google/wiki40b huggingface dataset:
Regiomontanus

Regiomontanus ehk Johann(es) Müller Königsbergist (6. juuni 1436 – 6. juuli 1476) oli saksa matemaatik, astronoom ja astroloog.

Nimi

Mõnede kirjalike allikate järgi sai Johann(es) Müller nimeks Regiomontanus pikka aega pärast surma; Philipp Melanchthon kasutas seda nime 1531. aastal.
Regiomontanus sai nime sellest, et ta pärines Baieris asuvast Königsbergi linnast, mistõttu ladinapäraselt kutsuti teda Ioannes de Regio monte, mis lühenenult andiski Regiomontanuse.

Biograafia

11-aastaselt astus Regiomontanus Leipzigi Ülikooli Lõuna-Saksamaal. Kolm aastat hiljem jätkas ta haridusteed Viini ülikoolis (Alma Mater Rudolphina) ja oli ka Georg von Peurbachi õpilane. 1457. aastal lõpetas ta ülikooli magistrikraadiga. 1461–1465 elas Regiomontanus Roomas, pärast seda elas ja tegutses Ungaris ning aastal 1471 kolis Nürnbergi vabalinna. 1475. aastal kutsus paavst Sixtus IV ta tagasi Rooma, kus ta aasta hiljem salapäraselt suri; võimalik, et katku, kuid on oletatud ka tapmist.

Riistasepp

Viinis elades ehitas Regiomontanus astrolaabe Ungari kuningale Mátyás Corvinusele. Esimesel Rooma perioodil konstrueeris ta päikesekella paavst Paulus II-le. Ta tegeles ka geomeetria ja tehnika probleemidega, ehitades astronoomiaaparaate.

Teoreetilised tööd

1464 avaldas Regiomontanus põhjaliku teose "De Triangulis omnimodus", milles võttis kokku tolleaegsed trigonomeetriateadmised.
Tema õpetaja Georg von Peurbach soovis tõlkida Ptolemaiose kreekakeelse "Almagestise" ladina keelde. Tol ajal oli saadaval ainult Cremona Gerardi poolt araabia keelest ladina keelde tõlgitud väljaanne. Pärast Georg von Peurbachi surma jäi see ülesanne Regiomontanusele. Uut tõlget Regiomontanus ei teinud, selle asemel avaldas ta Ptolemaiose "Almagesti" parandatud ja (kriitiliselt) kommenteeritud väljaande "Epytoma in almagesti Ptolemei". See raamat mõjutas Mikolaj Kopernikut Ptolemaiose maailmasüsteemi skeptiliselt suhtuma. Regiomontanus oli oma õpetaja kaudu heliotsentriliste ideedega tuttav, kui jäi siiski geotsentrilise maailmasüsteemi pooldajaks.

Kalendrireform

Kui Sixtus IV kutsus ta Rooma, oli selle taga paavsti soov, et Regiomontanus hakkaks tegelema kalendrireformiga. Tolleks ajaks oli temast saanud oma aja kuulsaim astronoom ning nõnda oli olemas piisav autoriteet, et Juliuse kalendri võiks asendada sellisega, mida aktsepteeriks ka katoliiklik Euroopa. Kuid Regiomontanus suri, jõudmata reformiga tõsiselt tegelema hakata.
Aavik & Partnerid Advokaadibüroo

Aavik & Partnerid Advokaadibüroo on 2006. aastal loodud Eesti advokaadibüroo, mille rajas vandeadvokaat Andres Aavik.
Seisuga 19. august 2018 on Aavik & Partnerid Advokaadibürool 8 vandeadvokaadist partnerit – Andres Aavik, Sille Allikmets, Alar Eiche, Kersti Kägi, Jaan Lindmäe, Aivar Raudsik, Martin Tälli ja Elise Vasamäe.
Aavik & Partnerid Advokaadibüroo prioriteetseteks tegevusvaldkondadeks on asjaõigus, ehitusõigus, esindus kohtus ja arbitraažikohtus, Euroopa Liigu õigus, haldusõigus, intellektuaalse omandi õigus, keskkonnaõigus, kinnisvaraõigus, konkurentsiõigus, maksuõigus, meediaõigus, mereõigus, pankrotiõigus, perekonnaõigus, pärimisõigus, riigihanked, riigiõigus, tööõigus, võlaõigus ja äriühinguõigus.
Aavik & Partnerid Advokaadibüroo kuulub rahvusvahelisse advokaadibüroode võrgustikku World Link for Law, mis on üks suurimaid advokaadibüroosid koondav rahvusvaheline võrgustik.
Tamsalu Gümnaasium

Tamsalu Gümnaasium on gümnaasium Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Tamsalus. Kooli direktor on Aivi Must.
Kooli eelkäija oli 1868 Uudekülas avatud külakool. 1909 muudeti külakool Nõmküla 2-klassiliseks ministeeriumikooliks. 1917 muudeti ministeeriumikool Uudeküla 6-klassiliseks algkooliks. 1919 kolis kool Tamsalu mõisa härrastemajja ja ühes sellega sai kooli nimeks Tamsalu Algkool. 1957 nimetati kool Tamsalu Keskkooliks. Aastast 1995 kannab kool nime Tamsalu Gümnaasium.
California Ülikool Irvine'is

California Ülikool Irvine'is on California Ülikooli süsteemi kuuluv ülikool Ameerika Ühendriikides, Irvine's Orange'i maakonnas Californias.
Asutatud 1965.
Selles ülikoolis on töötanud Rein Taagepera.
Sentinumi lahing

Taust

Rooma vägesid juhatasid konsulid Publius Decius Mus ja Quintus Fabius Maximus Rullianus ning nende vägede kogusuuruseks oli ligikaudu 40 000 meest: 4 leegioni, tugev Rooma ratsaväekontingent, 1000 eliitratsaväelast Campaniast, 4 liitlaste ja latiinide leegionit ning lisaks ka tugev liitlaste ja latiinide ratsaväekontingent. Roomlaste otsesteks vastasteks olid samniidid ja gallid, kuna etruskid ja umbrid olid naasnud oma aladele, et kaitsta neid teise väiksema Rooma armee eest.
Pärast kaotust Tifernumi lahingus olid samniidid mõistnud, et nad ei suuda Roomat üksinda alistada ja olid veennud etruske, senooni galle ja umbreid endaga liituma, et lõpuks peatada Rooma kasvav domineerimine Itaalia üle. Roomlaste katse takistada samniidide põhja poole marssimist, eesmärgiga ühineda gallide väega, nurjati Cameriniumi lähedal.

Lahing

Rooma 40 000 mehest koosnev vägi jäi alguses oma suuruselt samniidide ja gallide 80 000-mehelisele ühisarmeele oluliselt alla. Rooma vägesid juhtisid taas konsulid Fabius Rullianus ja Decius Mus ning sinna kuulus ka 1000-pealine Campania ratsaväe eliitrühm.
Mõni aeg enne lahingut saatsid roomlased väikese garnisoni Etruriat ja Umbriat ründama ning saavutasid sellega soovitud tulemuse: algselt samniididega liitunud etruskid ja umbrid lahkusid, et oma kodumaad kaitsta. Kuna samniidide ja senoonide vägi koosnes nüüd vaid 50 000 mehest, tegid roomlased ettepaneku lahinguks. Sõjaväed saabusid seejärel Sentinumi tasandikule, kuid ootasid kaks päeva enne võitlema hakkamist. Viimaks ei suutnud roomlased oma vägede indu ohjata ja ründasid – Fabius astus vastu samniididele ja Publius Decius gallidele.
Lahing algas gallide metsiku rünnakuga Publius Decius Mus'i juhitud roomlastele, millele Rooma väejuht vastas ratsaväerünnakuga; viimane osutus algselt küll edukaks, kuid lõpuks alistasid gallid sõjavankrite toel Rooma ratsaväelased. Oma armeed lagunemas nähes olevat Mus ratsutanud otse gallide hordi ja ohverdas end sel viisil jumalatele, et need tema väele võidu kingiksid (devotio); sarnaselt oli Vesuviuse lahingus käitunud ka tema isa Publius Decius Mus. Sellest piisaski tema meeste uuesti koondamiseks.
Rullianus, kes oli lahingu omal poolel suutnud samniidid tagasi lüüa, oli suuteline saatma Campania hobusemeestest ja osast 3. leegionist koosnenud kolmanda liini (triarii) tribuun Lucius Cornelius Scipio juhtimise all gallide tiivale. See oli gallide jaoks liiast ja nad ühinesid semniididega ülepeakaela põgenemises. Verevalamisest pääses vaid 12 000 samniidi ja galli; lahingus tapeti 8000 roomlast ja 25 000 gallide ja samniidide sõjaväelast.

Tagajärjed

Pärast sellele lahingule järgnenud kaotusi olid samniidid aastal 290 eKr lõpuks sunnitud Rooma domineerimisega nõustuma. Ent samniidid tõusid hiljem korra veel üles, liitudes vanakreeka väejuhi ja riigivalitseja Pyrrhose poolt Itaalia lõunaosas elavate kreeklaste nimel ette võetud sõjakäikudega. Ent pärast Pyrrhose kaotust neelas Rooma riik endasse kõik Itaalia rahvad.
Tiepole mõis

Tiepole mõis (saksa keeles Wittkop, läti keeles Tiepoles muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Beverīna piirkonnas Trikāta vallas.
Mõis kuulus XV sajandil Wilibald Wittkopile, kelle järgi see ka oma saksakeelse nimekuju sai. Aastal 1516 istutas Wolter von Plettenberg mõisa juurde tamme. Aastal 1776 oli mõisa omanikus Riia bürgermeister Melchior von Wiedau.
XIX sajandi lõpus oli mõis Torkluste valduses.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 8 ja 1/2 adramaad, sellele allus 100 mees- ja 113 naishinge. Ühtlasi allusid sellele Klidse ja Libbirtshofi või Libberti karjamõisad.
Börsimaakler

Börsimaakler on vahendaja investori ja emitendi vahel, kes teeb ostu- ja müügitehinguid aktsiate ja muude väärtpaberitega nii jae- kui ka institutsionaalsetele klientidele börsil. Börsimaaklerid töötavad maaklerifirmades ja kauplevad börsil, kus korraldatakse toodete ning väärtpaberite regulaarset ostu ja müüki. Maaklerifirmad on investeerimispangandusega tegelevad ettevõtted, näiteks pangad. Börsimaakleri konkreetsem ametinimetus võib sõltuda talle antud litsentsist, tema müüdavate väärtpaberite tüübist või tema pakutavatest teenustest.
Eestis tegutseb üks reguleeritud väärtpaberiturg, mida korraldab NASDAQ OMX Tallinn AS.

Ajalugu

Esimesed tehingud aktsiabörsil toimusid 2. sajandil eKr Roomas. Pärast Rooma riigi lagunemist jäi väärtpaberitega kauplemine tagaplaanile. Uuesti sai võlakirjadega kauplemine hoo sisse renessansiajastul Itaalia linnades nagu Genova ja Veneetsia. Uued börsid avasid uksed 16.–17. sajandil. Sealhulgas alustas tegevust Londoni börs, mille tegevus algas 1698. aastal kohvikus. New Yorgi börs alustas tegevust 1800. aastatel paplipuu all, kus 24 börsimaaklerit allkirjastas Buttonwoodsi kokkuleppe, nõustudes müüma viit väärtpaberit.

Haridus ja väljaõpe

Börsimaakleri amet eeldab keskharidust ja vähemalt bakalaureusekraadi finants- või ärijuhtimise alal. See tagab, et maakler orienteerub majanduse põhimõistetes ja üldistes majandusnäitajates, tunneb ettevõtlust ja börsi tööpõhimõtteid, on kursis äritegevust reguleerivate seaduste ja maailma börsidel toimuvaga. Palju õpitakse vahetult töö käigus.
 Ameerika Ühendriikides peab börsimaakleril olema tehtud nii üldine väärtpaberi esindaja kvalifikatsioonieksam (Series 7) kui ka Series 63 või Series 66 eksamid.
Žanr

Žanr (prantsuse sõnast genre) on kunstiloomingu sisu iseloomust tingitud ja ajalooliselt traditsiooniliseks saanud kujutamisvorm.
Eepika žanrite hulka kuuluvad romaan, novell ja jutustus. Rahvaluule olulisemad proosažanrid on muinasjutt, müüt ja muistend. 
Näitekirjanduse põhižanrid on tragöödia, komöödia ja draama, kuid teistest žanritest eristatakse ka tragikomöödiaid. 
On ka veel kõnekäänd, lüürika, mõistatus, poeem, sonett, uudis, vanasõna.
Emakasuue

Emakasuue (ladina keeles stigma) on taime emaka tipmine osa, tavaliselt väikeste näsadega ja limane. Sellele kinnitub tolmlemisel õietolm.
Kujult võib emakasuue olla mitmeosaline (nt kahe-, kolme-, neljaharuline) või tõlvjas.
Jaak Ahelik

Jaak Ahelik (sündinud 22. juunil 1959) on eesti trummar ja poliitik. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Ahelik on olnud trummar mitmes ansamblis, tuntumatest ehk Ultima Thule ja Magnetic Band.
2015–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.
Anton Pori

Anton Pori VR II/3 (10. juuni 1895 – 13. jaanuar 1973 Baltimore) oli Eesti sõjaväelane (major).
1919 aasta novembris teenis lipniku auastmes 2. Jalaväepolgus. Ülendati 7. novembril 1919 kiiduväärt teenistuse eest alamleitnandiks, vanusega 11. veebruar 1919.
Hiljem teenis Kaitseliidu Saaremaa malevas.
Judith Jarvis Thomson

Judith Jarvis Thomson (sündinud 1929) on USA filosoof.
Ta õppis New Yorgis Hunter College High Schoolis.
Ta on õpetanud põhiliselt Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ning on praegu selle ülikooli emeriitprofessor.

Isiklikku

Ta on abielus filosoof James F. Thomsoniga.
Paul Toom

Teenistuskäik

Teenistust Eesti NSV Riiklikus Julgeolekukomitees alustas 1957. aasta novembris, välisluure ülemaks tõusis 1980. aastate algul. 
Aastatel 1962–1965 ja 1969–1974 töötas Nõukogude Liidu suursaatkonnas Stockholmis.

Tegevus peale 1991. aastat

Pensionieas elas Toom Tallinnas. 1994. aastal Eesti kodakondsust taotledes "unustas" ta oma ankeeti märkida, et on üldse kunagi KGB-s töötanud ja kirjutas, et töötas "välisministeeriumi liinis".

Isiklikku

Toomil on ajakirjanikust poeg Aleksei Toom.
Rainbow Jazz

"Rainbow Jazz" oli Tartus 2003. aastast toimunud džässmuusikat esitav festival. Festivali mantlipärijaks peetakse festivali "IDeeJazz".
Festivali kunstiline juht on Lembit Saarsalu.
Ivan Käbina-nimeline

Ivan Käbina-nimeline oli Soome eestlaste huumorileht, mis ilmus 1963–1988 Helsingis. Lehte andis välja Eestimaa Naerupooldajatega Sidemetepidamise Rahvusvahelise Ühisuse Eesti Muigkond. Lehe peatoimetaja oli Rein Riitsalu.
Rahvapill

Rahvapill on mingi rahva (nt eesti talurahva) enda loodud põline muusikariist.
Viru lavamaa

Viru lavamaa (varasemas eesti keeles kasutatud ka nime Kirde-Eesti lavamaa) on maastikurajoon, mis asub Soome lahe rannikumadaliku ja Alutaguse madaliku vahel ning kulgeb alates Narva jõest kitsa ribana, kuni Loobu jõeni.
Maastikuliselt on Viru lavamaa tasane paeplatoo, mida läbivatel jõgedel esinevad kosed ja joad . Samuti esineb üksikuid oose ning otsamoreene näiteks Sinimäed ja esinevad ka karstialad.
Veripunane koldrohi

Veripunane koldrohi (Anthyllis coccinea) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Gotthilf Leonhard Masing

Gotthilf Leonhard Masing (21. november 1845 Mustjala – 4. aprill 1936 Tartu) oli baltisaksa keeleteadlane.
Mustjala kirikuõpetaja poeg. Õppis Tartus 1863–1868, tudeeris ka Göttingeni ja Leipzigi Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis vene keele ja kirjanduse ning slaavi keelte võrdleva grammatika dotsendina 1880–1902 ja professorina 1902–1925. Tegelik riiginõunik, mis andis õiguse pärilikule aadliseisusele.

Isiklikku

Tema isa oli Mustjala ja Peterburi Mihkli koguduse pastor Carl Johannes Masing. Tema väimees Hermann Johannes Ederberg oli Hargla ja Koeru koguduse pastor, teine väimees oli Türi Püha Martini koguduse õpetaja Paul Voldemar Kuusik.
Uno Vark

Uno Vark (20. jaanuar 1934 Tallinn – 2. september 1991 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1952 Tallinna Muusikakooli metsasarve erialal ja aastal 1965 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lennu).
Aastatel 1952–1965 töötas ta Estonia teatris inspitsiendi ja näitlejana. Aastatel 1965–1968 töötas Uno Vark Noorsooteatri näitlejana.

Isiklikku

Tema elukaaslane oli Iivi Lepik. Tema abikaasa oli Eevi Vark (praegu nimega Eevi Pehme).
Münsteri ringkond

Haldus

Halduskeskus on Münster. 
Praegune valitsusjuht on Reinhard Klenke (CDU).
Proxima Centauri

Vaatlemine

Aastal 1915 avastas Robert Innes tähe, mis asus Alpha Centauriga samal kaugusel ja liikus sama kiirusega. Tema soovitusel nimeti täht Proxima Centauriks. Kaks aastat hiljem mõõtis hollandlasest astronoom Joan Voûte tähe parallaksi ning kinnitas, et Proxima Centauri asub Päikesest sama kaugel nagu Alpha Centauri. Samuti leiti, et see on kõikidest tähtedest kõige tuhmim. Esimese täpse parallaksi määras ameeriklasest astronoom Harold Lee Alden 1928. aastal, see kinnitas varasemaid mõõtmisi parallaksiga 0,783 ± 0,005″.
1951. aastal teatas ameerika astronoom Harlow Shapley, et Proxima Centauri on väga aktiivne. Võrreldes eelnevalt tehtud fotosid, leidis ta, et tähe heledus oli tõusnud 8%. Kuna täht asub meile nii ligidal, siis on võimalik täpselt jälgida selle pinna aktiivsust. Aastal 1980 valmistas Einsteini Observatoorium (röntgenteleskoop) detailse röntgenikiirguse kõvera tähel toimuva aktiivsuse kohta. Järgmised vaatlused tähe aktiivsuse kohta tehti satelliitidega EXOSAT ja ROSAT. Jaapani satelliidiga ASCA, vaadeldi 1995. aastal väiksemate loidete röntgenikiirgust. Proxima Centauri on sellest ajast olnud enamiku röntgenteleskoopidega observatooriumite uurimisobjektiks.
Proxima Centaurit on võimalik vaadelda ainult 27. laiuskraadist lõuna poolt. Punased kääbused nagu Proxima Centauri on liiga tuhmid, et neid palja silmaga näha. Isegi kui vaadelda seda Alpha Centauri A või B pinnalt, oleks selle näiv tähesuurus kõigest 5 magnituudi (Päikesel on selleks −26,47 magnituudi Maalt vaadatuna). Selle näiv tähesuurus (Maalt vaadatuna) on +11 ehk vaatlemiseks läheb vaja vähemalt 8-sentimeetrise avausega teleskoopi ja vaatlemiseks peavad valitsema ideaalsed olud.

Planeedid

2016. aasta augustis teatati, et Proxima Centauri ümber avastati tiirlemas Maa sarnane eksoplaneet, mida nimetatakse Proxima Centauri b (kutsutakse ka Proxima b või Alpha Centauri Cb). Eriliseks teeb avastuse see, et meile lähima tähe ümber tiirlev ‒ seega ka lähim eksoplaneet ‒ asub ka nn elukõlbulikkuse tsoonis.
Planeet avastati Euroopa Lõunaobservatooriumi teleskoopidega radiaalkiiruste meetodit kasutades, mõõtmisteks kasutati spektrograafe HARPS ja UVES. Ematähe Proxima radiaalkiirus meie suhtes muutub planeedi tõttu perioodiliselt amplituudiga 1,4 meetrit sekundis.
Proxima Centauri b kaugus ematähest on 0,05 aü, üks tiir ümber tähe (ehk orbitaalperiood) kestab 11,2 Maa päeva. Planeedi massi hinnanguks on antud vähemalt 1,3 Maa massi. Kuigi planeet asub ematähe elukõlblikkuse tsoonis, ei ole kindel, kas sealt võiks potentisaalselt ka elu leida—ematähel on võrdlemisi intensiivne tähetuul ja tugevad täheloited.
Rahvusvaheline keelte aasta

Rahvusvaheline keelte aasta on 2008. aasta, mille ÜRO Peaassamblee kuulutas 2007. aastal keelte arengule pühendatud aastaks.
ÜRO Peaassamblee esitas liikmesriikidele, ÜRO sekretariaadile ja kõikidele teistele huvitatud pooltele üleskutse töötada välja, toetada ja aktiviseerida üritusi, mis on suunatud kõikide, eriti aga kadumise piiril keelte lingvistilise mitmekesisuse edendamisele ja kaitsele.
Ambavazakana

Ambavazakana on küla Madagaskari saarel Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Vinanivao vallas Masoala poolsaare idaranniku lõunaosas Baldrisy neemest 16 km põhja pool. Geograafilised koordinaadid on 15°57' S, 50°09' E.
Imastu vald

Imastu vald (saksa keeles Mönnikorb) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Imastu vald Undla vallaga.
Valla alal asus Imastu mõis.
EJL Tallinna noorte treeningkeskus

EJL Tallinna noorte treeningkeskus (lühemalt EJL TNTK treeningkeskus, ka (EJL) TNTK staadion) on Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka tänav 12a ja Spordi tänav 11a asuv spordikompleks; osa Lilleküla jalgpallikompleksist.
Spordikompleksi kuulub üks täismõõtmetega ja üks vähendatud mõõtmetega jalgpalliväljak. Väljakute omanik on EJL Tallinna Noorte Treeningkeskus OÜ ja valdaja on Eesti Jalgpalli Liit (EJL).
Mart Kivastik

Mart Kivastik (sündinud 4. märtsil 1963) on eesti kirjanik. Ta on lõpetanud Tartu 5. keskkooli (praegune Tamme Gümnaasium) 1981 ja Heino Elleri nimelise muusikakooli koorijuhtimise eriala 1984 (erialaõpetaja Alo Ritsing). 1989. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal. Töötas aastatel 1989–1991 filmistuudios Tallinnfilm. Seejärel on ta olnud vabakutseline kirjanik, näitekirjanik ja filmirežissöör.
Jüri Saarma

Jüri Saarma (aastani 1936 Georg Seeman ja Georg Siiman; 24. oktoober 1921 Viljandi – 7. veebruar 2001 Tartu) oli Eesti psühhiaater, Tartu Riikliku Ülikooli psühhiaatria kateedri juhataja.

Elulugu

Jüri Saarma oli raudteelase poeg ja Valve Erika Saarma abikaasa, Mart Saarma isa ning Märt Saarma onu.
Saarma lõpetas 1938 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1945 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1948 kaitses ta samas meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Haigusteadvuse kulgemine skisofreenikuil aktiivse ravi jooksul" ning 1964 meditsiinidoktori kraadi Moskva 2. Meditsiiniinstituudis väitekirjaga "О действии инсулинового лечения на анимальную и вегетативную нервную систему больных шизофренией". Ta täiendas end Venemaal, Soomes, Kanadas ja Šveitsis.
1943–1945 oli Saarma Tartu Ülikooli vaimu- ja närvihaiguste kliiniku praktikant, 1945 Jämejala Psühhoneuroloogiahaigla peaarst, 1945–1949 TÜ psühhiaatria ja kohtuarstiteaduse kateedri assistent, 1949–1955 vanemõpetaja, 1955–1965 dotsent, 1965–1975 psühhiaatria kateedri professor, 1975–1994 (aastast 1992 psühhiaatriakliinik) juhataja; 1963–1966 ka TÜ arstiteaduskonna dekaan ja 1968–1978 Eesti NSV peapsühhiaater, aastast 1994 TÜ emeriitprofessor. 1973 oli ta Montreali McGilli Ülikooli külalisprofessor. Saarma pidas loenguid Toronto, Helsingi, Turu ja Oulu ülikoolis. 1953 rajas ta TÜ kõrgema närvitegevuse labori (aastast 1966 meditsiini kesklabor ja ÜMPI psühhofarmakoloogia labor) ning 1987 Tartusse ajakohase psühhiaatrikliiniku. Saarma oli eestikeelse psühhiaatriaalase õppekirjanduse rajaja.

Teadustöö

Jüri Saarma peamised uurimisvaldkonnad olid skisofreenia ja depressioon, nende diferentseeritud ravi, psühhohügieeni ja psühhiaatria ajalugu (eriti Eestis). Ta täpsustanud psühhiaatrilist sümptomatoloogiat, täiendas kliinilise ja neurofüsioloogilise uurimise meetodeid, koostas algupärase testide patarei ja viis kliinilise hindamise skaalat.
Saarma oli üks "Bolšaja meditsinskaja entsiklopedija" (Moskva, 1974–1986) toimetajaid. Ta oli Rahvusvahelise Kõrgema Närvitalitluse Ühingu asepresident (1974–1977) ja president (1977–1983), Ülemaailmse Psühhiaatrite Assotsiatsiooni närvitegevuse sektsiooni president, Rahvusvahelise Sotsiaalpsühhiaatria Ühingu nõunik, Üleliidulise Neuroloogide ja Psühhiaatrite Seltsi presiidiumi liige, NSV Liidu Meditsiiniakadeemia psühhiaatrianõunik, viie välismaise teadusseltsi au- ja kaheksa rahvusvahelise ühingu korrespondentliige. Ta avaldas üle 330 teadustrükise, üle 20 õppevahendi ja üle 130 aimetrükise, sealhulgas õpik-käsiraamatuid psühhiaatria eri valdkondade kohta.

Koostöö NSV Liidu repressiivorganitega

Kuna Jüri Saarma oli psühhiaatriaekspert mitmes poliitilises kriminaal- ja kohtuasjas, on mitmes publikatsioonis talle süüks pandud koostööd võimudega vastupanuvõitlejate ja dissidentide represseerimisel.
Vähimõrd

Vähimõrd on vähkide püüdmise vahend.

Mõrra ehitus

Mõrraks oli traadist või puitvitstest raamistik, mis kaeti vajadusel ka võrguga ning see oli ühe või kahe sissepääsuga.
Ühe sissepääsuga mõrrad olid kuni 40 cm kõrged, ümmarguse põhjaga ja sissepääs asus mõrra ülaosas. Sissepääsuosa oli siledast materjalist (näiteks plekk), et vähid ei saaks välja ronida. Sööt kinnitati traadi või puutikuga sissepääsuavause alla mõra keskel.
Kahe sissepääsuga mõrdadel olid sissepääsud mõlemas otsas ning samast materjalist, millest raamistik. Sööt asus mõrra keskel. Sööda paigutamiseks ja vähkide väljavõtmiseks oli külje peal avaus, mis oli püügi ajal suletud.

Paigaldus

Mõrrad paigaldati kalda lähedale õhtul ning välja võeti hommikul. Et mõrd põhja vajuks, pandi vitstest mõrra peale kivid. Märgistamiseks kasutati ujukit või ritva.

Tänapäev

Vähimõrra definitsioon kehtivas kalapüügieeskirjas on – lubatud lõkspüünis, söödastatav kuni 1 m läbimõõduga püünis, millel puuduvad juhtaed ja tiivad ning millel on kuni 3 ava.
Aruküla pärnaallee

Aruküla pärnaallee asub Aruküla aleviku keskel, aedlinna ja keskuse piiril Jaama tänaval.
Allee on kuulus selle poolest, et see on sündinud Arukülas esimese Eesti Vabariigi ajal elanud peaminister Kaarel Eenpalu ja tema abikaasa Linda Eenpalu ideest ning istutatud kohaliku Aruküla Aedlinna Heakorra Seltsi abil 1930. aastatel.
Lümandu vald

Lümandu vald (saksa keeles Limmat) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1891 ja siis liideti see vald Vaimõisa vallaga.
Zermelo aksiomaatika

Zermelo aksiomaatika on hulgateooria aksiomaatika, mille esitas Ernst Zermelo 1908. aastal. Sellega pani Zermelo aluse aksiomaatilisele hulgateooriale.
Zoltan Sarosy

Zoltan Sarosy (sünninimi Sárosy Zoltán; 23. august 1906 Budapest – 19. juuni 2017 Toronto) oli Ungari päritolu Kanada maletaja.
Sarosy õppis oma sõnade järgi malet mängima 10-aastaselt. Ta nägi pargis poisse malet mängimas ning hakkas ka ise parkides maletamas käima. Ta jätkas maletamist koolis ja Viini ülikoolis, kus ta kaubandust õppis. Pärast ülikooli lõpetamist tuli ta tagasi Ungarisse ja jätkas maleturniiridel osalemist. 1928–1933 elas ta Pécsis. Ta võitis turniiri Nagykanizsas (1929), Pécsis (1932) ja Budapestis (1934). 1943 võitis ta Ungari meistritiitli. Pärast Teist maailmasõda suundus ta Saksamaa põgenikelaagrist Alsace'i ja 1950. aastal Kanadasse.
Ta tuli 4 korda Kanada meistriks kirimales (1967, 1969, 1972, 1981).
Tema naine ja tütar jäid pärast emigreerumist Ungarisse. Tema teine abikaasa oli eestlane Hella Mällo (1930–1998).
Ta mängis aktiivselt malet veel 108-aastaselt.