Clemens III

1187. aasta teised valimised

Clemens III valiti paavstiks 19. detsembril 1187 Pisas ja pühitseti ametisse 7. jaanuaril 1188 kardinal Giaginto Bobo (hilisem paavst Coelestinus III) poolt.
17. detsembrist 19. detsembrini 1187 toimunud valimistel osales Salvador Miranda andmetel 21 või 22 kardinali, kes esmalt soovisid paavstiks valida kardinal Thibault', kuid too loobus. Valimistel viibis Rooma konsul Leone de Monumento, kuid Clemens ise ei osalenud viimasel päeval haiguse tõttu valimistel.
Clemens III oli esimene Roomast pärit paavst pärast Anastasius IV-t.

Suhted Saksamaaga

Paavst sõlmis 3. aprillil 1189 Saksa-Rooma keisriga Strasbourgi rahulepingu, mille alusel taastas Saksa-Rooma troonipärija Heinrich  paavstile varem okupeeritud valdused, kuid paavst lubas Heinrichile anda keisri tiitli ja tunnustas Trieri peapiiskopi määramisel uute valimiste korraldamist.

Suhted Itaalia riikidega

Sitsiilia kuningas Guglielmo II suri 18. novembril 1189. Kuna tal poegi polnud, oli tema otseseks pärijaks vanatädi, Saksa-Rooma troonipärija Heinrichi abikaasa Konstanze. Sitsiilia aadlikud valisid uueks kuningaks Ruggero II (Roger II) vanima poja abieluvälisest suhtest sündinud poja Lecce krahvi Tancredi, keda toetas ka paavst. Heinrich tungis seepeale 1191 Itaaliasse, et kaitsta oma abikaasa huve Sitsiilia troonipäriluses.
Clemens III püüdis saavutada rahu Pisa ja Genova vahel.

Suhted Kiievi-Venega

Clemens III kutsus Kiievi-Vene suurvürsti Vsevolod III ja Kiievi metropoliiti osalema ristisõjas.

Suhted Šotimaaga

Clemens III määras 13. märtsil 1188 šoti kiriku York'i peapiiskopi jurisdiktsiooni alt Rooma jurisdiktsiooni alla.
Ta lahendas St. Andrews'i piiskopi määramise pärast puhkenud vaidluse.

Clemens III ja Liivimaa

Clemens III teatas 25. septembril 1188 Bremeni peapiiskopile Hartwig II-le, et määrab Bremeni peapiiskopkonna jurisdiktsiooni alla Lübecki, Schwerini, Ratzeburgi ja Ikšķile (Ixcolanensen) piiskopkonnad. Ta kinnitas 1. oktoobril 1188 Ikšķile piiskopiks (Ixscolanensem Episcopatum) preester Meinhardi (Meynardi sacerdotis).
Paavst lubas 1190 Meinhardil kasutada paganatest liivlastelt saadud toiduvarusid.

Sisepoliitika

Clemens III oli esimene paavst pärast Lucius III-st, kes saabus Rooma. Ta saabus linna veebruaris 1188 konsul Leone de Monumento relvastatud eskordi saatel.
Paavst sõlmis 31. mail 1188 Rooma linna kodanikega rahulepingu, mille alusel tunnustas Rooma paavsti oma suveräänina, tagas paavstile senised sissetulekud ja taastas talle müntimisõiguse.

Kuuria

Clemens III määras kuuria varahoidjaks Cencio Savelli (hilisem paavst Honorius III).

Liturgilised otsused

Clemens III lubas Pécsi piiskopil kanda palliumit.

Plasencia piiskopkonna rajamine

Clemens III rajas 1189 Plasencia piiskopkonna.

Munklus ja rüütliordud

Clemens III tunnustas 6. veebruaril 1191 Saksa ordut.
Ta tunnustas 1187 Fiore Giacomo tegevust ja Vézelay kloostri munkade tegevust.

Onupojapoliitika

Clemens III määras kardinaliks oma sugulase Lotario dei Segni (hilisem paavst Innocentius III.)

Clemens III kultuuriloos

Clemens III andis 1189 bulla Bologna ülikoolile.
Alain de l'Isle pühendas paavstile oma teose "Ars Fidei Catholicæ".

Surm

Clemens III suri Salvador Miranda andmetel 27. märtsil 1191 Roomas Lateraani palees. Tema surmakuupäevaks on pakutud ka 25. märtsi või ajavahemikku 20. märtsist 10. aprillini. Ta maeti Lateraani basiilikas.