google/wiki40b huggingface dataset:
Soojusmasin

Ajalugu

18. sajandi lõpus, kui arenev tööstus hakkas nõudma suurel hulgal mehaanilist energiat, leiutati paljudes vee- ja tuuleenergiat mitte omavates kohtades auru jõul töötavaid seadmeid. Need nn. atmosfäärimasinad koosnesid tavaliselt silindrist, milles keeva vee aur tõstis üles raske kolvi. Kolvi jõudmisel silindri külgseinas oleva avani väljus aur atmosfääri ning kolb langes alla. Sellised masinad tulid edukalt toime vee pumpamise või raskuste tõstmisega, kuid ei suutnud anda tööstusmasinatele vajalikku stabiilse kiirusega pöörlemist. Probleemi lahendas James Watt 1788. aastal, leiutades tänaseni kasutusel oleva aurumasina.

Tööpõhimõte

Soojusmasinas olev aine (vesi, õhk jne) saab soojust kõrgema temperatuuriga reservuaarist, teeb kasulikku tööd ning annab tagasi algolekusse minnes soojust välja. Lühidalt öeldes on soojusmasin seade, mis muudab soojusenergia mehaaniliseks tööks. 
Masina tööks vajalikku soojust võib saada kütuste põletamisel, päikese- või tuumaenergiast, vulkaanilistes piirkondades kasutatakse ka Maa-sisest (geotermilist) soojust. Mehaaniline töö tehakse gaaside paisumisel; et aga masin töötaks pidevalt, tuleb paisunud gaas uuesti algolekusse kokku suruda. Kuidas seda teha nii, et masin töötaks stabiilselt ja ökonoomselt, on tänaseni üks tähtsamaid tehnoloogilisi probleeme. 95% tänapäeva energeetikast põhineb soojusmasinatel.

Aurumasin

Üks näide soojusmasinast on aurumasin. Tänapäeval elektrijaamades kasutatavates aurumasinates soojendatakse vedelas olekus vesi mitmesaja atmosfääri suuruse rõhu all, kuni see umbes 500 °C juures aurustub. Paisumisel surub veeaur vastu turbiini labasid, tehes tööd ning väljub siis palju madalamal temperatuuril. Seejärel jahutatakse veeauru veelgi (võetakse soojust ära), millega viiakse ta tagasi algolekusse. Kondenseerunud vesi pumbatakse tagasi boilerisse ning tsükkel algab jälle otsast peale.

Termodünaamika printsiibid

Klassikaline (Newtoni seadustel põhinev) termodünaamika lähtub kolmest aluspostulaadist, mida nimetatakse termodünaamika printsiipideks ja nummerdatakse nagu Newtoni seaduseidki - esimesest kolmandani. Nagu mehaanika liikumisintegraalid, kujutavad ka termodünaamika printsiibid loodusseadustest tulenevaid tehnoloogilisi piiranguid.

Termodünaamika I printsiip

Kujutab endast energia jäävuse seaduse kirjapanekut: Gaasile antav soojushulk on võrdne siseenergia juurdekasvu ning paisumisel tehtava töö summaga.

Termodünaamika II printsiip

Kasulik töö tekib ringprotsessil siis, kui kokkusurumine toimub madalamal rõhul, kui paisumine. Et väiksem rõhk antud ruumala juures tähendab madalamat temperatuuri, tuleb töötavat gaasi enne kokkusurumist jahutada, pärast kokkusurumist aga soojendada. Pole võimalik ehitada masinat, mis muudaks temale antud soojuse täielikult tööks.

Termodünaamika III printsiip

Absoluutne nullpunkt vastab keha väikseimale siseenergiale ja on termodünaamilise temperatuuriskaala alguspunkt. Absoluutne nullpunkt on põhimõtteliselt saavutamatu, ehkki talle saab jõuda kui tahes lähedale.
Švitrigaila

Švitrigaila (poola keeles Świdrygiełło; u 1370 – 10. veebruar 1452) oli Leedu suurvürst 1430–1432.
Tema isa oli Algirdas ja ema Tveri Juliana. Ema ristis ta õigeusu kirikus. Kui ta oli 11-aastane, pöörati ta koos venna Jogailaga Krakówis roomakatoliku usku. Ristinime Lev asemele sai ta Bolesław.
Švitrigaila oli aastatel 1392–1393, 1430–1436 Viciebski, 1400–1402 Podoolia, 1404–1408, 1420–1438 Novgorod-Siverski, 1419–1430 Tšernigivi vürst, 1430–1432 Leedu suurvürst ja 1437–1452 Volõõnia valitseja.
Suurema osa elust võitles ta võimu pärast oma onu (Kęstutise, kes oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst 1381–1382 ja Algirdase kaasvalitseja 1345–1377) poegade Vytautase ja Zygimantasega.
Kahrunukk

Kahrunukk (ka Kakrunukk, Kakru nukk) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Neeme koordinaadid on 58° 20′ N, 21° 49′ E.
Pavia

Ajalugu

Vana-Rooma ajal oli Pavia nimi Ticinum (Ticino jõe järgi).
Pavia oli aastast 572 langobardide pealinn. Aastal 774 vallutas linna Karl Suur. 
Pavia San Michele kirikus said kuulsa Lombardia raudse krooni pähe 9.–12. sajandi Itaalia kuningad. Seal krooniti ka Karl Suur (langobardide kuningaks; 774) ja Friedrich Barbarossa (1155). Oma tähtsuse säilitas Pavia ka siis, kui 1359 sai pealinnaks Milano.
Aastal 1359 läks ta Viscontide võimu alla. 
Pavia lahingus (1525) lõi Saksa-Rooma keisri Karl V armee Prantsusmaa kuninga François I väge. François I langes vangi ja pidi Madridi rahu põhjal (1526) oma Itaalia-valdustest loobuma.
Aastast 1540 kuulus Pavia Hispaaniale, aastast 1714 Austriale ja aastast 1859 Piemontele.

Pavia tornid

Keskaegset Paviat tunti kui "saja torni linna". Mõned neist tornidest on siiani vanas linnasüdames säilinud; üks uhkeimaid neist, Torre Civica, kukkus 1989. aastal ootamatult kokku.

Kultuur

Pavia ülikool (asutatud 1361) on üks Euroopa vanemaid ja auväärsemaid ülikoole. Praegu tegutseb see mitmesse klassitsistlikku õue avanevates hoonetes Strada Nuova ääres.
Pavias on sündinud esimene Canterbury peapiiskop Lanfranc (1005).

Köök

Pavia köögi tuntuimad road on zuppa pavese ja Certosa di Pavia munkade looming risotto alla certosina. Pavias nagu kogu Lombardias eelistatakse riisitoite pastale.
Aino Paju

Aino Paju (sünninimi Aino Roop; 7. september 1935 Kaalepi, Järvamaa – 4. jaanuar 1997 Lääne-Virumaa) oli eesti kultuuritegelane.
Ta õppis Seidla algkoolis. 1955. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. Seejärel lõpetas Viljandi Kultuurharidustöö Kooli. 1971. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala, 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia eriala.
Aastatel 1959–1966 oli ta Järva-Madise kultuurimaja juhataja, 1966–1970 Haljala kultuurimaja kunstiline juht, 1970–1990 kultuurimaja direktor.

Ta juhatas Haljala kultuurimajas ka näiteringi, deklamaatorite ringi ja naisteklubi.
Suur kanjon

Suur kanjon (inglise keeles Grand Canyon) on Colorado jõe uuristatud kanjon Arizona osariigis Ameerika Ühendriikides.
Kanjon on 446 km pikk, kuni 29 km lai ja kuni 1857 meetrit sügav.
Mõned aspektid kanjoni ajaloos on geoloogide seas vaidluse all, kuid mitmed hiljutised uuringud toetavad seisukohta, et Colorado jõgi rajas oma voolusängi sellesse piirkonda 5-6 miljonit aastat tagasi. Sellest ajast alates on jõgi koos oma lisajõgedega uuristanud sängi sügavamaks ja ka laiemaks, paljastades Colorado platoo geoloogilise ajaloo.
Tuhandeid aastaid on kanjoni alal elanud Põhja-Ameerika indiaanlased. Esimese eurooplasena külastas Suurt kanjonit 1540. aastal hispaania konkistadoor García López de Cárdenas.
Tänapäeval hõlmavad kanjoni rahvuspark ja teised kaitsealad. Suur kanjon on populaarne turismisihtkoht, rahvusparki külastab igal aastal viis miljonit inimest.
Toomas

Mainimine Piiblis

Toomast mainitakse kõigis neljas Uue Testamendi apostlite nimekirjas. Esimeses kolmes evangeeliumis mainitakse teda tölner Matteuse kõrval (Mt 10:3, Mk 3:18, Lk 6:15). Apostlite tegude raamatus mainitakse teda kõrvuti Filippusega (Ap 1:13). Peamiselt Johannese evangeeliumis leidub andmeid tema isiksuse kohta.

Toomas kui kahtleja

Sellest kirjakohast pärineb ka väljend "uskmatu Toomas".

"Lähme meiegi, et temaga koos surra!"

Kui Jeesus ühel oma elu kriitilistest silmapilkudest otsustas minna Betaaniasse, et Laatsarust surnuist üles äratada, seadis ta end ohtu, sest nõnda lähenes ta Jeruusalemmale (Mk 10:32).    Siis ütles Toomas teistele jüngritele: "Lähme meiegi, et temaga koos surra!" (Jh 11:16).

Toomas kahtleb Maarja taevasseminekus

Legendi järgi oli Toomas ka ainus apostel, kes ei viibinud Maarja taevassemineku juures. Toomas kahtles selles sündmuses. Sellepärast ilmus Maarja talle ning andis oma vöö (püha vöö) tõendina ihulikust taevasseminekust.  Baroki ajastul oli Maarja püha vööga üks kristliku kunsti lemmikmotiive.
Siiri Pärkson

Siiri Pärkson (sündinud 16. juunil 1979 Tartus) on eesti kirjanik ja arvutilingvist.
Ta on pärit kolmelapselisest perekonnast, lõpetas 1998. aastal Tartu Tamme Gümnaasiumi. Seejärel õppis eesti keelt, arvutilingvistikat, teatriteadust ja kirjandust Tartu Ülikoolis, kus omandas 2005. aastal bakalaureuse kraadi eesti kirjanduse erialal (juhendaja Aare Pilv). Magistriõppes õppis arvutilingvistikat, kus omandas humanitaarteaduse (arvutilingvistika) magistri kraadi 2007. aastal tööga „Üleküsimine, ümbersõnastamine ja mittemõistmine telefonivestlustes: eesti infodialoogide analüüs“ (juhendaja prof. Mare Koit). Doktorikraadi kaitses 2016. aastal tööga „Dialoogist dialoogsüsteemini: partneri algatatud parandused“ üldkeeleteaduse erialal (juhendajad prof. Renate Pajusalu, prof. Mare Koit).
Ta on end täiendanud Göteborgi Ülikoolis Rootsis (2006), Peterburi Riiklikus Ülikoolis Venemaal (2008), Praha Ülikoolis Tšehhis (2008) ja Bordeaux Ülikoolis Prantsusmaal (2009).
Ta on läbinud Duke'i Ülikooli (2013) ja Michigani Ülikooli (2014) juures veebikursuseid.
Oma teadustöös on ta uurinud infodialooge ning rakendanud Võlur Ozi meetodit.
Alates 2003. aastast on ta Eesti Kirjanduse Seltsi eluaegne liige. 
2016. aastast töötab ta Eesti Kirjandusmuuseumi IT-valdkonna juhina.

Looming

Ta on 35 Vikipeedia artikli autor.
Avaldanud vähemalt ühe raamatu varjunime all.
Klovainiai

Ajalugu

Sealset mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandil, alevit aga XVII sajandi alguses. Aastal 1621 ehitati sinna esimene kirik, mille juures hakkas aastal 1627 tegutsema kihelkonnakool.
Aastal 1784 läks Klovainiai Karpiste perekonna valdusse. Aastal 1808 vabastas Ignotas Karpis oma testamendis sealsed elanikud pärisorjusest.
Aastast 1840 on teada, et Klovainiais asuvad pruulikoda ja vesiveski. Aastal 1880 laastas alevit tulekahju.
Teise maailmasõja ajal hävitasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Pärast sõda tegutsesid alevi lähistel Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Klovainiai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1969 hakati seal dolomiiti kaevandama.
Uninet

Uninet (ärinimedega AS Nösper, AS Uninet ja Unineti Andmeside AS) oli üks esimesi ja suuremaid andmesideteenust pakkuvaid ettevõtteid 1990. aastate Eestis. 
Ettevõtte asutasid 7. novembril 1994 Taavi Talvik, Andres Bauman ja Taivi Tõniste. Ettevõtte eesmärgiks oli pakkuda interneti- ja e-posti teenust kohalikele ettevõtetele.
Taavi Talvik on rääkinud, et idee Unineti loomiseks sündis tema Valitsussides töötamise ajal, mil paljud ettevõtted esitasid päringuid veebiühenduse loomiseks. Valitsusside poleks riigiasutusena sellega tegeleda saanud. Lõpuks ütles ettevõtte teine asutaja Andres Bauman: "Davai, teeme siis ära. Mingid tahtjad on olemas, teeme neile ühendused ära ja hakkame arveid kirjutama." Ettevõtte käivitamiseks osteti
1200 krooniga riiulifirma.
Uninet oli AS EsData järel teine oma kommertsvälisliiniga Eesti internetiteenuse pakkuja. Ettevõte avas välisliini 1996. aasta jaanuari alguses ja seda hakkas kasutama suur osa Tallinna äriettevõtetest, kes seni olid kasutanud EENeti akadeemilist välisliini. Välisühendus oli Global Sprintlinki võrguga, läbilaskevõime oli 1996. aasta alguses 128 kbit/s, hiljem 256 kbit/s.
1997. aastal ostis Elisa Corporationile kuuluv Soome ettevõte OY Finnet International AB 60% suuruse osaluse Unineti Andmeside AS-is ja ettevõtte peadirektoriks sai Markus Olavi Nisula.
Uninet alustas esimesena Eestis ADSL-püsiühenduse pakkumist. Ettevõte tuli teenusega turule 2001. aasta juuni alguses ja müüs esimesel kuul üle 75 ADSL-ühenduse. Unineti ADSL-võrk kattis alguses vaid osa Tallinnast, teenuse kuutasu oli 1000 krooni pluss käibemaks. 2002. aasta septembris oli ettevõttel enam kui 700 ADSL-klienti, kellest 87% olid ärikliendid.
Aastal 2001 lisandusid Unineti tegevusvaldkondade hulka telefoniteenused.
Aastal 2005 moodustati ettevõtete Unineti Andmeside AS ja Elisa Andmesideteenused AS liitmise teel ettevõte Elisa Eesti AS.
Jakuudi oblast

Jakuudi oblast (vene keeles Якутская область) oli haldusüksus Venemaa keisririigis ja Vene SFNV-s.
Oblast eksisteeris aastatel 1783–1920 põlistel Jakuutia aladel. Oblasti halduskeskus oli Jakutsk.
1638. aastal moodustati Jakuudi maakond. 1731. aastal eraldusid Jakuudi maakonnast Kamtšatka ja Ohhoota krai. 1775. aastal kujundati Jakuudi maakond ümber Jakuudi provintsiks, 1783. aastal muudeti provints Jakuudi oblastiks Irkutski kubermangu koosseisus.
1852. aastal sai Jakuutia kubermanguõigustega iseseisva oblasti staatuse. Oblast koosnes viiest ringkonnast.
1920. aasta aprillis muudeti Jakuudi oblast Irkutski kubermangu erirajooniks, sama aasta septembris iseseisvaks Jakuudi kubermanguks.

Haldusjaotus

Oblast koosnes maakondadest. Linnu oli oblastis 5: Jakutsk, Oljokminsk, Viljuisk, Verhojansk ja Srednekolõmsk.
Väga visa hing

Sisu

Agent WD-40 Dick Steele lahkub ametist peale seda, kui ta naine operatsioonil hukkus. 15 aastat peale juhtunut, otsitakse ta üles ja kutsutakse tagasi teenistusse, kui selgub, et Steele´i vana vaenlane Rancor, kelle vastu korraldatud operatsioonil hukkus ta naine, on elus ja vajab oma maailmavalitsemisplaanide teoks saamiseks, vaid üht mikrokiipi. Steele, otsustab teenistusse naasta, et Rancoriga arved lõplikult õiendada.
Kristjan Sarv

Kristjan Sarv (sündinud 21. detsembril 1979 Tartus) on eesti näitleja.
Ta õppis näitlemist Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias aastatel 2000–2004, 21. lennus.
2005–2008 töötas ta NO-teatris.
Turboventilaatormootor

Turboventilaatormootor on kahekontuurne turboreaktiivmootor, mille enamiku tõmbejõust (kaasaegsetes mootorites kuni 85%) annab gaasiturbiiniga käitatav ventilaator.
Turboventilaatormootori (turbofan) kütusekulu ja müratase on sama tõmbe juures tavalisest reaktiivmootorist (ühekontuursest) palju väiksem. Turboventilaatormootoritega tsiviillennukite kiirus piirdub  mitte üle Mach 0,7 kuni 0,9.
Varras

Post

Tugevusõpetuses nimetatakse vertikaalset varrast, mis on koormatud teljesihiliste jõududega postiks.
Logan Couture

Logan Couture (sündinud 28. märtsil 1989 Guelphis, Ontarios) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. Ta mängib NHL-i klubis San Jose Sharks. Ta on klubi meeskonna asekapten.
Couture alustas karjääri Ontario provintsi noorteklubides. Alates 2005. aastast mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Ottawa 67's.
2007. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Sharksi poolt üheksanda valikuna. Hooajal 2008–09 liitus ta Sharksi noorteklubiga Worcester Sharks, mis mängib American Hockey League'is.
NHL-is tegi ta Sharksi meeskonnas debüüdi 25. oktoobril 2009 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Alates samast hooajast on ta kuulunud klubi meeskonna põhikoosseisu. 2012. aastal toimunud NHL-i tööseisaku tõttu mängis ta mõnda aega Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC.
Hooajal 2011–12 valiti ta NHL-i tähtede mängule.
Hooajal 2015–16 tuli Sharks Läänekonverentsi võitjaks ja jõudis Stanley karika finaalmängule, kus kaotati Pittsburgh Penguinsile koguskooriga 2:4. Stanley karika väljalangemismängudes viskas Couture 10 väravat ja andis 20 väravsöötu. Kokku kogus ta 30 punkti, olles sellega ülekaalukalt väljalangemismängude parim mängija.
2018. aasta juulis pikendas ta Sharksiga lepingut kaheksa aasta võrra.
Lycodonomorphus bicolor

Levila

Seda maoliiki võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Rwandas, Tansaanias ja Sambias.
Finntroll

Finntroll on Soome-Rootsi folk metal'i ansambel. Ansambli esitused või laulud sisaldavad elemente pagan metal'ist ja soome tantsumuusikast: humppa'st.
Ansambel asutati 1997.
Gennadi Gerodnik

Gennadi Gerodnik (2. veebruar 1911 – 15. veebruar 2000) oli Eesti kirjanik, publitsist, õpetaja ning koolijuht.
Ta lõpetas 1939. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. Alates 1961. aastast oli ta kutseline kirjanik. Ta kirjutas vene keeles.
Aastatel 1947–1961 oli ta Valga 2. Keskkooli direktor ja matemaatikaõpetaja.
Tiina Nõges

Tiina Nõges (sündinud 24. mail 1957 Viljandis) on eesti hüdrobioloog.

Elukäik ja teadustöö

Aastal 1981 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli mikrobioloogina. Samast aastast töötab ta Eesti maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses. Aastast 1990 vanemteadur. 
1989–1992 oli ta Tartu ülikooli taimefüsioloogia ja biokeemia kateedri assistent, 1992–1993 Zooloogia ja Hüdrobioloogia Instituudi lektor, 1993–2001 dotsent, 2001–2003 erakorraline vanemteadur. Aastail 2009–2012 oli ta Eesti Maaülikooli uurija-professor, alates 2013. aastast on ta samas hüdrobioloogia korraline professor.
Aastal 1989 kaitses ta bioloogiakandidaadi töö ökoloogia erialal.
Aastast 2001 on ta Eesti-Vene piiriveekogude seire ja teadusuuringute töörühma ekspert. 
Ta on uurinud planktonorganismide ökoloogiat ja produktiivsust. Samuti on ta osa võtnud järvede taastamise ja majandamise küsimustes. Ta on osalenud mitme välisriigi järve uurimisekspeditsioonil.
Vanem (Paolini)

"Vanem" on Christopher Paolini romaanisarja "Pärand" teine osa, raamatu "Eragon" järg. Sellele järgnes kolmas osa "Brisingr".

Lugu

Eragon ja tema lohe Saphira on võitnud Farthen Dûris. Tänu neile võitsid vardjad ja päkapikud esimese suure lahingu Impeeriumi vastu. Kuid endiselt valitseb Impeeriumi õel kuningas Galbatorix, kes on hävitanud Ratsanikud ja on sihiks võtnud kogu Alagaësia alistamise.
Eragon rändab haldjate riiki Ellesmérasse, et võlukunstis ja mõõgavõitluses, Ratsanikule elutähtsates oskustes, veelgi vilunumaks saada. Ent kaos ja reetmine varitsevad igal sammul ja Eragon pole kindel, keda ta võib usaldada.
Samal ajal peab tema nõbu Roran koduses Carvahallis oma lahingut- lahingut, mis asetab nii tema kui Eragoni veel suuremasse ohtu.
Eestikeelse Hariduse Selts

Eestikeelse Hariduse Selts (lühend EHS) on Soomes Helsingis tegutsev haridusselts (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ja säilitada eesti kultuuri Soomes. EHS asutati 26. novembril 2007 Helsingis. EHS kuulub Soome Eesti-seltside Liitu (SVYL).
EHSi esinaine on Helja Kirber.
Alexander Beliavsky

Alexander Beliavsky (vene keeles Александр Генрихович Белявский Aleksandr Genrihhovitš Beljavski; ukraina keeles Олександр Генріхович Бєлявський Oleksandr Genrihhovõtš Beljavskõi; sloveeni keeles Alexander Henrikhovich Beliavsky; sündinud 17. detsembril 1953 Lvivis) on Sloveenia maletaja, maletreener ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1975), FIDE vanemtreener (2004). 
Beliavsky tuli 1973. aastal Teesside’is juunioride maailmameistriks.  Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 1975. aastal. Kaks aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on neljakordne NSV Liidu (1974, 1981, 1987, 1990) ja kahekordne Sloveenia (1996, 2011) malemeister. Sloveenias elab ta 1994. aastast.
Beliavsky mängis maailmameistrivõistlustel. 1982. aastal tsoonidevahelisel turniiril Moskvas sai ta 2. koha ja pääses 1983. aastal alanud pretendentide matšturniirile (8 osavõtjat). Ta kaotas veerandfinaalis Garri Kasparovile. 
1985. aastal tsoonidevahelisel turniiril Tunises sai Beliavsky 2. koha ja pääses 1985. aastal toimunud pretendentide turniirile (16 osavõtjat), kus ta jagas Boriss Spasskiga 6.–7. kohta. Tsoonidevahelistel turniiril 1987. aastal Szirakis jäi ta viiendaks.
1993. aastal mängis ta PCA maailmameistrivõistlustel Groningenis (54 osavõtjat), kus sai 22. koha.
Beliavsky mängis neljal FIDE maailmameistrivõistluste turniiril (nokautsüsteemis). Detsembris 1997 Groningenis sai ta turniiritabelis 6. asetuse. Ta võitis teises ringis Jan Timmanit ja 3. ringis Sergei Rublevskit, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Nigel Shortile. 1999. aastal Las Vegases  kaotas ta 3. ringis Nigel Shortile, 2000. aastal New Delhis  kaotas ta 3. ringis Bartłomiej Maciejale. Detsembris 2001 võitis Beliavsky Moskvas  avaringis Pentala Harikrishnat, kuid teisest ringist edasi ei pääsenud.
2002. aastal maailma karikaturniiril Hyderabadis (24 osavõtjat) võitis ta veerandfinaalis Sergei Rubljevskit, kuid poolfinaalis kaotas Rustam Qosimjonovile.
Beliavsky võitis Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1985, 1989), Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1983, 1989) ja maleolümpiatel neli kuldmedalit (1982, 1984, 1988, 1990). Ukraina võistkonna koosseisus võitis Beliavsky 1992. aastal Debrecenis Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel hõbemedali.

Maletreener

Beliavsky oli 1980. aastate lõpul oli Anatoli Karpovi  ja 1990. aastatel Garri Kasparovi treener. 2015. aastal oli ta Marija Muzõtšuki treener, kes tuli samal aastal naiste maailmameistriks.
Iskra (Eesti ajaleht)

Iskra (vene keeles Искра) oli aastatel 1986-1990  Tallinnas ilmunud Eesti NSV kommunistliku noorsooühingu ja pioneeriorganisatsiooni venekeelne häälekandja. Iskra oli põhiväljaande Säde venekeelne versioon. Leht ilmus sagedusega kaks korda nädalas.
3. lennuväedivisjon

Ajalugu

Divisjon moodustati Lasnamäe lennuväljal 1. juulil 1930 Lennuväerügemendi likvideerimise järel toimunud Õhukaitse ümberkorraldamise käigus. Üksus sai omale lennukeiks hiljuti Suurbritanniast ostetud Bristol Bulldogi hävituslennukid, lenduriteks samal aastal lennukooli lõpetanud noored lendurid. Salgaülemateks määrati nende instruktorid lennukooli päevilt. Lisaks hävituslennukeile olid divisjonis Avro Aviani treeninglennukid ning Armstrong Whitworth Siskini kahekohalised topeltjuhistega nn ülemineku hävituslennukid. Divisjon koosnes kolmest salgast, igas salgas neli Bristol Bulldogi hävituslennukit.
1932. aastal moodustati divisjoni juurde ka 4. salk, mis sai omale Hawker Harti kerged pommituslennukid. Samal aastal oli ostetud kaheksa seda tüüpi lennukit, neist neli olid ujukitel ning neid kasutas Üksik merelennusalk, ülejäänud neli sai 3. lennuväedivisjon. 1934. aastal läks 4. salk täies koosseisus Rakveres asunud 1. Lennuväedivisjoni.
1937. aastal müüdi kaheksa Bristol Bulldogi rahvusvahelisele relvaärimehele, kes need omakorda Hispaania Vabariigi valitsusele maha müüs. Kuigi kohe hakati otsima ka uut kaasaegsemat monoplaan-hävituslennukit, mida asemele hankida, ei õnnestunud kuni 1940. aastani ühtegi kätte saada.
1938. aastal moodustati divisjonis uuesti ka 4. salk, millel oli küll vaid üks lennuk - 2-mootoriline Avro Ansoni pommituslennuk, mida kasutati mitmemootoriliste lennukite meeskondade väljaõpetamiseks.
1939. aastal toimunud Õhukaitse koosseisude järjekordse ümberkorraldamise käigus kaotati kõigi lennuväedivisjonide nimetustest üksik ning nii hakkas ka Lasnamäel asunud üksus kandma nimetust 3. Lennuväedivisjon. Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Eric Dane

Eric Dane (sündinud 9. novembril 1972 San Franciscos) on USA näitleja. Ta mängis telefilmides 1990. ja 2000. aastatel ning sai tuntuks Mark Sloani rolliga "Grey anatoomias". Ta on mänginud filmides "Marley ja Mina" ning "Valentinipäev".
Charles Dunan

Charles Stanislas Dunan (22. november 1849 Nantes – 1931 Prantsusmaa) oli prantsuse filosoof.
Ta töötas oma isa vürtspoes, sõjaväeteenistuse ajal hakkas õppima filosoofiat. Pärast sõjaväeteenistust õppis Pariisi Ülikoolis. Ta tegi õpetajaeksami, kirjutas ladina keeles väitekirjad Zenoni neljast arutlusest ning ruumi ja aja mõistest ja sai sealt doktorikraadi. Õpetas Collège Stanislas's ja Collège Rollinis.  
Dunan oli mõjutatud Immanuel Kantist ja Georg Wilhelm Friedrich Hegeli kriitikast Kantile, kuid mitte Hegeli dialektikast. Dunan väitis, et filosoofia on paratamatult idealistlik, sest mõelda saab ainult ideede abil. Ta uskus, et asjad ja ideed on lõppkokkuvõttes lahutamatud. Pole tarvis ideed ja asja lahutada, tekitades pseudoprobleeme, mille lahendamiseks püütakse nende mõisteid kokku panna, vaid tulla tagasi Platoni ja Aristotelese juurde, kelle mõisted rõhutavad mõtlemise ja asjade seost. Ta lükkas tagasi positivismi, leides, et see tahab oma piiratud tegelikkusenõudega köndistada inimese hinge. Teda huvitasid peamiselt epistemoloogia ja filosoofia ajalugu. Ta püüdis näidata, kuidas filosoofia ajaloo kriitiline mõistmine viib loomulikul moel järgmiste sammudeni selle edenemises.
Just Knud Qvigstad (ansambel)

Just Knud Qvigstad oli Eestis 1988–1991 ja 2009 tegutsenud poprokkansambel, mis sai nime samanimelise Norra keeleteadlase ja folkloristi järgi.
1988–1991 mängis ansamblis kitarri Märten Kross. 2009. aastal tuli ansambel ajutiselt taas kokku, Raadio 2 salvestatud kontserdil esineti koosseisus: Arne Lauri (laul ja akustiline kitarr), Margus Alviste (basskitarr), Märten Kross (kitarr), Antti Kammiste (klahvpillid), Raul Ukareda (kitarr) ja Toomas Leemets (trummid).