google/wiki40b huggingface dataset:
Testosteroon

Inimestel

Testosterooni esineb nii meeste kui naiste organismis (naistel reeglina umbes 10 korda vähem). Terve mehe organismis sünteesitakse 5 mg (1,8 × 10⁻⁴ untsi) testosterooni päevas.
Testosteroon on olulisim munandites Leydigi rakkude eritatav meessuguhormoon. Aga seda eritavad mõnevõrra ka munasarjad ja neerupealisekoor.
Testosterooni sünteesitakse kolesteroolist. Peaaju rakkudes toimub samuti testosterooni biosüntees kas de novo või ringleb testosteroon vere kaudu.
Testosteroon metaboliseeritakse ka neurosteroidideks. Testosterooni bioloogilised ülesanded ajus pole selged. Testosteroon avaldab neuronitele bioaktiivseid toimeid. PeaajuAjus metaboliseeritakse testosteroon dihüdrotestosterooniks ja see seondub androgeeni retseptoritega, või muundatakse ensüümi aromataasi poolt östradiooliks. Nii aromataasi kui androgeeni retseptorid on tuvastatud ajupiirkondades, mida seostatakse mälu ja õppimisiega, sh hipokampuses ja amügdalas. Testosteroon suurendab närvirakkude kasvufaktori sisaldust hipokampuses ja reguleerib üles närvirakkude kasvufaktori retseptoreid eesajus.
Aine eraldas esimesena Ernst Laqueur.
Toomas Rudolf Gutmann

Toomas Rudolf Gutmann (kasutusel ka nimekuju Thomas Rudolf Gutmann või lihtsalt Toomas Gutmann) (13. (vkj)/ 25. detsember 1873 (Padise vald), Harjumaa – 22. september 1936 Nõmme, Harjumaa) oli eesti kunstnik, raamatuillustraator ja karikaturist.  
Õppis Tallinna linnakoolis ja kunstnik Sprekelseni juures. 
Töötas Tallinna Immobiilpanga ametnikuna ning oli ka Nõmme alevivolinik, sekretär ja kahe linnavolikogu liige.

Looming

Oma ühiskonnakriitilisi karikatuure avaldas väljaannetes Teataja Nalja Lisa (1902–1904), Teataja (1903–1904), Uudiste nalja-osas (1904–1905), Meie Mats, Tiiu Tasane (1906), Lendleht (1906), Ulak (1908–1909). Pseudonüümina kasutas nime Joone Jaan ja T.G. 
Illustreeris kümmekond raamatut, sh "Juhan Liivi kirjatööde kogu" (Tallinn 1904, 80 illustratsiooniga) ja "E. Bornhöhe kirjatööde kogu" (Tallinn 1905, 117 illustratsiooniga).

Isiklikku

Tema poeg oli sõjaväelane Valfried Gutmann.
Robert Kitt

Robert Kitt on Eesti pangandus- ja haridustegelane. Aastatel 2015–2019 oli ta Swedbanki Eesti haru juhatuse esimees.

Elulugu

Robert Kitt sündis 26. aprillil 1977. aastal Tallinnas ning lõpetas 1995. aastal Tallinna reaalkooli, kus oli enda lennus (110. lend) üks kuuest kuldmedalistist. Kooliõpingute ajal esindas ta Eestit rahvusvahelistel füüsikaolümpiaadidel, kus tutvus Jaan Kaldaga, kes aitab Eesti koolinoortel füüsikaolümpiaadideks valmistuda. 1995. aastal astus Kitt Tallinna tehnikaülikooli, kus tuli kasuks tutvus Jaan Kaldaga, kellest sai 2001. aastal tema doktoriväitekirja juhendaja. Robert Kitt on töötanud terve elu panganduses, ta alustas karjääri 1994. aastal, olles veel keskkooliõpilane. Eri ametikohtadel panganduses on töötanud ta ka terve ülikooliaja ning 2015. aastal sai temast AS-i Swedbank juhatuse esimees, mis oli mõnede hinnangute kohaselt sel hetkel olulisim ametikoht Eesti panganduses. Robert Kitt on Eesti esimene doktorikraadiga pangajuht.

Perekond

Robert Kitt on abielus, tal on kaks last. Abikaasa nimi on Moonika.
Nevesis

Nevesis on 2008. aastal asutatud Eesti raskemuusika ansambel.
Eve Runno

Eve Runno (sündinud 30. aprillil 1978 Võnnus) on Eesti põllumajandusteadlane, fütopatoloog.

Elulugu

Lõpetas 1996 Võnnu Keskkooli, 2000 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomina; põllumajandusmagister (2002, EPMÜ), väitekiri "Kartuli-lehemädaniku tõrje programmi NegFry kasutamine Eesti tingimustes". Täiendas end 2004 USA-s Cornelli Ülikoolis. Aastast 2000 Jõgeva Sordiaretuse Instituudis resistentsusaretuse ja fütopatoloogia teadur, ühtlasi EPMÜ doktorant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: kartuli-lehemädaniku (Phytophthora infestans) Eesti populatsiooni uurimine, fütopatoloogia, taimekaitse ja resistentsusaretus. Umbes 20 teadustrükist.
Kristiina Kass

Kristiina Kass (sündinud 14. mail 1970 Tartus) on eesti lastekirjanik, illustraator ja tõlkija. Ta elab Soomes ja on kirjutanud ka soome keeles.
Aastal 1988 lõpetas ta Tallinna Kunstigümnaasiumi kunstiklassi ja 1999 Helsingi ülikooli. Samal aastal avaldas ajaleht Hyvinkään Sanomat (hiljem Aamuposti) ta esimesed lastelood. Koostöö ajalehega kestis 9 aastat iganädalaste lastelugude ja noorteföljetonide näol.
Esimesed viis raamatut on Kristiina Kass illustreerinud ise. "Nõianeiu Nöbinina", "Õpetaja Kusti kummitab" ja "Elle ja Kalle koduvideo" illustreeris Heiki Ernits.
2011. aastal esilinastus ETV-s "Nõianeiu Nöbinina" järgi tehtud teleseriaal.
Kristiina Kass on tõlkinud soome keelest populaarsete Soome lastekirjanike, Sinikka ja Tiina Nopola, kirjutatud raamatusarja "Risto Räppar".
Mesotroofid

Mesotroofid on mikroobid, kes vajavad elutegevuseks vähemalt ühte eelnevalt redutseeritud anorgaanilist ühendit. Siia kuuluvad nii organismis kui vees leiduvad mikroobid, nagu enterobakterid ja pseudomonaadid.
Iroquoisi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1833. aastal.
Raivo Mänd

Raivo Mänd (sündinud 2. detsembril 1954 Kingissepa rajoonis) on eesti zooloog ja loomaökoloog.

Hariduskäik

Ta õppis aastail 1961–1973 Randvere algkoolis, Kingissepa 8-klassilises koolis ja Kingissepa Keskkoolis. Lõpetas 1978. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli bioloogina cum laude. Kaitses 1986. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis ja seejärel Moskva Riiklikus Ülikoolis kandidaadikraadi ökoloogias.

Töökäik

Aastatel 1977–1998 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis teadurina, laborijuhatajana, juhtivteadurina ja osakonnajuhatajana.
Alates 1992. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis loomaökoloogia korralise professorina (1992–2007 – Zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis, alates 2007 – ökoloogia ja maateaduste instituudi {ÖMI} zooloogia osakonnas). Juhatab alates 2005. aastast TÜ ÖMI zooloogia osakonda (aastatel 2005–2007 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituut), kus ühtlasi on ka loomaökoloogia õppetooli juhataja.

Teadustöö

Tema uurimistöö kuulub peamiselt evolutsioonilise linnuökoloogia ja käitumisökoloogia valdkonda.
Ta õpetab Tartu Ülikoolis käitumisökoloogiat ja etoloogiat. Juhib doktoriõpet zooloogias ja hüdrobioloogias. Tema juhendamisel või kaasjuhendamisel on kaitstud 8 doktorikraadi ja mitu teadusmagistrikraadi.
Mänd on Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi esimene teaduslik juhendaja.

Teoseid

Ta on avaldanud üle 90 teaduspublikatsiooni, neist valdav enamik rahvusvahelise levikuga eelretsenseeritavates teadusajakirjades. Tema töid on rahvusvaheliselt viidatud üle 2200 korra.
Ta on mitme teadusliku või populaarteadusliku monograafia (sh raamatu "Elukunstnikud: teejuht käitumise ökoloogiasse" {Huma, 1998}) või teatmeteose autor või kaasautor, lisaks avaldanud populaarteaduslikke artikleid.

Toimetuskolleegiumites ja toimetustes

Ta on Eesti ornitoloogilise ajakirja Hirundo asutajaid 1987. aastal ja kuni 1997. aastani selle toimetuskolleegiumi esimees. Kuulus aastail 1995–2001 Eesti Looduse ja 2001–2007 "Eesti TA Toimetised. Bioloogia. Ökoloogia" toimetuskolleegiumi ning oli aastail 2008–2014 "Estonian Journal of Ecology" abitoimetaja. On 2008. aastast alates "Open Ornithology Journal" (Bentham Science Publishers) toimetuskolleegiumi liige.

Isiklikku

Ta on pärit loomakasvatajate perekonnast.
Tema abikaasa alates 1976. aastast on professor Marika Mänd. Neil on kaks tütart ja kaks poega ning kuus lapselast.
Mihajlo Mesarovič

Mihajlo D. Mesarovič (sündinud 2. juulil 1928 Zrenjaninis Jugoslaavias) on serbia teadlane, kes on tegelenud süsteemiteooria ja globaalprobleemide modelleerimisega.
1955. aastal sai ta tehnikateaduste doktori kraadi.
Ta on pidanud loenguid rohkem kui 60 riigis.
Valdeku tänav

Valdeku tänav on tänav Tallinnas, Nõmme linnaosas. Tänav läbib nelja asumit: Nõmme, Männiku, Liiva ja Raudalu. Valdeku tänav on üle 3,7 kilomeetri pikkune.
Suurematest teedest ja maanteedest ristub Valdeku tänav Pärnu maantee, Vabaduse puiestee, Männiku tee ja Viljandi maanteega. Valdeku tänav ristub ka raudteega.
Väiksematest teedest ja tänavatest ristub Valdeku tänav järgmistega: Piibri, Raku, Silikaltsiidi, Mahla, Kraavi, Võidu, Nelgi, Astri, Lootuse puiestee, Kreegi, Aate, Pesa, Sihi, Liiva, Ravila, Metsa, Roheline, Tiiru ja Õie tänav.
Ühesuunaline on Vabaduse puiesteelt Pärnu maanteele suunduv teelõik on kuni Õie tänavani.

Nimi

20. sajandi algul asus Valdeku tänava ja Männiku tee nurgal kõrts nimega Valdeki (Waldeck – saksa keeles metsatukk).
Enne tänavanimede eestistamist 1920. aastate keskpaigas kandis tänav nime Waldecker Straße. Nõukogude okupatsiooni ajal aastatel 1940-1941 kandis tänav nime Punatähe tänav.

Rekonstrueerimine

2008. aastal tehti Pärnu maantee ja Vabaduse puiestee vahele asuval Valdeku tänava lõigul kanalisatsiooniremonti, mille käigus sai tänav uue teekatte.
Tyson Fury

Taust

Fury on sündinud Inglismaal Manchesteris Iiri mustlaste järeltulijana.Ta isa nimetas ta Tysoniks endise raskekaalu maailmameistri Mike Tysoni järgi. Tema suguvõsas on suured poksi traditsioonid, isa "Gypsy" John Fury oli 1980ndatel profipoksija, teine nõbu Andy Lee on aga WBO keskkaalu maailmameister. Tysoni onupoeg Hughie Fury on samuti lootustandev raskekaalu profipoksija (18-0, 10 KO). Mõlemat meest treenib Hughie isa Peter Fury. Nõod loodavad enda väitel raskekaalu divisjonis tõusta uuteks "Klõtškodeks".

Amatöörikarjäär

Amatöörina esindas Fury nii Iirimaad kui ka Suurbritanniat. 2006. aasta AIBA noorte maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali. 2007. aastal võitis ta Euroopa Liidu Juuniorite meistrivõistlustel esikoha, hiljem kaotas aga tähtsas matšis kaasmaalasele David Price'ile kohtunike häältega 22-8 ning jäi seetõttu 2008. Pekingi olümpiakoondisest välja. Hiljem üritas ta ebaõnnestunult pääseda ka Iirimaa koosseisus Pekingi olümpiale.

Profikarjäär

Fury tegi profidebüüdi 2008. aasta lõpus Nottinghamis, alistades esimeses raundis nokaudiga ungarlase Bela Gyongyosi. Järgmise aasta ajaga oli Furyl kirjas juba üheksa profimatši ja vaid 21-aastaselt ka juba Inglismaa meistri tiitel.
Esimese suurema duelli pidas Fury 2011. aasta juulis, alistades kohtunike ühehäälse otsusega Dereck Chisora ning tulles sellega Suurbritannia ja Commolwealthi meistriks. Aasta hiljem Põhja-Iirimaal Belfastis tõusis Fury võiduga Martin Rogani üle ka Iiri tšempioniks.
Järgmise nelja aastaga poksis Fury end maailma tippu, alistades tähelepanuväärsemates matšides 2013. aastal USAs endise maailmameistri Steve Cunninghami, seejärel teist korda Dereck Chisora ning 2015. aasta alguses rumeenlase Christian Hammeri. Aprillis 2015 teatati lõpuks, et Fury saab võimaluse astuda vastu raskekaalu valitsejale Volodõmõr Klõtškole. Novembris 2015 Düsseldorfis Saksamaal võitiski Fury vastupidi kõikidele ennustustele Klõtškod kohtunike ühehäälse otsusega 115:112, 115:112 ja 116:111. Tal on profiliigas 25 võitu, neist 18 nokaudiga ja 0 kaotust.

Isiklikku

Fury ja tema naine Paris abiellusid 2009, neil on kaks last Prince ja Venezuela. Fury on sügavalt usklik. Ta on tuntud oma julgete ja paljude jaoks vastuoluliste väljaütlemiste poolest. Samuti on ta Premier League'i tippklubi Manchester Unitedi toetaja.
Kaarel Parts

Isiklikku

Tema abikaasa oli tantsijanna Elmerice Parts.
Suri kopsupõletikku.
Aleksander Pallas

Aleksander Pallas (10. september 1887 Hageri kihelkond – 7. jaanuar 1939) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas Moskva ülikooli õigusteaduskonna.
Aleksander Pallas oli vandeadvokaat Otto Strandmani abi, seejärel iseseisev vandeadvokaat Tallinnas, Tallinna linnanõunik ja linnapea asetäitja, osales Vabadussõjas.
Gerli Liinamäe

Karjäär ja saavutused

Juunioride GP-etapil Courchevelis augustis 2010 sai ta kümnenda koha 107,82 punktiga.
Detsembris 2010 tuli ta Eesti meistriks naiste arvestuses.
Iluuisutamise 2011. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bernis saavutas ta 13. koha. 
Iluuisutamise juunioride maailmameistrivõistlustel Kangnŭngis sai ta 117,86 punktiga 15. koha (lühikavas 44,34 punkti, vabakavas 73,52 punkti). Võitja Adelina Sotnikova sai 175,96 punkti. 
Detsembris 2011 tuli ta Eesti meistrivõistlustel Jelena Glebova järel teiseks. 2014. aasta Eesti meistrivõistlustel tuli Gerli Liinamäe taas Eesti meistriks.
Oblast (Valgevene)

Oblast on 1. järgu haldusüksus Valgevenes. Riik jaguneb kuueks oblastiks ja Minski linnaks, millel on Valgevene pealinnana eristaatus. Minsk on ka Minski oblasti keskus. Oblastid jagunevad 2. järgu haldusüksusteks rajoonideks (раён).
Oblastite tänapäevased piirid määrati kindlaks aastal 1960, mil Valgevene (sellal Valgevene NSV) kuulus Nõukogude Liitu

Ajalugu

20. sajandi alguses moodustasid Valgevene alad osa Venemaa Keisririigist ja Valgevene piirid ei olnud veel välja kujunenud. Tänase Valgevene alad hõlmasid 1900. aasta paiku tervet Minski kubermangu, tervet Mogiljovi kubermangu, suuremat osa Grodno kubermangust ja osi Vitebski kubermangust ning Vilno kubermangust (tänapäeva Leedus).
Seejärel mõjutasid piire Esimene maailmasõda, Teise Poola vabariigi moodustamine ja Nõukogude-Poola sõda. Aastal 1921 kuulus Valgevenele enamik tänasest Minski oblastist (välja arvatud selle läänepoolne serv), tänase Homieli oblasti läänepoolne osa, tänase Mahiloŭ oblasti väike läänepoolne riba ja väike osa tänasest Viciebski oblastist. Aastal 1926 lisati Valgevenele Homieli oblasti idapoolne osa.
Aastal 1938 võeti Valgevene NSV-s kasutusele uus haldusüksuste termin "voblast" ("voblasć", во́бласць), mis tulenes venekeelsest terminist oblast. Valgevene piirid muutusid jälle Teise maailmasõja ajal. Aastal 1939 taastati varasemaid piire ja Valgevene sai juurde läänepoolseid alasid – Baranavičy oblasti, Białystoki oblasti, Bresti oblasti, Pinski oblasti ja Vilejka oblasti. Aastal 1944 likvideeriti Białystoki oblast ja loodi uued oblastid Babrujski oblast, Hrodna oblast ning Połacki oblast. Samal aastal nimetati Vilejka oblast ümber Maładziečna oblastiks.
Viljar Peep

Viljar Peep (sündinud 9. juunil 1969 Tartus) on Eesti ajaloolane ja riigiametnik.

Isiklikku

Viljar Peep on õpetajate poeg.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti esimese omariiklusaja õigusajalugu (sotsiaal- ja riigiõigus). Osalenud seadusloomes (notariaal-, äri- ja mereõigus). Olnud koguteose "Põhiseadus ja Põhiseaduse Assamblee" (Tallinn, 1997) toimetaja. Üle 10 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.
Kalamäe soo

Kalamäe soo oli tõenäoliselt allikaline heinamaa Põhja-Tallinnas Karjamaa asumis enne paikkonna hoonestamist, hõlmates ligikaudselt tänase Erika, Angerja ja Karjamaa tänava piirkonna.
Erika tänava ja Suur-Karjamaa tänava (alates 1939 Tööstuse tänav) rajamisega soo tükeldati.
19. sajandi viimasel veerandil valminud Johann Friedrich Eurichi koostatud Tallinna üldmõõdistusjoonistel (1880.-1882.a. ja täpselt dateerimata joonis 19. sajandi viimasest veerandist) on soo veel olemas ning selgelt kujutatud.
Soo järgi on oma nime saanud Soo tänav.

Nimi

Aleksander Kivi on teadmata põhjusel nimetanud sood Kalamaja sooks.
Üliõpilasorganisatsioon

Üliõpilasorganisatsioon on enamasti vaid üliõpilastest koosnev organisatsioon, mis on loodud eesmärgiga kaitsta oma huve ja õigusi ning edendada ühiskondlikku ja kultuurilist tegevust. Üliõpilasorganisatsioonid on nt üliõpilaskorporatsioonid, üliõpilasseltsid, üliõpilaste teaduslikud ühingud.
Suzanne Collins

Suzanne Collins on 1962. aastal sündinud Ameerika Ühendriikide kirjanik. Suzanne Collins alustas karjääri laste-telesaadete stsenaristina.
2008. aastal ilmus Suzanne Collinsi raamat "Näljamängud", samanimelise triloogia esimene osa. Teine raamat, "Lahvatab leek", ilmus 2009. aasta septembris; kolmas, "Pilapasknäär", 24. augustil 2010.
2012. aastal valmis romaani "Näljamängud" põhjal tehtud film "Näljamängud". Peaosi selles mängivad Jennifer Lawrence, Josh Hutcherson ja Liam Hemsworth. 2013 tehti filmile järg "Lahvatab leek", mis põhineb raamatul "Lahvatab leek". 2014. aasta alguses teatati, et raamatust "Pilapasknäär" tehakse kaks filmi. Alates 2014 novembrist on saadaval "Näljamängud: Pilapasknäär - Osa 1". 2015. aasta novembris jõuab kinodesse sarja viimane film "Näljamängud: Pilapasknäär - Osa 2"
Voldemar Horst

Voldemar Horst (12.veebruar/24. veebruar 1868 Paldiski – 12. detsember 1927) oli Eesti meremees.
1884. aastal lõpetas Tallinna kreiskooli. 1884–1888 teenis Ameerika ja Inglise laevadel. 1888. aastal astus Paldiski merekooli, 1889. aastal sooritas seal rannasõidu kapteni ja kaugsõidu tüürimehe eksami. 1889–1890 oli Balti Päästeseltsi laeva "Meteor" tüürimees, aastatel 1890–1901 laevade "Freia", "Rabotnik", "Volga" ja "Karin" kapten, aastatel 1901–1914 päästelaeva "Meteor" kapten.
Vene-Jaapani sõja ajal osales Port Arturi all lahingulaevade "Retwisan", "Tsesarevitš" ja "Pobeda" päästmisel. Esimese maailmasõja ajal osales tsaariarmee teenistuses päästetöödel Balti merel. Tema juhtimisel päästeti 30 laeva, sealhulgas soomuslaevad "Sevastopol" ja "Petropavlovsk".
1917. aastast oli ta Balti Päästeseltsi juhatuse esimees, 1920. aastast Eestimaa Tööstuse ja Kaubanduse Panga nõukogu liige, 1925. aastast Kaubandus-Tööstuskoja laevasõidu sektsiooni juhatuse esimees ja kindlustusseltsi Polaris juhatuse liige.
Orjaku sadama ülemine tulepaak

Orjaku sadama sihi ülemine tulepaak on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 48′ 1″ N, 22° 45′ 36″ E.
Rohelise metallsilindri kõrgus jalamist on 7 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Orjaku sadama alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1558 meetrit.
Ameerika hiidhirss

Ameerika hiidhirss (Pennisetum americanum) on üheaastane taim kõrreliste sugukonnast.
Taim on pärit Põhja-Aafrikast.

Kirjeldus

Taime kõrgus on 120 kuni 150 cm. 
Lehed, varred ja õietõlvikud on tumedat purpurikarva. Tõlvikud on 30 cm pikkused.

Kasvatamine

Istutatakse mitmekaupa peenrale või suuremasse istutusnõusse. Istutatakse soojale ja kaitstud kohale, kus öine temperatuur ei lange alla +18 °C. Taim nõuab sooja ja vett hästi läbilaskvat mulda.
Kui ameerika hiidhirssi kasvatatakse kasvuhoones, on noored taimed esialgu üleni rohelised.
Seemned külvatakse aprillis pottidesse. Idanemisaeg on +22 kuni +25 °C juures umbes üks nädal.
Adolf Turkin

Adolf Turkin (Адольф Иванович Туркин; komi Кöсты Вась Миш Öдöль; 1. jaanuar 1936 Jerozdino küla, Ust-Võmi rajoon, Komi autonoomne oblast (tänapäeval Komi Vabariik) – 18. juuni 1996 Tallinn) oli komi keeleteadlane.
Adolf Turkin lõpetas 1964. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli soome keele ja kirjanduse erialal. Töötas 1966–1968 ja 1971–1973 Sõktõvkaris NSV Liidu Teaduste Akadeemia Komi filiaali keele, kirjanduse ja ajaloo instituudis ning 1973. aastast Keele ja Kirjanduse Instituudis soome-ugri keelte sektoris. 1972. aastal kaitses ta kandidaadikraadi dissertatsiooniga "Топонимия нижней Вычегды" ('Võtšegda alamjooksu toponüümia'). 1989. aastal sai doktorikraadi tööga "Топонимия Коми АССР (лингвистический анализ)" ('Komi ANSV toponüümia (lingvistiline analüüs ja selle mõjud)').
Adolf Turkin oli abielus ning tal on kaks last.
Adolf Turkin tõlkis ka komi keelde soome ja eesti autorite teoseid. Muuhulgas tõlkis ta komi keelde soome rahvuseepose "Kalevala".
Ralf Männil

Ralf Männil (24. oktoober 1924 Tallinn – 27. september 1990 Tallinn) oli eesti geoloog. 
Ralf Männil lõpetas 1955. aastal Irkutski Ülikooli ning töötas 1956. aastast Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis, oli 1966–1967 stratigraafia ja paleontoloogia ning mikropaleontoloogia sektori juhataja. 
Tema monograafia "Balti basseini areng ordoviitsiumis" on Eesti geoloogiakirjanduse tippteos.
Aasa tänav (Viljandi)

Aasa tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänava pikkus on 175 m.
Tänav sai nime 1924.
Harri Piho

Elulugu

Harri Piho on talupidaja poeg.
Lõpetas 1947 Väimela Põllumajandustehnikumi, 1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, majanduskandidaat (1968, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Kanakasvatuse rentaablus ja selle tõstmine. Majandusstatistiline uurimus Eesti NSV sovhooside materjalidel". Oli 1952–1953 Tartu rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu täitevkomitee (TSN TK) põllumajandusosakonna vanemagronoom, 1953–1954 EPA põllumajandusökonoomika kateedri assistent, 1954–1970 vanemõpetaja, 1970–1992 dotsent, 1978–1988 kateedri juhataja, 1990–1992 informaatika ja juhtimise kateedri dotsent, 1992–1994 EPMÜ ettevõtluse instituudi dotsent, 1994–1997 ühistegevuse instituudi dotsent, ühtlasi 1972–1992 ka EPA majandusteaduskonna dekaan.

Teadustöö

Uurinud loomakasvatuse (eriti kanakasvatuse) ökonoomikat, arvutustehnika kasutamist, ettevõtete juhtimist. Osalenud koostöös Leipzigi Ülikooli, Varssavi PA ja Wroclavi Kõrgema Majanduskooliga. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsii ja Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige. Üle 70 teadustrükise.
Belz

Ajalugu

Kirjalikes ürikutes on Belzi esimest korda mainitud 1030. aastal. 1340. aastast alates oli Belz Leedu suurvürstiriigi võimu all, Poola koosseisu läks 1462. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Belz 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Esimese maailmasõja ajal oli Belz 1914–1915 Vene vägede poolt hõivatud. Pärast Austria-Ungari kokkuvarisemist 1918. aastal oli Belz lühikest aega Lääne-Ukraina Rahvavabariigi võimu all, 1919–1939 aga Poola koosseisus. Teise maailmasõja ajal hõivas Punaarmee linna 1939. aasta septembris. Vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollidele anti Belz üle Saksamaale ja linn sai Kindralkubermangu osaks. 1944. aastal sai Belz jälle Poola osaks. Rahvastiku vahetamise programmi käigus Ukraina NSV-ga ja operatsiooni "Visla" käigus saadeti Belzist ja ümbruskonnast välja kõik ukrainlased. 15. veebruaril 1951 anti Belz vastavalt piirimuutmislepingule vastutasuks Ustritsi rajooni eest üle Nõukogude Liidule. Poola rahvusest elanikkond viidi Belzist välja, asemele toodi ukrainlased. Kuni 1962. aastani oli Belz rajoonikeskus.

Juudid

Enne Teist maailmasõda elas Belzis palju juute. 1817. aastal rajas Belzi rabi Shalom Rokeah mõjuka Belzi hassiidide dünastia.
Soomlased

Soomlased (endanimetus suomalaiset) on läänemeresoome rahvas, Soome suurim põlisrahvus. Maailmas elab 6,5–7 miljonit soomlast, neist Soomes 4,86 miljonit (89,6% elanikkonnast). Suurem osa soomlastest on luterlased, vähesel määral on ka õigeusklikke.
Soome rahvas kujunes I aastatuhande lõpul ja II aastatuhande algul pKr neljast läänemeresoome hõimust (pärissoomlased, hämelased, savolased ja karjalased). 
Soomlaste rahvuslikuks iseloomuks peetakse sitkust, visadust, kangust, südidust ja tahtejõudu (soome keeles sisu).
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7589 soomlast.
Kuusiku karstiala

Kuusiku karstiala (ka Kuke karstiala) on karstiala Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuke külas.
Karstiala läbimõõt on 60 m. Alal esineb palju karstilehtreid, mille läbimõõt on kuni 1 m ja sügavus 70 cm.
Oskar Daniel

Oskar Evald Daniel (15/27. märts 1874 Võru – 3. mai 1945 Ilshofen) oli eesti metsateadlane.
1896–1897 Eberswalde Metsaakadeemia vabakuulaja.
1921. aastast töötas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas. 1938–1944 Tartu Ülikooli metsakasvatuse erakorraline professor. Pidas loenguid metsakasvatuse, metsakaitse, metsanduse ajaloo, metsapoliitika ja jahinduse õppeainetes.
1925–1927 Metsade Peavalitsuse juhataja.
1927–1935 ajakirja Eesti Mets vastutav toimetaja ja 1935–1940 peatoimetaja. Avaldas artikleid ka ajakirjades Konjunktuur ja Uus Talu.
1925–1940 Akadeemilise Metsaseltsi esimees. 1929. aastast ka Tartu Metsaühingu esimees.