google/wiki40b huggingface dataset:
Ottomar Maddison

Ottomar Julius Martin Maddison (19/31. märts 1879 Tallinn – 30. jaanuar 1959 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Elukäik

Maddison õppis aastatel 1899–1906 Peterburi teedeinseneride instituudis ja 1918. aastal kaitses samas doktoriväitekirja. Sama õppeasutuse teenistuses oli ta aastatel 1909–1921, aastast 1920 oli ta tehnilise mehaanika professor. Peterburis oli ta ka esimese ja teise polütehnikumi ning sõjaväeinseneride akadeemia õppejõud.
1921. aastal naasis ta Tallinna, kus sai tehnikumi õppejõuks. Ühtlasi oli ta aastatel 1930–1936 Tartu ülikooli õppejõud, 1935. aastast mehaanika ja raudkonstruktsioonide professor. Aastatel 1936–1950 oli ta tehnikaülikooli professor ja aastast 1946 akadeemik.
Maddison oli tegev mitmes ühiskondlikus organisatsioonis, muu hulgas oli ta Riigi Põlevkivitööstuse nõukogu esimees (1927–1931), Tallinna linnavolikogu liige (1927–1934) ning Insenerikoja liige ja selle  Ta kuulus ka Rahvusvahelise Materjalide Proovimise Ühingu ja Rahvusvahelise Sildade ja Kõrgehitiste Ühingu alatistesse komiteedesse.

Tööd

Instituudi lõpetamisest esimese maailmasõjani projekteeris Maddison Venemaal rohkelt suuri sildu. Koos Andrzej Pszenickiga projekteeris ta Peterburi Dvortsovõi silla ning koos Nikolai Beleljubskiga Kaasani lähe­dal ja Uljanovskis raudteesillad, mis olid esimesed suurte silletega sillad Venemaal. Samuti projekteeris ta kaks silda üle Dnepri jõe, Almatõ lähedal terassilla üle Mašati jõe oru, Pavlodari lähedal silla üle Irtõši jõe ning raudteesildu ja viadukte mujal.

Isiklikku

Õigusteadlane Eugen Maddisoo oli Ottomar Maddisoni vend.
Põhja- ja Ida-Euroopa Nukukunstide Keskus

Põhja- ja Ida-Euroopa Nukukunstide Keskus (NEECPA) on NUKU keskuse poolt 2011. aasta novembris asutatud nukukunstialase infovahetusega tegelev ühendus. Peamine eesmärk lisaks infovahetusele on nukukunsti koolituste ja meistriklasside korraldamine. Keskusest saavad nii nukuprofessionaalid kui teatripublik hankida infot enda regiooni nukuteatrialase tegevuse kohta. Lisaks arendab keskus kirjastustegevust ja toetab nii traditsiooniliste nukukunstide säilitamist kui uusi katsetusi ja arenguid selles valdkonnas.
Surveaste

Surveaste on parameeter, mis iseloomustab sisepõlemismootori (kolbmootori) maksimaalse ja minimaalse põlemiskambri mahu suhet.
Õppeülesande täitja

Õppeülesande täitja (harvemini kirjutatud õppeülesandetäitja) on kõrgkoolis tegutsev koosseisuväline töötaja. Inglise keeles eristatakse teaduskraadita (adjunct instructor) ja teaduskraadiga (adjunct lecturer) õppeülesande täitjat.
MAC Cosmetics

MAC Cosmetics, stiliseeritud kui M·A·C, on kosmeetikatootja, mis asutati Frank Toskani and Frank Angelo poolt Torontos Kanadas 1984. aastal. Firma peakontor asub New Yorgis, ning 1998. aastal omandas kogu ettevõtmise ja brändi korporatsioon Estée Lauder Companies.
MAC on lühend ingliskeelsetest sõnadest Make-up Art Cosmetics. Ettevõtte tunnuslause on järgnev: “All Ages, All Races, All Sexes”.
Dési Bouterse

Desiré Delano Bouterse (sündinud 13. oktoobril 1945) on Suriname sõjaväelane ja poliitik, alates 12. augustist 2010 Suriname president.
Pärast 1980. aasta sõjaväelist riigipööret sai temast riigi de facto liider. Teda on süüdistatud muu hulgas 15 inimese tapmises 1982. aastal. Hollandis on ta tagaselja kokaiiniga kauplemise eest süüdi mõistetud ja rahvusvaheliselt tagaotsitavaks kuulutatud.
19. juulil 2010 valis Suriname parlament Dési Bouterse presidendiks. 14. juulil 2015 valiti ta uueks ametiajaks tagasi.
Juttselg-hiir

Juttselg-hiir (Apodemus agrarius) on hiirlaste sugukonda kuuluv näriline.
Teda leidub ka Eestis. Juttselg-hiir sööb seemneid, kuid suurema osa tema toidulauast katavad putukad.
Uudo Tari

Uudo Tari (sündinud 19. detsembril 1931 Tartus) on eesti vaimulik.
Õppis Tartu 15. Algkoolis, lõpetas aastal 1946 Jageli Eesti Algkooli (Schleswig-Holsteini liidumaal) ja aastal 1950 Lingeni Eesti Gümnaasiumi (asus Emsi jõe ääres, Emslandi kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Sõjaolukorras oli perekond põgenenud aastal 1944 Saksamaale, Saksamaalt lahkuti aastal 1950 USA-sse Marylandi osariiki Baltimore'i linna.
Uudo Tari alustas õpinguid Gettysburgi College’s Pennsylvania osariigis, kuid ta võeti sõjaväeteenistusse. Pärast sõjaväeteenistust asus ta õppima Marylandi ülikooli inseneriteaduskonda. Aastal 1961 lõpetas ta ülikooli õhuteaduse insenerina bakalaureusekraadiga aeronautika alal ning suundus tööle lennutööstusse: Pratt & Whitney firmasse Connecticutis. Aastal 1967 lisandus veel mehaanikainseneri magistrikraad Connecticuti Ülikoolist. Pratt & Whitney tehastes töötas ta 32 aastat, kuni erruminekuni aastal 1993.
Usuteaduslikke õpinguid alustas ta aastal 1988 EELK Usuteaduse Instituudis, omandades diplomi aastal 1994. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Connecticuti koguduses abipraost Valdeko Kangro juhendamisel. Tari oli ka sama koguduse juhatuse esimees aastatel 1977–1993. Õpetajaametisse ordineeriti Tari 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, keda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik.
Pärast ordineerimist asus Uudo Tari ametisse USA Esimese praostkonna vikaarõpetajana. EELK Connecticuti kogudust asus ta teenima õpetajana 22. augustil 1996 (introdutseeriti ametisse 1. novembril 1997), EELK New Yorgi Kogudust aastal 1997 (introdutseeriti ametisse 2. novembril 1997). Aastal 2001 valiti õpetaja Tari juba USA Esimese praostkonna praostiks.
Kwango

Kwango (Angolas Cuango) on jõgi Aafrika kaguosas Angolas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Algab Lunda lavamaalt. Voolab laias ja sügavas orus põhja, kärestikud ja joad vahelduvad laevatatavate lõikudega. Suubub vasakult Kasaisse.
Pikkus 1100 km.
Merlis Nõgene

Hariduskäik

Merlis Nõgene lõpetas aastal 1994 Viljandi 5. Keskkooli reaalklassi. Samal aastal jätkas ta õpinguid Tallinna Pedagoogikaülikoolis matemaatika-informaatika erialal.
1995. aastal astus ta ülikooli režiikateedris vastavatud raadiorežii erialale. Juba õpingute ajal pärast lühikest praktikat Eesti Raadios läks ta tööle Kuku Raadiosse. Lõpetas kooli aastal 1999. 
2001–2003 õpetas järgmiste lendude raadiorežissööridele raadio mänedžmendi eriala.
2004 lõpetas Tackmer Airi Eralennukooli.

Töö raadios

1996–2003 töötas Nõgene Kuku Raadio reporteri, uudistetoimetaja ja saatejuhina ning alates aastast 2000 peatoimetajana. Ta oli teadussaate "Kukkuv õun" esimene saatejuht. Teinud selliseid saateid nagu "Ärataja", "Pressiklubi", "Raadio Ekspress" jpt.
2001–2002 oli ta Avaliku Sõna Nõukogu liige.

Töö televisioonis

1994 alustas Eesti Televisioon (ETV) piirkonnasaadetega regionaalprogrammide projekti. Nõgene oli Viljandimaa reporter saates "Lõunakanal", mida edastati Valgjärve telemastist.
1999–2000 oli ETV politseisaate "Avatud toimik" saatejuht ja toimetaja. Töötas mõnda aega ka Eesti Televisiooni uudisteportaali ETV24 toimetajana.

Töö trükimeedias

2003–2006 oli Nõgene ajalehe Eesti Päevaleht Eesti uudiste toimetaja ja 2006–2008 ajakirja Arvutimaailm peatoimetaja.

Isiklikku

Merlis Nõgene on silma paistnud lennundusentusiastina. Kuulus Eesti Langevarjuklubi kujundhüppemeeskonda Tumbleweeds, mille tegemisi kajastati korduvalt meedias ning mille kaks liiget osalesid aastal 2007 USA-s kujundlendamise maailmarekordi püstitamisel. Ta on olnud Hoiupanga noortekaardi reklaamnägu ning osalenud Sulev Keeduse filmis "Georgica".
Kazimirvāle mõis

Kazimirvāle mõis (Kazimirvāles muiža) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Kazimirvāles. Saksa keeles Kasimirswahl või Casimirswahl.
Kazimirvāle mõis rajati Prode mõisa karjamõisana. Aastal 1816 ostis mõisa esimene omanik Casimirswahl karjamõisa ära ja sellest sai iseseisev mõis. Aastast 1830 said mõisa omanikeks Lysanderid ja nende kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.
Aastal 1970 tehti Kazimirvāle mõisakompleksis Ivan Turgenevi jutustuste põhjal film "Mõisnik Tšertofanovi elu ja surm". Tänapäeval on mõisakompleks eravalduses, seal asub võõrastemaja "Kazimirvale".
Maldiivi keel

Rõhk

Maldiivi keeles langeb rõhk tavaliselt sõna esimesele silbile.

Morfoloogia

Nimisõnadel on maldiivi keeles kolm grammatilist kategooriat. Eristada saab määratust (määrav, umbmäärane, määratlemata), arvu (ainsus, mitmus) ja käänet (nimetav, osastav, alaltütlev, omastav, alalütlev/seesütlev, instrumentaal).

Keelenäited

Gadin kihaa ireh? – Mis kell on?
Kon nameh kiyanee? – Mis su nimi on?
Baddhalu vee thi varah ufavejey. – Meeldiv kohtuda.

Arvsõnad

1 – ekeh
2 – dehyh
3 – thineh
4 – hathareh
5 – faheh
6 – hayeh
7 – hatheh
8 – asheh
9 – nuvaeh
10 – dhihaeh

Kirjaviis

Maldiivlased on oma ajaloo jooksul kasutanud mitut kirjasüsteemi. Varasem kirjasüsteem oli konsonandipõhine ning vokaalide tähtsus oli teisejärguline. Praegu kasutatav thaana süsteem küll sisaldab veel mõningaid vanale kirjasüsteemile omaseid tunnuseid, kuid ka vokaalidel on nüüd konsonantide kõrval tähtis osa. Mõnevõrra piiratud otstarbega on kasutusel olnud ka nagari, araabia ja ladina kiri.
Thaana on esimene maldiivi keeles kasutusel olev kirjasüsteem, mis kulgeb paremalt vasakule. See tugineb numbritel ja konsonantidel ning vokaalid on võetud araabia keelest. Kui varem olid thaana süsteemis kirjutatud dokumendid täis araabiakeelseid sõnu ja väljendeid, siis tänapäeval on araabia tähtede asendamiseks võetud kasutusele täpitähed ning araabia kirjasüsteemi üritatakse kasutada nii vähe kui võimalik.

Huvitavat

Maldiivi keeles kasutatakse igapäevaselt väga palju laensõnu. Olenevalt rääkijast varieerub ka laensõnade arv. Need, kes oskavad lisaks ka näiteks inglise keelt, kasutavad neid palju rohkem kui need, kellel inglise keelega mingit kontakti ei ole. Mõned sõnad on nüüdseks ka maldiivi keelde kohandatult vastu võetud ning neile muud vastet enam ei olegi.
Laensõnu kohandatakse maldiivi keeles kindla mooduse järgi:
Kui sõna viitab isikule, lisatakse selle lõppu peaaegu alati „u“ ning see tähendab, et see nimisõna on määrav ja ainsuses. Lisades tavapärase „u“ asemel sõna lõppu „eh“ muutub sõna umbmääraseks ning „un“ teeb sellest mitmuse.
Nt. kelner: veitar + u = veitaru (mingi kindel kelner) veitar + eh = veitareh (mingi määratlemata kelner) veitar + un = veitarun (kelnerid)
Mõned isikule viitavad laensõnad: suursaadik – embesedaru, arhitekt – aakitektu, kassapidaja – keyshiyaru, direktor – direktaru, inspektor – inispektaru, minister – ministaru.
Kui sõna viitab asjale, on „u“ ja „eh“ sõna lõppu lisamise põhimõte nagu eelnevalt mainitud. Mitmuse saamiseks aga lisatakse nüüd sõnale „uthah“.
Nt. auto: kaar + uthah = kaaruthah (autod)
Mõned asjale viitavad laensõnad: jalgratas – baisikalu, kook – kayku, pilet – tiketu.
Kui sõna viitab tegevusele, lisatakse sellele lõppu aja näitamiseks kavatsuslikele tegevustele „kuranee“ (olevik), „koffi“ (minevik) või „kuraane“ (tulevik) ning ettekavatsemata või passiivis tegevustele „vanee“ (olevik), „vejje“ (minevik) või „vaane“ (tulevik).
Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus

Molekulaarse ja Kliinilise Meditsiini Keskus oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest.
Keskus loodi 2001. aastal.
Keskus koondas kümmet Tartu Ülikooli prekliinilist ja kliinilist uurimisgruppi. Keskus keskendus neuroloogiliste haiguste uurimisele.
Keskuse juhataja oli Raivo Uibo.
Mura Budberg

Maria (Moura) Zakrevskaja-Benckendorff-Budberg (1895 Poltaava – 2. november 1974 Terranuova Bracciolini, Arezzo provints) oli Jäneda viimane mõisaproua, kelle elu oli täis seiklusi ja lähedasi suhteid kuulsate meestega nagu R. H. Bruce Lockhart, Maksim Gorki, H. G. Wells ja teised, mis on heaks materjaliks olnud nii kirjanikele kui filmimeestele. Kirjanik G. H. Wells viibis 1934. aasta suvel Jänedal  ja lõpetas seal oma memuaaride kolmanda köite.
Ruth Maier

Ruth Maier (10. november 1920 Viin – 1. detsember 1942 Oświęcimi koonduslaager) oli juudi päritolu Austria naisterahvas, kes pidas aastatel 1933–1938 Austrias ja aastatel 1939–1942 Norras päevikut, olles nõndanimetatud Norra Anne Frank. Tema päevik avaldati 2007. aastal.
Tema isa Ludwig Maier oli filosoofiadoktor, polüglott ja töötas kõrgel kohal Austria posti- ja telegraafiteenistuses. Isa suri 1933. aastal erüsiipeli tõttu.
Ruthi noorem õde Judith põgenes Suurbritanniasse. Ruth pääses tänu isa tutvustele Norrasse, kuhu ta saabus 30. jaanuaril 1939. Ta elas mõnda aega norra perekonnas, õppis ära norra keele ja sooritas edukalt eksamid, mis andsid talle õiguse astuda ülikooli. Ta sai sõbraks tulevase luuletaja Gunvor Hofmoga. Ta oli ka modelliks Gustav Vigelandi skulptuurile, mis kujutab Ruthi ateljeesse sisseastujast ehmudes oma alasti keha katmas.
1942. aasta sügisel elas ta Oslos üüritoas, kus ta 26. novembril arreteeriti ja samal päeval ära viidi. 1. detsembril saabus ta Oświęcimi, kus ta juhiti otse gaasikambrisse.
Sõber Gunvor Hofmo säilitas Ruthi päevikud ja kirjavahetuse. 1953. aastal püüdis ta neid avaldada, kuid see ei õnnestunud. Pärast Hofmo surma 1995. aastal leidis tema asjade hulgast Ruthi kirjutised Jan Erik Vold, kes need toimetas ja 2007. aastal avaldas. 2009. aastal tõlgiti raamat inglise keelde.
Kappa saar

Kappa saar on 5,17 hektari suurune saar Soome lahe lääneosas Väike- ja Suur-Pakri saare vahel. Saare rannajoone pikkus on 1 kilomeeter.
Saar on pikliku kujuga, seal kasvab võsa.
Saar kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Tiina Kattel

Tiina Kattel (sündinud 15. juunil 1971) on eesti baltist ja tõlkija.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat (1989. aastast) ning Vilniuse Ülikoolis leedu keelt (1990. aastast). 2010. aastal kaitses Kattel Tartu Ülikoolis Jüri Talveti juhendamisel magistritöö "Leedu uuema romaani (1989–2010) arengutendentsid".
Ta on 2009. aastast Tartu Ülikooli keelekeskuse juhataja kohusetäitja, 2010. aastast ka TÜ leedu keele ja kultuuri lektor.
2013. aastal pälvis Tiina Kattel Valgetähe V klassi teenetemärgi eesti keele õppe edendajana Leedus.
2015. aastal ilmus Tiina Katteli tõlkes kirjastuselt Toledo Alvydas Šlepikase  romaan "Minu nimi on Marytė" („Mano vardas – Marytė“, 2012), mis valiti lugejate poolt Leedu aasta raamatuks ning pälvis ka Leedu Kirjanike Liidu preemia.
Tiina Kattel on päritolult seto.
Hyde'i maakond (Lõuna-Dakota)

Hyde'i maakond (Hyde County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44°55' N, 99°48' W.
Maakonna halduskeskus on Highmore.
Maakonna pindala on 2244 km², millest 15 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1420. Aastal 2000 oli elanike arv 1671.
Regina Männik

Regina Konstantinovna Männik (vene keeles Регина Константиновна Мянник; sünninimi Regina Rezepova; sündinud 3. juunil 1971 Moskvas) on vene näitleja. 
Ta lõpetas 1993. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. Aastatel 1993–1997 töötas televisioonis. 1996. aastal astus aspirantuuri, kuid ei lõpetanud seda. 26-aastaselt otsustas kahe lapse ema Regina Männik näitlejaks saada ja astus 1997. aastal GITIS-esesse, mille lõpetas 2001. aastal. 
Mänginud rohkem kui 35 filmis.
Areomeeter

Areomeeter (ka densimeeter, tihedusmõõtur) on mõõteriist vedelike ja tahkiste tiheduse määramiseks.
Tavalisim areomeeter koosneb kinnisest õhuga täidetud klaastorust, mille ühes otsas on elavhõbedast või tinast ballast. Toru külge on kinnitatud skaala.
Vedelikku asetatud areomeetri sukeldumissügavus sõltub vedeliku tihedusest. Tavaliselt on areomeetri skaala gradueeritud tihedusühikutes (teatud kindlal temperatuuril), kuid kindla otstarbega mõõteriistade puhul võivad skaala jaotised olla ka konkreetse lahuse kontsentratsiooni protsentides. Näit loetakse skaalalt vedeliku pinna kõrguselt.
Areomeetreid kasutatakse toiduainetetööstuses (näiteks veini alkoholi- või piima rasvasisalduse määramiseks), laborites lahuste kontsentratsiooni määramiseks, hapete (eelkõige akuhappe) kontsentratsiooni määramiseks.
Akuhappe tiheduse mõõtmiseks mõeldud areomeetri ujuk on paigaldatud kinnisesse pipetti.
Lisaks areomeetritele määratakse vedelike tihedusi ka mitmesuguste püknomeetritega, hüdrostaatiliste kaaludega ning piesoelektriliste ja radioisotoopmõõturitega.
Riisipere raamatukogu

Riisipere raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Nissi vallas Riisipere asulas. Raamatukogu juhataja on Maie Sepp.
Tauno Rahnu

Tauno Rahnu (sündinud 4. augustil 1969 Tartus) on eesti luuletaja ja poliitik.

Elulugu

Tauno Rahnu sündis 4. augustil 1969 Tartus, neljalapselise töölispere noorima lapsena. Ta lõpetas Tartu 10. keskkooli. Aastatel 1987–1989 teenis Rahnu Taga-Kaukaasia kriisipiirkondades Nõukogude Armee luureeriüksuses ja osales mitme ohvriterohke etnilise konflikti mahasurumises Taga-Kaukaasias ja Kesk-Aasias.
2015.a. aprillini oli Rahnu Eesti Iseseisvuspartei juhatuse liige. 2007–2011 kuulus ta Eesti Leegioni Sõprade Klubi juhatusse ja praegu on ta MTÜ "Wiking-Narva" juhatuse esimees. 
2007. aastal ilmus tema luulekogu "88 luuletust". Rahnu on Untsakate populaarse laulu "Mehed metsas on ühendanud jõu" sõnade autor.
Paltoga

Paltoga (vene keeles Палтога) on küla Lääne-Venemaal Vologda oblastis Võtegra rajoonis, Kazakovo külaasunduse keskus.
Küla loodi 2001. aastal mitme endise küla liitmisel. 2002. aastal elas seal 295 inimest.
William Peter Blatty

William Peter Blatty (7. jaanuar 1928 New York – 12. jaanuar 2017 Bethesda, Montgomery maakond, Maryland) oli USA kirjanik, filmistsenarist ja -lavastaja.
Blatty kuulsaim teos on 1971. aastal ilmunud "Vaimude väljaajaja" (inglise keeles "The Exorcist"). Aastal 1973 lavastas William Friedkin Blatty stsenaariumi järgi filmi "Vaimude väljaajaja". Aastal 1977 linastus filmi järg "Vaimude väljaajaja 2", mille lavastas John Boorman ja 1990. aastal "Vaimude väljaajaja 3", mille lavastas Blatty ise.
Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.
Kaubakäive (sadamas)

Kaubakäive sadamas on sadama töö tulemuslikkuse hindamise mõõdupuu. Võib kasutada ka terminit lastikäive.
Sadama kaubakäive on ümberlaaditud kauba ehk lasti hulk ehk sadamas käideldud kauba kogumass, mida arvestatakse tavaliselt tuhandetes tonnides. See näitaja iseloomustab vaid sadama või stividoride tööd laevade lastimisel ja lossimisel ega sõltu kuidagi sellest, kas last on sadamasse toodud lähedalt või kaugelt.
Tonnide asemel või kõrval kasutatakse ka muid ümberlaaditud kauba ühikuid - kuupmeetreid, ühikute arvu (näiteks sõiduautode, veoautode ja haagiste puhul), TEUsid, rajameetreid jms. Seejuures mõõdetakse kauba hulka vaid üks kord – sadamasse meritsi saabunud või sadamast meritsi väljunud kaubahulgana. Tegelikult võib sama kaupa sadamas mitu korda ümber laadida, näiteks autolt või vagunist lattu, laost konteinerisse, konteineriga laeva jne. Neid laadimistoiminguid nimetatakse stividoritöö tonn-operatsioonideks ja iga sellise kaubaliikumise eest makstakse. Kuid sadama kaubakäibes loetakse igat tonni või muud ühikut vaid üks kord.
Sadamatest käib läbi ka mingil hulgal kaupa, mida ei saada või ei saadeta meritsi. Seda nimetatakse sadamate statistikas mittemereliseks kaubakäibeks, aga selle kauba osatähtsus on tavaliselt väga väike ning seda kajastatakse majandusaruannetes tavaliselt eraldi reana.
Jerzy Woźnicki

Jerzy Woźnicki (sündinud 22. mail 1947 Kotuńis Siedlecki maakonnas Masoovia vojevoodkonnas) on poola tehnikateadlane.
18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Varssavi Tehnikaülikooli rektorina.
Walter Scotti auhind

Walter Scotti auhind (Walter Scott Prize) on Ühendkuningriigi kirjandusauhind, mis on loodud tunnustamaks ajaloolise sisuga ilukirjandust.
Auhinna asutasid 2010. aastal Buccleuch' hertsog ja hertsoginna (šoti kirjanik Sir Walter Scott on Buccleuch' hertsogite otsene järeltulija). Võidusumma on 25 000 naela ja see on üks suuremaid kirjandusauhindu Ühendkuningriigis.
Auhinda antakse välja igal aastal. Auhinnale võib kandideerida iga teos, mis on avaldatud möödunud aastal Ühendkuningriigis, Iirimaal või Rahvaste Ühenduses ja mille sündmustik leiab aset rohkem kui 60 aastat tagasi, st väljaspool autori täiskasvanuea-kogemust. Võitja tehakse teatavaks juunis Borders Book Festivalil Melrose'is.
Doris Kudre

Doris Kudre (sündinud 10. juulil 1997 Värskas) on eesti orienteeruja.

Haridus

2016. aastal lõpetas ta Värska Gümnaasiumi. Alustas sügisest 2016 õpinguid Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas.

Sporditulemused

Aastatel 2008–2016 on ta võitnud noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt suusaorienteerumise, rattaorienteerumise ja orienteerumisjooksu erinevatelt distantsidelt kokku 38 kulda, 6 hõbedat ja 10 pronksi. Täiskasvanute põhiklassi Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta aastatel 2015–2016 võitnud 3 hõbedat ja 3 pronksi.
Suusaorienteerumise noorte EMil võitis 2013. aastal kulla lühirajal, 2014. aastal kulla tavarajal ja pronksi teatesõidus Eesti naiskonna koosseisus koos Kaisa Rooba ja Emily Raudkepiga.
2015. aasta täiskasvanute suusaorienteerumise EMil sai sprindis ja tavarajal 26. koha ning teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Evely Kaasiku ja Daisy Kudrega 5. koha.
2015. aasta juunioride suusaorienteerumise MMil sai sprindis ja lühirajal 11. koha ja teatesõidus Eesti naiskonnas koos Silvia Luubi ja Jonne Roomaga 4. koha.
2015. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Tšehhis sai ta sprindis, lühirajal ja tavarajal 5. koha. 2016. aasta juunioride rattaorienteerumise MMil Portugalis võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha. 2016. aasta rattaorienteerumise juunioride MMil võitis ta lühirajal pronksi ja sai sprindis 4. koha.
2014. aasta täiskasvanute rattaorienteerumise MMil sai teatesõidus Eesti naiskonnas koos Ingrit Kala ja Daisy Kudrega 9. koha.
2017. aasta suusaorienteerumise MMil sai ta teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Daisy Kudre ja Epp Paalbergiga pronksi.

Isiklikku

Ta on Ingrit Kala ja Raul Kudre tütar. Tema õde on Daisy Kudre.
Zasulauksi raudteejaam

Zasulauksi raudteejaam on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Jaamas on kolm teed ja kolm platvormi. Zasulauksis peatuvad Riia ja Dubulti, Sloka, Ķemeri ning Tukumsi vahel liiklevad rongid.
Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee ja järgmise aastal avati seal Zasulauksi raudteejaam (Zasenhof). Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma ka Tukumsisse sõitvad rongid. Tänapäevane jaamahoone valmis aastal 1912. Kuni aastani 1922 järgnes jaamale Bolderāja suunal Dzegužkalnsi raudteepeatus.
Aastal 1950 elektrifitseeriti Tukumsi suunas viiv raudtee kuni Dubultini. Aastal 1954 avati jaama lähistel depoo.
William Nurmet

William Erich Arnold Nurmet (kuni 1939 Neumanskraft ; 13. juuli 1914 Tallinn – 18. juuni 1942 Ussollag) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Ta teenis Õhukaitse Suurtükiväegrupis, kõrgendati nooremleitnandiks 27. novembril 1939. 
Ta arreteeriti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt 17. oktoobril 1940 ja hukati.

Isiklikku

Tema abikaasa oli hilisem väliseesti tegelane Šveitsis Õie Nurmet ja nende tütar on Irja Cilluffo (sündinud 1941), kellest sai 2006. aastal Eesti aukonsul Portsmouthis New Hampshire'i osariigis Ameerika Ühendriikides.