google/wiki40b huggingface dataset:
Nanseni pass

Ajalugu

3.–5. juulil 1922 toimus Genfis Rahvasteliidu pagulaste ülemkomissari Fridtjof Nanseni kokku kutsutud konverents, kus avaldati toetust ideele luua pagulastele isikutunnistused, mida riigid tunnustaks. 20. juulil kiitis Rahvasteliidu Nõukogu ettepaneku heaks. Kohe avaldasid isikutunnistuse loomisele heakskiitu Suurbritannia, Soome ja Prantsusmaa valitsused. Juulikuu jooksul sõlmis Nansen kokkuleppe 51 riigiga, kes hakkasid dokumenti tunnistama. 1942. aastaks tunnistati Nanseni passi kui kehtivat dokumenti 52 riigis. Kokku anti välja umbes 450 000 Nanseni passi.
Algselt anti Nanseni passe välja Venemaalt kodusõja järel pagenud inimestele. 1926. aastal laienes kokkulepe ka Armeenia põgenikele, kes pagesid endise Ottomani impeeriumi aladelt, kuna vastloodud Türgi riik neid ei kaitsenud.

Nanseni pass Eestis

Esimese Eestis välja antud Nanseni passi sai 24. novembril 1923 Anatoli Pereslegin. Meessoost Eesti kodanikud olid varmad Nanseni passi taotlema, sest see dokument vabastas nad Eesti kaitseväes teenimise kohustusest. 1. jaanuaril 1937 elas Eestis 4383 Nanseni passi omanikku. Vastavalt Eesti poliitikale oli enamus vene pagulasi selleks ajaks Eesti kodakondsusse võetud, erinevalt riikide tolleaegsest praktikast.
Nord-Aurdali vald

Vapp

Valla vapp pärineb lähiajast. See kinnitati 20. detsembril 1985. Vapil kujutatakse kolme sinist erku emajuurt (Gentiana nivalis). Neid lilli kasvab Nord-Aurdalis külluslikult. Kolm õit esindavad valla kolme peamist asulat Aurdali, Fagernesi ja Leirat. Erk emajuur avab oma õied ainult päikesevalguses ja soojuses. Sellepärast valiti see ka valla avatust ja positiivsust sümboliseerima.
Sundebru

Sundebru on küla Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.
Nitraadid

Nitraatide mõju veekeskkonnale

Mageveekogudes ja jõesuudme alal saab nitraatide sisaldus mõnikord tõusta piirini, kus see võib potentsiaalselt tappa kalasid. Ehkki nitraadid on vähem mürgised kui ammoniaak ja nitrit, siis nitraatide arv vees üle 30 osakese miljoni osakese kohta võib pidurdada kalade kasvu, nõrgendada nende immuunsüsteemi ja rõhuda ka teisi veeorganisme. Enamasti on vee kõrgenenud nitraatide kontsentratsioon põhjustatud põllumajanduses ja maastikel nitraate sisaldavate väetiste kasutamisest.
Nitraatide liigne sattumine veekogudesse soodustab vetikate kasvu ja kui toitained (nt kaalium, fosfaat ja nitraat) on veekogus väga vähe, kaasneb sellega veeõitseng. Kui vees tekib hapnikupuudus, võib veeõitseng põhjustada ka muutusi ökosüsteemis, kus muutunud keskkonnas saavad eelise teised organismirühmad, mis varem ei domineerinud.
Täielikult lahustunud nitraatide osakeste sisaldust vees kasutatakse laialdaselt veekvaliteedi indikaatorina.
Sammas (ajaleht)

Sammas oli teaduse infoleht, mida andis välja Tartu Ülikooli teadus- ja arendusosakond.
Leht ilmus aastail 2000–2004 sagedusega 6 korda aastas Tartu Ülikooli Kirjastuselt. 
Lehe toimetaja oli Andrus Tasa.
Arnold Vihvelin

Looming

Arnold Peeter Vihvelini loomingus on maastikumaale ja salongilikke portreid. Joonistas ka illustratsioone, mis ilmusid ajakirjas Tuuslar (1922) ja karikatuure, mida avaldati satiiriajakirjas Sädemed (1926). Ta on autoriks Tartu Peetri kiriku altarimaali tiibkaunistuste kompositsioonidele "Ketsemani aed" ja "Kolgata" (1925). Vabariigi ajal oli ta tuntud peamiselt Vabadussõja-aineliste kompositsioonide autorina, ehkki viljeles ka teisi žanre. Sõjajärgsel perioodil tõmbus ta kunstielust täiesti tagasi, ilmselt kartes repressioone oma iseseisvusaegse loomingu pärast, ning töötas n-ö sahtlisse.
Mihkli Talumuuseum (Hiiumaa)

Mihkli Talumuuseum (ka Mihkli Talukompleks-Muuseum) asub Hiiumaa vallas Malvaste külas Mihkli talus. 
Muuseum rajati 1988. aastal, kui Hiiumaa Muuseum ostis talu pärijate käest. Muuseum avati külastajatele 1998. aastal pärast taluhoonete renoveerimist. Talus on säilinud rohkelt kõrvalhooneid: aidad, kelder, tall, laudad ja saun-paargu. Kõik muuseumis eksponeeritavad hooned on ehitatud ühe perekonna poolt umbes 100 aasta jooksul. Valdavalt 19. sajandist pärit hoonetes saab tutvuda Hiiumaa taluarhitektuuri ning talust pärit tarbevaraga. Muuseumi territooriumil asuvad hooned on riikliku kaitse all.

Hooned

Mihkli talu elamu valmis kahes järgus: rehealune, rehetuba ja kamber 1843. aastal, uued kambrid 1897. aastal. Hoones on võimalik tutvuda talust pärit tööriistade ja tarbevaraga. Uued kambrid on kujundatud 1950. aastate kasinas stiilis. 
Mihkli talumuuseum on eriti rikas kõrvalhoonete poolest. Talus on säilinud 3 aita: toiduait (1860), riide- ja viljaait (1871) ning pöördusega ait (1836–1849). Viimane on ka muuseumi vanim hoone. Pöördusega ait koosneb kolmest osast: ait (1836), vankrikuur (1849) ja küün (1849). Kuna hoone on ehitatud mitmes järgus, ei ole hoone sirge, vaid natukene pöördus. Mitme aida ja muude kõrvalhoonete üksteise otsa ehitamine on Hiiumaale tüüpiline.
Talus on jälgi kolmest laudast. Kahjuks on tänaseni säilinud vaid lehmalaut (1880). Lehmalauda otsa ehitati aasta hiljem lambalaut (1881). 1980. aastate lõpus, kui muuseum talukompleksi omandas, ei olnud hoone restaureerimine enam võimalik. Kolmas laut asus teiste lautade kõrval. Tänaseks on viimasest laudast säilinud vaid kivihunnik. 
Suhteliselt uued hooned on kelder (ehitatud 20. sajandi alguses) ja tall (1920). Tüübilt koobaskelder on ehitatud sidumata raudkividest, mille vahele on pandud sammalt. Tallis eksponeeritakse Hiiumaa eri paikadest pärit sõiduvahendeid: vankreid, saane, kelke. Talli taga asub Kootsaare kivilabürindi koopia.
Õue kaugemas osas paiknev saun-paargu. Hoone koosneb kahest osast: paargu ehk suveköök ning suitsusaun. Paargu on muldpõrandaga ning ilma laeta ruum, kus keedeti lahtisel tulel suvel inimestele ja loomadele süüa ning soojendati sauna vett. Haruldaselt suur suitsusaun töötab tänaseni. Arvatavasti ehitati paargu osa 1910. aastal. Suitsusauna kohta täpsemad andmed puuduvad, aga tegemist on paargust vanema hoonega.
Johannes Brever

Johannes Brever (ka Breverus; 11. märts 1616 Eisleben, Mansfeldi krahvkond – 12. mai 1700 Riia) oli saksa teoloog, Riia superintendent ja Brevernide aadlisuguvõsa esivanem Baltimaades. 
Liivimaa õuekohtu asepresidendi ja maanõuniku Hermann von Breverni (1663–1721) isa.
Bonaventura

Püha Bonaventura (1221 Bagnoregio – 15. juuli 1274 Lyons) oli frantsisklaste ordu kaheksas juht, keskaegne filosoof ja skolastiline teoloog, Aquino Thomase kaasaegne.
Katoliku kirik kuulutas ta 1482. aastal pühakuks.
Legendi järgi sai Toscana arsti poeg Giovanni di Fidanza juba noorena Assisi Franciscuselt nime Bonaventura.
1243. aastal astus ta frantsisklaste ordusse ning saadeti edasi õppima Pariisi ülikooli. 1253. aastal asus ta õppima sealses koolis. Koos Aquino Thomasega sai temast 1257. aastal teoloogiadoktor. Suuresti tänu Bonaventura traktaadile "Kristuse vaesusest" saavutasid kerjusmunkade ordud 1256. aastal paavst Aleksander IV tunnustuse ja kaitse.
36-aastaselt sai Bonaventura frantsisklaste ordu peavaimulikuks. Ta pidas kinni ordu vaesuse, lihtsuse ja maailmast eraldatuse põhimõtetest, kuid ei pidanud patuks omada raamatuid ning rõhutas õppimise tähtsust.
Bonaventura keeldus vastu võtmast paavst Clement IV pakkumist Yorgi peapiiskopi kohale, kuid sunniti kuuletuma Gregorius X käsule hakata Albano piiskop-kardinaliks. Sellel ametikohal oli Bonaventural oluline osa Rooma ja Kreeka katoliku kiriku ühendamisel.
Bonaventura tuntuimad teosed on "Püha Franciscuse elu", "Breviloquium" ja "Itinerarium mentis ad deum".
1482. aastal kanoniseeris Sixtus IV Bonaventura.
Kunstis kujutatakse teda frantsisklase rüüs kardinalina kas lugemas või kirjutamas.
Pärnu Vanaaja Uurimise Selts

Pärnu Vanaaja Uurimise Selts (nimetatud ka Pärnu Vana-aja Uurimise Selts, Pärnu Muinasuurimise Selts) oli 1896. aastal Pärnus loodud selts. Seltsi juurde loodi ka oma kohamuuseum. Selts pani aluse hilisemale Pärnu muuseumile.
Aksioom

Aksioom ehk postulaat on matemaatikas väide, mis võetakse tõestuseta aluseks deduktiivse teooria ülejäänud väidete tuletamiseks.
Üldkeeles on aksioom väide, mille tõesuses pole kahtlust.
Olenevalt kontekstist, võib mõistele omastada erinevaid tähendusi. Klassikalises filosoofias määratletuna tähendab aksioom väidet, mis on nii ilmne või hästi väljendatud, et seda võetakse tõena selles kahtlemata. Kaasaegses matemaatilises loogikas tähistab aksioom aga arutluse eeldust või selle alguspunkti.
Matemaatikas kasutatakse mõistet aksioom kahes omavahel seotud, kuid üksteisest erinevas tähenduses: loogilised aksioomid ja loogikavabad aksioomid. Loogilised aksioomid on tavaliselt väited, mille tõesus on eeldatud selles loogikasüsteemis, kus nad defineeruvad, ning mida tihti esitatakse sümbolkujul (nt (A ja B) järeldub A). Loogikavabad aksioomid (nt a + b = b + a) on aga sisulised väited kindla matemaatilise teooria (nt aritmeetika) valdkonna elementide kohta. Üldiselt ei ole loogikavaba aksioom iseenesestmõistetav tõde, vaid pigem formaalne loogiline väljendus, mida kasutatakse deduktiivse teooria ülesehitamiseks.
Teadmiste süsteemi aksiomatiseerima tähendab näitama, et selle süsteemi väited tulenevad lihtsatest ja arusaadavatest lausetest ehk aksioomidest. Mõlemas tähenduses on aksioom matemaatiline väide, mis on teiste loogiliselt tuletatud väidete lähtepunktiks.

Matemaatiline loogika

Matemaatilises loogikas eristatakse kahte aksioomitüüpi: loogiline aksioom ja loogikavaba aksioom.

Loogilised aksioomid

Need on formaalses keeles kindlad valemid, mis on üldkehtivad, st valemid, mida rahuldavad ükskõik millised väärtused.

Loogikavabad aksioomid

Loogikavabad aksioomid on valemid, mis täidavad teooriaspetsiifiliste eelduste rolli. Kahe erineva struktuuri, näiteks naturaalarvude ja täisarvude kohta järelduste tegemine võib hõlmata samu loogilisi aksioome; loogikavabade aksioomide eesmärk on aga näidata, mis eristab kindla struktuuri (või struktuuride gruppi) teistest. Seega ei ole loogikavabad aksioomid erinevalt loogilistest aksioomidest tautoloogiad. Loogikavabu aksioome nimetatakse ka postulaatideks.
Peaaegu iga tänapäevane matemaatiline teooria algab teatud loogikavabade aksioomide kogust.
Loogikavabu aksioome nimetatakse matemaatikas tihti ka lihtsalt aksioomideks. See ei tähenda, et neid peetakse täielikult tõeseks. Näiteks on mõnes rühmas rühmaoperatsioon kommutatiivne ja seda saab kinnitada täiendava aksioomi kasutuselevõtmisega, kuid ilma selle aksioomita suudame välja töötada üldisema rühmteooria.
Seega on aksioom põhiliseks aluseks formaalsele loogikasüsteemile, mis koos järelduste reeglitega määratleb deduktiivse süsteemi.

Filosoofia

Vana-Kreeka filosoofias nimetati  aksioomiks  niisugust väidet, mille tõesus on arusaadav ilma tõestuseta.
Francis Bacon nimetas aksioomideks loodusseadusi väljendavaid teaduslikke üldistusi.
Epistemoloogias tähendab aksioom enesestmõistetavat tõde, millel muu teadmine peab põhinema. Tänapäeval on usk niisuguste aksioomide olemasolusse hääbumas.
Johann Friedrich Rinne

Johann Friedrich Rinne (26. august 1733 Hildesheim – 15. oktoober 1801 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.
Immatrikuleeriti 5. aprillil 1764 Helmstedti ülikooli. Õpetajaks ordineeriti 21. juunil 1766.
Oli aastatel (kutsuti 3. aprillil 1766) 1766–1801 Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, olles alates 19. juunist 1780 veel Järva praostkonna praost.
Aastal 1779 ilmunud eestikeelses jutluseraamatus ilmus temalt üks jutlus.

Isiklikku

Tema poeg Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, pojapoeg Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, pojapoeg Gustav Felix Rinne oli Reigi-, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja. Äi Georg Christoph Fuhrmann oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.
Viru-Jaagupi

Ajalugu

Viru-Jaagupi asukohas on Taani hindamisraamatus mainitud Rõhu küla. See ala kuulus 13. sajandi algul Lemmu (Lemmun, Laemund) muinaskihelkonda. Viru-Jaagupi kirikukihelkond oli väiksem ja tekkis arvatavasti 1220. aastail. Viru-Jaagupi asula oli kihelkonna keskuseks nii administratiivselt kui ka kultuuriliselt. Seal asub Viru-Jaagupi kirik.
Kuni 1950. aastani kuulus alevik administratiivselt Küti valla koosseisu. Siis vallad kaotati ja moodustati Viru-Jaagupi külanõukogu. 1982. aastal viidi külanõukogu administratiivkeskus Vinni ning külanõukogu nimetati ümber Vinni külanõukoguks. 
1999. aastal moodustati Vinni valla Viru-Jaagupi osavald.
Pärast 2017.a haldusreformi asub endises Viru-Jaagupi koolimajas Viru-Jaagupi teeninduspiirkond.

Hariduselu

Viru-Jaagupi Noorsoo kasvatuse Selts avas 1908. aastal Viru-Jaagupis uue paekivist koolihoone. Esimene koolijuhataja oli Julius-Osvald Kaljuvee. Kool töötas algul algkoolina, siis 6-klassilise koolina, siis 7-klassilise koolina. Aastatel 1957–1965 oli Viru-Jaagupis keskkool. Keskkooli lõpetas viis lendu. Alates 1965. aastast oli Viru-Jaagupis 8-klassiline kool. Koolis töötas ka õhtukool töötavatele inimestele, kelle haridustee oli katkenud. Kool oli vahepeal ka 9-klassiline, siis põhikool ja vahetult enne sulgemist 2001. aastal töötas algkoolina. Endises koolimajas asuvad muuseum (Viru-Jaagupi muuseum), raamatukogu ja noortetuba.

Majandus

Enne teist maailmasõda elasid ja töötasid Viru-Jaagupis käsitöölised (rätsepad, sepad-lukksepad), kaupmehed (avatud oli mitu poodi), õpetajad, ametnikud (post ja side, teemeister), politsei, apteeker (apteek töötas aastatel 1904–2000), elukutseline fotograaf (J. ja V. Varimõis), oli pank (Viru-Jaagupi Ühispank, asutatud 1911). 
Nõukogude perioodil asusid alevis MTJ ning hiljem erinevate kolhooside ja sovhooside keskused (toimus pidev majandite liitmine suuremaks). 1970. aastate esimesel poolel liideti Viru-Jaagupi sovhoos Vinni näidissovhoosiga. Enamik asula inimesi töötaski sel perioodil majandis. Teiseks suuremaks tööandjaks oli peale sõda Teedevalitsuse teemeistri piirkond. 1980. aastatel rajas Vinni sovhoos majandi vajaduste tarbeks uue puidutsehhi.
4004 eKr

4004. aasta enne Kristust
Sasu Salin

Sasu Salin (sündinud 11. juunil 1991 Helsingis) on soome korvpallur, kes mängib Sloveenia klubis KK Union Olimpija.
Ta on 190 cm pikk ja kaalub 86 kg.
2010. aastast mängib ta ka Soome korvpallikoondises.
CUPL

CUPL (Universal Compiler for Programmable Logic) on ettevõttes Logical Devices, Inc. välja töötatud riistvarakirjelduskeel ja kompilaator. 
Esimesed versioonid olid kasutatavad operatsioonisüsteemis MS-DOS. Tänapäeval on CUPL saadaval integreeritud arenduspaketina operatsioonisüsteemile Microsoft Windows, näiteks Atmel-WinCUPL.
Aasta lind (Tšehhi)

Tšehhis korraldab aasta linnu (Pták roku) valimist Tšehhi Ornitoloogia Selts (Česká společnost ornitologická). Aasta lindu valitakse alates 1992. aastast.
Paavo Pokk

Elulugu

Paavo Pokk on Leo Poki poeg, Tiit Poki vend.
Lõpetas 1984 Tartu 2. Keskkooli, 1990 TÜ arstiteaduskonna raviosakonna, 1994 doktorantuuri TÜ arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (1997, TÜ), väitekiri "Stress due to sleep deprivation" (Tartu 1996). Täiendanud end 1993 Helsingi Ülikoolis ja Espoos. Oli 1990–99 TÜ farmakoloogia instituudi assistent, 1999–2000 erakorraline vanemteadur, aastast 2005 dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kiire une (REM-une) puudusest tuleneva stressi mõju katseloomade käitumisele, lämmastikoksiidi (NO) ja etanooli vastasmõju, katseloomateadus. Eesti Farmakoloogia Seltsi ja Skandinaavia Katseloomateaduse Seltsi liige. Üle 80 teadustrükise, õppevahendeid.
Tiit Tammela

Tiit Tammela (sündinud 19. aprillil 1956 Harju rajooni Harku külanõukogus) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant reservis. On teeninud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku ja Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides. 
Tammela lõpetas 1974. aastal Pärnu 1. Keskkooli.

Teenistus Nõukogude Liidu relvajõududes

Aastal 1978 lõpetas Tammela Lvovi Kõrgema Poliitilise Sõjakooli ajakirjanduse kateedri.
Aastatel 1978–1989 teenis Tammela Nõukogude armees, sealhulgas Afganistanis.

Teenistus Eesti kaitsejõududes

1991. aastal asus Tiit Tammela vastloodud Pärnu riigikaitseosakonna ülema kohale. 
Tammela kuulub Kaitseliitu alates 1992. aastast, teenis aastail 1993–1997 ja 2001– Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealikuna.
Aastail 1997–2001 oli Tammela esimene sõjajärgne Eesti kaitseatašee Ameerika Ühendriikides. 
Kolonelleitnant aastast 1997.

Isiklikku

Tammela on lesk, tal on täiskasvanud tütar ja poeg.
Kiirteel

"Kiirteel" on ansambli The Tuberkuloited album 2000. aastast.
Ernst Hingstberg

Ernst Hingstberg (4./15. aprill 1756 Lübeck – 21. märts/2. aprill 1838 Haapsalu) oli Haapsalu bürgermeister ja linnapea.
Tema vanemad olid Wiebe Hingstberg ja Elsabe Selcken.
Ta oli kaupmees, Haapsalu bürgermeister 1787–1789 ja linnapea 1789–1792.
Radamel Falcao

Klubikarjäär

Falcao alustas klubikarjääri 1999. aastal Colombia esiliigas klubis Lanceros Boyacá. Klubi meeskonnas tegi ta debüüdi kõigest 13 aasta ja 199 päeva vanuselt. 2000. aasta hooajal esindas ta klubi juba seitsmes liigamängus ja lõi ka ühe värava.
2001. aasta veebruaris ostis tema mängijaõigused Argentina klubi River Plate. River Plate'i esindusmeeskonnas tegi Falcao debüüdi 2005. aasta märtsis. Hooajal 2005–06 lõi ta Argentina kõrgliigas seitsme mänguga seitse väravat ja kuulus alates järgmisest hooajast River Plate'i põhikoosseisu.
Falcao esimeseks klubiks Euroopas oli aastatel 2009–2011 Porto. Hooajal 2010–11 võitis Porto oma ajaloo teise Euroopa Liiga ja Falcao mängis selle juures meeskonnas võtmerolli. Ta lõi sel hooajal kokku 17 väravat, mis oli UEFA Euroopa Liiga rekord.
Pärast väga edukat 2010–11 hooaega Portos siirdus Falcao Madridi Atléticosse. Hooajal 2011–12 õnnestus tal Euroopa Liiga võita ka Madridi Atléticoga. Ta sai sellega esimeseks mängijaks, kes on võitnud Euroopa Liiga järjest kahe klubi meeskonnas.
Aastast 2013 kuulub Falcao AS Monaco koosseisu, aga hooajad 2014–2015 ja 2015–2016 veetis ta laenul Inglismaa Premier League'i klubides Manchester United ja Chelsea.

Koondisekarjäär

Ta mängis Colombia noortekoondises 2005. aasta Lõuna-Ameerika juunioride meistrivõistlustel ja 2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel.
Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi ta 8. veebruaril 2007 paar päeva enne oma 21. sünnipäeva mängus Uruguayga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2007. aasta 3. juunil Kirin Cupil, kui mängiti Montenegroga.
2011. aasta Copa Américal lõi ta viimases alagrupimängus kaks väravat Boliivia vastu (neist ühe penaltist). Veerandfinaalis Peruuga eksis Falcao penaltil, Peruu lõi lisaajal kaks väravat ja pääses edasi.
2014. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiril oli ta üheksa väravaga Colombia suurim väravakütt, kuid ei taastunud põlveoperatsioonist taastuda ja jäi turniist eemale.
Ta kuulus Colombia koondisse 2015. aasta Copa Américal. Ta tegi kaasa kõigis kolmas alagrupimängus ja veerandfinaalimängus, kus Colombia kaotas Argentinale.
2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Poola vastu.
Viraksaare mõis

Viraksaare mõis (saksa keeles Wiraksare) oli Prääma mõisa karjamõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Paide linna.
Port Vila

Kliima

Port Vilas on lähisekvatoriaalne kliima. Aasta otsa on palav, aga merelt tulevad tuuled toovad jahutust. Tuul puhub kõige sagedamini kagust.
Kõige kõrgem absoluutne temperatuur on registreeritud märtsis (+34 °C). Igas kuus on registreeritud vähemalt +29 °C.
Kõige madalam temperatuur on registreeritud augustis (+12 °C). Kõige kõrgem on jaanuari ja veebruari miinimum: +19 °C.
Aastas sajab keskmiselt 2405 mm vihma. Talvel sajab rohkem, suvi on kuivem. Kõige rohkem sajab aprillis (338 mm) ja märtsis (282 mm). Kõige vähem sajab septembris (99 mm) ja augustis (125 mm). Õhuniiskus on kõige kõrgem veebruaris (87%) ja kõige madalam augustis (80%). Aastas sajab keskmiselt 112 päeval. Kõige rohkem sajupäevi on aprillis (13), kõige vähem augustis (5).

Ajalugu

Efatel elasid aastatuhandeid melaneeslased. 2004. aasta sügisel avastati väljakaevamistel 25 Lapita kultuuri kuuluvat hauda kolme tosina luustikuga. Nende juurde kuuluvad savinõude tükid dateeriti 13. sajandisse enne meie aega.
Esimesed eurooplased saabusid saarele 1606. See oli Hispaania ekspeditsioon, mida juhtisid portugallased Pedro Fernandes de Queirós ja Luís Vaz de Torres.
19. sajandil sai see saarestik tuntuks Uus-Hebriididena. Esmalt kuulus see Suurbritannia majandustsooni, aga 1880. aastatel hakkas kontroll Prantsusmaa kätte minema.
Prantslane Ferdinand-Albert Chevillard hakkas Port Vila ümber maad kokku ostma, esialgu plaaniga rajada suur põllumajand, aga selle asemel rajati sinna asula, mis kandis nime Franceville. 9. augustil kuulutas Franceville ennast sõltumatuks vabariigiks, mille president oli esmalt Chevillard ja järgmisel aastal sai selleks USA kodanik R.D. Polk, kes oli USA presidendi James Polki sugulane. Vabariik likvideeriti 1890. aasta juuniks. Millal Franceville Port Vilaks ümber nimetati, ei ole selge.
Suurbritannia ja Prantsusmaa leppisid 1878 kokku, et Uus-Hebriidid on neutraalne territoorium. Alates 1887 haldasid nad saarestikku ühiselt, algul mitteametlikult, aga 1906 sõlmisid nad selleks ametlikult kondomiiniumi.
Teise maailmasõja ajal oli Port Vilas USA ja Austraalia ühine lennuväebaas.
Linna kahjustasid tugevalt 1987. aasta taifuun Uma ja 2002. aasta jaanuaris toimunud maavärin.

Majandus

Peamised majandusharud linnas on tänapäevani põllumajandus ja kalapüük. Kogu Vanuatu on maksuparadiis ja offshore-rahandus on linna majanduse jaoks samuti oluline. Viimasel ajal muutub tähtsamaks turism ja 1997. aastal külastas linna üle 50 tuhande turisti, rohkem kui kogu linnas elanikke. Turistid pärinevad peamiselt Austraaliast ja Uus-Meremaalt.
Port Vila on Vanuatu tähtsaim sadam ja kaubanduskeskus. Linna kaudu saabub 86,9% kogu riigi impordist ja lahkub 35,7% riigi ekspordist. Linnas on Bauerfieldi rahvusvaheline lennujaam ja Vanuatu riikliku lennukompanii Air Vanuatu peakorter.
Vanuatu sõltub endiselt välisabist. See tuleb peamiselt Austraaliast ja Uus-Meremaalt, viimasel ajal ka Hiinast. Näiteks Uus-Meremaa on tasunud kohalike arstide väljaõppe eest ja Austraalia on palganud konsultante töötama Port Vila haiglates.
Port Vilal on üks sõpruslinn: Hiinas olev Shanghai.
Ivo Volt

Ivo Volt (sündinud 3. mail 1975 Pärnus) on eesti klassikaline filoloog, toimetaja, tõlkija ja vikipedist.

Haridus

Ta lõpetas Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi 1993. aastal, Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia bakalaureuseõppe 1997. aastal ja magistriõppe 2000. aastal. Ta täiendas end 1996. ja 2001. aastal Göttingeni ülikooli klassikalise filoloogia seminari juures ning läbis 2003. aastal Kesk-Euroopa Ülikooli suveülikooli kursuse "Philosophy and science in the Greco-Roman world".
Aastal 2007 kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi klassikalises filoloogias väitekirjaga "Character description and invective: Peripatetics between ethics, comedy and rhetoric".

Töökäik

Ivo Volt on töötanud ladina keele õpetajana 1995–1997 Tartu Karlova Gümnaasiumis ja 1998–2001 Miina Härma Gümnaasiumis. Alates 1997. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis: alguses metoodiku ja projektijuhina, 2001–2013 klassikalise filoloogia teadurina. 2008–2012 oli ta ka Tartu Ülikooli Raamatukogu teaduskeskuse vanemteadur. Alates 1. märtsist 2012 on ta Tartu Ülikooli Kirjastuse peatoimetaja, alates 1. veebruarist 2014 ka Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna lektor.
Ivo Volt on veebiajakirja Studia Humaniora Tartuensia tegevtoimetaja. Tema asutatud on sariväljaanne Acta Societatis Morgensternianae (Morgensterni Seltsi toimetised), mille esimene köide ilmus 2003.
Volt oli "Ladina-eesti sõnaraamatu" 2. trüki (Tallinn: Valgus, 2002) kaasautor ja üldtoimetaja, ta on koostanud antiikkirjanduse ja -mütoloogia alaseid artikleid TEA entsüklopeediale ning olnud selle etümoloogiatoimetaja (1.–8. köide, 2008–2012).

Tõlked

Ivo Volt on tõlkinud kirjandust vanakreeka ja ladina keelest. Eraldi väljaandena on ilmunud Theophrastose teose "Inimtüübid" tõlge ja kommentaarid ("Inimtüübid: antiikaja inimesepilt ja euroopa kultuuritraditsioon", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000, kommentaaride ja saatesõna kaasautor Anne Lill). Lisaks on ilmunud tõlkekatkendeid Alkiphronilt, Herondaselt ja Theokritoselt ("Vanakreeka kirjanduse antoloogia", Tallinn: Varrak, 2006) ning Luciliuselt, Luxoriuselt, Priapuse lauludest, Martialiselt, Lucanuselt, Domitius Marsuselt, Furius Bibaculuselt, Valerius Aedituuselt, Lutatius Catuluselt ja Porcius Liciniuselt ("Rooma kirjanduse antoloogia", Tallinn: Varrak, 2009).

Isiklikku

Ivo Voldi abikaasa on olnud muusikateadlane Kaire Maimets-Volt.