google/wiki40b huggingface dataset:
Latinisatsioon

Latinisatsioon on algselt mingis muus kirjasüsteemis kirjutatud sõnade ja nimede kirjutamine ladina kirjas.
Latinisatsioon võib kasutada nii transkriptsiooni kui ka transliteratsiooni.
Eri kirjasüsteemide latinisatsiooniks võib (riigi või muul tasandil) olla kehtestatud reeglisüsteeme. Sama kirjasüsteemi latiniseerimiseks võib korraga ametlikult või mitteametlikult kasutusel olla mitu erinevat reeglistikku. Reeglistikud võivad olla ka spetsiifiliselt keelepaaripõhised, nt valgevene-eesti transkriptsioon.
Gerli Padar & The Moon

Gerli Padar & The Moon on Eesti ansambel. Ansambel esitab 1990ndate Eesti hitte omas võtmes.
Prince

1970. aastatel

25. juunil 1977 sõlmis Prince lepingu plaadifirmaga Warner Bros.
„Kui ma teen teile rock'n'roll'i, siis ärge tulge näpuga näitama, et ma seda ei oska, kuna olen mustanahaline“
– Prince Rogers Nelson
1. oktoobril 1977 algas debüütalbumi "For You" salvestamine. Seda saatis küll vaid tagasihoidlik edu, kuid sellest tuli hitt "Soft and Wet", mille sõnad näitavad, kuhu Prince suuna võttis.
Aastail 1993–2000 kasutas Prince oma pseudonüümina tundmatut "armastuse sümbolit", mida keegi ei osanud hääldada. Tollal kutsuti teda "artistiks, keda varem tunti nimega Prince".
Ringmüür

Ringmüür on keskajal kasutatud linnuse, kindlustatud linna või asula ümber ehitatud kaitsemüür, mis on varustatud tornide, mitmesuguste kaitseseadeldiste ja tugevasti kindlustatud väravatega.
Sageli oli keskajal suurematel linnustel sisemine ja väline ringmüür ja nende vahel ümbriskäik või väljak või zwinger.
Riina Dmohovski

Riina Dmohovski (aastani 1951 Peterhoff, 28. aprill 1931 Tartu – 27. september 2009 Tartu) oli eesti kirjanik. Ta on oma neiupõlvenimest tuletatud varjunime Peeter R. Hoff all avaldanud kaks romaani.
Ta õppis aastatel 1946–51 Tartu 2. keskkoolis, lõpetas 1956 TRÜ (farmaatsia) ning töötas haiglates ja alates aastast 1971 biokeemikuna Tartu Linna Polikliinikus laborandina. Tegutses ka harrastuskunstnikuna.
Ta debüteeris ajakirjas Pioneer 1940 ja on avaldanud luulet (Looming, 1963, nr 12), lühiproosat ("See ebatäiuslik maailm" – Looming 1969, nr 10, lk 1475–1507, novellivõistluse II auhind), kirjutanud kuuldemänge ("Ärklituba", "Kõige parem kingitus").
Ruckteschell

Suguvõsast on mainitud 1683 Jakob Ruckteschelli, kes oli Liivimaal koduõpetaja von Mengdenite juures. Jakobi pojapoeg Gustav Wilhelm omas Keskvere ja Vaimõisa mõisat. Gustav Wilhelm sai 1787 Saksa-Rooma riigilt aadlitiitli. 
Suguvõsa kanti 1824 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Suguvõsal oli ka Liivimaa haru, mille nimi oli Ruckteschel.
La Plata mäed

La Plata mäed on väike mäeahelik edela-Colorados USA-s, osa San Juani mägedest.
Kõrgeim tipp on Hesperus Mountain (4033 m)
Maarja Simovart

Maarja Simovart (hüüdnimega Sussimemm; 12. veebruar 1945 – 12. mai 2014) oli eesti maakarjakasvataja. Hüüdnime Sussimemm sai ta sellest, et valmistas populaarseid tikanditega viltsusse.
Maarja ja Jüri Simovart pidasid juba aastakümneid Harju maakonnas Nissi vallas Pala talus ligi 30 lehma, keda perenaine kaks korda päevas lüpsis.
Pensionieas talupere kandideeris 2012. aastal konkursil „Aasta põllumees“. Vabal ajal valmistas perenaine vildist susse, millele tikkis Muhu mustreid. Muhu susse müüs perenaine ka internetis, sealtkaudu hakati teda kutsuma Sussimemmeks.
2013. aastal lõpetas pensionieas perenaine järjekordse käsitöömeistrite kursuse Tallinnas Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu koolitusel, kus oli õppinud tikkimist.
Crittendeni maakond

Ajalugu

Crittendeni maakond moodustati 26. jaanuaril 1842. aastal Livingstoni maakonna osast. Maakond sai nime Kentucky kuberneri John J. Crittendeni järgi
A. H. Almaas

A. Hameed Ali (sündinud 1944 Kuveidis) on Kuveidi päritolu Ameerika Ühendriikide New Age'i kirjanik. Tema kirjanikunimi on A. H. Almaas. Almaas on loonud müstilise lähenemise psühholoogiale ja psühhoteraapiale, mida ta nimetab teemantlähenemiseks (The Diamond Approach). Mitmed tema raamatud põhinevad teemantlähenemise gruppides loetud loengutel.
Almaasi mõistekasutus tugineb suuresti Georgi Gurdžijevil, sufismil, budismil, aga ka psühhoanalüüsil ja geštaltpsühholoogial.
Teemantlähenemist on näiteks Ken Wilber pidanud üheks tasakaalustatumaks transpersonaalse psühholoogia praktika vormiks.
Igor Tamm

Päritolu

Tema vanaisa oli Theodor Tamm, kes asus 19. sajandi keskel ümber Tüüringist Venemaale ja abiellus Ukrainas maaomaniku tütrega. Igor Tammi vanemad olid Olga Davõdova ja Jevgeni Tamm. Viimane töötas Siberi raudtee ehitusel sillaehitusinsenerina. Seetõttu elas pere mõnda aega Vladivostokis. 1898. aastal kolis pere Ukrainasse Jelizavetgradi, kus perepea töötas aastaid linna veevarustuse juhina ja tema juhtimisel ehitati linna elektrijaam. Pärast teist maailmasõda istus ta vangis selle eest, et jäi sõja ajal sakslaste poolt okupeeritud Kiievisse.

Haridustee ja töökäik

Õppides gümnaasiumis, huvitus Igor Tamm tõsiselt poliitikast. Ta vihkas tsaarirežiimi ja pidas end veendunud marksistiks. Mures poja saatuse pärast, saatsid vanemad ta välismaale õppima. Kuid ka ülikooliõpingute ajal Edinburghis osales ta poliitilistel üritustel. Tollal teadus talle veel huvi ei pakkunud. Vahetult enne esimese maailmasõja algust naasis Tamm kodumaale ja jätkas õpinguid Moskva ülikooli matemaatika-füüsika teaduskonnas. 1918. aastal lõpetas ta ülikooli füüsiku diplomiga.
Tamm sai 1930. aastal Moskva Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedri professoriks ja juhatajaks. 1933. aastal kaitses ta doktorikraadi ja samal aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. 1934. aastast töötas ta lisaks ülikoolile ka NSV Liidu TA Lebedevi-nimelises Füüsikainstituudis, kus ta juhatas enda rajatud teoreetilise füüsika osakonda.

Teadus

Teadusse sukeldus Tamm 1920. aastate alul. Üks tema esimesi teadusartikleid, mis käsitles relatiivsusteooriat, sai Albert Einsteinilt kiitva hinnangu ning artikkel võeti vastu avaldamiseks saksa teadusajakirjas. Tuntud hollandi füüsik Paul Ehrenfest, tutvunud Tammi töödega, aitas tal hankida stipendiumi. Nii tekkis Tammil võimalus töötada poole aasta vältel Hollandi ja Saksamaa suuremates füüsikalaboratooriumites. Ehrenfestriga said nad sõpradeks. Tamm tutvus isiklikult ka Paul Diraci ja Albert Einsteiniga.    
Aastail 1930–1931 tuletas Tamm valguse vabalt elektronilt hajumise kvantmehaanilise valemi ja lõi valguse kristallis hajumise kvantmehaanilise teooria. 1934. aastal lõi ta tuumajõudude väljateooria alused. Aastal 1937 andis ta koos Ilja Frankiga Tšerenkovi-Vavilovi kiirguse teoreetilise seletuse.  
Tamm töötas aastatel 1950–1953 koos Andrei Sahharoviga termotuumareaktsiooni teooria alal, luues plasma magnetisoleerimise meetodi ja plahvatusenergiast ülitugevate magnetväljade saamise meetodi. Tamm ja Sahharov esitasid 1951. aastal termotuumareaktori teoreetilised alused, milles plasma omaks toroidaalse kuju ja mida sulustatakse magnetväljaga. Nende väljapakutud tehnoloogia nimega Tokamak võimaldaks Maa peal saavutada stabiilse plasma, mille temperatuur oleks võrreldav Päikse omaga ja mille abil saaks ehitada uut tüüpi tuumareaktori. 
Talle kuuluvad ka põhjapanevad tööd kosmilise kiirguse alal (sekundaarosakeste kaskaadne paljunemine).

Isiklikku

Igor Tammi vend, juhtiv insener Leonid Tamm, arreteeriti ja lasti maha 1937. aastal kui "rahvavaenlane".
Igor Tammi poeg Jevgeni Tamm oli füüsik ja alpinist.
Katarina Sunesdotter

Katarina Sunesdotter (1215–1252) oli Rootsi kuninganna. Ta oli Erik XI abikaasa.
1243-1250 oli ta Rootsi kuninganna. Pärast seda hakkas ta nunnaks ja suri 1252 kloostris.
Massaci maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1843. aastal.
1864. aasta kohtureform Venemaa Keisririigis

Kohtukorraldus enne reformi

Kuni reformini oli keisririigi elanike õiguskaitses ja õigusemõistmises kaks instantsi: seni pärisorjuses olnud talupoegade ja nende pereliikmete üle mõistis kohut nende omanik mõisnik, välja arvatud eriti raskete kuritegude korral – siis arutas nende tegevust ja mõistis kohut maakonnakohus või kohtupalat.  
Linnaelanike jaoks oli esimene aste õiguse- ja kohtumõistmiseks квартальный надзиратель ning järgmiseks astmeks становой пристав, kes teostasid ka haldus- ja kriminaalkohtupidamist oma pädevuse piires.

Kohtureformi põhimõtted

Pärast Venemaal pärisorjuse likvideerimist 1863. aastal oli järgmiseks muudatuseks 1864. aasta kohtureform, millega kehtestati uued kohtupidamist korraldavad seadustikud: uus kohtupidamise seadustik, uus kohtukorralduse seadustik, uus tsiviilkohtukorralduse seadustik, uus karistusseadustik, mida kasutasid rahukohtunikud. 
Reformi ettevalmistajad tegid ettepaneku viia sisse vandekohtuniku institutsioon lisaks olemasolevate kohtunikule, kaitsja osalemine esmastes uurimistoimingutes, kohtukontrolli sisseviimine isikute kinnipidamisel.
Podoolia kõrgustik

Podoolia kõrgustik on kõrgustik Ukraina edelaosas. Kõrgused on 380–320 m loodeosas kuni 220–130 m kaguosas. Kõrgeim tipp on Kamula mägi (471 m). Koos Volõõnia kõrgustikuga moodustab ta Volõõnia-Podoolia kõrgustiku.
Jüri Räim

Jüri Räim (18. aprill 1933 – 18. aprill 1995) oli Eesti nõukogude parteitegelane.
Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem.
Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. Nooremagronoomi kutse sai ta Kehtnast ning kõrgema hariduse omandas poliitika ja põllumajanduse alal Moskvast kaugõppe teel.
Aastatel 1974–1982 oli ta Kingissepa rajooni TSN täitevkomitee esimees. 1978. aastal oli ta rajooni põllumajandusvalitsuse juhataja. 1988. aastal oli ta EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär. 
1989. aastal võttis ta vastu Muhu külanõukogu esimehe ameti. 1990. aastate alguses oli ta Muhu vallavanem.
Arvo Raimo

Arvo Raimo (13. detsember 1940 – 14. oktoober 2015) oli eesti näitleja.
Viljandis sündinud ja Viljandi 1. Keskkooli lõpetanud Arvo Raimo sattus teatritööle otse koolipingist ja pooljuhuslikult. Esmalt sai ta Ugalasse kooli näiteringi juhataja Hilja Varemi kutsel ajutiselt asendusnäitlejaks.
Hiljem õppis Karl Aderi ja Aleksander Satsi loodud Ugala õppestuudios, mille lõpetas 1960. aastal ja samast aastast töötas näitlejana Viljandi Ugala teatris.
55 teatriaasta jooksul jõudis Arvo Raimo teha üle 200 rolli.
Pääsuke (raamatusari)

"Pääsuke" on kirjastuses Valgus alustatud populaarteaduslik raamatusari taime- ja loomariigi esindajatest. Aastatel 1978–1992 ilmus kokku 20 pehmes köites taskuformaadis raamatut, neile andis ühtse kujunduse Jüri Kaarma. Sarja algataja oli Viktor Masing.
Välja kuulutati küll ka sarja 20. raamat (Heinrich Veromanni "Hallvares"), kuid see jäi toona ilmumata. Selle asemel ilmus lõpuks Eestimaa Looduse Fondi poolt 1992. aastal sarja kujundusega Tiina Randlase "Puuhabemed". "Hallvarese" ettevalmistatud käsikiri siiski säilis ja 2006. aastal andis kirjastus Eesti Loodusfoto samade materjalide põhjal välja samanimelise raamatu (mille autoriks on lisaks Veromannile märgitud ka Lemming Rootsmäe), siiski ei saa "Hallvarest" samasse sarja kuuluvaks lugeda.
Süte peal sulanud jää

Edetabelid ja tunnustused

Sky Plusi edetabelisse "Sky Plus Top 40" jõudis laul 2010. aasta 10. nädalal (8.–14. märts) 29. kohaga ning tõusus aprilli alguseks (14. nädal) 17. kohale. Järgmisel nädalal vajus laul 28. kohale ning 16. nädalal (19.–25. aprill) kukkus edetabelist välja, andes teed juba uuele singlile ("Läbi öise Tallinna"). Kokku oli laul edetabelis kuus nädalat.
Laul pälvis raadiosaate Raadio 2 Aastahitt 2010. aasta edetabelis teise koha.
Fresko

Fresko (itaalia keeles a fresco, al fresco, affresco sõnast fresco 'värske') on seinamaaliliik ja -tehnika. Tegu on arhitektuuriga seotud monumentaalmaaliga.

Maalitehnika

Seinale laotatakse mitme kihina lubjast ja liivast tehtud krunt. 
Fresko maalitakse märjale krohvile lubjakindla värviga. Vabaneva süsihappegaasi toimel kalgastub krohvipind klaasjaks. Tekib kõva, vees lahustamatu kaltsiumkarbonaadikiht. Värvaine reageerib krohvis oleva lubjaga ning tekivad tugevad rikkalikud värvitoonid. 
Freskomaali ei ole võimalik korrigeerida.  
Fresko on paindlik, väga püsiv ja suhteliselt odav tehnika. Freskot iseloomustab peen läige.

Ajalugu

Freskosid maaliti juba antiikajal, kuid Pompei ja teiste Rooma linnade väljakaevamistel leitud freskode puhul ei ole teada, kas sel ajal kasutati ülalkirjeldatud freskotehnikat ehk nn Itaalia meetodit, mida Cennino Cennini kirjeldab 15. sajandi alguses "tõelise freskona" (buon fresco). 
Rohkelt freskosid on maalitud keskajal Bütsantsis, Gruusias ja Serbias; eriti aga 14.–16. sajandil Itaalias (Giotto di Bondone, Mantegna, Michelangelo, Raffael jt) ja Vana-Venes Theophanes Kreeklane, Andrei Rubljov jt).
Sakala kalender

Sakala kalender on aastast 1990 Põltsamaal (varem Viljandis) ilmuv jätkväljaanne, mida annab välja loominguline kollektiiv Sakala Kalender (juht Heiki Raudla). Väljaanne ilmub üks kord aastas.
Kalendris on muu hulgas kohaloolist materjali ajaloolise Sakala piirkonna kohta.
Karjalaskepäev

Karjalaskepäev on 1. aprillil ja see on vana maarahva karja väljalaskmise päev. Enne 1918 aastat oli karjalaskepäev 15 aprillil (ukj).
Karjalaskepäeval ei ole kirikukalendriga mingit seost.
Tegelikuks karjalaskepäevaks on kujunenud siiski jüripäev, kuid loomad tuli karjalaskepäeval kas või korraks üle laudaukse ajada ning esimene karjasevits valmis lõigata.
Harald V

Harald V (sündinud 21. veebruaril 1937 Skaugumis Askeri vallas) on Norra kuningas alates 1991. aastast. Harald on esimene kuningas pärast Olav IV-t (elas 14. sajandil), kes sündis Norras. Norra kuningana on ta ka Norra kirikupea. Ta külastas augustis 1998 Eestit.

Lapsepõlv ja haridus

Haraldi isa oli toonane krooprints Olav ja ema Rootsi printsess Märtha. Teise maailmasõja ajal 1940. aastal pages tema ema lastega Saksa vägede eest Washingtoni. Tema isa Olav ja vanaisa Haakon VII olid koos eksiilvalitsusega Londonis. Prints Harald naasis Norrasse pärast sõja lõppu 1945. aastal. 
1955 alustas Harald õpinguid Oslo ülikoolis. Hiljem õppis ta Trandumis Ratsaväeohvitseride koolis ja Norra Sõjaväeakadeemias, mille ta lõpetas 1959. 1960. aastal astus Harald Oxfordi ülikooli, kus õppis ajalugu ja majandusteadust. Samal aastal tegi ta esimese ametivisiidi välismaale, külastades Ameerika Ühendriike. 
Kuningas Haraldil on kaks õde: Ragnhild Lorentzen ja Astrid Ferner.

Sportlaskarjäär

Harald V osales 1964. ja 1968. aasta suveolümpiamängudel purjetamises klassis 5,5 m, kus saavutas vastavalt 8. ja 11. koha. 1964. aastal Tōkyōs kandis ta olümpiamängude avatseremoonial Norra lippu.
1987. aastal tuli ta maailmameistriks. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud veel hõbe- ja pronksmedali vastavalt 1982. ja 1988. aastal. Juulis 2005 tuli kuningas oma meeskonnaga kuninglikul jahil Fram XV Rootsis Euroopa meistriks.

Positsioon Norra kuningana

Kuningas on Norra kiriku pea. Ta on ka kindral, admiral ja Norra armee ülemjuhataja.
Ihukaitsjad valvavad kuninga residentse: kuningapaleed, kroonprintsi residentsi Skaugumis ja Akershusi lossi mausoleumi.

Tervis

1. detsembril 2003 teatati, et kuningas on haigestunud põievähki. 8. detsembril sooritati edukas operatsioon Norra riiklikus haiglas Rikshospitaletis Oslos: tema põis eemaldati ning ehitati uus. Kuningas oli seejärel ravil ning vabastatud ametikohustustest, mida täitis kroonprints Haakon. Kuningas võttis oma kohustused tagasi 13. aprillil 2004. On teada, et kuningas oli ahelsuitsetaja, kuid pärast vähidiagnoosi loobus ta suitsetamisest täielikult. 
1. aprillil 2005 tehti Haraldile edukas südameoperatsioon. 10. aprillil teatati, et kuningale tehti veel üks operatsioon, millega parandati eelmise operatsiooni järel tekkinud komplikatsioonid. Pärast seda oli kuningas kohustustest kõrval peaaegu kaks kuud ning kroonprints võttis jällegi tema kohustused üle. Kuningas toibus niivõrd hästi, et suutis juba kolm kuud pärast operatsiooni osaleda Euroopa meistrivõistlustel ookeanipurjetamises ning tulla seal Euroopa meistriks. 
Järgides oma ihuarsti nõuandeid, otsustas kuningas 2005. aasta lõpus oma kohustuste hulka vähendada, võttes kolmapäevad vabaks ning üritades nädalavahetuseti võimalikult vähe töötada.
Roger Penrose

Roger Penrose (sündinud 8. augustil 1931) on inglise füüsikateoreetik.
Roger Penrose rajas aegruumilisi singulaarsusi käsitlevate uurimustega üldrelatiivsusteoorias rakendatavate globaalmeetodite aluse. Lisaks sellele on Penrose arendanud ka nullmassiga väljade üldteooriat.
Boriss Sreznevski

Boriss Izmailovitš Sreznevski (19/31. märts 1857 Peterburi – 24. märts 1934 Kiiev) oli Tartu ülikooli füüsilise geograafia ja meteoroloogia professor. 
Boriss Sreznevski sündis Peterburis maailmakuulsa slavisti akadeemik Izmail Sreznevski perekonnas. Ta õppis Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, pärast täiendas ennast Berliini, Pariisi, Heidelbergi ja teistes Lääne-Euroopa ülikoolides. 
Aastatel 1882–1892 töötas Boriss Sreznevski Füüsika Peaobservatooriumi meremeteoroloogia osakonnas, 1892–1894 Moskva ülikoolis eradotsendina.
Alates 1893. aastast oli ta Tartu ülikooli audoktor. Aastal 1894 kutsuti ta tööle Tartu ülikooli, kus ta luges füüsikalise geograafia ja meteoroloogia kursusi ning oli geograafia ja meteoroloogia kateedri juhataja. Aastatel 1894–1918 oli Sreznevski ka Tartu ülikooli meteoroloogiaobservatooriumi direktor.
Aastal 1918 oli Sreznevski Eesti Looduseuurijate Seltsi president. Samal aastal evakueerus ta Voroneži. Alates 1919. aastast töötas ta Kiievis ja oli Kiievi meteoroloogiaobservatooriumi direktor.
Lingtermomeetri leiutamise eest sai Sreznevski 1900. aasta Pariisi maailmanäitusel hõbemedali.
Oma sünoptiliste uurimuste "Ilmastikuülevaated" eest Füüsika Peaobservatooriumis sai Sreznevski Lomonossovi preemia.
Sreznevski tõi meteoroloogiasse külmalaine mõiste. Sünoptika arendamise eest sai ta Vene Geograafiaühingu väikese kuldmedali.
Ta valiti Kiievis Ukraina Teaduste Akadeemia akadeemikuks.
Etnofuturism

Etnofuturism on soomeugri kirjandus- ja kunstivool, mis sündis pärast NSV Liidu lagunemist ja Eesti taasiseseisvumist. 
Seda on määratletud mitmeti; Soome filosoofiaprofessori Kari Sallamaa järgi on etnofuturismi põhiidee "vana ja uue kultuuri ühendamine ehk mütoloogia, folkloori ja kirjutatud kirjanduse rahvusliku aine sidumine postmodernse mõtlemise parima osaga: jäljendamise, stiilide segamise, pastiši ja intertekstuaalsusega". "Eesti keele seletav sõnaraamat" määratleb etnofuturismi järgmiselt: "tulevikule orienteeritud suundumus kultuuris, mis taotleb rahvapärimuse ja moodsa kultuuri ühendamist".
Sõna autor on eesti luuletaja Karl Martin Sinijärv. Kontseptsiooni on levitanud rühmitused Eesti Kostabi $elts ja Hirohall, kuid ka mitmed kultuuritegelased soome-ugri hõimuliikumises.
Etnofuturismi teemal on toimunud mitu soome-ugri noorte loojate konverentsi sarjast "Etnofutu".
Ületarbimine

Toidu ületarbimine

Üheks suurimaks ületarbimiseks võib pidada toitu. Selle tulemusena muutuvad tööstused aktiivsemaks ning sellega kasvab õhu, vee ja mulla saastatus. Keemiliste väetiste kasutamisel kasvab küll saagikus, kuid toiduainete kvaliteet langeb ja muld vaesub. Paljude tööstuste eesmärgiks ei ole enam toota kvaliteetset toitu, vaid suurtes kogustes ning seetõttu kahjustub toidu kvaliteet. Toidu ületarbimine ei saasta ainult keskkonna, vaid see võib põhjustada ka inimestel erinevaid terviseprobleeme. Näiteks võib suhkru ületarbimine põhjustada tõsiseid tervisehäireid.

Vee ületarbimine

Inimesed kasutavad vett väga suures koguses ja õige mitmeks otstarbeks. Vee tarbimini on inimese organismi jaoks ülimalt tähtis. Üldiselt tuleks igal inimesel juua ligikaudu 1,5 liitrit vett, mõned joovad rohkem, mõned vähem. Vett kasutatakse nii erinevates tööstusettevõtetes, toidu tegemiseks, vesi on suur osa meie igapäevaelust. Ligikaudu 90% tööstuses, teeninduses ja kodudes majapidamises kasutatud veest läheb pärast tarbimist tagasi loodusesse. Vette jõuavad ka tagasi tööstusveed, mis sisaldavad keemilisi ühendeid või kõrvalsaadusi. Puhas mage vesi on hindamatu väärtusega loodusvara, milleta Maal elu puutuks.

Uimastite ületarbimine

Uimastid on keemilised ained, mis mõjutavad inimese enesetunnet, käitumist ja teda ümbritseva maailma tajumist. Kõik uimastid võivad tekitada sõltuvust ehk soovi ja vajadust saada seda uimastit üha uuesti. Uimastid võivad olla nii seadusega lubatud ehk legaalsed, kui seadusega keelatud ehk illegaalsed. Uimastid võivad olla kas looduslikku päritolu (näiteks kanep) või sünteesitud (näiteks amfetamiin). Lisaks on igal uimastil oma nimi ja tavaliselt ka hulk hüüdnimesid. Alkohol ja tubakas on samuti uimastid: nad võivad tekitada sõltuvust, kuid nende kasutamine ei ole täisealistele seadusega keelatud.
Kõik uimastid võivad tekitada sõltuvust. Uimastite mõjul võib inimese käitumine muutuda ettearvamatuks. Igal uimastil on kõrvalmõjud, sageli kahjulikud ja pöördumatud.
Snetterton

Snetterton on küla ja vald (civil parish) Inglismaal Norfolki krahvkonnas.
Aastal 2001 elas külas 202 inimest.
Snettertoni lähedal asub Snettertoni ringrada.
Karl Ristikivi Selts

Karl Ristikivi Selts on 2001. aastal rajatud mittetulundusühing, mis edendab väliseesti kirjaniku Karl Ristikivi loomingu tutvustamist ja uurimist, laiemalt aga eesti pagulaskirjanduse populariseerimist.
Seltsi asutasid 12. mail 2001 Tartus kirjandusteadlased Rutt Hinrikus ja Janika Kronberg. Igal aastal korraldab Selts Karl Ristikivi sünniaastapäeva puhul ettekandekoosoleku. Selts on produtseerinud filmi Henrik Visnapuu pagulasaastaist "Henrik Visnapuu üheteistkümnes kiri. Lugu poeedi viimasest kümnest eluaastast 1941-1951" (2009), samuti toetanud väliseesti kirjanike Bernard Kangro ja Arno Vihalemma 100. sünniaastapäeva tähistamist. 
Karl Ristikivi testamendijärgse pärija, Stockholmis tegutseva Eesti Eksiilkirjanduse Fondiga (Stiftelsen för främjande av estnisk exillitteratur) sõlmitud kokkuleppe alusel kontrollib selts Karl Ristikivi teoste autoriõigust. Tartu Linnavalitsus on andnud Karl Ristikivi Seltsi hallata kunagise Karl Ristikivi Muuseumi ruumid Tartus, aadressil Hermanni 18.
Karl Ristikivi Seltsil on ligi 60 liiget. 2014. aastal oli seltsi esimees Janika Kronberg.
Saru mõis

Saru mõis (saksa keeles Saara) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. 
1574 oli mõisa omanik Johann Uexküll. 
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Herman Maximilian von Wulff.
Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.
Sylvie Goulard

Isiklikku

Ta on abielus Guillaume Goulardiga; neil on kolm last.
Ӓ

Mari keel

Ӓ on kasutusel mäemari kirjakeeles, kus see on tähestiku 2. täht. Hääldub ümardamata vaegmadala eesvokaalina [æ].
Keetmine (laboris)

Keetmine  on keemistemperatuuril toimuva keemisprotsessi eesmärgipärane rakendamine, kusjuures tänu soojendamisele toimub aine üleminek vedelast faasist gaasilisse. Enamasti vedeliku aurustamisele järgneb aurufaasi  kondenseerimine jahutis. 
See on füüsikaline protsess, mitte keemiline reaktsioon.
Toiduainete keetmise kohta vaata artiklit keetmine.
APN

APN (akronüüm venekeelsest fraasist Агентство печати «Новости» ('pressiagentuur "Novosti"')) oli Nõukogude Liidu pressiagentuur, mis moodustati 1961 Nõukogude Infobüroo (Sovinformbjuro) baasil. APN oli Nõukogude ajal juhtivaid uudiseid ja ajakirjandust vahendav agentuur.
APNi peaülesanne oli välispoliitiline propaganda, mis pidi Nõukogude Liidu vabariikidest, Nõukogude inimestest ja Nõukogude eluolust looma välisriikides positiivse kuvandi. APNil olid välisesindused rohkem kui 120 riigis. APN andis välja 60 ajalehte ja ajakirja 45 keeles.
27. juulil 1990 moodustati APN baasil informatsiooniagentuur "Novosti" (vene Информационное агентство «Новости», lühend ИАН (IAN)). Septembris 1991 korraldati IAN ümber Venemaa riiklikuks uudisteagentuuriks ehk RIA Novostiks.
Heiki Sibul

Heiki Sibul (sündinud 16. juulil 1963) on Eesti riigiametnik.
Sibul töötas 1991–2012 Riigikogu kantseleis. Ta oli nii kantselei direktor kui ka Vabariigi Valimiskomisjoni (VVK) esimees.
2012. aasta septembris valiti Sibul Eesti Interneti Sihtasutuse juhatuse esimeheks.
Sibul on reservohvitser, sai 1998. aastal lipniku auastme.