana jaanipäev 7. juulil. Kirikupühade ajal tulevad selle kandiga seotud inimesed koju, et hommikupoolikul olla kirikus. Toimub ka ristikäik ümber kiriku. Pärast jumalateenistust külastatakse omaste haudu, kuhu võetakse kaasa ka sööki ja jooki.
Kirik on ehitatud puidust ja kaetud puidust laudisega. Viimati renoveeriti hoonet 2013. aastal koguduse poolt. Kiriku ümber asub Miikse kalmistu. Kalmistul paikneb ka Teises maailmasõjas langenutele pühendatud mälestusmärk. Kirik asub Miikse oja kaldal teede ristumispunktis. 
Kirikust edelas, 80 meetri kaugusel asub Miikse oja kaldal Jaanikivi, mis on muinasaegne ohvrikivi. Kunagi asus selle ohvrikivi juures ka Miikse Jaanikivi tsässon. Miikse kirikust lõunas, 500 meetri kaugusel asub Miikse külaplats, kus tähistatakse suurima pühana jaanipäeva (vana kalendri järgi).
Peep Algvere

Peep Algvere (sündinud 15. aprillil 1935 Narvas) on väliseestlasest silmaarst ja arstiteadlane.
Ta lahkus koos isaga aastal 1944 Rootsi, ta lõpetas Södra Ladina gümnaasiumi ja Stockholmi Ülikooli. Ta on korporatsiooni Fraternitas Estica liige. Kaitses aastal 1968 Karolinska Instituudis Dr. med. väitekirja.
Ta töötas aastatel 1961–1968 Karolinska haigla silmakliinikus. Aastatel 1971–1972 täiendas ta ennast Bostoni Biomeditsiini Instituudis. Aastatel 1968–1996 töötas ta Karolinska Instituudis dotsendina. Aastast 1997 on ta Linköpingi Ülikooli professor ja silmakliiniku juhataja. Ta on juurutanud uusi silmaoperatsiooni ja silmaravi meetodeid. Ta on leiutanud uusi seadmeid silmapõhjahaiguste diagnoosimiseks ja ta on avaldanud üle 150 teadustrükise.
Ta on vitrektoomia ekspert, kinkinud Tartu Ülikoolile vastavaid seadmeid. Ta on ühingu Svensk Förening för Vitreoretinal Kirurgi esimees ja Eesti Arstide Selts Rootsis esimees.

Isiklikku

Tema isa Karl Algvere oli metsateadlane.
Pakri vald (Harju-Madise kihelkond)

Pakri vald (Rogoe) oli vald Harju-Madise kihelkonnas.
Vald moodustati 1891. aastal Suur-Pakri ja Väike-Pakri valla ühendamisel.
1939. aasta valdade reformiga loodi samades piirides uus Pakri vald.
Christian Friedrich von Kahlbutz

Christian Friedrich von Kahlbutz (1651 in Kampehl, Brandenburg – 1702 in Kampehl) oli Saksa rüütel, kelle surnukeha on tänapäeval kuulsaks saanud tänu oma iseenesliku mumifitseerumise poolest. Tänapäeval on tema mumifitseerunud keha turismiaktraktsioon.

Legend

Kohalikud leidsid kiirelt põhjuse, miks Kahlbutzi Rüütel mumifitseerus. Nad ütlesid, et see oli Jumala karistus karjase tapmise eest. Ta olevat kohtus öelnud: "See ei olnud mina, vastasel juhul mu keha ärgu lagunegu pärast surma".
Rauda mõis

Rauda mõis (saksa keeles Raudenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Smiltene kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 15 mees- ja 17 naishinge.
Agraarreformi ajal oli mõisa pindala 294 hektarit.

Varia

13. augustil 1872 sai Smiltene kihelkond 500 aastaseks. Sel puhul kirjutas mõisa toonane omanik Jegor von Sivers raamatu Smiltene ja sealse koguduse ajaloost.