google/wiki40b huggingface dataset:
Peeter Rebane

Režissööritöö

Peeter Rebase filmirežissööri portfoolios on täispikad mängufilmid "Firebird" (2017), "Purjetamine vabadusse" (2018), dokumentaalfilmid “Tashi" (2015) ja "Robbie Williams: Fans Journey to Tallinn" (2014). 2013. aastal oli ta koos Russell Thomasega "Robbie Williams: Live in Tallinn" kontsertfilmi režissöör ja produtsent. Ta on loonud muusikavideod Moby laulule “Wait For Me”, Pet Shop Boysi laulule “Together”, The Hefti loole “Born to Live”, Liisi Koiksoni laulule “Üle vee” ja Daniel Levi loole "Summer Love".

Produtsenditöö

Peeter Rebane oli 2002. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse produtsent, 2010. aastal 23. Euroopa filmiauhindade gala produtsent, Euroopa kultuuripealinn 2011 projekti üks algatajaid ja 2011. aastal Eesti presidendi korraldatud Eesti taasiseseisvumise 20. aastapäeva kontserdi produtsent.

Kontserdikorraldus

Vendade Priit Rebase ja Peeter Rebase asutatud meelelahutuskontsern BDG on Baltimaades korraldanud sadu suurüritusi ja kontserte, sh Madonna, Robbie Williams, Sting, Elton John, Lady Gaga, Metallica jpt.

Muu

Peeter Rebane on sotsiaalse eksperimendi World Memory Film Project nõukoja liige ning olnud Eesti Kontserdikorraldajate Liidu juhatuse liige (2001–2011), Baltimaade Harvardi Klubi president (2004–2009). Lisaks suurele filmi- ja muusikahuvile on teda paelunud uute paikade avastamine – matkamine, lendamine ja purjetamine.Ta on lennuki erapiloot. Ta on purjetanud ümber Kap Hoorni neeme, üle Vaikse ookeani, kaks korda üle Atlandi ookeani ning ületanud kolmel korral ekvaatori. Ta on matkanud nii Tiibeti mägedes kui ka Amazonase vihmametsades.
Kalev Annom

Kalev Annom (sündinud 21. märtsil 1952 Võrus) on eesti ajakirjanik.
Annom on taustalt majandusajakirjanik. Aastatel 1973–1988 töötas ta ajalehes Töörahva Elu, seejärel alates 1988. aastast Võru Teatajas. Alates 20. maist 1992 on ta AS Võru Teataja juhatuse liige.
Maist 1992 kuni jaanuarini 2010 ja uuesti alates märtsist 2010 on ta Võrumaa Teataja (varasema nimega Võru Teataja) peatoimetaja.
Heinrich Laakmann (ajaloolane)

Carl Heinrich Laakmann (11. jaanuar 1892 Rauza, Aumeistri kihelkond, Valga kreis (praegu Palsmane vald, Smiltene piirkond) – 16. detsember 1955 Marburg) oli Eesti ajaloolane.
Ta õppis aastatel 1910–1918 Keiserlikus Tartu Ülikoolis ajalugu. 
Ta võttis Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast.
Ta oli aastail 1930–1939 Pärnu Muinsusuurimise Seltsi esimees.

Isiklikku

Tema vanaisa oli trükkal Heinrich Laakmann.
Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirik

Tallinna Kolmekäelise Jumalaema kirik on kreekakatoliku kirik Tallinnas aadressil Laboratooriumi tänav 22.
Eesti Evangeelselt Luterlikult Kirikult aastatel 1994–1997 renditud ja 1998. aastal omandatud keskaegse tsistertslaste kabeli remontis ja võttis kirikuhoonena kasutusele Ukraina Kreekakatoliku Kiriku Kolmekäelise Jumalaema Kogudus Tallinnas.
1997. aasta lõpus kirik hävis tulekahjus, tahtliku süütamise asjas algatati kriminaalasi.
14. oktoobril 2000 pühitseti taastatud kirik Kolmekäelise Jumalaema auks, kes on kõigi elusolendite, alusetult süüdistatute või ebaõiglaselt tagakiusatute kaitsja. Pühitsemise viis läbi Ukraina Kreekakatoliku Kiriku peapiiskop Ljubomõr Guzar.
Kiriku ikonostaasi maalis Lvivi kunstnik Petro Gumenjuk, interjööri kujundas ja teostas koos abilistega koguduse vanem Anatoli Ljutjuk.
Kustav-Olimar Laigna

Kustav-Olimar Laigna (12. november 1932 Paide – 6. veebruar 2006 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.
Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna mäeosakonna cum laude.
1980–1992 oli ta Informatsiooni Instituudi osakonnajuhataja ja direktor. 1995–2001 oli ta Eesti Mereakadeemia hüdrograafia ja meteoroloogia instituudi juhataja ja professor.
Kustav-Olimar Laigna suri 6. veebruar 2006 Tallinnas ja ta maeti 10. juulil 2008 Metsakalmistule.
Kassisaba (perekonnanimi)

Kassisaba on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kassisaba (Kassisabba) on pandud Lohu mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
William Pitt noorem

William Pitt noorem (28. mai 1759 – 23. jaanuar 1806) oli Tooride Parteisse kuulunud prominentne Briti 18. ja varajase 19. sajandi riigimees. Ta oli ajaloo noorim Suurbritannia peaminister, olles 1783. aastal ametisse astudes 24-aastane. Ta lahkus ametist 1801. aastal, kuid sai 1804. aastal uuesti peaministriks, jäädes ametisse surmani. Enamuse oma ametiajast peaministrina oli ta ka ametis varakantslerina. Tema puhul kasutatakse nime "Noorem", et eristada teda tema isast, varasemast peaministrist William Pittist, 1. Chatami krahvist, keda kutsutakse William Pitt vanemaks või lihtsalt "Chathamiks".
Tema peaministrikarjääri, mis möödus George III valitsemisajal, sisustasid märkimisväärsed sündmused Euroopas, sh Prantsuse revolutsioon ja Napoleoni sõjad. Pitt oli eeskujulik administraator, viies läbi mitmeid majanduslikku ja administratiivset edu toonud reformid - pidades võitlust korruptsiooniga, kehtestades näiteks 1799. aastal tulumaksu ja luues riigivõla vähendamiseks 1786. aastal võlakustutusfondi. 
Ajaloolane Charles Petrie on öelnud Pitt oli üks Suurbritannia silmapaistvamaid peaministreid, "kasvõi sellepärast, et ta viis riigi vägivallata vanalt korralt uuele [...] Ta mõistis uut Britanniat."
Esimene Eesti Kindlustuse Selts Maja

Esimene Eesti Kinnituse Selts Maja (lühendatult EEKS-MAJA või Eeks-Maja) oli 1932-1940 tegutsenud Eesti kindlustusselts.
EEKS-Maja asutati 1932, kui ühinesid Esimene Eesti Kinnituse Selts (EEKS) ja Kinnisvaraomanikkude Kinnitusselts Maja.
Elliott Porter

Elliott Owen George Porter (sünninimi Elliott Owen George Kuum; sündinud 31. detsembril 1991 Leicestershire, Inglismaa) on Briti jalgrattur.
Ta võistleb alates 2013. aastast elukutselisena.

Isiklikku

Tema isa oli eestlasest Norra jalgrattur Jaanus Kuum ja ema on endine Briti jalgrattur, kahekordne olümpiavõistleja Maria Blower.
Martna vald (1939)

Martna vald oli vald Läänemaal aastail 1939–1950.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

9. Martna vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Martna valla maa-alast, välja arvatud Haeska küla piirkond ja Martna valla talude senise Kirbla valla piires asuvate heinamaatükkide maa-alad Kasari jõe ääres; b) senise Lähtru valla maa-alast,välja arvatud Kaasiku küla piirkond ja osa Lähtru metsandiku maa-alast; c) senise Võnnu valla Jõessa küla piirkonnast.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 septembris moodustati Martna vallas Kirna külanõukogu keskusega Kirna külas ja Rannamõisa külanõukogu keskusega Rannamõisa külas. 1950. aastal Martna vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu.
Luik (perekonnanimi)

Luik on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Luik 1872 inimesel: 883 mehel ja 989 naisel. Perekonnanimede levikult on Luik 17. kohal  (meeste puhul 18. kohal ja naiste puhul 16. kohal).
Krišjānis Barons

Krišjānis Barons (31. oktoober 1835 Strutele – 8. märts 1923 Riia) oli läti kirjanik, folklorist ja rahvusliku liikumise tegelane.
1856–1862 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat.  
Aastail 1862–1865 oli ta ajalehte Pēterburgas Avīzes toimetaja. 1867 läks ta koduõpetajaks Moskvasse. Alles 1893. aastal läks ta tagasi Riiga.
Ta sai tuntuks läti rahvalaulude (Daina) koguja ja kogumise organisaatorina. Tema peateoseks on 6-köiteline läti rahvalaulude kogu "Latvju dainas", mis ilmus 1894–1915 ja sisaldab 217 996 laulu.
Krišjānis Baronsit on kujutatud Läti 100-latisel pangatähel.
Aivo Ivi

Isiklikku

Tema õde oli silmaarst ja esimene udmurdi naisluuletaja Ašaltši Oki.
Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused

Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 6. aprillil 2008. 
Finaali toimumiskohaks oli Viimsi Keskkool. Mälumänguvõistluste eelvoor toimus sama aasta 3. veebruaril.
Koolinoorte mälumängumeistrivõistlusi korraldab mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.
Osa said võtta 4-liikmelised õpilaste võistkonnad nii põhikoolidest, keskkoolidest/gümnaasiumitest kui ka kutseõppeasutustest. Ühte kooli võis esindada maksimaalselt 6 võistkonda, millest kuni 3 võisid võistelda põhikooliastmes (kuni 9. klass) ning kuni 3  keskkoolide või gümnaasiumite arvestuses (10.–12. klass). Kõigil võistkondadel olid samad küsimused.
Vladimir Latin

Vladimir Latin (sündinud 30. mail 1985 Narvas) on Eesti sõudja. 196 kg, 95 cm. Lõpetas 2009 politseikooli ning 2012 Sisekaitseakadeemia politsei- ja piirivalvekolledži. Töötanud politseis.
Irina Savuskan

Irina Savuskan (4. juuli 1905 Odessa – 14. november 1984 Tallinn) oli Ukraina päritolu Eesti näitleja.
Aastatel 1912–1920 õppis ta Jevpatorija tütarlastegümnaasiumis. Aastatel 1929–1931 õppis näitlemist Tarass Ševtšenko nimelise Harkovi Draamateatri stuudios.
Aastatel 1930—1941 töötas ta Ukraina teatrites (Donetski muusika- ja draamateatris ja Kiievi noorsooteatris), 1941—1948 Vene NFSV teatrites ja 1948—1950 Daugavpilsi Draamateatris. 1950. aastal asus elama Tallinna. Aastatel 1950—1971 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Provints (Indoneesia)

Provints (indoneesia keeles provinsi või propinsi) on Indoneesia kõrgeima astme haldusüksus. Igal provintsil on omavalitsus, mida juhib kuberner ja ka oma seadusndlik organ. Kuberner ja kohaliku esinduse liikmed valitakse rahvahääletusel viieks aastaks.
Indoneesias on 34 provintsi, millest kaheksa on moodustatud alates 1999. aastast. Viiel provintsil on eristaatus: Aceh, Yogyakarta, Paapua, Lääne-Paapua ja Jakarta. Provintsid on jaotatud linnadeks (kota) ja regentkondadeks (kabupaten).
Peter Mansfield

Sir Peter Mansfield (9. oktoober 1933 London – 8. veebruar 2017 London) oli inglise füüsik, kes sai 2003. aasta Nobeli meditsiiniauhinna (koos Paul Lauterburiga).
Peter Mansfield lõpetas 1959 füüsika alal Londoni ülikooli (Queen Mary College) ja sai 1962 samast doktorikraadi. Ta täiendas end kaks aastat USA-s Illinoisi ülikoolis ning asus 1964 tööle Suurbritannias Nottinghami ülikoolis. Hiljem oli ta seal emeriitprofessor.
Ta tegi teedrajavaid ülesvõtteid magnettuumaresonantsi alal, mis on praegu meditsiinilise diagnostika mitteinvasiivne meetod. 
1973 avaldatud töös kirjeldas ta koos kaastöölistega magnetvälja gradiendi rakendamist magnetresonantskuvamises. Ta näitas, kuidas signaale saab matemaatiliselt analüüsida.  
1976 arendas ta välja täiustatud tehnika, mille abil on kerge ühekorraga piltidega katta terve lõigu. Selle põhjal arendati kümmekond aastat hiljem välja väga kiire kuvamistehnika.

Isiklikku

Peter Mansfield oli aastaid abielus Jeaniga ja neil on kaks tütart. 
Tema hobid olid lugemine ja lendamine. Tal oli kopteri juhtimise luba.
Kukehändtanu

Kukehändtanu ehk ratastanu on ajalooliselt valgest linasest riidest tärgeldatud või pappalusel kaarekujulise ristkroogetes sopiga tanu. Kaunistatud lilltikandiga.
Seda kanti peamiselt Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Islandi vapp

Ajalugu

Islandil on olnud läbi aegade mitu vappi. Neist esimeseks peetakse kuue sinise ja kuue hõbedase triibuga vappi. Teine anti Earl Gissur Þorvaldssonile Norra kuninga Hákon Hákonarsoni poolt aastal 1258. See kujundati kuninga enda vapi järgi, vahetades värvid lõvi värvusega ning lisades sellele sinised ja hõbedased triibud eelmiselt vapilt.
Umbes 1500. aastal sai Island vapi, millel kujutati punasel taustal olevat kala. Seda tuntakse kui Þorskmerkið. 
3. oktoobril 1903 muudeti vappi uuesti. Sellele asetati pistrik sinisel taustal. 12. veebruaril 1919 võeti kasutusele praeguse vapiga sarnane vapp.

Trivia

Sloveenia linnal Piranil on Islandi vapiga sarnane vapp.
Poola keel

Poola tähestik

Poola tähestikus on 32 tähte.
Tähed ą, ę, ń ja y ei esine kunagi sõna alguses.

Küsisõnad

co "mis", kto "kes", jak "kuidas", dlaczego "miks", ile "kui palju", gdzie "kus", dokąd "kuhu", skąd "kust", kiedy "millal", jaki "milline", który "kumb", jaki, co za "missugune".
Signaali sagedus

Signaali sagedus f on perioodilise signaali perioodi T pöördväärtus:
f=1/T
Tavaliselt räägitakse sagedusest siinuselise signaali s(t)=S·sin2πft puhul. Kuid sagedusest võib rääkida igasuguste signaali perioodiliste komponentide puhul.
Signaali sageduse all võidakse mõista ka nurksagedust ehk ringsagedust ω=2πf.
Kisalföld

Kisalföld ehk Väike-Alföld ehk Väike Ungari tasandik (ungari keeles Kisalföld, slovaki keeles Malá dunajská kotlina, saksa keeles Kleine Ungarische Tiefebene) on umbes 8000 km² suurune tasandik (tektooniline nõgu) Ungari loodeosas, Slovakkia edelaosas (Podunajská nížina – Doonau tasandik) ja Austria idaosas. Väike-Alföld on osa Pannoonia tasandikust.
Piirkonna tähtsaimad linnad on Dunajská Streda (Slovakkia), Győr (Ungari), Komárno (Slovakkia), Komárom (Ungari), Mosonmagyaróvár (Ungari) ja Nové Zámky (Slovakkia).

Geograafia

Väike-Alföldi piirideks on põhjas Karpaadid, lõunas Bakony-Vértesi mäed, idas Gerecse mäestik ja läänes Leitha mäestik ning Alpide jalamid. Ungari territooriumil hõlmab tasandik suuremat osa Győr-Moson-Soproni komitaadist ja osi Vasi komitaadist, Komárom-Esztergomi komitaadist ning Veszprémi komitaadist.
Tasandiku jagab umbes pooleks Doonau jõgi, mis jaguneb Bratislava ja Komárno vahel mitmeks haruks, moodustades suuri saari. Doonau peamised sealsed lisajõed on Váh, Rába, Rábca ja Marcal.
Väike-Alföldi väiksemad mikroregioonid on Hanság, Seewinkel, Neusiedli nõgu, Rábaköz, Szigetköz, Marcali nõgu, Mosoni tasandik, Komárom-Esztergomi tasandik ja Žitný ostrovi saar.
Kuigi Väike-Alföldi hulka arvatakse mõnikord ka kõrvalasuvad regioonid Kemeneshát, Sopron-Vasi tasandik ja Steirisches Hügelland, kasutavad Ungari ja Austria geograafid mõistet Väike-Alföld kitsamas tähenduses.

Ajalugu

Tasandik on olnud oluline põllumajanduspiirkond alates nooremast kiviajast. Esimesest kuni viienda sajandini kuulus ala lõunapoolne osa Vana-Rooma Pannoonia provintsi. Hiljem asustasid piirkonda germaanlased ja slaavlased ning alates umbes 900. aastast ka ungarlased. Aasta 1000 paiku sai piirkonnast Ungari kuningriigi osa.
Pärast Esimest maailmasõda jagati Väike-Alföld Ungari, Tšehhoslovakkia ja Austria vahel. 1990. aastatel rajas Slovakkia Ungari piiri lähedale Gabčíkovosse Doonau jõele suure tammi ja elektrijaama.

Rahvastik

Riigipiirid ei järgi Väike-Alföldi aladel rangelt keelelisi piire. Seda eriti tasandiku põhjaosas, kus ungarlased moodustavad Slovakkia Dunajská Streda ja Komárno piirkondade elanikest enamuse. Ungarlasi elab väiksemal määral ka ülejäänud Väike-Alföldi aladele jäävates Slovakkia piirkondades. Kohas, kus Ungari, Slovakkia ja Austria piirid kokku saavad, elab ka väiksem horvaatide kogukond.
Rullpilv

Rullpilv (inglise keeles roll cloud) on madal pilvemoodustis, mida käsitletakse tavaliselt arcus-pilve erimina.
Erinevalt teisest arcus-pilve tüübist – riiulpilvest – on rullpilv emapilvest (milleks on sageli rünksajupilv) täielikult eraldatud, meenutades pikka maapinnaga horisontaalselt paiknevat toru või rulli, mis võib ulatuda horisondist horisondini.
Erinevalt riiulpilvest võib rullpilv tekkida ka iseseisvalt. Kõige tuntumaks selliseks on Austraalia põhjaosas tekkiv "hommikuhiilgus" (Morning Glory cloud). Selle teke on seotud rannikualade ja seal tekkivate briisidega.
Kui rullpilv tekib seoses rünksajupilvedega, siis on selle põhjuseks laskuvad õhuvoolud, mille põrkel aluspinnaga võib tekkida õhulaine. Selle harjal tekibki veeauru kondenseerumisel rullpilv, mille üleminekuga võib kaasneda tugev tuulepuhang – pagi. Äike on sel juhul nõrk ja vahel seda ei järgnegi.
Washingtoni maakond (Mississippi)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 16′ N, 90° 57′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Greenville.
Maakonna pindala on 1972 km², millest 97 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 137. Aastal 2000 oli elanike arv 62 977.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 29. jaanuaril 1827. aastal Warreni ja Yazoo maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Kliķi mõis

Kliķi mõis (saksa keeles Kusemannshof, ka Kliechenhof, Marthahof ja die lebendige See, läti keeles Kliķu muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vana-Salatsi kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Mõisakompeks jääb tänapäevase haldusjaotuse kohaselt Salatsi piirkonda Salatsi valda.

Ajalugu

Mõis kuulus algselt Puikule mõisale. Aastal 1670 müüsid sealsed Vana-Salatsi mõisa omanikud Werner ja Dietrich Diepenbrockid 600 taalri eest. Aastal 1698 müüsid Dietrich ja Werneri lesk sealae mõisa sama raha eest Martin Schlüterile. Selle lesk müüs mõisa aastal 1720 koos oma kasupoja ja uue abikaasaga mõisa Johann Wilhelm Paufflerile (suri 1737), kellelt mõisa omandas omakorda  Werner von Diepenbrocki tütar, sel hetkel von Dannenstern.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal (koos Vana-Salatsi mõisaga) 12 ja 1/8 adramaad, sellele allus 419 mees- ning 513 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Vana-Salatsi ja Uue-Salatsi mõisaga 22 ja 3/4 adramaad. Hiljem arvestati mõisa pindala ikka koos Vana-Salatsi mõisaga. Aastal 1688 oli mõisade suurus 13 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/2, aastal 1757 aga 14 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisade suurus 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1836 oli mõisadel adramaid 12 ja 1/20, aastal 1881 aga  22 ja 15/60, lisaks viisteist adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee

Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee (põhimaantee nr 9) on üks Eesti põhimaanteedest. See saab alguse Ääsmäe liiklussõlmest, kus eraldub Tallinna–Pärnu–Ikla maanteest.
Tee pikkuseks on 80,7 km, kaasa arvatud 1,0 km pikkune lõik Ääsmäe liiklussõlmes ja 3,2 km pikkune lõik Haapsalu linnas.
Esimesed statsionaarsed kiiruskaamerad paigutati maanteele 2013. aasta detsembris.
Refraktomeetria

Refraktomeetria on ainete murdumisnäitaja määramise meetod.
Aine ja keskkonna murdumisnäitajate erinevus põhjustab valguse murdumise nende piirpinnal. Aine murdumisnäitaja on oluline füüsikaline omadus, mille järgi saab otsustada aine puhtuse või lahuse kontsentratsiooni üle.
Murdumisnäitaja (n) määramiseks kasutatakse refraktomeetrit. Aine murdumisnäitaja sõltub temperatuurist ja mõõtmisel kasutatud valguskiirguse lainepikkusest. Reeglina mõõdetakse murdumisnäitaja 20 °C ja lainepikkusel 589,3 nm (see on naatriumi kollase ehk D-joone lainepikkus). Tähistatakse nendel tingimustel mõõdetud murdumisnäitajat nD²⁰ (nD20) ja see on dimensioonita suurus. Puhast ainet iseloomustab kindel murdumisnäitaja, mille väärtus on enamasti antud vastavates tabelites. Näiteks puhta vee murdumisnäitaja nD²⁰ on 1,3330.
Refraktomeetriga määratakse tavaliselt vedelike murdumisnäitajat, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) murdumisnäitajat. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, tööstuses ka mitmesuguseid käsirefraktomeetreid.
Danis Tanović

Danis Tanović (sündinud 20. veebruaril 1969 Zenicas) on Bosnia ja Hertsegoviina filmilavastaja, -stsenarist ja -helilooja. Tal on ka Belgia kodakondsus.
Danis Tanović on võitnud mitmeid rahvusvahelisi filmiauhindu. 2002. aasta Oscarite jagamisel tunnistati film "Eikellegimaa" aasta parimaks võõrkeelseks filmiks. Samuti võitis film parima võõrkeelse filmi Kuldgloobuse. Cannes'i filmifestivalil ja Euroopa filmiauhindade jagamisel võitis Tanović parima stsenaristi auhinna.
Kurtna järvestik

Kurtna järvestik asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku-Illuka mõhnastiku põhjaosas; Eesti suurim järvestik.

Loodusgeograafiline iseloomustus

Kurtna mõhnastik paikneb mattunud Vasavere ürgoru kohal. Kurtna järvestik on Eesti üks unikaalseimaid järvede alasid, kuhu kuulub 42 järve, suurusega 0,2–136 hektarit. 
Tekkelt on järved termokarstilised.
Järvestiku järved on tekkinud mandrijää taganemisel kruusa ja liivaga kattunud ja mahajäänud hiidjääpankade sulamisel sulamisasemetesse ehk söllidesse. Maha jäänud kruus ja liiv tekitasid omakorda mõhnastiku ja oosid.

Järvestiku kaitse ja kaitsealused liigid

Järvede ja seda ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi.
Kaitseala loodi 1987. aastal 9 km pikkusele ja 3 km laiusele maa-alale. Kurtna maastikukaitseala pindala on 2557 ha. Osa Kurtna järvestiku järvi, näiteks järvestiku suurim, Konsu järv, on jäetud väljapoole kaitseala piire.

Järvedest alguse saavad jõed

Suurjärvest saab alguse Vasavere jõgi, Peen-Kirjakjärvest Mustajõgi.

Inimtegevus ja keskkonnaohud

Järvede veetasemele, mis on langenud keskmiselt üle 4 meetri, on halvasti mõjunud põlevkivikaevandused, Oru turbaraba ning teiste rabade kuivendamine ja Vasavere veehaardest väljapumbatava põhjavee suured kogused. Järvede lõikes on veetaseme langus erinev, enamasti 1-7 meetrit; kõige suurem on see Liivjärves – 7,2 m. 
Rohke pinna- ja põhjavee tarbimine on kaasa toonud järvede eutrofeerumise. Konsu järvest pumbatakse vett Kohtla-Järve keemiatööstusele ja Kohtla-Järve linnale. Samas pumbatakse (juhitakse) kaevanduste vett Konsu ja Nõmmejärve.
2006. aasta juuli alguses puhkes Liivjärve ääres metsatulekahju, mis kiiresti levis ning hõlmas üle 80 hektari metsa ja kõrvalasuva Oru turbavälja. Tulekahju kustutamine võttis aega mitu nädalat.
Eelpoolöeldut arvestades on Kurtna järvestiku järvede loendis olevate järvede pindalad orienteeruvad.
Liivsääre ots

Liivsääre ots (ka Liisäri ots, Liivsäär, Liiva säär, Liisääre ots) on neem Harju maakonnas Viimsi vallas Prangli saarel.
Messier 14

Messier 14 (ka M14 ja NGC 6402) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus.
Parve avastas 1764. aastal Charles Messier, kes lisas selle oma kataloogi. Parv asub umbes 30000 valgusaasta kaugusel ja see sisaldab üle 150 000 tähe. Parve tähesuurus on 7,6 ja see on binokliga lihtsasti vaadeldav. M14 koguheledus on umbes 400 000 korda suurem kui Päikesel, mis tähendab, et parve absoluutne tähesuurus on -9,12. Parve diameeter on umbes 100 valgusaastat.
Põšma jõgi

Põšma (vene Пышма) on jõgi Venemaal, Tura parempoolne lisajõgi.
Põšma saab alguse Kesk-Uuralist Uurali idanõlvadelt 290 m kõrgusest Isseti paisjärvest, mis asub Jekaterinburgist põhjas Verhnjaja Põšma linna juures. Jõgi voolab ida suunas Sverdlovski ja Tjumeni oblastis Taga-Uuralimaa madalikul ja Lääne-Siberi madaliku lääneserval.
Jõe pikkus on 603 km, valgala pindala 19 700 km².
Jõe ääres asuvad Verhnjaja Põšma, Zaretšnõi, Belojarski, Kamõšlovi, Suhhoi Logi, Põšma ja Talitsa linn.
Jõgi toitub 60% ulatuses lumest. Kevadine suurvesi on aprillist maini. Suvel põhjustab vihm tulvavesi.
Keskmine vooluhulk on 34 m³/s, maksimaalne vooluhulk umbes 1300 m³/s, minimaalne vooluhulk umbes 2 m³/s.
Jõgi külmub novembri esimesel poolel, jääkate sulab aprilli teisel poolel.
Alamjooksul on hulgaliselt meandreid. Seal on jõgi umbes 50 m lai ja 3 m sügav.
Jõel parvetatakse metsa. Jõe vett kasutatakse tööstuslikus veevarustuses. Jõel on kolm või kaks veehoidlat. Belojarski veehoidlat kasutab Belojarski tuumaelektrijaam.
Jõgi on väga saastatud.
Lotta Svärd

Lotta Svärd oli Soomes aastatel 1920–1944 tegutsenud naisvabatahtlikest koosnev riigikaitse tugiorganisatsioon. See sai nime Johan Ludvig Runebergi luuletuse järgi. Sõna svärd tuleb rootsi keelest, mis on eesti keeles 'mõõk'.
1930. aastal oli sel 60 000 liiget. 1944. aastaks tõusis liikmete arv 242 000-ni, olles tollal üks suurimaid vabatahtlike organisatsioone maailmas. Pärast Jätkusõda saadeti Lotta Svärd Nõukogude Liidu surve tõttu laiali.
Lotta Svärdi pikaajaline juht oli Fanni Luukkonen.