Salme raamatukogu

Ajalugu

Esimesed teadaolevad andmed raamatukogu olemasolust Salme valla territooriumil on aastast 1903, mil Tiirimetsa tegelaste teenena avati endises Abruka vallamajas (kuni 1936. aastani kandis vald Abruka nime) esimene avalik raamatukogu. Kogus leidus umbes 400 eksemplari raamatuid. Kuid, et tookord nende väljaandmisel puudus kindel kord, loeti need viimseni "ära" ja sellest ajast pole neist säilinud enam ükski eksemplar.
Järgmine viide raamatukogu kohta on aastast 1916, mil anti luba raamatute laenutamiseks Anseküla pastoraadis, kus vastutavaks isikuks oli pastor Greinert.
Edasi tegutses raamatukogu hulk aastaid Tiirimetsas. Kui 1920. aastal asutati haridusselts Küünal, siis kerkis ka raamatukogu teema. Kohe algul seadis juhatus endale eesmärgiks ka seltsi raamatukogu asutamise küsimuse. Pöörduti rahva poole üleskutsega raamatute saamiseks. Kingitustena tuligi kokku suur hulk raamatuid, millega raamatukogule pandi alus. Osteti ka uusi raamatuid juurde. Raamatuid laenutas Leo Kann, kes argipäeviti töötas oma talu veskis, pühapäeviti aga tegeles raamatutega.
1920ndate keskel alustas raamatute laenutamist Triin Lutšenko. Raamatukogu asus Tiirimetsa 6-klassilises koolis ja kuulus Tiirimetsa apostliku-õigeusu kirikule. Raamatukogu jaoks oli eraldatud väike ruum ja avatud oli raamatukogu pühapäeviti. Raamatud muretses haridusselts ja raha raamatute ostmiseks saadi seltsi poolt korraldatud pidude sissetulekust. Kuna raamatud olid tol ajal väga kallid, oli eksemplaride arv väike. Kokku oli raamatukogus raamatuid 1000 ringis. Raamatud olid kõik pehmes köites, seepärast tuli need uuesti ümber köita. Köitjaks oli Länga külas elav Aleksander Magus, kellel oli endal köitepress. Köitematerjali ja tasu köitmise eest maksis Küünla selts. Raamatute laenutaja töötasu oli 10 krooni aastas.
Pärast uue Tiirimetsa koolimaja valmimist kolisid 1937. aastal sinna 6-klassiline kool ja ka raamatukogu. Eraldi ruumi raamatukogul ei olnud, raamatud olid pandud laste jalutusruumi. 1944. aastaks oli järele jäänud väga vähe raamatuid, kuna sõja ajal paigutati koolimajja sõjaväelased ja seal asus ka sõjaväehaigla. 
Pärast II maailmasõda kolis raamatukogu Tiirimetsast Salmele praeguse vallamaja ruumidesse. Raamatukogu jaoks oli ruum II korrusel, juhatajaks oli Amanda Jõgi (Matson). Samas majas olid ruumid Salme algkoolil ja sidejaoskonnal. 1950–1953 juhatas raamatukogu tööd Lehte Lepik. Enne 1960. aastat on raamatukogus töötanud veel Asta Saks (Reinsoo), Etvelie Tamm ja Mare Kupp, 1960.–1963. aastal Tea Kann. Kahel järgmisel aastal olid juhatajaks Õie Ollissaar ja Ilme Sadam. 
1965. aasta 1. septembrist kuni 2010. aasta 1. septembrini töötas raamatukogu juhatajana Aino Tiit.
Raamatukogu teeninduspiirkond oli väga lai, ulatudes Ansekülast Möldrini. Raamatukogul oli üks rändkogu, mis asus Ansekülas. Seal laenutas raamatuid Helgi Paltsepp. Laenutuspunkte oli kaks: Läätsa kalatööstuses, kus raamatukogu juhataja käis teisipäeviti laenutamas, ja Tiirimetsa koolis, kus raamatuid laenutati igal reedel. 1974 hakkas Saaremaal liikuma raamatubuss, mis hakkas teenindama raamatukogudest kaugel asuvaid külasid. Salme raamatukogu teeninduspiirkonnast jäid bussi teenindada Anseküla ja Möldri.
1976. aastal kolis raamatukogu uude Sõrve sovhoosi kontor-klubi hoonesse II korrusele. 
2000. aasta augustis avati raamatukogus avalik interneti-punkt (AIP). 
1. detsembril 2004 kolis raamatukogu rahvamaja I korrusele vastremonditud ruumidesse, oma praegusesse asupaika.
2008. aastal läks raamatukogu üle elektroonilisele laenutamisele. 
Alates 1. septembrist 2010 on raamatukogu juhataja Maie Alas. 
2013. aastal tähistas Salme raamatukogu 110. sünnipäeva.