google/wiki40b huggingface dataset:
Jack Wilshere

Koondisekarjäär

Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi Wilshere 11. augustil 2010 sõprusmängus Ungari vastu.
Esimese ning teise ja seni viimase värava lõi ta rahvuskoondises 14. juunil 2015 EM-i valikmängus Sloveenia vastu.
Ta on kuulunud Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Aru mõis (Ambla)

Aru mõis (saksa keeles Arrohof) oli Lehtse mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
František Majdloch

Isiklikku

Ta oli rahvuselt tšehh.
Roman Dmitrijev

Roman Mihhailovitš Dmitrijev (jakuudi keeles Роман Михайлович Дмитриев; 7. märts 1949 Žiganski rajoon, Jakuudi ANSV – 11. veebruar 2010 Moskva) oli jakuudi maadleja ja treener, olümpiavõitja, Põhjatähe ordeni kavaler.
Ta võitis vabamaadluses helveskaalus 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis kuldmedali ja 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis hõbemedali. Ta on maailmameister (1973), Euroopa meister (1969) ja kuuekordne NSV Liidu meister.
Aastatel 2008–2013 oli Dmitrijev Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige.

Haridustee ja töökäik

Roman Dmitrijev oli Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik, tema treener oli Dmitri Korkin. Ta lõpetas 1978. aastal Moskva riikliku kehakultuuri keskinstituudi. Ta on töötanud Jakuudi ANSV maadluskoondise ja Venemaa Föderatsiooni noorte maadluskoondise vanemtreenerina. Pärast treenerikarjääri töötas ta spordiametnikuna, sealhulgas 2002. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi spordiministri esimese asetäitjana.
Ta on maetud Jakutskis.
Kultuuriline mitmekesisus

Kultuuriline mitmekesisus on bioloogilise mitmekesisuse analoog, millega tähistatakse keelelist, kultuurilist ja traditsioonilist mitmekesisust vastukaaluks globaalsele monokultuurile.
UNESCO deklaratsioon kultuurilise mitmekesisuse kaitseks võeti vastu 2. novembril 2001.
Sēlpilsi muinaslinnus

Sēlpilsi muinaslinnus oli seelide muinasaegne linnus Daugava jõe vasakul kaldal tänapäeva Läti Sala piirkonna territooriumil.
Sēlpilsi linnamäe arheoloogilistel väljakaevamistel (1963–1965) tuvastati seal muinasaegse, 6.–11./12. sajandi asustuse olemasolu, sh märke kindlustustest, hoonepõhjadest, koldeasemetest jm. Linnamäe jalamil oli paiknenud keskmisel rauaajal rajatud asula. Kaevamise piiratud ulatuse tõttu täielikku ülevaadet neist muististest ei saadud. Siiski on uurijad üksmeelel, et tegu on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud seelide linnusega (castrum Selonum). Kroonika järgi abistasid linnuse seelid sealtkaudu Liivimaale Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu alale sõjaretki korraldavaid leedulasi. Piiskop Albert organiseeris ristisõdijatest, orduvendadest ning ristitud liivlastest ja latgalitest väe, mis liikus linnuse alla ja asus seda piirama, samal ajal ka ümberkaudsetes külades kättesaadud inimesi tappes ja vangi võttes. Piiramise käigus õnnestus neil paljusid seesolijatest nooltega haavata. Linnuse alistamiseks süüdati ka kokkukantud puudest suur tuli. Lõpuks palusid seelid rahu ja pärast seda kui nad andsid selle kinnituseks pantvange ning lubasid leedulastega koostöö lõpetada ja ristiusu vastu võtta, piirdus kristlaste vägi preestrite linnusesse saatmisega, kes seda pühitsetud veega piserdasid ja linnusetorni Maarja lipu kinnitasid.
Sēlpilsi linnus oli tõenäoliselt põhjapoolsete seelide, mõnede arvamuste kohaselt aga kogu seelide asuala mõjukaim poliitiline ja sõjaline keskus kuni 13. sajandi alguseni. Pärast seda läks piirkond Liivi ordu võimu alla, kes 14. sajandil sinna Sēlpilsi foogtilinnuse ehitas.
Pļaviņase hüdroelektrijaama rajamise tõttu moodustab linnamägi tänapäeval saarekese Daugava jões.
Hendrik Krummi nimeline noorte lauljate konkurss

Hendrik Krummi nimeline noorte lauljate konkurss on Saaremaa Ooperipäevade raames aastast 2005 korraldatav noorte lauljate konkurss. Seda korraldab MTÜ Kuressaare Ooperifestivali Sõprade Klubi.
Mercedes-Benz GLA

Mercedes-Benz GLA on Mercedes-Benzi kompaktne linnamaastur (kompaktmaastur). See baseerub Mercedes-Benz A-klassil. Seda on toodetud 1 põlvkond. 
GLA on 6 cm kõrgem ja 12 cm pikem kui A-klass. Mootorivalik algab 1,6-liitrisest bensiinimootorist (156 hj) ja lõpeb tuunitud versiooniga GLA 45 AMG (360 hj). Interjöör on identne Mercedes-Benz A- ja CLA-klassiga, nagu ka platvorm. Käigukastid on 7-käiguline automaat- ja 6-käiguline manuaalkäigukast. Pakiruum mahutab 421–836 liitrit. GLA 220 CDi 4Matic AT-l on 2,1-liitrine R4 diiselmootor, mis arendab 170 hobujõudu ja 350 nm pöördemomenti. Kütusekulu on 5,1 l/100 km ja CO₂ heide 132 g/km. 220 CDI kiirendab 0–100 km/h 8,3 sekundiga ja maksimumkiirus on 215 km/h. Lisaks sellele on mootorivalikus veel 2 bensiinimootorit (1,6 ja 2,0) ja 2,2 diiselmootor (136/170 hj, 300/350 nm) Käigukastivalikus on 6-käiguline manuaal- ja 7-käiguline topeltsiduriga automatkäigukast. Lisaks on GLA ka esimene Mercedes, mis kasutab uue põlvkonna 4matic-nelikveosüsteemi. GLA kaalub 1,6 tonni. Auto põhikonkurent on Nissan Qashqai.
Richard Rinne

Richard Rinne (6. oktoober 1848 Tallinn – 17. veebruar 1891 Emmaste) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinnas, Viiburis ja aastatel 1866–1868 Riias gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1868–1874. Aastatel 1874–1875 töötas koduõpetajana Lihulas. Prooviaastal oli ta Iisaku koguduses. Ordineeriti õpetajaks 16. mail 1876.
Oli pärast ordineerimist Pühalepa Laurentsiuse koguduse adjunktõpetaja, kutsuti 16. mail 1876 Emmaste Immanueli koguduse õpetajaks. Koguduse õpetajaks introdutseeriti 4. juulil 1875.

Isiklikku

Tema vend Immanuel Rinne oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vend Gideon Rinne oli Paide ja Anna koguduse adjunktõpetaja, Kiievi koguduse õpetaja ja Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja.
Mikitamäe valla lipp

Mikitamäe valla lipp oli Põlva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Mikitamäe valla lipp.
Lipp on kinnitatud 19. mail 1994.

Lipu kirjeldus

Lipp on lainelõikega horisontaalselt kaheks jaotatud, ülemine väli on roheline ning selle keskel on valge setu sõle kujutis. Alumine laid on valge ning moodustab 1/3 lipu laiusest.
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

Põhjendus

Setu sõlg viitab sellele, et vald asub põlisel setude alal. Roheline osutab valla elanike põhilistele tegevusaladele - põllundusele ja metsandusele. Valge lainelõikeline laid meenutab, et vald asub Pihkva järve ääres.
Jekaterina Jurjeva

Jekaterina Valerjevna Jurjeva (vene keeles Екатерина Валерьевна Юрьева; sündinud 11. juunil 1983 Tšaikovskis Permi oblastis) on endine Venemaa laskesuusataja, Venemaa teeneline meistersportlane.
Jurjeva debüteeris maailmakarikavõistlustel 2004–2005 hooajal. Siis tuli Jurjeval oodata ligi paar aastat, enne kui sai uuesti rahvusvahelisel areenil võistelda, kuna Venemaa naislaskesuusatajatele vähendati dopingu kasutamise pärast osalevate sportlaste arvu rahvusvahelistel võistlustel. Uuesti osales ta MK-võistlustel 2006–2007 hooajal. Esimese poodiumikoha sai ta MK-etapil 2007. aasta 2. märtsil Lahtis, kui sai 10 km sprindis kolmanda koha. Esimene võit tuli sama aasta 13. detsembril Poljukas, kui ta tõusis poodiumi kõrgemale astmele 15 km eraldistardiga sõidus.
2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis tõusis Jurjeva 7,5 km sprindi tulemuste põhjal 10 km jälitussõiduks saadud üheksandast stardikohast puhta laskmise tulemusel finišis teiseks, kaotades maailmameistriks tulnud Andrea Henkelile 20,5 sekundit. 15 km eraldistardiga sõidus lasi ta ka puhtalt ja tuli maailmameistriks rohkem kui minutilise eduga Martina Glagowi ees. Kolmas medal nendel võistlustel tuli 12,5 km ühisstardiga sõidus, kus ta tegi kaks möödalasku ning sai pronksmedali Magdalena Neuneri ja Tora Bergeri järel.
Jekaterina Jurjeva on sportlaskarjääri jooksul kaks korda (2009 ja 2013) jäänud vahele dopingu kasutamisega.

Dopinguskandaalid ja karjääri lõpetamine

Jekaterina Jurjeva hoidis naiste maailmakarika üldarvestuses esikohta, kui 2008. aasta detsembris Östersundi MK-etapi järel temalt võetud dopinguproov osutus positiivseks. 13. veebruaril 2009 kinnitas Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) kolme Vene laskesuusataja Jekaterina Jurjeva, Dmitri Jarošenko ja Albina Ahhatova vahelejäämist dopinguga. Karistuseks määrati kaheaastane võistluskeeld. Pärast keeluperioodi lõppu 2010. aasta detsembris naasis Jurjeva võistlusradadele. 2013. aasta detsembris antud võistlusväline dopinguproov osutus positiivseks, mistõttu teatas Jurjeva karjääri lõpetamisest veebruaris 2014. Korduva dopingukasutuse tõttu määrati 2014. aastal Jurjevale 8-aastane võistluskeeld.
Johannes Toss

Johannes Toss (23. oktoober 1895 Tarvastu vald – 8. juuni 1938) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Vabadussõja veteran.
Johannes Toss omandas kutsehariduse Tartu õpetajate seminaris. Töötas poolteist aastat õpetajana Tuhalaane algkoolis ja 16 aastat koolijuhina Suislepa 6-klassilises algkoolis (koolijuhiks valiti 1918. aasta novembris). Sõjaväes teenides töötas lühiajaliselt ka Viljandi õhtukoolis.
Osales Esimeses maailmasõjas ja Eesti vabadussõjas. Esimese maailmasõja ajal lõpetas lipnikute kooli ja jõudis nooremleitnandi aukraadini. Eesti vabadussõjas teenis Tartu tagavarapataljonis ja Sakala partisanide pataljonis. Erru minnes omas reserv-kapteni aukraadi.
Oli abielus, peres kasvas neli last (1938. aastal oli noorim lastest 9-aastane ja vanim laps 16-aastane).
Suri kirve teritamise ajal südamerabandusse. Maeti 12. juunil 1938. aastal Tarvastu kalmistule.
Hariduse tehnoloogiakompass

Hariduse tehnoloogiakompass on haridusotstarbeline tehnoloogiatrendide ülevaade, mida koostab Hariduse Infotehnoloogia SA koostöös haridus- ja tehnoloogiaspetsialistidega. 
Esimene hariduse tehnoloogiakompassi aruanne ilmus 2019. aastal. Selle fookuses on viis valdkonda: tehisintellekt, nutistu, analüütika ja suurandmed, virtuaalreaalsus ja liitreaalsus ning privaatsus.
Malle Rüütli

Malle Rüütli (aastani 1977 Veeber, sündinud 12. veebruaril 1952 Kohtla-Järvel) on Eesti keeleteadlane ja vene filoloog.

Elulugu

Malle Rüütli on tööliste tütar.
Lõpetas 1970 Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1978 Tartu Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna. Oli 1978–80 Tartu 2. Keskkooli vene keele õpetaja, 1980–92 TÜ vene keele metoodika kateedri õpetaja, 1992–2003 keelekeskuse vene keele sektsiooni õpetaja. Lõpetanud 1996 TÜ täienduskoolituskeskuse eesti keele osakonna, oli samast aastast alates õpetaja eesti keele sektsioonis (vene ja inglise keele baasil). Aastast 2003 Pariisi ida keelte ja kultuuride instituudis (INALCO-s) eesti keele ja kultuuri lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: keele didaktika, eesti keel kui teise keele õpetamise metoodika, erialase suhtluskeele õpetamine. Koostanud keeleõpikuid ja õppevahendeid. Umbes 20 teadustrükist.
Eesti Rada

Eesti Rada on Saksamaal ilmuv väliseesti ajaleht, mis on praegu ühenduse Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (EÜSL) häälekandja. 
Eesti Rada on vanim järjepidevalt ilmuv väliseesti ajaleht, mis hakkas ilmuma juba 29. septembril 1945 Augsburgi põgenikelaagris, kui laagrisse tuli Ferdinand Kool, kelle ülesandeks oli korraldada laagri informatsioonisüsteem. Alguses ilmus ajaleht üks kord nädalas, hiljem juba kaks korda nädalas, tiraažiks oli 3000, hiljem 6000 eksemplari. Seal ilmus ajaleht kuni 1950. aastani, seejärel kolis Geislingeni. Hiljem on Eesti Rada ilmunud ka Hamburgis. 1990. aasta keskpaiku toodi ajalehe trükkimine Eestisse.
Praegu ilmub Eesti Rada Kölnis, viimased kümme aastat on toimetaja olnud Karin Aanja.
Leili Järva

Leili Järva (14. september 1936, Tubala – 18. mai 2010) oli eesti mükoloog.
Ta lõpetas Kärdla Keskkooli 1955.a. ja Tartu Riikliku Ülikooli botaanikuna 1960. aastal. Ta töötas pikka aega Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Ta oli spetsialist puguseente alal.
Kira (eesnimi)

Kira on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 378. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kira 343 naisel.
Julija Tšepalova

Isiklikku

Tšepalova oli 2000–2006 abielus Dmitri Ljašenkoga. Abielust sündis tütar Olesja (2003). Teist korda abiellus ta Vassili Rotševiga. Abielust sündis tütar Vasselina (2007).
Rein Avarmaa

Rein Avarmaa (26. detsember 1940 Tallinn – 7. august 1987 Tartu) oli eesti füüsik.
Aastal 1964 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli.
Aastail 1966–1973 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudis, hiljem oli ENSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi vanemteadur ja laborijuhataja.
Ta uuris peamiselt fotosünteesivate biopigmentide optilist kõrglahutusspektroskoopiat.
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Otto Woldemar Ludwig Schultz

Otto Woldemar Ludwig Schultz (23. detsember 1864 Tallinn – 19. veebruar 1929 Pärnu-Jaagupi) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna toomkooli. Õppis aastatel 1884–1889 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end 1890–1891 Saksamaal. Oli prooviaastal Koerus ja Narvas. Ordineeriti vaimulikuks 1. märtsil 1892.
Oli aastal 1892 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1893–1895 oli Pärnu-Jakobi koguduse adjunktõpetaja, 1895–1929 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja.
Asutas Pärnu-Jaagupi kirikumõisa talus debiilsete laste kasvatusasutuse "Nain" ja Libatse tuberkuloosihaigete ravila.

Isiklikku

Otto Woldemar Ludwig Schultzi isa Ernst Wilhelm Woldemar Schultz oli Saarde koguduse pastor ja hilisem Eestimaa kindralsuperintendent, emapoolne vanaisa Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Alūksne ja Tallinna Oleviste koguduste vaimulik. Pojad Johannes Reinhold Schultz ja Kurt Rudolf Schultz hakkasid vaimulikeks. Tema äi Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, tema naisevend Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja.
Amalie Magdalena von Nassau-Siegen

Amalie Magdalena von Nassau-Siegen (2. september 1613 Siegen – 24. august 1669 Sulzbach) oli Nassau-Siegeni krahvitar.
Tema isa oli Nassau-Siegeni krahv Johann VII ja ema Margaretha von Holstein-Sonderburg-Plön.
Amalie Magdalena abiellus 23. aprillil 1636 Alt-Stettinis Kolmekümneaastases sõjas silma paistnud Rootsi väejuhi Hermann von Wrangeliga. Teist korda abiellus ta Stockholmis 27. märtsil 1649 Pfalz-Sulzbachi hertsogi Christian Augustiga.
Kalle Kiik

Kalle Kiik (sündinud 10. veebruaril 1963 Paides) on eesti maletaja ja treener, rahvusvaheline meister (1993).
Ta lõpetas aastal 1981 Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1986 male erialal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel kulla (1988), hõbeda (1987) ja 3 pronksi (1986, 1993, 1997).
Rumm

Ajalugu

Rumm on niinimetatud Uue Maailma alkohol, sest enne Ameerika avastamist oli suhkrurooviin Euroopas tundmatu. Suhkruroost viina põletamise kunsti tunti Kesk- ja Lõuna-Ameerikas juba ammu enne seda, kui Kolumbus sinna sattus. Kohalikud ravitsejad kasutasid seda oma ravi- ja võlujookide valmistamisel.

Kasutamine

Spetsiifilise lõhna ja maitse tõttu sobib rumm kokteilidesse ning küpsetiste ja maiustuste maitsestamiseks. Klassikaline rummiretsept on rummikompott, kus rummi sisse pannakse maitsestuma marju ning puuvilju. Kompotti süüakse jäätise ja vahukoorega või vahvlite kõrvale. Rummiga maitsestatakse ka kohvi ja teed. Parimad kaaslased rummile on vanill, kaneel, apelsinid, nelk, kardemon, tähtaniis ja ingver. Just need ja rumm kuuluvad mitme jõulujoogi koostisesse.
Päärdu vald

Päärdu vald (saksa keeles Gemeinde Kosch) oli haldusüksus Läänemaal Vigala kihelkonnas aastatel 1866–1891.

Ajalugu

Päärdu vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Päärdu mõisa. Vald kaotati 1891. aastal, mil see liideti Velise vallaga.
Krupki

Ajalugu

Krupkit mainitakse esmalt XVI sajandi keskel. Toona kuulus paik Sanguszkodele, asus see aga Viciebski vojevoodkonnas ja Orša maakonnas. Aastal 1613 on Krupki kaardile kantud alevina.
Poola jagamisel läks Krupki aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu. XVIII sajandi lõpus läks alev Swiackite valdusesse. Aastast 1880 on teada, et alevis tegutses kaks veskit, nende toodetud nisujahu müüdi linnades "Krupki manna" nime all.
Aastal 1896 asutati Krupkis tikuvabrik, suurem osa selle toodangust viidi Ameerikasse. Vabrikus töötas üle 50 inimese. Aastast 1897 on teada, et alevis pargiti veel nahku ja pressiti õli, seal asus telefonijaam. Krupkis oli õigeusu kirik, lisaks veel sünagoog ja neli juutide palvemaja. Krupkis oli kõrts ja 24 poodi, kaks korda aastas peeti alevis laata. Aastal 1900 avati alevis saekaater.
1924. aastast kuulus Krupki Valgevene NSV koosseisu. Krupkist sai linn aastal 1991.
Kapsel (farmaatsia)

Kapsel (capsula) on mahuti pulbrite, graanulite ja vedelate ravimite doseerimiseks seespidisel manustamisel.
Kasutusel on želatiinkapslid, mida täidetakse tehastes.
Tartu Hansapäevad 2009

Tartu Hansapäevad 2009 toimusid 17.–19. juulil 2008 ning kandsid alapealkirja "Tarkus on enam kui rikkus". Need olid 14. Tartu hansapäevad.
Tartu 2008. aasta hansapäevade korraldustoimkonda juhtis muusik Ants Johanson.
2008. aasta Tartu hansapäevadel oli Tartu linn jagatud eri aladeks: Jaanilinn, Jõelinn, Laste-ja Tulevikulinn, Raelinn ning Hansalaat, millest igaüks kandis ühe ajalooperioodi hõngu. Jaanilinnas elustus keskaeg, Jõelinnas muinasaeg, Raelinnas tänapäev ning Laste- ja Tulevikulinn keskendus nii tänast päeva kui ka tulevikku.
Raivo Järvi

Raivo Järvi (23. detsember 1954 Pärnu – 17. juuni 2012) oli eesti kunstnik (illustreerija, tarbekunstnik ja graafik), raadio- ja telesaadete juht ning poliitik.

Haridus

Raivo Järvi lõpetas Tallinna 46. Keskkooli 1973 ning Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1979.

Töökäik

Järvi illustreeris üle 22 lasteraamatu, joonistas muuhulgas ka plakateid ja postkaarte. Ta töötas saatejuhina Eesti Televisioonis ("Laupäeva õhtul koos isaga", "Kõige suurem sõber", "Jutupliiats"), Kanal 2-s ("Onu Raivo jutupliiats") ning Kuku Raadios (saatesarjad "Kukupai" ja "Onu Raivo rännakud").

Poliitiline tegevus

Alates 1998. aastast kuulus Järvi erakonda Mõõdukad. 1999. aastal toimunud Riigikogu valimistel oli ta erakonna esinumber Pärnu maakonnas ja kogus 953 häält, kuid sellest ei piisanud Riigikokku pääsemiseks. Järgmistel kohalike omavalitsuste valimistel 2002. aastal kandideeris Järvi Tallinna kesklinnas Mõõdukate nimekirjas teise numbrina partei esimehe Toomas Hendrik Ilvese järel ja kogus 141 häält. Mõõdukad aga volikokku ei pääsenud. 2002. aastal vahetas Järvi erakonda, astudes Eesti Reformierakonna liikmeks.
Järvi oli X ja XI Riigikogu liige. Riigikogu juhatuse otsusega sai Raivo Järvi XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist välisminister Urmas Paeti asendusliikmena.

Isiklik elu

Raivo Järvil on poeg Richard-Erik.
Ta oli abielus baleriin Tatjana Järviga. Tema ema oli baleriin ja tantsuõpetaja Svetlana Järvi.
Tartu Autoklubi

Tartu Autoklubi on Tartu ja kogu Lõuna-Eesti autohuvilisi koondav mittetulundusühing. Klubi põhieesmärk on viisaka liikluskultuuri propageerimine. Ka on klubi võtnud enda kohustuseks pakkuda Lõuna-Eestis autohuvilistele turvalist ja legaalset enese välja elamise võimalust nii kiirendus- kui ka ringrajal.

Ajalugu

Tartu Autoklubi loodi praegusel kujul 2006. aastal, kui ühest autohuviliste foorumist lõi lahku seltskond noori autohuvilisi. Koos hakati ette võtma ühisüritusi ja korraldama siseringile väikeseid kiirendusvõistlusi ja kruiise. Järk-järgult hakkasid üritused suuremaks minema ja tekkima ka igaaastased traditsioonilised üritused ja kokkusaamised.

Liikmed

Tartu Autoklubil on üle 200 lihtliikme. Nendel liikmetel on ligipääs klubi foorumile ja eelisõigus teabele klubi ürituste kohta.
Teise liikmete grupi moodustavad Tartu Autoklubi korraldusmeeskonna liikmed, keda on kokku paarikümne ringis. Need liikmed korraldavad võistlusi, läbivad koolitusi, võtavad osa klubilisest tegevusest ja omavad lihtliikmetest kõrgemat klubilist staatust.
Tsikuraat

Tsikuraat (akadi ziqqurrat, tüvest zaqāru) ehk astmiktempel on Mesopotaamia kultusehitiste tüüp: massiivne, astangutena ülespoole ahenev torn.
Astangute seinad olid eenduvate osadega liigendatud ning mitmesuguste vahenditega, nt bituumeni ja põletatud tellistega, erivärvilisteks tehtud. Tsikuraadi tipus asus väike tempel - jumala elukoht -, mida katvate glasuurtelliste helesinine värvus rõhutas veelgi tsikuraadi seost taevaste jõududega. Tsikuraadi tippu viisid trepid.
Arvatavasti oli kõige suurem tsikuraat Babülonis asunud Etemenanki (alus 91x91, kõrgus 91 m). Seda peetakse Piiblis kirjeldatud Paabeli torni prototüübiks ning on nimetatud üheks maailmaimedest, ehkki klassikalistes seitsme maailmaime loendites seda ei mainita. Etemenanki kuulus Babüloonia riigijumala Marduki templi Esagila kompleksi.
Vaatamata tsikuraatide mõningasele sarnasusele Vana-Egiptuse püramiididega on nendevaheline seos tänaseni vaieldav. Ka erinevused on silmapaistvad; eelkõige olid püramiidid mitte templid, vaid hauaehitised. Samas ei saa kultuurisidemeid Mesopotaamia ja Egiptuse vahel eitada.
Antipatros Sidonist

Antipatros Sidonist oli Vana-Kreeka poeet 2. sajandi teisel poolel eKr.
Ta koostas seitsme maailmaime nimekirja, mis on tänini säilinud.
Luke Lasteaed Segasumma

Luke lasteaed Segasumma on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed.
Luke lasteaed Segasumma on liitunud projektiga "Kiusamisest vaba lasteaed" ja Tervist Edendavate Lasteaedade võrgustikuga.
AS Pärnu Õlu

AS Pärnu Õlu oli aastal 1991 asutatud õlletootmisettevõte. Aastal 2006 sai ettevõtte nimeks AS Riverside Brewery, mis 2009. aastal läks pankrotti. Ettevõte on kandnud ka nime Puls Brewery AS.
Ettevõtte luges oma eelkäijaks 1879. aastal Eduard Bliebernichti Pärnusse rajatud pruulikoda.
Samegrelo

Samegrelo (gruusia სამეგრელო; ka Megreelia) on ajalooline piirkond Gruusia lääneosas. Asub Kolhida madalikul Rioni jõest põhjas.
Eraldus Imerethi kuningriigist 16. sajandil omaette vürstiriigiks.
1806 allutati Venemaale. Vürstiriik eksisteeris de iure aga kuni 1867. aastani.
Johann Voldemar Jannseni tänav (Tallinn)

Johann Voldemar Jannseni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Tänav on nimetatud eesti rahvusliku liikumise tegelase Johann Voldemar Jannseni auks.
Tänav sai nime 1926.
Robert Johann Dietrich Luther

Robert Johann Dietrich Luther (5. oktoober 1816 Tallinn – 4. märts 1888 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastani 1823 Hageni erakoolis, aastatel 1824–1834 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1835–1841 (lisaks õppis ta aastatel 1835–1837 arstiteadust). Oli seejärel mitmeid aastaid koduõpetaja, lõpuks Ambla pastori Alexander Leopold Paulseni juures. Ambla Maarja koguduses oli ta ka prooviaastal. Ordineeriti 9. märtsil 1847 ordineeriti ta õpetajaks.
Oli aastatel 1847–1884 Jüri koguduse õpetaja. Jäi 20. aprillil 1884 emerituuri.
Andis koostöös Carl Russwurmiga Lutheri perekonna ajaloo Eestis ja Venemaal.

Isiklikku

Tema vend Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Tema isa, Tallinna suurgildi oldermann Dietrich Martin Luther oli ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.
Enamuspuuliik

Enamuspuuliik on puistu esimese rinde suurima tagavaraga puuliik.
Enamuspuuliigi järgi määratakse puistu nimetus, näiteks kuusik, männik, kaasik, tammik, haavik, lepik, pärnik, saarik.
Bergmanni abiraha

Bergmanni abiraha oli 1903 Taavet (David) Bergmanni asutatud fond (kapital) "Eesti kirjanduse edendamiseks ja eesti soost õppiva noorsoo toetamiseks". 
Fondist anti toetusi eeskätt neile, kes keskkooli lõpetamisel jätkasid õppetööd. 1905–1932 anti toetust üle 800-le õpilasele.
1935 muudeti fond õiguslikult vormilt sihtasutuseks.