Haldi (jumal)

Nimi

Nime päritolu on ebaselge. Seda seostatakse taevaga, mis on juure hal- tähendus nahhi-Dagestani keeltes, millega hurri keeled (sealhulgas urartu keel on suguluses. Sel juhul võis "Haldi" tähendada 'taevane'.

Päritolu

Suurem osa urartu mütoloogia jumalatest on pärit Mesopotaamiast. Haldi oli algselt urartulaste hõimujumal Kõige levinuma teooria järgi rändasid urartu hõimud, keda kutsuti ka Nairi rahvaks, Armeenia mägismaale Rawandozi piirkonnast praegusest Iraani Lääne-Aserbaidžaani provintsist; levitades tulevasele Urartu riigi territooriumile Rawandozi kohaliku jumala Haldi kultust.
Haldi oli Musasiri linnajumal. Haldi kultuse peamine piirkond oli Musasiri linn praeguse Lääne-Aserbaidžaani provintsi linnaosas. Teofoorseid nimesid koostisosaga Ḫaldi on teada Kesk-Assüüria ajast saadik. Miroslav Salvini osutab sellele, et vanimad teadaolevad urartu pealdised Sarduri linnuses Tušpas (Vanis) Haldit ei maini. Ta omistab Išpuinile Haldi kultuse sisseviimise Urartus ning näeb selles tema "tähtsaimat poliitilist tegu".
Haldi sai Urartu peajumalaks pärast seda, kui Musasir 9. sajandil eKr liideti Urartuga. Kuningas Išphuini valitsemisajal kujunes urartu usundi alus. Haldit hakati austama sarnaselt sellega, nagu Assüürias austati Aššurit.

Haldi kultus

Haldi nimi figureeris kuninglike ürikute alguses: "Haldi vägevuse läbi Menua, Išphuini poeg, ütleb..." Mõnikord oli Haldi Urartu sõjaretkede peakangelane: "Jumal Haldi oma sõjariistaga läks retkele, vallutas Erikuahhi maa, võitis Luhhiuni linna, heitis need Menua jalge ette. Haldi on vägev, jumal Haldi sõjariist on vägev." Need vormelid on laenatud Assüüriast, kus sarnast sõnastust kasutati jumal Aššuri kohta.
Haldi poole palvetamisega kaasnes koduloomade ohverdamine. Urartu tekstide järgi pidi Haldile korraga ohverdama 70 härga ja 34 lammast; suuremaid ohverdusi Urartus ei tehtud.
Ohverdamine toimus Haldi pühamutes. Tõenäoliselt oli Haldi pühamu igas linnas. Need ehitati kõrguselt teisele kõrgendikule peakindluse sees (kõige kõrgemal kõrgendikul paiknes tavaliselt kuninga palee). Tavaliselt oli pühamul pisut tsikuraati meenutav torn, mida kasutati mitmesugustes tseremooniates. Pühamu seinad kaunistati sageli dekoratiivsete relvadega, mis sümboliseerisid jumala tahte ja Urartu sõjaväe võidu vahelist seost.

Ikonograafia

Vastavalt Vana-Lähis-Ida kunsti kaanonitele kujutati Haldit profiilis. Tal võisid olla habe ja tiivad. Mõnikord hoidis ta käes teadmata otstarbega esemeid. Sageli kujutati teda lõvi seljas seismas (mistõttu on oletatud, et lõvi oli tema püha loom), mõnel kujutisel on ta pulli seljas. 
Mõnel juhul kujutati lõvi seljas koos temaga ka Thejšebat, kes oli urartu panteonis tähtsuselt teine jumal.

Haldi kultuse kadumine

Aastal 714 eKr võitis Assüüria kuningas Sargon II pärast pikaajalist sõda Urartu kuninga Rusa II vägesid ning vallutas ootamatu manöövriga ja rüüstas Haldi peamise kultusekoha Musasiri. See sündmus ja Urartu alanud sõjalis-poliitiline allakäik andsid Haldi kultusele tõsise hoobi. Musasiri uuesti üles ei ehitatud ja Haldi kultus hakkas kaduma.
Urartu riigi eksisteerimise viimastel aastatel pöörduti kuninglikes ürikutes üha enam Haldi asemel Thejšeba poole ning isegi assüüria jumala Aššuri ja Babüloni jumala Marduki poole. Ka pealinna üleviimine Thejšeba kultuse keskusesse Thejšebainisse võis olla seotud Haldi kultuse hääbumisega.
8. sajandi teisest poolest eKr pärinevas kirjas, mis omistatakse Tiglat-Pileser III-le või Sargon II-le, mainitakse Assüüria agenti nimega Parni-aldi. On oletatud, et see tähendab 'kellel on farn jumal Haldilt', kus farn on iraani religioosne termin; aldi on selle oletuse järgi Haldi nime kohalik moonutus.