Yahya Hassan

Yahya Hassan (sündinud 19. mail 1995 Århusis) on palestiina päritolu Taani luuletaja.
Ta on peamiselt tuntud oma luulekogu "Yahya Hassan" (2013) järgi, millest kujunes enim müüdud esikluulekogu Taani kirjanduse ajaloos. Seda on kokku müüdud üle 100 000 eksemplari.

Elulugu

Hassan kasvas üles Århus V linnaosas, kuritegevusest ja vägivallast läbi imbunud immigrantide kogukonnas. Ta hakkas juba teismelisena luuletusi kirjutama ja kui ta kandis karistust Farsøs Solhaveni noortekoloonias, avastas tema kirjutamisande üks sealsetest õpetajatest. 2013. aastal lõpetas ta Hørves Vallekilde gümnaasiumi ja asus elama Kopenhaagenisse, kus avaldas sügisel 2013 oma esimese luulekogu. Ühtlasi jätkab ta õpinguid sealses Kirjanike Koolis (Forfatterskolen).
Oma kirjanduslike eeskujudena on ta nimetanud Fjodor Dostojevskit ja Michael Strunget. Suurimat inspiratsiooni on talle pakkunud Karl Ove Knausgårdi autobiograafilised teosed.
Hassan ja tema luule said avalikkuses tuntuks 2013. aasta alguses, kui ta osales veebruaris Vallekilde ülikooli kirjandusfestivalil "Litt Talk" ja tema luuletused jõudsid sealt ka Taani rahvusringhäälingu DR eetrisse.
5. oktoobril 2013 avaldas ajaleht Politiken temaga intervjuu, kus ta kritiseeris teravalt oma vanemate põlvkonda: nende klammerdumist islami külge, suutmatust omaks võtta Taani ühiskonna väärtusi ja neid oma lastele vahendada. Hassani intervjuu tekitas Taani ühiskonnas laialdase debati, mis ulatus kirjandusest integratsioonipoliitikani. Ka hiljem on teda rohkelt intervjueeritud nii kirjutavas ajakirjanduses, raadios kui ka televisioonis.

Looming

17. oktoobril 2013 ilmus tema esimene luulekogu "Yahya Hassan", mis oli kantud autobiograafilistest teemadest ning kritiseeris samuti teravalt Taani muslimitest immigrantide kivistunud arusaamu, topeltmoraali ja soovimatust integreeruda Taani ühiskonda. Esialgu trükiti raamatut 800 eksemplari, kuid järgmistel kuudel tegi kirjastus sellest mitu juurdetrükki – oktoobris trükiti täiendavalt 11 000 ja novembris juba 42 000 eksemplari. Raamatu kirjastamisõigus on müüdud ka Rootsisse ja Norrasse, valmimas on ingliskeelne tõlge.
Kirjandusringkondades on tema luulet hinnatud positiivselt. Tema luulekeelt on peetud innovatiivseks ja jõuliseks, žanriliselt liigitub Hassani luule sotsiaalrealismi alla. Kunstilisest väärtusest enam on köitnud tähelepanu just tema luule sotsiaalsed ja poliitilised aspektid. Seda on nimetatud ainulaadseks ja šokeerivaks vaateks kaasaja ühiskonnale, mis on kantud vaoshoitud vihast ja valust ning purunenud illusioonidest. Hassan on ise püüdnud kogu aeg rõhutada, et tema kirjutatut tuleks käsitleda eelkõige kirjandusliku loominguna, mitte osana integratsiooni- ja immigratsioonipoliitikaga seotud vaidlustest.
Taani muslimitest immigrantide seas on reaktsioonid Hassani luulele olnud valulised ja vägivaldsed. Talle on tehtud arvukalt tapmisähvardusi. 18. novembril 2013 rünnati teda Kopenhaageni keskraudteejaamas, kuid ta pääses kergete vigastustega. 26. novembril jäeti ära tema avalik esinemine Vollsmose raamatukogus, sest politsei pidas turvariske liiga suureks. Esinemine viidi üle kohalikku kooli ja see toimus märulipolitsei kaitse all.

Auhinnad

8. novembril 2013 pälvis ta oma luulekoguga raamatumessil BogForum debüütteose auhinna.
Jaanuaris 2014 sai ta ajalehe Weekendavisen 2013. aasta kirjandusauhinna, millega kaasnes rahaline preemia 100 000 Taani krooni. Samal ajal pälvis ta ka ajalehe Politiken 2013. aasta kirjandusauhinna, millega kaasnes rahaline preemia 250 000 Taani krooni.
26. septembril 2014 võitis ta sama luulekoguga Bodil ja Jørgen Munch-Christenseni debütandi auhinna, mis on suurim omataoline kirjandusauhind Taanis.