Tartu liiklus

Tartu liikluse aluseks on Tartu tänavavõrgustik, mida poolitab Emajõgi.
Valdava liiklusmahu moodustab Tartus autoliiklus. Rööbastranspordi osakaal on väike, piirdudes maapealse rongiliiklusega; trammiliiklus Tartus puudub, ehkki selle rajamist on korduvalt kaalutud. Kuigi Emajõgi on Tartu piirides laevatatav, kasutatakse Emajõge peamiselt meelelahutusliku iseloomuga liikluseks.

Laevaliiklus

Ehkki Nõukogude ajal ühendas Tartut Pihkvaga laevaliin, pole seda korduvatele plaanidele vaatamata hiljem taas tööle saadud. Aeg-ajalt on käinud regulaarliin Piirissaarele. Põhilise osa Tartu laevaliiklusest moodustavad siiski huvireisid mööda Emajõge ja vähemal määral Peipsile ning eraomanike paatide ja kaatrite liiklus Emajõel. Huvisõite korraldavad AS Tartu Sadam, OÜ Rootsiküla Rand ja Seto Line Reisid OÜ mootorlaevadega, samuti Emajõe Lodjaselts lodjaga "Jõmmu" ja viikingilaevaga "Turm".
Infrastruktuur piirdub suuresti Tartu jõesadamaga kesklinnas, kus on mitu kaid Atlantise-esisest Dorpati hotelli taguseni, ning Rebase tänava sadamaga. Lisaks on Tartus mitmel pool paadisildu. Varem tegutses ka paaditankla, kuid 2012. aasta suveks loobuti sellest kõrgete lõivude ja tagatisraha nõude tõttu. 2014. aasta sügisel avatud Karlova sadamas on 40 m pikkune statsionaarne kai ja 44 ujuvkaikohta koos kõigi kommunikatsioonidega – vesi, elekter, reo- ja pilsivee äraandmise võimalus, kavandatud on ka paaditankla.

Jalgrattad

2006. aastal avaldatud Tartu linna jalgrattaliikluse arenguskeemi kohaselt oli Tartus kolme liiki jalgrattateid: ühise või joonega eraldatud liikumisalaga jalgratastele ja muule kergliiklusele ning sõiduteel joonega eraldatud rajad ratturitele. Üksnes jalgrattaliikluseks mõeldud teid polnud. Jalgratta- ja kergliiklusteid leidus tollal järgmistel tänavatel: Riia, Ravila, Väike-Kaar, Näituse, Betooni, Tuglase, Kesk, Võru, Turu, Pikk, Roosi, Kalda tee, Anne, Mõisavahe, Jaama. Samuti olid jalgrattateede mõnedel vanalinna ümbruse tänavatel ja Sõpruse sillal. Teedevõrgustiku põhiprobleemina nähti selle "tükatisust", väljaehitamist üksikute lõikude kaupa, mitte tervikmarsruute arvestades.
2006. aastal oli Tartus 159 jalgrattaparklat kokku umbes 1400 jalgrattale. Parklate täituvus oli 1/3, enim kasutati Kesklinna ja Ülejõe parklaid. 99% Tartu jalgrattaparklatest oli tasuta, enamik parklaid oli kaupluste juures. Teemaplaneeringu koostajate hinnangul vajas linn toona veel 190 jalgrattaparklat, puudus oli ka valvega parklatest.
2009. aastal oli rattaliikluse osakaal Tartus 5% (jalakäijad 40%, sõiduautod 28%, bussid 26%). Jalgrataste
osakaal linnapildis on aasta-aastalt suurenenud ning vajadust kergliiklusteede arendamiseks on tunnistanud nii mõnigi poliitiline jõud. 2013. aasta kohalike valimiste järel kirjutati Tartu linnavalitsuse koalitsioonileppesse lubadus rajada linna 100 km kergliiklusteid; 2014. aasta lõpuks oli neist valminud 23 km. 2014. aastal hakkasid Tartu linn ja EAS planeerima Tartusse rattaringluse rajamist. 2013. aastast on kaardistatud ratturite marsruute mobiilirakenduste abil (nt Endomondo).
Kaardifirma Regio on kujundanud maanteeameti ja Tartu linnavalitsuse koostatud Tartu jalgrattakaardi mõõtkavaga 1:17 000. Jalgrattakaardid on ilmunud aastail 2002, 2012 ja 2015.