Kätlin Kaldmaa

Kätlin Kaldmaa (sündinud 30. augustil 1970) on vabakutseline Eesti kirjanik, luuletaja, tõlkija ja kirjanduskriitik. 
Alates 2010. aastast on Kaldmaa Eesti PENi president. 2016. aastal valiti ta PEN Internationali välissekretäriks.

Elu ja looming

Kätlin Kaldmaa sündis zootehnikute perre. Kasvas üles Voorel, Jõgevamaal, neljalapselise pere teise lapsena. Raamatutel on olnud oluline roll juba lapsepõlvest saati, mil nende lugemine ja kirjutamine kujunes Kaldmaa lemmiktegevuseks. 18. aastaselt kolis Tartusse, kus õppis eesti filoloogiat Tartu Ülikoolis. Hiljem Tallinnas lõpetas Tallinna Ülikooli inglise filoloogia erialal. 1999–2006 a. töötas Kaldmaa tegevjuhina teletõlkeettevõttes SDI Media Estonia. 2006–2010 töötas Eesti Päevalehes kultuuritoimetuse juhataja, kirjanduslisa Arkaadia toimetaja ja kirjastajana. Aastatel 2009–2011 tegutses raamatuajakirja Lugu peatoimetajana. Eesti PENi taasasutamisel 3. veebruaril 2010 valiti ta selle juhatuse liikmeks ning sellest saadik on ta Eesti PENi president. Aastatel 2010–2016 töötas ta Eesti Lastekirjanduse Keskuses välissuhete juhina. Alates 2016. aastast tegutseb vabakutselise kirjaniku ja tõlkijana. Ta on kirjandusürituste korraldaja ning esineja, nii Eestis kui ka välismaal. 28. septembril 2016 valiti ta PEN Internationali 82. kongressil Ourenses PEN Internationali välissekretäriks[3].
Kaldmaal on ilmunud luulekogusid, lasteraamatuid, proosateoseid ja hulganisti muid kirjutisi, muu hulgas ka koos Anni Kalmuga koostatud 5. ja 6. klassi kirjanduse õpikud ja töövihikud. Tema loomingu läbivateks tunnusteks on maagiline realism, mängud keele ja vormiga, ning terav, kriitiline inimeseks olemise erinevate tahkude uurimine. Ta lahkab julgelt ja ausalt teemasid nagu surm, valu, armastus, üleskasvamine ja perekond. Mitmete teoste puhul on tajutav sotsiaalkriitiline aspekt ja feministlik mõõde. Luule ja proosa ei ole Kaldmaa teostes rangelt eristatud žanrid, vaid üksteist toetavad ja läbipõimunud kirjutamis- ja mõtteviisid. Kaldmaa on öelnud, et tema luuletused sünnivad tihti mõtetest, mis jäävad teda närima, mõtetest, mis otsivad vormi ja võimalust saada väljendatuks sõnas. 
Kirjandusmaailmas alustas tõlkijana, olles võõrkeeltes valdavalt iseõppija. Kaldmaa jaoks on tõlkimine ning teiste tõlkijatega koos töötamine inspireeriv tegevus, ning parim loomingulise kirjutamise treening. Ta on eesti keelde tõlkinud üle 70 teose inglise, soome ja hispaania keelest. Tema enda luulet on tõlgitud paljudesse keeltesse: araabia, jaapani, korea, läti, islandi ja galeegi keelde. Sealjuures on Kaldmaa „Lugu Keegi Eikellegitütre isast" esimene eesti lasteraamat, mis on tõlgitud islandi keelde, ning ühtlasi esimene raamat, mis tõlgiti otse eesti keelest islandi keelde .  
Luuledebüüdi tegi pseudonüümi Kätlin Kätlin all koos teiste noorte autoritega 1996. aastal. Esimene proosateos oli 2010. aastal ilmunud lasteraamat “Neli last ja Murka”, enne seda kirjutas peamiselt novelle. Raamat põhineb osaliselt lapsepõlvemälestustel. Nõukogude ajal kolhoosis üleskasvamise kogemus on jõudnud ka teistesse teostesse, näiteks lasteraamatusse “Halb tüdruk on jumala hea olla” ning autobiograafilisse teosesse “Kaks armastuslugu”.  
Esikromaan “Islandil ei ole liblikaid” on lugu ühe Islandi rannaküla perekonna naiste elust 20. sajandi jooksul. Romaan moodustab kontseptuaalse terviku luulekogu “Armastuse geograafia” ja lasteraamatuga „Lugu Keegi Eikellegitütre isast". Kõik kolm on inspireeritud Islandist ja osaliselt seal ka kirjutatud. 
Kaldmaa on kirjanik, kes pöörab tähelepanu teksti visuaalsele vormile. Tema raamatutes on sageli teksti sisu ja välimus omavahel tihedalt seotud, moodustades tähendusliku terviku. Koostöös illustraatorite ja disaineritega on Kaldmaa teosed kujunduslikult läbimõeldud, üheks sagedaseks koostööpartneriks on tunnustatud kujundaja Angelika Schneider, kes on kujundanud näiteks “Halb tüdruk on jumala hea olla”, “Väike terav nuga” ja “Islandil ei ole liblikaid”. Viimane tunnistati 2013. aastal üheks 25-st kauneimast Eesti raamatust, “Väike terav nuga” aastal 2014. Mai Greppi kujundatud ja Marge Nelgi illustreeritud “Lugu keegi eikellegitütre isast” sai sama tunnustuse osaks aastal 2012. 

Tunnustused

2012. aastal pälvis Friedebert Tuglase novelliauhinna novelli "Kui poisid tulid" (Looming 2011, nr 12, lk 1666–70) eest. Novell võitis žürii südamed oma värskuse, intensiivsuse ja omanäolisusega. Proosa ja luule vahelisel piiril mänglevat teksti võiks pidada ka proosaluuletuseks, mida iseloomustab haarav positiivsus ja helgus, maisus ja müütlisus.
Neli korda on Kaldmaa olnud Kirjanduse sihtkapitali aastaauhindade nominent: 2016. aastal lasteraamatuga “Halb tüdruk on jumala hea olla”, 2014 novellikogumikuga "Väike terav nuga", 2013 romaaniga „Islandil ei ole liblikaid“ ja 2012 luulekoguga „Armastuse tähestik“. Lasteraamatud „Lugu Keegi Eikellegitütre isast" ja „Halb tüdruk on jumala hea olla“ on pälvinud Lastekaitse Liidu Hea lasteraamatu" auhinna.
Lasteraamat “Halb tüdruk on jumala hea olla” kanti 2017. aastal Rahvusvahelise Noorteraamatukogu Internationale Jugendbibliothek The White Ravens 2017 kataloogi. Rahvusvahelise Noorteraamatukogu eesmärgiks on edendada kõrgetasemelist laste ja noortekirjandust ning The White Ravens kataloogi valitakse igal aastal erialaekspertide poolt viimase aasta jooksul üle maailma välja antud laste ja noorte kirjanduse hulgast inspireerivad, julged, trendeloovad ja kvaliteetsed teosed, nii keele, sisu kui ka kunstiväärtuse poolest.

Luule

„Larii-laree” (Eesti Raamat 1996) 
„Üks pole ühtegi/One is none” (eesti, inglise, vene ja soome keeles, Positive Projects 2008)
„Nägemata ilmad” (eesti ja inglise keeles, NyNorden 2009)
„Armastuse tähestik” (eesti ja inglise keeles, NyNorden 2012)

Proosa

„Islandil ei ole liblikaid“ (romaan, Ajakirjade Kirjastus 2013)
„Väike terav nuga“ (novellikogu, Tuum 2014)

Lasteraamatud

„Neli last ja Murka” (Hermes 2010)
„Lugu Keegi Eikellegitütre isast" (Ajakirjade Kirjastus 2012)
„Halb tüdruk on jumala hea olla“ (Varrak 2016)

Esseed

„Kolmteist Eesti kirja“ (kogumik; Eda Ahi, Kärt Hellerma, Kätlin Kaldmaa jt, Kultuurileht 2016)

Autobiograafilised teosed

„Õnn on otsuse küsimus“ (Ajakirjade Kirjastus 2013)
"Kaks armastuslugu" (koos Hanneleele Kaldmaaga, Petrone Print 2017)

Teosed ilmumisaasta kaupa

1996 
„Larii-laree” (luule, Eesti Raamat) 
2008 
„Üks pole ühtegi/One is none” (luule, eesti, inglise, vene ja soome keeles, Positive Projects)
2009
„Nägemata ilmad” (luule, eesti ja inglise keeles, NyNorden)
2010
„Neli last ja Murka” (lasteraamat, Hermes)
2012
„Armastuse tähestik” (luule, eesti ja inglise keeles, NyNorden)
„Lugu Keegi Eikellegitütre isast" (lasteraamat, Ajakirjade Kirjastus)
2013
„Islandil ei ole liblikaid“ (romaan, Ajakirjade Kirjastus)
„Õnn on otsuse küsimus“ (autobiograafiline teos, Ajakirjade Kirjastus)
2014
„Väike terav nuga“ (novellikogu, Tuum)
2016
„Halb tüdruk on jumala hea olla“ (lasteraamat, Varrak)
„Kolmteist Eesti kirja“ (kogumik; Eda Ahi, Kärt Hellerma, Kätlin Kaldmaa jt, Kultuurileht)
2017
"Kaks armastuslugu" (autobiograafiline teos, koos Hanneleele Kaldmaaga, Petrone Print)

Isiklikku

Kätlin Kaldmaa tütar Hanneleele Kaldmaa kirjutab, luuletab ja tõlgib.