google/wiki40b huggingface dataset:
Waldemar Rosenberger

Waldemar Rosenberger (vene keeles Владимир Карлович Розенбергер; 1849 Peterburi – detsember 1918 Peterburi) oli saksa päritolu Vene insener, kes oli tehiskeelte huviline ja kunstliku keele idiom neutrali looja.
Rosenberger õppis Peterburi teedeinseneride instituudis ja asus seejärel aastal 1873 riigiteenistusse. Ta läks riigitöölt pensionile 1909. aastal.
Roseberger alustas tehiskeeltega tegelemist volapükistina ja sai 1887 volapüki akadeemia liikmeks. 1893 valiti ta selle direktoriks. Rosenberger soovis volapükki radikaalselt muuta, millega selle looja Johann Martin Schleyer nõus ei olnud. Seejärel asus Rosenberger akadeemia reformimeelsete liikmete abil uut keelt idiom neutrali looma. Ehkki Rosenberger tegeles keele edasise arendamisega ja oli avatud reformiettepanekutele, ei kujunenud idiom neutral kuigi edukaks. Rosenberger lahkus 1909 akadeemiast ja tegi uue katse oma keelega läbi lüüa 1912. aastal, seekord reform neutrali nime all.
1916 sai Rosenbergerist Venemaa tehiskeelte huvilisi koondanud ühingu Kosmoglot esimene president. Ta oli selles ametis kuni surmani.
Rosenberger suri 1918. aasta detsembris kopsupõletikku.

Isiklikku

Rosenberger oli Peterburi taimetoitlaste ühingu (С.-Петербургское Вегетарианское Общество) aktiivne liige.
Engelhard Corjus

Engelhard Corjus (ka Korjus; 11. november 1899 – surmaaeg ja -koht on teadmata) oli Eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1918. aastal Tallinna Reaalkooli.

Looming

Ta oli tuntud enda loomingus nii äärmusliku funktsionalismi kui ka saksapärase ekspressionismi viljelemisega.
Keskjooks

Keskjooks on jõe osa alam- ja ülemjooksu vahel. Väikestel jõgedel keskjooksu eraldada pole mõtet.
Kirjutades, et "N jõe keskjooksul elavad ...", peetakse silmas mitte ainult jõge, vaid ka tema lähemat ümbrust.
Võrreldes ülemjooksuga vooluhulk jõesängi keskjooksul kasvab, voolukiirus kahaneb. Kohati tekivad setted. Põhjakulutus väheneb ja jõgi kulutab rohkem külgi. Tekivad looked, jõeorg laieneb.
Barclay de Tolly maja

Barclay de Tolly maja (ka "Tartu viltune maja") on Tartus aadressil Raekoja plats 18, Kompanii ja Magistri tänava vahel asuv klassitsistlik hoone, milles alates 1988. aastast tegutseb Tartu Kunstimuuseum. Maja ehitati 1793. aastal elumajaks.
Majal paikneb Mihhail Barclay de Tolly mälestustahvel, mis väidab ekslikult, justkui oleks majas elanud Vene väejuht ja sõjaminister, Napoleoni-vastases sõjas kuulsaks saanud Michael Andreas Barclay de Tolly. Tegelikult ostis maja tema lesk (neiupõlvenimega Helene Auguste Eleonore von Smitten) pärast väejuhi surma 1819. aastal. Egle Tamme järgi võis  Barclay de Tolly perekond seda maja varem endale üürida ning Mihhail Barclay de Tolly võis seal siis ajuti elada.
Alates 1879. aastast kuni 20. sajandi lõpuni asus Barclay de Tolly majas apteek. 20. sajandi alguses töötas seal apteekrina kirjanik Oskar Luts.
1897. aastal eemaldati Raekoja platsi poolselt fassaadilt konsoolidele toetuv rõdu. See restaureeriti alles 1985. aastal (arhitekt I. Võsu, sisekujundaja Mait Summatavet, ajaloolane Niina Raid).
Maja alumine, jõepoolne külg toetub vanale linnamüürile, ülemine külg vaialusele. Pinnase vajumise tõttu viltuseks muutunud hoonet on hüütud ka Tartu Pisa torniks. Maja kalle on 5,8°, mis on suurem kui Pisa tornil. Maja vajumise peatamiseks paigaldati mõne aasta eest ajutised talad üle Kompanii tänava, et hoone toetuks vastasmajale. Hiljem olid mõnda aega analoogsed talad tänava kohal näituse "Kas me sellist muuseumi tahtsime?" raames installatsioonina.
Kuningakepiõli

Kuningakepiõli (Oenotherae biennis oleum, Oleum Oenotherae Biennis) on kaheaastase kuningakepi (Oenothera biennis) küpsenud seemnetest heksaaniga ekstraheerides või külmpressides valmistatud rasvõli, mis liigitatakse taimsete droogide hulka ja kasutatakse inimkeha mitmesugusteks eriotstarbelisteks vajadusteks, aga ka ravimitööstuses.
Euroopa farmakopöa järgi on õli tihedus 0,923; murdumisnäitaja 1,478.

Keemiline koostis

Seemned sisaldavad kuni 15% rasvõli: cis-linoleenhape, 'cis-γ-linoleenhape, oleiinhape, palmitiinhape, steariinhape, steroidid jm.

Seespidine tarvitamine

Seespidiselt kasutatakse õli atoopilise ekseemi, dermatiidi, diabeetilise neuropaatia ja piimanäärmevalu korral.

Rahvameditsiinis

Rahvameditsiinis kasutatakse õli seespidiselt astma, köha, seedeelundkonna häirete ja valu korral.

Välispidine tarvitamine

Välispidiselt kasutatakse õli väiksemate haavade ja põletuste korral.

Eksperimentaalne farmakoloogia

Kliinilised uuringud, loomkatsed ja mõnevõrra ka laboratoorsed uuringud indikeerivad kaheaastase kuningakepiõli positiivset toimet allergia, Sjörgeni sündroomi, kõrge kolesteroolitaseme alandajana, mõne südame- ja veresoonte-, neeru- ja maksahaiguse, viirushaiguste, skisofreenia, vanadusnõtruse jm korral. 
B16-melanoomi rakukultuuris inihibeerib õli melaniini sünteesi.

Kliiniline farmakoloogia

Kliinilised katsed indikeerivad õli soodsat toimed premenstruaalsündroomi korral.
Ruusmäe mõisa kalmistu

Ruusmäe mõisa kalmistu (ka Rogosi mõisa kalmistu) on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ruusmäe külas Rõuge vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Ruusmäe mõisa südamest linnulennult umbes 350 m kaugusele põhjakirdesse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Glasenappid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud.
Värvilised mineraalid

Värvilised mineraalid (inglise mafic minerals) on magneesiumi- ja rauarikkad kivimit moodustavad mineraalid.
Värvilise mineraali mõiste on geoloogias laialt kasutuses, kuid võib sellegipoolest olla raskesti mõistetav. Kvarts näiteks võib sõltuvalt lisandeist olla vägagi erinevais toonides värvunud, kuigi ta kuulub kindlalt värvitute mineraalide hulka. Sama kehtib ka enamasti punaka kaaliumpäevakivi kohta. Värvilist mineraali ei defineerita aga mitte tema värvuse, vaid keemilise koostise alusel. Nimetus tuleb sellest, et enam rauda ja magneesiumi sisaldavad mineraalid kipuvad olema tumedamad ja n-ö värvilisemad.
Osaliselt on värvilise mineraali mõiste seotud mikroskoopilise petrograafiaga, sest enamikule värvilistele mineraalidele on omane pleokroism, mida kõige suurema levikuga värvitutel mineraalidel ei ole. Kehtib seos: mida aluselisem kivim, seda enam sisaldab ta värvilisi mineraale. See on pannud aluse värviindeksi mõistele. Värviindeksiga hinnatakse kivimi värviliste mineraalide sisaldust. Kivim, mis sisaldab 40% värvilisi mineraale, on värviindeksiga 40. Värviliste mineraalide rikkamad kivimid on üldiselt tumedamad, näiteks basalt, ja värvilisi mineraale vähe sisaldavad kivimid heledamad, näiteks graniit.
Levinumad värvilised mineraalid on oliviin, pürokseen, amfibool ja biotiit. Levinumad värvitud mineraalid on kvarts, leelispäevakivi, muskoviit ja plagioklass.
Ramygala

Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud juba 13. sajandil, toona kirjutati nime kujul Remigale. Esimene kirik püstitati sinna aastal 1492, aga aastal 1503 sai Ramygalast alev. Aastal 1540 mainiti esimest korda kirjalikult sealset mõisa. 
Linnaõigused sai Ramygala 1957. aastal. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks, ka toodeti selle ümbruse kuivendatud soodest turvast.
Linn oli aastal 2010 Leedu kultuuripealinnaks.
Matera

Sassi di Matera

Sassi di Matera on Matera koobaste linnaosa. See rajati umbes 8. sajandil. Pikapeale muutus koobaselamute kasutamine väga populaarseks ja 18. sajandil rajati väga uhkeid koobaselamuid, kus elati 20. sajandi keskpaigani, kuni valitsus asustas elanikud sunniviisiliselt linna uuematesse piirkondadesse. Kõik elanikud siiski ei lahkunud ja piirkonnas elatakse siiamaani.

Museo Nazionale Ridola

Museo Nazionale Ridola on riiklik muuseum. Toomkirik on pärit 13. sajandist. Samuti asub seal Püha Franciscuse kirik, mis on pühendatud Franciscuse 1208. aasta paiku toimunud külaskäigule. Metaponto linn rajati antiikajal. Kunagi oli see üsna jõukas, seal on rahvusmuuseum. Melfi on tänaseks peaaegu mahajäetud keskaegne linn. Selle keskuseks on loss, kus praegu asub muuseum. Seal on toomkirik (ehitatud 12. sajandil ja restaureeritud 18. sajandil), suhteliselt hiljuti rajati FIATi tehas, samuti Palazzo del Vescovado)
Aeroioon

Aeroioon on õhukeskkonnas olev ioon (katioon või anioon).
Tuntuimad aeroioonid on O₃⁻, N₂⁺ jpt.
Leptophis haileyi

Levila

Need maod on levinud Tobago saarel.

Kirjeldus

Leptophis haileyi nokisekilbis on ülalt vaadatuna vaevu nähtav; esimene oimukilbis on ühendatud 3 või 4 (ka viimase) ülamokakilbisega; laubaeesne kilbis on pikk. Kõhukilbiste arv on tüüpliigil 173.
Põntsulaid

Põntsulaid (ka Põntsilaid) on 1,4 hektari suurune saar Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, üks Varbla laidudest.
Põntsulaid asub 0,3 km Kitselaiust edelas. Laid on piklik loode-kagusihis, selle loodeots on terav, laid on madal ja kivine. Laiu rannajoone pikkus on 740 meetrit.
Laid kuulub Varbla laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Chiapase osariik

Ajalugu

Chiapase osariik on loodud 1824. aastal. 1868. aastal toimus indiaanlaste relvastatud mäss keskvõimu vastu. 1994. aastal  tõusid Chiapase zapatistid keskvõimu vastu üles. Osa Chiapase territooriumist on siiani sissiliikumise EZLN kontrolli all.

Rahvastik

Umbes 1/3 elanikest moodustavad erinevad maia rahvad.

Haldusjaotus

Chiapase osariik on jagatud 111 kohalikuks omavalitsuseks.
Caenophidia

Evolutsioon

Arvatakse, et Caenophidia maod on välja arenenud Kainosoikumi keskel.

Etümoloogia

Kreeka keeles tähendab eesliide caeno 'uus', 'hiljutine'.
Lihula Teataja

Lihula Teataja oli 2003–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Lihula valla uudiseid. Lehte andis välja Lihula vallavalitsus. Leht ilmus sagedusega neli korda aastas. Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitusid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga vald, annab endise Lihula valla aladel toimuva kohta uudised edasi Lääneranna Teataja.
Moldova Õigeusu Kirik

Ajalugu

Moldova Õigeusu Kirik moodustati peale seda, kui Venemaa oli Bessaraabia aastal 1812 annekteerinud. Algselt oli see piiskopkonna staatuses. Peale seda, kui Esimese maailmasõja piirkond Rumeeniale kuuluma hakkas, piiskopkond likvideeriti. Aastal 1944 loodi see piiskopkond taas. Aastal 1990 sai sellest peapiiskopkond.
Aastal 1992 eraldus osa kogudusi ja moodustus Bessaraabia Metropoolia. Patriarh Kirill nimetas seda sammu õigeusklike ühtsuse rikkumiseks ja sammuks, millel on oma tagajärjed. Kuigi hiljem kaitses Moldova ülemkohus Bessaraabia Metropoliitkonna tegutsemisõigust Moldova aladel, astus president Vladimir Voronin selle vastu välja ja proovis aastal 2008 mitmeid selle liikmeid maalt pagendada. Bessaraabia Metropoolia pöördus kaitset otsides Euroopa Nõukogu poole. Sama aasta 21. jaanuaril andis aga Aleksius II Voroninile autasu "Silmapaistva tegevuse eest õigeusklike rahvaste ühtsuse kindlustamisel".
Moldova Õigeusu Kirik sai autonoomia aastal 1992. Samal ajal sai kirikupeast ka metropoliit.
Karl Fatal

Karl Fatal (31. oktoober 1911, Tapa – 6. august 1935, Tallinn) oli eesti kergejõustiklane (keskmaajooksja), elukutselt piirivalvur ja politseinik.
Fatal sai Eesti meistrivõistlustel 1934. aastal 4×400 m teatejooksus Tallinna Kalevi meeskonnas esikoha ning 800 m ja 1500 meetri jooksus 2. koha. Ta sai 1933. aasta Eesti meistrivõistlustel 5000 m jooksus 3. koha.
Fatal võitis I Eesti mängudel (1934) 1500 m jooksus esikoha ja sai 800 m jooksus 2. koha. Ta võistles 3 korda Eesti koondise koosseisus.
Põhisagedus

Põhisagedus on perioodilise lainekuju madalaim sagedus. Võnkumiste korral on kasutatakse mõistet põhivõnkesagedus ja see vastab madalaima sagedusega süsteemi normaalvõnkumise sagedusele. Muusikas on põhisagedus vastav helikõrgusele ehk mängitavas noodis tajutava madalaima osaheli ehk põhiheli sagedusele. Harmoonilises analüüsis on tegemist funktsiooni Fourier' reaksarendusel antud rea esimese osasumma sagedusega.
Lornjett

Lornjett on varrega prillid, mis tõstetakse vaatamiseks silmade ette.
Berliini gau

Berliini piirkond (saksa keeles Gau Berlin) oli 1933. kuni 1945. aastani Natsi-Saksamaa haldusüksus pealinnas Berliinis. Aastatel 1928–1933 oli Berliini piirkond Berliin-Brandenburgi piirkonna osa. Piirkonna juht (Gauleiter) oli Joseph Goebbels. Piirkonna keskus oli Berliin.
Võrdlev anatoomia

Võrdlev anatoomia on klassikaline bioloogia (anatoomia) haru, mis tegeleb erinevate taksonite organismide ehituse võrdleva uurimisega.
Võrdlevanatoomilise kirjelduse aluseks on erinevate sarnasustüüpide eristamine — neiks on eelkõige homoloogia ja analoogia.
Võrdlevanatoomilist meetodit kasutatakse ka loomkatseteks sobivate katseloomade valikul.
Padur

Padur (ka marš, maršimaa, padurannik) on mere või suure järvega külgnev märgala, mis on perioodiliselt veega kaetud. Enamik paduraid on soolase veega.
Padurad on sageli kaetud rannaniitudega ja vahel soostunud. Padura taimestiku moodustavad enamikus väikesekasvulised rohttaimed (tarnad, kõrrelised, loalised), aga ka näiteks pillirood ja hundinuiad.
Paduraid kasutatakse põllumajanduses laialdaselt nii heinamaana kui karjamaana. Kuivendatud paduraid nimetatakse poldriteks.
Padurad on levinud Põhjamere rannikul Taanis, Madalmaadel, Prantsusmaal ja Inglismaal. Maailmas leidub neid mujalgi, näiteks USA-s Atlandi ookeani rannikul ja Venemaal Põhja-Jäämere rannikul. Padurad esinevad üksnes tasandikulisel, mitte mägisel rannikul.
Eesti Kunstiakadeemia raamatukogu

Eesti Kunstiakadeemia raamatukogu (inglise keeles Library of the Estonian Academy of Arts) on teadusraamatukogu, mis asub Eesti Kunstiakadeemia juures.
Pügmee-nahkhiir

Pügmee-nahkhiir (Pipistrellus pygmaeus) on nahkhiirlaste sugukonda kuuluv imetaja.
Teda leidub ka Eestis.
III liiga 2000

III liiga 2000 on Eesti jalgpalli tugevuselt neljas liiga III liiga 2000. aasta hooaeg.
Paul Mägi

Töökäik

1978. aastal pani Paul Mägi aluse Eesti Raadio Kammerorkestrile. Aastatel 1984–1991 töötas ta Rahvusooperi Estonia dirigendina.
1990–1994 oli Läti Riikliku Sümfooniaorkestri kunstiline juht ja peadirigent. Tema juhtimisel astus orkester muuhulgas üles Rootsis, Šveitsis, Saksamaal, Hispaanias, Itaalias ja Austrias, festivalidel Amsterdamis, Portugalis, Suurbritannias, Belgias ja Prantsusmaal. 
Aastal 1995 naasis Mägi Estoniasse, kus töötas 2002. aastani kunstilise juhi ja peadirigendina. Alates 2004 on ta Uppsala Kammerorkestri kunstiline juht ja dirigent ning alates 2011 ühtlasi Vanemuise teatri muusikajuht ja peadirigent.

Kontserdid ja lavastused

Paul Mägi on juhatanud kontserte USA-s (Detroiti SO), Venemaal (Moskva Filharmoonia Orkester), Soomes, Ukrainas, Rootsis (Rootsi Raadio SO, Kuninglik Filharmooniaorkester, Göteborgi SO, Malmö SO), Norras, Taanis, Itaalias, Prantsusmaal, Belgias, Hollandis, Portugalis, Leedus, Bulgaarias, Poolas, Saksamaal, Hispaanias, Šveitsis, Ecuadoris, Iirimaal ja mujal. 
Rahvusvahelised lavastused, milles Paul Mägi on osalenud: Gioachino Rossini "Itaallanna Alžiiris", Giuseppe Verdi "Trubaduur", Johann Straussi "Nahkhiir" Soomes, Puccini "Õde Angelica" ja "Gianni Schicchi" Rootsis, Aleksandr Dargomõžski "Rusalka" Wexfordi Festivalil Iirimaal, Modest Mussorgski "Boriss Godunov" Nantesi Ooperis, Georges Bizet' "Carmen" Belgias ja Küprosel, Giacomo Puccini "La Bohème" Rootsi Kuninglikus Ooperiteatris, Verdi "Rigoletto" Malmö Ooperis, Moskva Helikoni ooperiteatriga Salzburgi Festspielhausis, Prantsuse Raadio Festivalil Montpellier’s, Champs-Elyseé teatris Pariisis ja mujal.
Draperii

Draperii  (vanaprantsuse sõnast draperie, hilisantiigi või varakeskaja ladina keelest drappus 'kangas') on kunstiajalooline mõiste, millega tähistatakse kunstipärases voldistikus rippuvaid kangaid või riideid maalikunstis, skulptuuris jm. Ei seostu mingi kindla kujuga. Voldistikukäsitlus on kunstiajaloos olnud erinevatel perioodidel olnud erineva tähtsusega ja selle alusel on võimalik kunstiteoseid dateerida ja ning omistada teoste autorsust.
Pädaste mõis

Pädaste mõis (saksa keeles Peddast) oli rüütlimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.
Mõisale kuulus 665,84 ha mõisamaad, 554,75 ha talumaad, Simiste küla ja 15 talu, viimased omanikud olid maamarssal Axel Buxhoevedeni pärijad.
1566. aastal sai Johann Knorring mõisa koos Viirelaiuga Taani kuningalt, lühikese vaheajaga kuulus mõis Knorringitele kuni 1768. aastani. Neilt pärineb ka mõisa varasem eestikeelne nimi Norra (mitte segi ajada Koeru kihelkonnas asuva Norra mõisaga).
Praegune mõisa härrastemaja (peahoone) valmis aastal 1875. Arhitektuuriliselt on mõisa härrastemaja uusgooti stiilis.
Praegu asub endine mõisasüda Pädaste külas Muhu vallas Saare maakonnas. Aastast 1996 kuuluvad mõisa hooned Imre Sooäärele ja Martin Breuerile.
Mashyuza

Mashyuza on asula Rwanda edelaosas Lääneprovintsis, Bugaramast umbes 4 km põhjakirdes.
Asula geograafilised koordinaadid on 2° 34′ 37″ S, 29° 1′ 45″ E.
Mashyuza endeemina kasvas kuni 2008. aastani nüüdseks looduses hävinud väikseim vesiroos pisi-vesiroos.
Abu'l-Kasim Firdausi

Abu'l-Kasim Firdausi (ka Firdousi, pärsia فردوسی; umbes 940 – umbes 1020) oli pärsia luuletaja. Ta kirjutas Pärsia eepose (tänapäeva Iraan) "Shāhnāmeh" ("Kuningate raamat").
Firdausi oli pärit vanast iraani ülikkonnast. Tema isa oli rikas ning omas suuri maa-alasid.
Oma suurteost "Šahname" kirjutas Firdausi 35 aastat. Eepose põhiideeks on hea ja kurja algne võitlus ja selle kehastumine ajaloo vältel. Suurteose kokkupanemiseks pidi Firdausi koguma Iraani ajalugu käsitsevad kirjalikud allikad ja suulised rahvapärimused. Eepos koosneb ligi 60 000 beidist.
Firdausi on kirjutanud ka luuleteose "Jusef ja Zuleika".
Indrek Ots

Elulugu

Indrek Ots on teenistujate poeg.
Lõpetas 1991 Ülenurme Keskkooli, 1996 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, magister loomaökoloogias (1997, TÜ), väitekiri "Hematological health state indices of reproducing great tits. Methodology, sources of natural variation and a response to brood size manipulation" (Tartu, 1997), Ph.D. (loomaökoloogia, 1999, TÜ), väitekiri "Health state indices of reproducing great tits (Parus major): sources of variation and connections with life-history traits".
Oli 1994–95 ja 1997–99 EPMÜ ZBI laborant ja vanemlaborant, 1995–96 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi laborant, 1999–2001 teadur; 2001–2006 loomaökoloogia õppetooli vanemteadur, 2006– Haridus- ja Teadusministeeriumi teadusosakonna peaekspert.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: immunoloogiline ökoloogia ja elukäiguevolutsioon, evolutsiooniline loomaökoloogia, loomade käitumise evolutsioonilis-ökoloogilised aspektid, suguline valik ja sugudevahelised konfliktid. 28 teadustrükist.
Eesti Vabariigi teaduspreemia 2002. aastal bio-geoteadustes (koos Raivo Männi, P. Hõraku ja T. Tammaruga).
Carl Matthias Henning

Carl Matthias Henning (10. juuli/21. juuli 1774 Tallinn – 11. jaanuar/23. jaanuar 1856 Paide) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna toomkoolis ja (immatrikuleeriti 27. septembril 1791) Jena Ülikoolis. Oli aastatel 1794–1801 koduõpetaja. Ordineeriti 16. märtsil/28. märtsil 1802 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1802–1852 (kutsuti 15. veebruaril/27. veebruaril 1802) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Sai 8. augustil/20. augustil 1833 Järva praostkonna abipraostiks, praostiks sai ta 7. juulil/19. juulil 1842, oli praosti ametis 22. juunini/4. juulini 1851. Sai 29. jaanuaril/10. veebruaril 1850 senior ministeriiks (Eestimaa pastorkonna vanemaks). Jäi 16. märtsil/28. märtsil 1852 emerituuri, elas seejärel Paides. Asutas 1. mail/13. mail 1832 Järva-Peetri abipiibliseltsi, oli Järvamaa ülemkirikueestseisjaameti liige.
Ta eestindas aastail 1820–1830 rohkesti vagaduskirjandust, mis ilmusid kuni 10 000 eksemplaris (ta andis neid raamatukaupmeestele ja köstritele väga odava hinnaga edasimüümiseks). Ta tõlkis eesti keelde saksa müstiku Thomas a Kempise raamatu "Libri quattuor de imitatione Christi" – "Käimissest Kristusse järrel" (Tallinn, 1821, 2. tr. 1841), rikkalikult illustreeritud Johann Hübneri (1668–1731) "Kaks kord wiiskümmend kaks Piibli-luggemist wannast ja uest testamentist, mis meie Ma rahwa laste öppetusseks" (Tallinn 1821, 2. tr. 1837); "Pühhapäevade ja suurte Pühhade Epistli Jutlused" (Tallinn, 1837). Andis välja uue kokaraamatu "Uus köki ja koka ramat", mis ilmus Tallinnas kolmes trükis: 1824, 1825 ja 1829. Toimetas aastatel 1824–1825 Gresseli eestikeelset kalendrit, kirjutas eestikeelseid tekste.

Isiklikku

Tema abikaasa Amalie Dorothea Wilhelmine isa Georg Salomon oli Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja, nende ühine (abikaasa oli tema ema vennatütar) vanaisa Georg Salomon oli Tallinna gümnaasiumi ajaloo ja filosoofia professor. Nende vanem poeg Carl Theodor Henning oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem poeg Georg Thomas Benedict Henning oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja.
Francis Peyton Rous

Francis Peyton Rous (5. oktoober 1879 Baltimore – 16. veebruar 1970 New York) oli Ameerika Ühendriikide arstiteadlane, patoloog ja viroloog, Nobeli auhinna laureaat.
Aastal 1966 pälvis ta koos Charles Brenton Hugginsiga kasvajaid põhjustavate viiruste avasatmise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. 
Rous lõpetas 1900. aastal Johns Hopkinsi Ülikooli ning asus seejärel õppima Johns Hopkinsi Meditsiinikooli. Teisel õppeaastal nakatus ta autopsiat läbi viies nahavigastuse kaudu tuberkuloosi. Ta pidi õpingud katkestama ning suundus Texasesse. Aasta pärast naasis ta siiski kooli, mille lõpetas 1905. aastal, jäädes kooli haigla juurde interniks. Veendunud, et ta ei sobi praktiseerivaks arstiks, pöördus ta arstiteaduse poole. Temast sai madalapalgaline patoloogiaõppejõud Michigani Ülikoolis. Kuna ülikool oli finantsraskustes, pidi Rous tegema peamiselt tehnikutööd. Professor Alfred Warthini toetusel viibis Rous 1907. aasta suvel praktikal Dresdeni haiglas Saksamaal. Pärast Saksamaalt naasmist sai Rous tänu Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudi toetusele pühenduda rohkem teadusuuringutele. Lümfotsüütide uurimisele keskendunud töö tulemused avaldati 1909 ajakirjas Journal of Experimental Medicine, mille toimetaja Simon Flexner oli Rockefelleri Meditsiiniuuringute Instituudi direktor. Mõne kuu pärast pakkus Flexner Rousile vähiuuringute labori juhi kohta.
Lacy

Lacy (ka von Lacy, de Lacy, de Laci, Lascy, Lacie; vene: Лэси, Ласси) on normannide päritolu aadlisuguvõsa.
Roosi tänav (Tallinn)

Roosi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Roosi tänav algab Tammiku tänavalt ja lõpeb Tammepärja tänaval. Roosi tänav on lõunaedela-põhjakirdesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune.

Tänava nimi ja ajalugu

Tänav asub endisel Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli Männi tänav (vene keeles Сосновая улица). Praeguse nime sai Roosi tänav 13. novembril 1925. Aastatel 1940–1941 oli see Lesta tänav.
Katrin Vares

Katrin Vares (sündinud 7. veebruaril 1976 Tallinnas) on Eesti füsioterapeut, Ülo Bertingu õetütar.
Lõpetas 1994 Pärnu Koidula gümnaasiumi, 2000 TÜ tervisekasvatuse kateedri, 2001 Epp Halliku Aroomteraapiakooli, 2003 M. I. Massaažikooli, 2005 lümfiterapeudina Akadeemia Damp, 2006 diagnostika ja ravi erialal Moskva Lumumba nimelise instituudi ja 2007 füsioteraapia erialal TÜ avatud ülikooli. 2008 õppinud TÜ-s kutsepedagoogikat.
Harrastanud 1985–95 Maret Lingi ja Henn Koolmeistri juhendamisel korvpalli, saanud 1993 koolinoorte MM-il 13. koha.
Tegutsenud 1993–97 korvpallikohtuniku-sekretärina.
Aastast 2009 Eesti sõudekoondise füsioterapeut, sh 2012 Londoni OM-il. 
Olnud 2001–05 Eesti Massööride Liidu juhatuse liige ning 2006 Eesti Loodusteraapiate Nõukoja ja kutsestandardi töögrupi liige.
Töötanud 1995–2001 hotellis Strand administraatorina, aastast 2001 M. I. Massaažikoolis kutseõpetajana (sh 2001–06 Pärnu esinduse juhatajana) ning aastast 2007 Pärnu haiglas ja hiljem Kuressaares füsioterapeudina. 
Aastast 2009 OÜ Meistrikoda juhatuse liige.
Pudurahu

Pudurahu (ka Podurahu; ka Põhja-Pudurahu) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal Matsalu rahvuspargis asuv 1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Pudurahu kõrval lõuna pool asub Väike Pudurahu.
Rahu koordinaadid on 58° 51′ N, 23° 24′ E. Rahu asub 500 meetrit Sõmerist idas. Pudurahu on kivise pinnamoega.