google/wiki40b huggingface dataset:
Laevakapten

Laevakapten on laevajuht, (sõjalaevas nimetatakse komandöriks, väikelaevas ka kipriks), kes juhib laeva ja laevaperet ning vastutab laeva, lasti ja inimelude eest laeva pardal.

Ülesanded ja vastutus

Kapten on kõrgeim juhtiv isik laevas, kellel lasub ülim ning lõplik vastutus laevaoperatsioonide ohutu ja efektiivse teostamise eest vastavalt rahvusvahelistele, kohalikele ja lipuriigi nõuetele ning reederi juhistele. Laevaoperatsioonide aluseks on laevapere juhtimine navigeerimisel, lastioperatsioonide teostamisel, laeva hooldamisel ja teistel laeva kasutamise eesmärki täitvatel tegevustel. Laeva, sellel viibivat isikut või lasti ähvardava ohu korral, samuti laevapere liikme allumatuse või vastuhaku korral või muudel hädajuhtudel võib kapten ohu tõrjumiseks kasutada vajalikke sunnivahendeid. 
Kuna laev on selle riigi territoorium{lisa viide}}
, mille lipu all ta sõidab, siis on kapten ka riigivõimu esindaja oma laeval.

Kaptenite täpsustavaid nimetusi

Eesti keeles kasutatakse ka täpsustavaid laevakapteni nimetusi: merelaeva kapten, jahtkapten, reisilaeva kapten, kaugsõidukapten (kaugsõitude õigusega kapten), lähisõidukapten (lähisõitude õigusega kapten), sadamakapten (sadamajärelevalve ülem), metskapten (ilma erihariduseta laevajuht), kipper (väikese laeva juht, tihti ka omanik).

Kultuur

Vanasõna kaptenist: Jumal taevas, kapten laevas.
Lõbus Külaline

Lõbus Külaline : nalja- ja jutuleht noorele ja vanale oli huumoriajakiri, mis ilmus 1931–1932 aastatel Haapsalus. Ilmumissagedusega korra kuus. Väljaandjaks oli Paul Tamverk. Vastutav ja tegevtoimetaja Jakob Arnold Feldmann.
Liigvalla mõis

Liigvalla mõis (saksa keeles Löwenwolde, 18. sajandi L. A. Mellini kaardi järgi Lewald) oli mõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja valla territooriumile.
Mõisakeskus asus Liigvalla külas.

Ajalugu

Keskajal oli Liigvalla mõis Kärkna kloostri omanduses. 16. sajandi lõpus sai sellest rüütlimõis. Selleaegsete omanike Löwenwoldede järgi sai mõis ka oma saksakeelse nime. 18. sajandi lõpus kuulus mõis Rehbinderitele, kes lasid ehitada esindusliku härrastemaja.
Mõisa viimane omanik oli Nikolai von Schilling, kellelt mõis 1919. aastal võõrandati.

Mõisakompleks

Kunagise Liigvalla mõisa kahekorruseline hilisbarokne peahoone valmis 1797. aastal. Varangu mõisa härrastemajaga sarnaneva hoone projekteeris tõenäoliselt Tartu arhitekt Johann Heinrich Bartholomäus Walther.
Ümberehitatud kujul on säilinud ka mõned kõrvalhooned.
Kultuurimälestiste registris on Liigvalla mõisa peahoone registrinumbri 15713 all, park registrinumbri 15714 all ja piirdemüür registrinumbri 15715 all.
Moonika Parksepp

Moonika Parksepp  (endine nimi Batrakova; sündinud 23. novembril 1983) on Eesti munitsipaalametnik.
Ta lõpetas 2002. aastal Tartu Kivilinna Gümnaasiumi. 2007–2008 oli ta Õpilasmaleva nõukogus.
Ta töötab alates 2007. aastast Tallinna Linnakantseleis linnapea nõunikuna.
Alates 10. juunist 2003 kuulub ta Eesti Keskerakonda.
Taxkorgan

Ajalugu

Taxkorgan on pika ajalooga peatuspaik Siiditeel. Siin ristusid suured karavaniteed, mis viisid põhja Kaxgari, itta Kargilikki, läände Badahšani ja Vākhāni piirkonda ning edelasse Põhja-Pakistani.
Umbes 2000 aasta eest, Hani dünastia valitsemisajal, oli Taxkorgan Puli kuningriigi keskus. Hiljem sai selle nimeks Varshadeh. Osa uurijaid on arvanud, et Taxkorgan võib olla Ptolemaiose mainitud ja teistes varastes Siiditee kirjeldustes leiduv kivilinn, mis asus poolel teel Euroopast Hiinasse. Taxkorgan on veel olnud Pamiiri mägedes asunud Sarikoli kuningriigi ja Pärsia vasallriigi Qiepantuo pealinn.
Anu Põldar-Murss

Anu Põldar-Murss (23. jaanuar 1898 – 20. veebruar 1990; sünninimi Angelina Enson; aastatel 1920–1940 Angelina Pulst; 1940–1952 Anu Põldar) oli eesti näitleja.
Aastatel 1943–1964 oli ta Ugala teatri näitleja.

Isiklikku

Aastatel 1920–1933 oli ta abielus näitleja Hans Pulstiga. Aastatel 1952–1972 oli ta abielus näitleja Raido Murssiga.
Kergliiklus

Kergliiklus (inglise non-motorised transport modes) on liiklemine jalgsi, jalgrattaga, rulluiskudega, rulaga, ratastooliga, talvel ka suuskadega jne.
Kontrollpunkt

Kontrollpunkt (ingl k checkpoint, control) on orienteerumises, rogainis, seiklusspordis ja matkaspordis maastikul tähistatud koht, mida võistlejad peavad läbima. 
Kontrollpunkti tähisena kasutatakse enamasti rahvusvahelist orienteerumistähist, milleks on kolmnurkne püstprisma valge ja oranži külgtahuga (külgtahu mõõdud 30 x 30 cm). 
Kontrollpunktide läbimise tõendamiseks kasutatakse kas elektroonilist märkesüsteemi (Eestis ja mitmetes teistes Euroopa riikides on selleks peamiselt SportIdent) või tuleb kontrollpunktis asuva kompostriga teha märge kontrollkaardile.
Kontrollpunkti mõistet kasutatakse ka sõjanduses ja piirivalves, tähistades kohta, kus toimub läbipääsu kontroll.
Tenosünoviit

Tenosünoviit ehk kõõlusetupepõletik tekib, kui kõõlust ümbritsev sidekude ja sünoviaalkest muutuvad põletikuliseks. Kõõlused on tugevad mitteelastsed keelikud, mis ühendavad skeleti liikumises osalevaid lihaseid luudega.
Paljud kõõlused, eriti need, mis ületavad õla-, randme- ja hüppeliigeseid, on ümbritsetud kahekihilise lestmega (kõõlusetupp), mis vähendab kõõlusekahjustusi hõõrdumisel või surve korral.

Põletik

Kõõlusealuses paunas on spetsiaalne libestav aine (sünoviaalvedelik). See võimaldab kõõlusetupe sisemistel ja välimistel lestmetel libiseda üksteise peal - nii saab kõõlus vabalt liikuda.
Tenosünoviidi puhul takistab kõõlusetupepõletik vaba liikumist ning tupe sisemine ja välimine kiht hõõrduvad liikumisel, piirates liikumist ja tekitades valu.

Ülekoormuskahjustus

Korduvaid liigutusi teostavad töötajad, nagu klaviatuuriga tegelevad inimesed, kogevad mõnikord randmevalu. Tavaliselt ei ole tenosünoviidil kindlaid tunnuseid, kuid sümptomeid saab tihti leevendada töövõtete ja töökoha kerge ümbersättimisega.

Küsimused

Diagnoosi panemiseks küsitleb arst patsienti ka tema elustiili kohta, kas ta töötab klaviatuuriga või kas ta tegeleb tavapäratute treeningutega. Arst uurib ka patsiendi reumaatilisi probleeme. Vereanalüüsid selgitavad reumatoidartriidi olemasolu

Röntgen

Pikka aega kestnud tenosünoviidi korral on võimalik röntgeniülesvõttega tuvastada kaltsiumi ladestumist kõõlustes ja nende tuppedes.

Ravi

Tõsise tenosünoviidi sümptomeid võib leevendada külma kompressiga, samas kui krooniline põletik reageerib kuumale.

Puhkamine

Puhkamisel leevenduvad enamik tenosünoviidijuhtumeid. Raskematel juhtudel aitab haigusest mõjutatud kehapiirkonna lühiaegne puhkus lahase abil. Pärast ägeda perioodi möödumist peaks mõjutatud piirkonda treenima mitu korda päevas, et ei tekiks armkude, mis võib tekitada püsivat liikuvuse piiratust.

Ravimid

Abi võib saada analgeetikumidest ning mittesteroidsetest põletikuvastastest ravimitest. Paranemist saab kiirendada ka kortikosteroidstete preparaatide süstimisega kõõlusetuppe, kuid seda ainult eelneva infektsiooni puudumisel.
Reumatoidartriiti põdevatele patsientidele on suukaudsete ravimite kõrval vaja ka lokaalset ravi.
Infektsiooni korral on vajalik antibiootikumravi.

Kirurgiline ravi

Püsiva tenosünoviidi puhul on võimalik teostada väiksemaid operatsioone, et lõigata läbi haigusperioodil tekkinud kiudjas kude, vabastades kõõluse.
Messing

Valgevask ehk messing on vase ja tsingi sulam, milles on 5...45% tsinki.

Füüsikalised omadused

Messingi tihedus on sõltuvalt koostisest 8400–8700 kg/m³. 
Messing on paremini sepistatav kui pronks või tsink. Suhteliselt madala sulamistemperatuuri (olenevalt koostisest 900–940 °C) ja sulametalli voolamise omaduste tõttu on teda suhteliselt lihtne valada.
Messingi erisoojus on 0,377 kJ/kg/K.

Kasutus

Heade akustiliste omaduste tõttu kasutatakse messingit sageli puhkpillide valmistamiseks.
Alumiiniumilisand muudab messingi tugevamaks ja korrosioonikindlamaks. Alumiiniumilisandi korral moodustub messingi pinnale väga kasulik alumiiniumoksiidi Al₂O₃ kiht. See on nii õhuke, et on õigupoolest läbipaistev, ja kahjustuse korral paraneb iseenesest. Samamoodi mõjub tinalisand. Neid kaht metalli kasutatakse niinimetatud mereväemessingite koostises, mis on mõeldud kokku puutuma mereveega. Raud, alumiinium, räni ja mangaan muudavad messingi kulumis- ja purunemiskindlamaks.
Tänapäeval taaskasutatakse umbes 90% messingist. Messing ei magneetu ja sellepärast eraldatakse messingit vanametallist võimsate magnetite abil: ülejäänud vanametall jääb magneti külge, messing mitte.
Vasesisaldus muudab messingi antiseptikuks. Olenevalt tüübist ja kontsentratsioonist hukkuvad haigusetekitajad mõne minuti kuni mõne tunni jooksul, kui nad messingiga kokku puutuvad. Messingi antiseptilisi omadusi on tähele pandud juba sajandeid, aga laboratoorselt tõestati need 1983.
Cesare Lombroso

Cesare Lombroso (6. november 1835 Verona – 19. oktoober 1909 Granton) oli itaalia kriminoloog ja Itaalia kriminoloogia koolkonna rajaja. Lombroso eitas klassikalise kriminoloogia koolkonna teese, mis väitsid, et kriminaalsus on lihtsalt indiviidi omapära. Lombroso antropoloogilise kriminoloogia teooria kohaselt on kriminaalsus pärilik. Lombroso väitis, et kriminaalsusega kaasneb mõni füüsiline defekt - kriminaalidel esinevad "metsikud geenid" ja atavism.

Elulugu

Lombroso sündis jõukasse juudi perekonda. Tema isa oli Aronne Lombroso, kaupmees Veronast, ja ema Zeffora, pärit Torino lähedalt . Lombroso õppis kirjandust, lingvistikat ja arheoloogiat Padova, Viini ja Pariisi ülikoolides, kuid loobus ja alustas 1859 tööd sõjaväekirurgina. 1866. aastast alates oli ta Padova ülikoolis külalislektor, hiljem 1871. aastal töötas ta Pesaro vaimuhaigete varjupaigas. 1878. aastal sai temast Torinos kohtuekspertiisi ja hügieeni professor. Samal aastal kirjutas ta oma ühe olulisema teose "L'uomo delinquente" ("Kriminaalne inimene"). 1896. aastal sai temast psühhiaatriaprofessor ja 1906 kriminoloogiaprofessor. Lombroso suri 1909. aastal Inglismaal.

Atavismi teooria

Lombroso väitis, et kriminaale saab normaalsetest inimestest eristada füüsiliste anomaaliate järgi. Tema atavismi teooria järgi on kriminaalidel taandarenguid, mis muidu esinesid inimese eellastel ja ahvidel ning madalamatel primaatidel. Sellised "bioloogilised tagasihüpped" lähevad tsiviliseeritud ühiskonna nõudmistega vastuollu.
Aastatepikkuse lahkamiste ning kriminaalide, vaimuhaigete ja normaalsete inimeste antropomeetriliste uurimiste põhjal jõudis Lombroso järeldusele, et "sündinud kriminaali" saab normaalsest inimesest eristada lauge otsaesise, ebaproportsionaalselt suurte kõrvade, näo asümmeetria, eeslõugsuse, ebaproportsionaalselt pikkade käte, kolju asümmeetria ja teiste tunnuste järgi. Erinevatel kriminaalidel nagu varastel, vägistajatel ja mõrvaritel on erinev karakteristika. Lombroso väitis ka, et kriminaalidel on vähenenud valu ja puutetundlikkus, teravam nägemine, puudulik moraalitunnetus ja süütunne, edevus, impulsiivsus, kättemaksuhimulisus ja julmus ning neil on kriminaalne sõnavara ja rohked tätoveeringud.
Lombroso väitel esineb sündinud kriminaalide kõrval veel "kriminaloide" või juhukriminaale, kriminaale, kes sooritavad oma teod kirehoos, puuduliku moraaliga kriminaalid, samuti võivat kriminaalset käitumist põhjustada epilepsia. Oluline roll kriminaalsuse juures on geneetiliste ja keskkonna faktorite tasakaalul.
Lombroso uurimismeetodid olid kliinilised ja kirjeldavad, esmatähelepanuga kolju kujule ja mõõtmetele. Statistilisi võrdlusi kriminaalide ja normaalsete inimeste vahel ta ei teinud. Kuigi hiljem tunnistas ta ka psühholoogiliste ja sotsiaalsete faktorite võimalikkust kriminaalse käitumise kujunemisel, jäi ta kriminaalse antropomeetria juurde kindlaks.
Lombroso väiteid kontrollis võrdlevas uurimuses põhjalikult Waqaar Zamir 1913. aastal ja ei leidnud nendele statistiliselt usaldusväärset kinnitust.
TTÜ Arengufond

TTÜ Arengufond on Tallinna Tehnikaülikooliga (TTÜ) seotud fond, õiguslikult sihtasutus. Fondi eesmärk on "koguda ja vahendada toetusi Tallinna Tehnikaülikoolile ning kaasata Eesti ettevõtjaid koostöösse Tehnikaülikooliga".
Fond asutati 1998. See fond on samanimelise fondi (asutatud 1991) õigusjärglane.
Gretagrund

Gretagrund (sks Greta-Grund) on madal Liivi lahes Ruhnust kagus.
Paralepa ja Pullapä mets

Paralepa ja Pullapä mets on mereäärne kaitsealune puistu Läänemaal Haapsalu linna lääneservas ja Haapsalu linnas Nõmme külas. 
Kaitsealuse puistu pindala on 211 ha ja geograafilised koordinaadid on 58° 56′ 10″ N, 23° 30′ 24″ E. Ala läänepiiril voolab Ungru oja.
Paralepa ja Pullapä metsa keskkonnaregistri kood on KLO1200047.
Majauss

Majauss oli vanasti Eesti taludes peetav nastik, kes püüdis hiiri, kuid kelles austati ka surnud pereisa. Usuti, et majauss toob majale õnne ja kui majauss suri, oodati ka majale ja selle elanikele õnnetust.
Rossija (Moskva hotell)

Rossija (Гостиница «Россия») oli hotell Moskva kesklinnas, mis valmis aastatel 1964—1967 ajaloolise Zarjadje asumi kohale. See oli üks Euroopa suurimaid hotelle 3182 numbritoa ja 5300 voodikohaga. Hotell lammutati 2006–2007.
Hotell koosnes neljast 12-korruselisest ristkülikujuliselt paiknenud korpusest mõõtmetega 250 korda 150 meetrit.
25. veebruaril 1977 puhkes hotellis tulekahju, milles hukkus 42 inimest.
Kullamaa Püha Nikolai kogudus

Kullamaa (Silla) Püha Nikolai kogudus oli tegev Läänemaal Lääne-Nigula vallas Silla külas aastatel 1895–1957.

Ajalugu

Kullamaa (Silla) kogudus avati 27. mail 1895 eestlastest õigeusklikele. Jumalateenistusi peeti esialgselt üüritavas talumajas. Nurgakivi pandi kirikule 3. juunil 1907 ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopkonna ülempiiskop Agafangeli ja Läänemaa praosti poolt 14. juunil 1906 püha Imetegija Nikolause auks. Kullamaa Püha Nikolai koguduse esimeseks hingekarjaseks pühitseti Pärnumaal Tõstamaa vallas 1870. aastal sündinud Riia Vaimuliku Seminari kasvandik preester Aleksander Leets. Koguduse juures tegutses alates 1895. aastast kihelkonnakool, mis hiljem muudeti ministeeriumikooliks ning Vaikna abikool. Riikliku religioonipoliitika tulemusena soikus Kullamaa (Silla) Püha Nikolai koguduses teenistuste pidamine 1953. aastal ja kirik suleti 1957. aastal liikmete mujale siirdumise tõttu.
Perloja

Ajalugu

Küla kohal asub Xi sajandil rajatud muinasasula. Perloja on esimest korda mainitud aastal 1378. Toona asus seal üks Leedu suurvürstide losse. See oli üks tähtsamaid suurvürstide jahilosse, asulat läbis aga tähtis Vilniuse ja Hrodna vaheline tee. Aastal 1587 mainis seda Marburgi Wigand, kui ristisõdijad alevi hävitasid.
XV sajandi algul rajati sinna kirik. Aastal 1636 sai Perloja ka linnaõigused, õiguse omada turuplatsi ja pidada laata, samuti õigused seoses linna ümber kasvavate kuninglike metsadega.
Perloja kannatas Põhjasõja ajal, mil sealt läksid läbi nii Vene kui ka Rootsi väed. Hiljem kannatas linn katkuepideemia läbi, kus hukkusid peaaegu kõik sealsed elanikud. Aastal 1792 andis Stanisław II Perlojale Magdeburgi õigused ja vabalinna staatuse. Tsaarivõimud selle linnastaatust hiljem ei kinnitanud ja aastaks 1886 oli Perlojast saanud küla.
Jaanuariülestõusus hävis vana Leedu suurvürstide jahiloss, mida oli hiljem kasutatud sooraua tootmiseks. Kannatada sai ka Vytautase ajal püstitatud vana lehisepuust kirik, mis lammutati aastal 1905. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Пржелае.
13. novembril 1918 kuulutati alevis ja seda ümbritsevates külades välja Perloja vabariik, mille pealinnaks Perloja ka oli. Esimese maailmasõja järel jäi Perloja Leedu territooriumile.
Teise maailmasõja järel tegutsesid Perloja ümbruses leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid asulast 27 peret. Algselt oli Perloja kohaliku kolhoosi keskasulaks, hiljem moodustati sinna aga eksperimentaalmajand. See allus Akademijas asuvale Leedu Maaviljelusinstituudile ning seal õpetati noortele linnu- ja loomakasvatust.
Anelema kraav

Anelema kraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Anelema, Mõisaküla, Salu ja Tühjasma külas.
Kraavi pikkus on 3,4 km ning see suubub vasakult Enge jõkke (24 km suudmest). Kraavi valgala on 5,1 km².
Kraavi lähe (58° 37′ 56″ N, 24° 36′ 38″ E) ja suue (58° 39′ 9″ N, 24° 35′ 38″ E) on Tühjasma külas. Keskjooksul jääb kraavist läände ja edelasse Enge soo.
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Anelema kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1114500.
Malevkond

Malevkond on Kaitseliidu maleva maa-ala- ja haldusallüksus, mis koosneb kompaniidest või (ja) rühmadest.
Malevkonna liikmete põhjal koostatakse kooskõlas vajadusega maleva koondüksusse lahingallüksusi või sisekaitseallüksusi. Samuti korraldatakse malevkonnana spordi-, kultuuri-, väljaõppe- ja seltskonnaüritusi.
Malevkonda juhib malevkonna pealik.
Kaitseliidu põhikirja järgi võib malevkonna moodustada 300 tegevliikmest, selle peab kinnitama Kaitseliidu ülem maleva pealiku ettepanekul. Malevkondade piirid määrab kindlaks Kaitseliidu ülem, väiksemate üksuste piirid määrab kindlaks maleva pealik. Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne).
Enne Teist maailmasõda loeti malev sõjaväelise organisatsioonina vastavaks pataljonile.
Noorte kotkaste organisatsioonis on malevkonna suuruseks 100 liiget.
Middlesexi maakond (Massachusetts)

Middlesexi maakond (Middlesex County) on maakond USA-s Massachusettsi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°49' N, 71°39' W.
Maakonna halduskeskus on Cambridge ja Lowell.
Maakonna pindala on 2195 km². Veepindala on 62 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1 503 085. Aastal 2000 oli elanike arv 1 465 396.

Ajalugu

Middlesexi maakond moodustati 1643. aastal ja oli üks neljast esimest maakonnast Massachusettsis.
Täiskõrglahutus

Täiskõrglahutus (ingl Full HD) on HDTV-võimekusega tarbeelektroonika seadmetel (telerid, kuvarid, videoprojektorid, mängukonsoolid), mis töötlevad ja esitavad ekraanil videosignaali lahutusega 1920×1080 pikslit (2,07 Mpx). Sellise lahutusega seadmed kasutavad nii ülerealaotust (1080i) kui ka järjestlaotust (1080p). Graafilise märgise "Full HD" võttis esimesena (2007. aastal) oma toodetel kasutusele Sony.
Varasem logo HD ready (aastast 2005) näeb ette vähemalt 720-realise kõrglahutuse (720p).
Desodoreerimine

Desodoreerimine on haisu kõrvaldamine või maskeerimine õhus või vees.
Desodoreerimist kasutatakse nt kosmeetikas, kokanduses, taimeõlide rafineerimisel, kodumajapidamises.
Minnesundi raudteesild

Minnesundi raudteesild on Dovrebanenil asuv raudteesild Norras Akershusi maakonnas Eidsvolli vallas Minnesundis. Sild ületab Vorma jõe kohas, kus see Mjøsa järvest alguse saab. 
Seda silda arvatakse Vorma jõe ja Mjøsa järve piiriks.
Sild on tehtud terasest ja kivist. 
Sildeavasid on 12, suurim sildeava on 82 m. Kogupikkus on 362 m või 363 m.
Sild ehitati 1879 Eidsvolli ja Hamari vahelise raudtee Hedmarksbaneni osana ning avati 1879. 
Keskmine sildeava laiendati 1913. aastal 62 meetrilt 82 meetrile. Selleks tuli keskmisi sambaid nihutada. 
Aastal 1925 ehitati sild ümber kombineeritud maantee- ja raudteesillaks, millel on kummalgi pool raudteesilda üherajaline sõidutee. Aastal 1959 ehitati uus maanteesild (Minnesundi vana sild) ning 1965 lammutati raudteesilla maanteesosad. 
Praegu on sild kasutusel Dovrebaneni osana.
Riiklik teede, sildade ja teedega seotud kultuurimälestuste kaitseplaan (Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner) nägi ette Minnesundi raudteesilla, Minnesundi vana silla ja Minnesundi uue silla ning 1800. aastast pärineva parvekai kaitse alla võtmise. Riigiantikvaar (Riksantikvaren) võttis 17. aprillil 2008 kaitse alla mõlemad maanteesillad, kuid raudteesild jäi kaitse alla võtmata.
Audru külanõukogu

Audru külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Kihlepa külas.
Külanõukogus tegutsesid muu hulgas kolhoos Kalevipoeg ja kolhoos Ühendus.
Kerekunnu mägi

Kerekunnu mägi on Haanja kõrgustikul Vaskna järve lähedal asuv mägi (täpsemalt: küngas). Künka absoluutne kõrgus on 296 m (Eestis 3. koht), suhteline kõrgus 53 m. Künka lõunaosa nimetatakse ka Viinamäeks.
Uus-Meremaa muusika

Uus-Meremaa muusika tugineb suuremas osas Briti päritolu kolonistide muusikalisele pärandile, kuid sisaldab ka mõjusid maooride ning Vaikse Ookeani saarestiku sisserändajate muusikakultuurist.

Levimuusika

Uus-Meremaa esimese poplaulu "Blue Smoke" kirjutas Ruru Karatiana 1940. aastatel. 1960. aastatel lõi televisioon parema ühenduse maailma popkultuuriga. 20. sajandi teise poole populaarsemad levimuusikastiilid olid rokk ja hiphop, aga ka reggae.

Rahvamuusika

Enne Euroopa kolonistide saabumist oli maooride vokaalmuusika mikrotonaalne, väikese ulatusega korduvate meloodiakäikudega. Kasutati ka pille. Kolonistid ja misjonärid tõid kaasa oma muusika, see on tugevalt mõjutanud maooride muusikat.
Tegutseb mitmeid vaskpilliorkestreid ning ka torupilliansambleid.

Süvamuusika

Euroopa klassikaline muusikastiil jõudis Uus-Meremaale ja kodunes seal hilja. Tänapäevaks on välja arenenud äratuntav Uus-Meremaale iseloomulik stiil.
GLXY

Hooldus

Algusest peale on GLXY pakkunud päeviti kaasajastatud uudiseid. Veebilehe arhiivis on septembri 2016 seisuga üle 500 artikli. GLXY-il on 9. oktoobri seisuga 6800 kasutajat. Veebileht on tutvuste keskmeks geikommuuni eestlastele.

Kalender ja ööelu juht

GLXYil on tegevuste kalender geiürituste kohta üle riigi, baaride andmed ning info vabatahtlike organisatsioonide kohta. Seal on ka ööelujuht, koos tavaliseks kohtumiseks geidele üle terve Eesti.
Jungle

Jungle (tuntud ka kui oldschool jungle ehk vana kooli jungle) on elektroonilise muusika žanr, mis tekkis Suurbritannias 1990. aastate alguses, olles osa rave-kultuurist. 
Seda stiili iseloomustavad kiire tempo (150–170 lööki minutis), suhteliselt aeglased ja lüürilised reggae'st tuletatud bassikäigud, breakbeat'id ja sünkroonitud löökriistade loop'id, sample'id ja süntesaatoritega tekitatud heliefektid. Pikaks venitatud snare-trummipõrinad, mille helikõrgust on muudetud, on tüüpilised selles stiilis. Jungle'it ja drum and bass'i tihti ei käsitleta eri žanritena, kuigi drum and bass kasvas jungle'ist välja 1990. aastate teisel poolel.
Produtsendid loovad trummistruktuure, lõigates breakbeat'e (tihti amen break'i) tükkideks ja muutes trummilöökide asukohti. Produtsendid kasutavad klassikalisi Jamaica ja Kariibi muusika tegemise meetodeid. Aeglased ja sügavad bassikäigud ja lihtsad meloodiad toonitavad selle stiili omapära.
Michael Walchhofer

Michael Walchhofer (sündinud 28. aprillil 1975 Radstadtis) on Austria mäesuusataja.
Andreas Raudsepp

Koondisekarjäär

Ta kuulus Eesti U-19 koondisesse, mis osales kodusel 2012. aasta U-19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril .
A-koondise debüüdi tegi Raudsepp 27. detsembril 2014 sõpruskohtumises Katari vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Brent Lepistu ja Vladimir Avilov.
Klassipõhine objektorienteeritud programmeerimine

Kapseldamine

Kapseldamine piirab kasutaja ligipääsu teatud objekti osadele, et kaitsta koodi juhuslike vigade eest. Samuti võimaldab see teha koodis muudatusi programmi liigselt muutmata. Kapseldamine ei piirdu vaid objektorienteeritud programmeerimiskeeltega. Definitsiooni järgi keskendub kapseldamine vajaliku info grupeerimisele, kuid mitte turvaprobleemidele. Tavaliselt puuduvad OOP keeltes objektidele ranged turvapiirangud ning eksisteerivad meetodid peidetud andmetele ligi pääsemiseks. Nende meetoditega on võimalik objekti väärtusi muuta ja välja kutsuda.

Pärimine

Klassipõhises programmeerimises käib pärimine ühe klassi laiendamise läbi teise klassi: olemasolev klass on ülemklass ning uus klass on alamklass. Iga alamklass pärib kõik ülemklassi omadused ja lisab neile iseenda unikaalsed omadused. Kui alamklassil on vaid üks ülemklass, on tegemist ühekordse pärimisega. Kui aga alamklassil on mitu ülemklassi, kutsutakse seda mitmekordseks pärimiseks. Seega tekib klasside hierarhia, ühekordse pärimise puhul puu ning mitmekordse pärimise puhul võre.
Pärimise põhiomaduseks on nii liidese kui ka implementatsiooni pärimine. Pärimist on võimalik teostada ka klassideta, nagu tehakse prototüübipõhises programmeerimises.

Näidiskeeled

Kuigi Simula pani alguse koodi klassideks jaotamisele, on esimeseks tuntumaks klassipõhise programmeerimiskeele näiteks Smalltalk. Klassipõhiste keelte hulka kuuluvad veel PHP, C++, Java, C# ja Objective-C.