google/wiki40b huggingface dataset:
Saarijärvi linn

Külad

Hännilä, Kolkanlahti, Kalmari, Konttimäki, Kuoppala, Tarvaala, Rahkola, Lannevesi, Mahlu, Leuhu, Pajupuro, Kekkilä, Häkkilä, Lehtola, Koskenkylä, Muittari, Kohmu, Heinäpohja, Peltokylä
Ungheni rajoon

Asend

Ungheni rajoon paikneb Moldova läänekeskosas. See piirneb Nisporeni, Călărași, Telenești, Sîngerei ja Fălești rajooniga ning Pruti jõega, mis on ühtlasi Moldova ja Rumeenia piiriks. Ungheni rajoon paikneb Kesk-Moldova platool, piirkonnale on iseloomulikud madalad mäed ja avarad orud.

Kliima

Ungheni rajoonis valitseb kontinentaalne kliima. Talved on pehmed ja lühikesed, suved soojad ja pikad. Aasta keskmine temperatuur varieerub 8–9 °C vahel. Keskmine sademete hulk aastas on 350–380 mm.

Majandus

Rajoonis on registreeritud üle 16 600 ettevõtte. Põllumajanduslikku maad on 49 970 ha (46,1% kogu territooriumist) ja metsa 28 800 ha. Peamised kasvatatavad kultuurid: teravili (nisu, kaer), mais, päevalill, raps ja soja. Tööealiste elanike osakaal rahvastikust on 61,8%.

Turism

Vaatamisväärsused on muu hulgas Aleksandr Nevski kirik, Ungheni ajaloo- ja etnograafiamuuseum, Plaiul Fagului looduskaitseala, Pîrlița külamuuseum ja Semeni keskaegne sõjakindlus.
Vallo Mänd

Vallo Mänd (sündinud 20. septembril 1975 Tartus) on eesti trompetist.
Ta õpetab trompetimängu Saku Muusikakoolis.
Ta on esinenud ansambel Kala koosseisus.
Uuemõisa mõis (Pöide)

Uuemõisa mõis (saksa keeles Neuenhof) oli riigimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.
Mõis rajati 16. sajandi keskel ordumõisana. Pärast Liivi sõda läks mõis riigi valdusse (riigimõis) ja oli riigimõis kuni 1919. aastani.
Natalja Gontšarova

Natalja Gontšarova-Puškina-Lanskaja (vene keeles Наталья Николаевна Гончарова-Пушкина-Ланская, 27. august 1812 Tambovi kubermang – 26. november 1863 Peterburi) oli vene luuletaja Aleksander Puškini abikaasa ja muusa.
29-aastane Puškin kohtus Gontšarovaga detsembris 1828 Moskvas ühel ballil ning aprillis 1829 palus tema kätt, kuid sel ajal 16-aastane Natalja pidas end abiellumiseks liiga nooreks. Puškin läks pettununa Kaukaasiasse tegevteenistusse, kuid naasis juba sama aasta septembris lootusrikkalt Moskvasse, ent kohtas enda vastu jahedat hoiakut – Natalja vanemad pidasid noormeest liiga vaeseks ja neid häiris tema kaardimängusõltuvus. 
Kevadel 1830 sai Puškin lootustandva sõnumi ja kordas abieluettepanekut. 6. aprillil 1830 sai ta Gontšarovidelt nende tütrega abiellumiseks nõusoleku. Kihlumine toimus 6. mail 1830, kuid segadused kaasavara pärast ning Puškini onu surm lükkasid pulmad edasi. 
Laulatus toimus 18. veebruaril 1831 Moskva Suures Taevaminemise kirikus. Esialgu elas noorpaar Moskvas Arbatil, kuid soovides vabaneda ämma pidevast sekkumisest nende ellu, kolisid nad mais 1831 Tsarskoje Selosse.
Sügisel 1831 asusid nad elama Peterburi ning Natalja hakkas tihti liikuma tsaari-Venemaa pealinna kõrgseltskonnas.  
19. mail 1832 sündis neil tütar Marija (suri 1919) ning 6. juulil 1833 poeg Aleksandr (suri 1914).
Sügisel 1835 sõitis Puškin Mihhailovskojesse, lootes seal rahus tööd teha, kuid pidi ema haigestumise tõttu varsti naasma. Ema surm kevadel 1836 ja võlgade pidev kasvamine ning tema luuletuste ebaedu mõjusid Puškinile hingeliselt laastavalt. Meelehärmi tekitasid ka õukonnas levinud kuulujutud Natalja väidetavate armusuhete kohta. Erilist valu põhjustas Puškinile sõprade hukkamõist naise käitumise pärast. 
Puškin hukkus 10. veebruaril 1837 tollel ajal aurikkumiste lahendamiseks tavaks olnud duellil prantsuse päritolu Hollandi saadiku parun Heeckereni kasupoja, keisri ratsakaardiväepolgu porutšiku Georges d'Anthèsiga. Enne surma jõudis Puškin vahetada kirju keiser Nikolai I-ga, kes lubas hoolitseda tema naise ja laste eest. Keiser andiski korralduse maksta kõik Puškini võlad ning määras Puškini naisele pensioni. 
Puškin suri reedesel päeval ja edaspidi mälestas Natalja oma meest kuni surmani sel moel, et ei väljunud ühelgi reedel kodust ega söönud sel päeval midagi. 
Seitse aastat pärast Puškini surma abiellus Natalja kindral Pjotr Lanskoiga ja neil sündis kolm tütart.
Sügisel 1863 sõitis Natalja Peterburist Moskvasse lapselapse ristsetele, külmetus ning suri 26. novembril. Natalja on maetud Peterburi Aleksander Nevski kalmistule.
Tarmo Mitt

Tarmo Mitt (sündinud 22. mail 1977) on eesti rammumees. 
Ta on osalenud võistlusel "Maailma tugevaim mees" (inglise World's Strongest Man). 
Ta on mitu korda võitnud võistluse "Eestimaa rammumees".
Andreas von Antropoff

Andreas von Antropoff (16. august (vkj 4. august) 1878 Tallinn– 2. juuni 1956 Bonn) oli Eestimaa päritolu saksa keemik.
Ta oli Metsamõisa ja Üksnurme mõisniku Roman von Antropoffi ja viimase abikaasa Sophie Kochi poeg.
Õppis Riias, Heidelbergis ja Londonis keemiat (Dr. phil. nat. 1907, Heidelberg; mag. chem. 1911 Peterburi), oli 1908–1915 Riia polütehnikumi assistent ja dotsent. 1915. aastal evakueeriti ta seoses Esimese maailmasõjaga Peterburisse, oli 1916–1917 poliitilistel põhjustel arreteeritud. Astus 1917. aastal Eesti 3. jalaväepolku, oli 1918. aastal Venemaal vangis. Pärast koostöö nurjumist eestlastega läks samal aastal Saksamaale, sai Karlsruhe tehnikaülikooli eradotsendiks. Osales Badeni rünnakpataljoni vabatahtlikuna Saksamaa sisevõitlustes. 1925–1945 oli Antropoff Bonni ülikooli füüsikalise keemia professor.
Andreas von Antropoff oli alates 11. detsembrist 1926 abielus Erika Germanniga.
Gonsiori tänav

Gonsiori tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas. Tänav läbib viit asumit: Südalinn, Kompassi, Raua, Torupilli ja Kadriorg.
Gonsiori tänav on 1,6 kilomeetrit pikk. Tänav saab alguse Estonia puiestee ja Kaubamaja tänava ristumiskohas, kus Estonia puiestee läheb üle Gonsiori tänavaks.
Gonsiori tänav kulgeb sirgelt itta. Algusest lõpu poole minnes on tal ühine ristmik Maneeži tänavaga (vasakult), Kivisilla tänavaga (paremalt), Villem Reimani tänavaga (vasakult), Raua tänavaga (vasakult), Pronksi tänavaga (risti), Kreutzwaldi tänavaga (risti), Jakobsoni tänavaga (paremalt), Kuhlbarsi tänavaga (paremalt), Laulupeo tänavaga (paremalt), Poska tänavaga (vasakult), Vilmsi tänavaga (risti) ja Vesivärava tänavaga (risti). Gonsiori tänav lõpeb Laagna teel.
Tänav on nimetatud Tallinna raehärra Jakob Johann Gonsiori (1794–1865) auks.

Ajalugu

Aastatel 1950–1991 kandis tänav Vene teadlase Mihhail Lomonossovi auks Lomonossovi tänava nime.
Laine Karindi

Isiklikku

Ta oli aastatel 1950–1956 abielus pianisti, organisti ja noodikirjutaja Peeter Rekkaroga. Tema isa oli helilooja, organist ja koorijuht Alfred Karindi, vend on näitleja ja teatrijuht Jüri Karindi.
Columbia ringkond

Ajalugu

Pärast USA iseseisvussõja lõppu (1783) töötasid uued föderaalvõimuorganid New Yorgis ja Philadelphias. USA osariigid võistlesid selle nimel, et saada uue pealinna koduks. 1787 andis Philadelphia konvent uue konstitutsiooni I artikli 8. paragrahvis Kongressile volituse "teostada kogu seadusandlikku võimu mis tahes asjades sellise (mitte üle kümneruutmiilise) ringkonna üle, mille osariigid on selleks loovutanud ja Kongress neilt vastu võtnud Ühendriikide valitsuse residentsiks (...), s.o rajada uus, Kongressi poolt valitsetav föderaalringkond, mis ei oleks ühegi osariigi osa." Kuid põhiseadus ei ütle, kus see ringkond peab asuma, ega isegi seda, et see ringkond kindlasti olemas on.
Thomas Jefferson ja Alexander Hamilton leppisid ühisel lõunasöögil kokku, et pealinn rajatakse lõunaosariikidesse. Vastutasuks selle eest, et Hamilton nõustus pealinna rajamisega Lõunasse, nõustus Jefferson toetama Hamiltoni plaane panganduse ja föderaalsete võlakirjade alal.
Ringkonna pindala oli algselt 100 ruutmiili (umbes 260 km²). Ringkonna praeguse asukoha Potomaci jõe ääres valis George Washington. Ta valis koha, mis jäi pisut allajõge kaugeimast kohast, kuhu ookeanilaevad said sisse sõita. Seal asusid tähtsad sadamalinnad Georgetown ja Alexandria.

Poliitika

Columbia ringkonna elanikel ei ole USA Kongressis hääleõiguslikku esindajat. Esindajatekojas on neil saadik, kes tohib sõna võtta, aga mitte hääletada, senatis pole neil kedagi. Selle poolest sarnanevad Columbia ringkonnaga sellised USA territooriumid nagu Puerto Rico ja Guam, kellel on samuti Kongressis üksnes sõnaõiguslikud esindajad, kuid erinevalt viimastest peavad Columbia ringkonna elanikud maksma kõiki föderaalmakse. Ringkonna maksukoormus on suurem kui ükskõik missugusel osariigil. Näiteks 2007. aastal laekus ringkonnast 20,4 miljardit USA dollarit makse, rohkem kui 19 osariigist.
2005. aasta avaliku arvamuse küsimus näitas, et 78% ameeriklastest ei teadnud, et Columbia ringkonna elanikel ei ole Kongressis hääleõiguslikku esindajat. Selle olukorra teadvustamiseks käivitas ringkond kampaania, mis toimub ringkonna mitteametliku moto "Maksud ilma esinduseta" all.
Bieriņi mõis

Bieriņi mõis (Bieriņu muiža või Lindenrū muiža, saksa Kolzen, Lindenruh) on mõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Kantora iela 10.
Bieriņi mõis rajati 17. sajandi alguses ja kuulus Behrens von Rautenfeldidele. Mõisa vana aastal 1800 ehitatud peahoone asus praeguse Mārupe piirkonna aladel aadressil Kantora ielā 97. Hoone oli peale uue peahoone valmimist algul kasutusel jahimajakesena, ent juba XX sajandi algaastatel võeti see kasutusele koolina. Tänapäeval asub seal uus Mārupe põhikooli hoone. Kuigi hoone ehitamisel vana maja täielikult ei lammutatud, pole seal vanast häärberist siiski ainsatki detaili nähtavale jäänud.
Uus peahoone ehitati aastal 1870 linnale lähemale. Tänav, mille ääres mõis asus, sai oma nime just mõisavalitseja kontori järgi. Lisaks peahoonele ja mõisavalitseja majale on säilinud veel mõisa tall, mis oli ka ühtlasi laudaks. Samuti on säilinud teenijate maja ning mõisa park. XVIII sajandil püstitati mõisa maadele ka mitmeid suvemõisasid, nende seas Budase suvemõis.
Aastal 1924 mõis võõrandati, aga endiste omanike kätte jäi mõisasüda 11 hektari maaga, kus oli toona 14 mõisnikule kuulunud elumaja. Mõisa peahoonet kasutasid omanikud suvilana, talvel asus seal 14 üürikorterit. Omanikud kaotasid maja seoses nõukogude võimu tulekuga aastal 1940. Praeguseks on maja Behrens von Rautenfeldidele tagastatud, kuigi hoone eest hoolitsemine on jäänud sealsete elanike kanda.
Laina

Laina on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2162. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Laina 15 naisel.
Algvõrre

Eesti keel

Algvõrdel puudub tunnus.
Jaak Põlluste

Elulugu

Jaak Põlluste on töölise poeg.
Lõpetas 1967 Tallinna 21. Keskkooli, 1973 TÜ arstiteaduskonna, 1979–82 Moskvas Tuberkuloosi TU Keskinstituudis pulmonoloogia eriala aspirant, meditsiinikandidaat (1983, TÜ), väitekiri "Особенности клинического течения хронического бронхита и протeолитичекая активность бронхиального секрета". Oli 1974 internatuuris pulmonoloogia ja ftisiaatria erialal, töötas 1974–75 Seli Kopsutuberkuloosi Sanatooriumis, oli 1975–77 arst Nõukogude armees, 1977–79 Vabariikliku Tuberkuloosidispanseri arst, 1982–83 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) pulmonoloogia osakonna nooremteadur, 1983–89 teadussekretär, 1989–2003 teadusdirektor, aastast 2003 Tervise Arengu Instituudi (end EKMI) teaduskeskuse teadussekretär.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: krooniliste kopsuhaiguste patogenees ja kliiniline kulg, krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste, sh bronhiaalastma leviku, pikaajalise jälgimise ja ravi probleemid. Meditsiiniterminoloogia komisjoni liige (1990–2001, aastast 2001 esimees). Eesti Kopsuarstide Seltsi liige, Tallinna Meditsiiniiuuringute Eetikakomitee aseesimees. 35 teadustrükist.
Dönhoff

Dönhoff (poolapäraselt Denhoff, Doenhoff, Donhoff) oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa pärines Marki ja Vestfaali krahvkonnast ja sealt tuli rüütel Herman Dönhoff 1320. aastal Kuramaale. 
Alates 17. sajandist olid Dönhoffid Poola alamad.
Pablo Fornals

Pablo Fornals Malla (sündinud 22. veebruaril 1996 Castellón de la Planas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United.
Ta alustas klubikarjääri Málagas, millega liitus 2012. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2015. aastal. Aastatel 2017–2019 mängis ta Villarrealis.
2019. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu West Ham Unitediga.
2019. aastal tuli ta Hispaania kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuseliste Euroopa meistriks. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Fornals 29. mail 2016 sõprusmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
Fama bastion

Fama bastion (Fama tähendab ladina keeles kuulsust) oli Narva kindlustuse täiendamisel Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi 1690. aastal ehitatud bastion. See oli siseruumidega hoov, kus asusid töökojad, sepapajad, hobusetallid, heinaküünid ja vanglaruumid. Bastion lammutati kaubatee ehitamiseks Euroopasse ja seepärast on see ainuke Dahlbergi kavandatud Narva bastion, mis pole tänaseni säilinud.
Fama bastioni kohale on ehitatud Narva Haigla Polikliinik ja hotell King.
Fama bastioni järgi on nime saanud Fama tänav ja põik ning kaubanduskeskus "Fama" aadressil Tallinna maantee 19C.
Wolfram von Krause

Wolfram von Krause (17. veebruar 1914 Karste mõis – 24. august 1989 Ottobrunn, Baieri) oli baltisaksa vaimulik ning teoloog.
Tema isa oli mõisaomanik Hermann von Krause. Ta lõpetas aastal 1931 Tartus Walteri Eragümnaasiumi. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1937, seejärel täiendas end Königsbergi ja Tübingeni ülikoolis. Kaitses aastal 1937 teoloogiamagistri väitekirja teemal "Nehemia raamatu põhiprobleemid". Oli aastatel 1935–1936 ajateenistuses Eesti kaitseväes. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.
Krause oli aastal 1939 Saksa praostkonna ja Ülikooli koguduse vikaarõpetaja. Samuti oli ta aastatel 1938–1939 Tartu Lutheri erainstituudi kirikuajaloo dotsent.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1941 Gneseni kreisis (nüüdisajal Gniezno maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas) Lettbergi koguduse õpetaja ja Poseni teoloogilise seminari dotsent. Aastatel 1941–1945 oli Saksa armees. Aastatel 1945–1946 oli ta pastor Regelsbachis (Rohri linnaosa Kesk-Frangimaal). Aastatel 1946–1957 oli misjoniinspektor Neuendettelsaus (Kesk-Frangimaal), olles samal ajal ka sealse Misjoni- ja Diasporaaseminari õppejõud; aastal 1957 oli misjoniinspektor Hermannsburgis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1958–1964 oli Hermannsburgi misjoni superintendent (Lõuna-Aafrikas). Aastast 1964 oli ta misjonidirektor Neuendettelsaus.

Isiklikku

Tema vend Harro von Krause oli vaimulik Põhja-Saksamaal, tema vanavanavanaisa oli arhitekt Johann Wilhelm von Krause.
Ventė neeme tuletorn

Ventė neeme tuletorn (leedu keeles Ventės rago švyturys; saksa keeles Leuchtturm Windsburg) on mitteaktiivne tuletorn tulejaamas Leedu ranniku lõunaosas Nemunase suubumisest Kura lahte läänes Ventė neemel. Halduslikult kuulub see Ventė külla Kintai valda Šilutė rajooni Leedus ja asub aadressil Marių g. 24. Tuletorn jääb Nemunase delta regionaalpargi territooriumile.
Tulejaam Ventė neemele rajati esmalt 1837. aastal Saksa võimu ajal. Vana puittorn ei pidanud kaua vastu ning 1860. aastaks ehitati uus punastest tellistest tulejaam, milles oli torn ja sellega ühendatud ülevaataja elamu.
Torni hulknurkne tüvi (kõrgus 11 m) on punastest tellistest ning tipneb rõdu ja tuleruumiga. Tüvi on punast ning rõdu ja tuleruum on praegu valget värvi. Tornis asub metallist ornamentidega keerdtrepp.
Tuli oli valge, praegu seda enam pole. See paiknes merepinnast 13 m kõrgusel ja oli nähtav 3,5 km kaugusele.
Aastail  1863–1873 valmis Minijat  Klaipėdaga ühendav Kuningas Wilhelmi kanal. Nemunasele suunduvad laevad hakkasid kasutama seda kanalit ja vajadus tuletorni järele kadus, kuna laevaliiklus Kura lahes ei olnud enam kuigi intensiivne. Aastal 1880 rajati tuletorni veemõõdujaam.
Aastal 1929 rajas Tadas Ivanauskas tuletornikompleksi esimese Leedu linnuvaatlusjaama. Algselt kasutasid seda linnuvaatlejad Saksamaa Rositteni ornitoloogiajaamast, esimesed Leedu linuvaatlejad saabusid sinna aastal 1931 Vytautas Suure Ülikoolist
Tulejaamas asub praegu linnuvaatlusjaam ning torni kasutatakse linnuvaatlustornina. Tuletorn ja selle juures asuv elamu on tehnikamälestistena muinsuskaitse all; kaitstava ala pindala on 48 539 m². Ornitoloogiajaama juures tegutseb ka muuseum (Leedu Zooloogiamuuseumi osakond).
Akadeemia tee

Akadeemia tee on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka ja Mustamäe asumis ning Haabersti linnaosa Väike-Õismäe asumis.
Akadeemia tee algab Ehitajate tee ja Sõpruse puiestee ristmikult. Ta ristub Raja (vasakult), Teaduspargi (vasakult), Eduard Vilde tee (paremalt), Vinkli tänavaga (vasakult) ja Kadaka teega (risti) ning lõpeb Järveotsa tee ristmikul. 
Tänava nimi võeti kasutusele 1963. aastal. 2002. aastani ulatus Akadeemia tee Kadaka teeni, seejärel rajati tänava pikendus kuni Järveotsa teeni.

Ühistransport

Akadeemia teed mööda sõidavad Tallinna liinibussid number 9, 11, 13, 20, 20A, 23 ja 36, trollibussidest aga number 3.
Kesklinna poolt tulles jäävad teele järgmised peatused: Keemia, Raja, Mustamäe ja Kadaka.
Leonid Kogan

Leonid Borissovitš Kogan (vene keeles Леонид Борисович Коган; 14. november 1924 Katerõnoslav, Ukraina NSV – 17. detsember 1982 Mõtištši, Moskva oblast) oli Nõukogude Liidu viiuldaja ja viiulipedagoog, professor, NSV Liidu rahvakunstnik.
Ta oli 1944. aastast Moskva Riikliku Akadeemilise Filharmoonia solist ja 1952. aastast Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi õppejõud (1963. aastast professor)
1982. aastal helindas ta Lenfilmis valminud mängufilmis Niccolò Paganini nimiosalise poolt mängitud viiulipalad.

Haridustee

Ta lõpetas 1948. aastal Moskva riikliku konservatooriumi ja 1953. aastal sealsamas aspirantuuri.

Isiklikku

Viiuldajad olid ka abikaasa Jelizaveta Gilels, poeg Pavel Kogan ja pojapoeg Dmitri Kogan. Naisevend Emil Gilels oli kuulus pianist ning tütar Nina Kogan on pianist ja muusikapedagoog.
Flanell

Flanell on pehme, mõlemalt poolt karvastatud puuvillane või villane kangas.
Puuvillast flanelli kasutatakse oma pehmuse tõttu näiteks lasteriiete, öörõivaste, voodipesu, aga ka ruuduliste flanellsärkide valmistamiseks.
Vilepilli tänav

Vilepilli tänav on tänav Rakvere linna idaosas, Roodevälja linnaosas  .
Lääne-ida suunaline Vilepilli tänav on 215 m pikkune. Ta saab alguse Suupilli tänava ringteelt ja ning lõpeb ida pool Rakvere valla piiril. Tänava idapoolne osa on välja ehitamata (rohumaa). Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist, on linnulennul mõõdetuna 1,3-1,5 km. 
Tänav on moodustatud detailplaneeringu alusel, saanud oma nime 2007 aastal ja on rajatud Vaala keskuse, mis on kaubanduskeskus, põhjaküljele. Sisuliselt on tegemist Vaala keskuse ümbersõiduteega põhja poolt.
Lekėčiai

Ajalugu

Esimest korda on asulat mainitud aastal 1506 (Leikiadcy). Aastast 1579 on teada, et küla kuulus Sapiehadele. Aastal 1837 rajati sinna karjamõis. Aastal 1843 valmis sealne kirik, kuigi algselt oli see kabeli staatuses. Toona kuulusid sealsed alad Zapyškise kihelkonda. Aastal 1863 toimus külast lõuna pool lahing leedu ülestõusnute ja kasakate vahel, milles hukkus 15 ülestõusnut.
Aastal 1906 sai Lekėčiaist kihelkonnakeskus. Kaks aastat hiljem põles maha vastvalminud pastoraadihoone; uus hoone valmis alles aastal 1933. XX sajandi alguses läks asula Darevskis-Veryhade valdusse. Aastal 1916 rajasid asula hõivanud sakslased sinna kitsarööpmelise raudtee, mis ühendas Kazlų Rūdat Pavilkijysega. Raudtee tegutses Teise maailmasõjani. Aastal 1920 hakkas seal tegutsema saekaater.
Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Aastail 1940–1941 ja 1944–1953 küüditati asulast 39 elanikku. Nõukogude võimu ajal oli Lekėčiai kohaliku kolhoosi keskasula.
Siim Prank

Siim Prank (sündinud 9. märtsil 1953 Sindi) on Eesti õpetaja ja karikaturist.
Siim Prank töötas alguses kunstiõpetajana, nüüd tehnoloogiaõpetajana Taebla Koolis. Tema karikatuure on avaldatud ajalehes Sirp ja Vasar. 2004 aastal kujundas Dorch Lehti raamatule "Mõtete lõpud..." esikaane.
Kiivitaja

Välimus

Kiivitaja on 28–31 cm pikkune. Ta tiibade siruulatus on 67–72 cm. Sulestik on põhiliselt must ja valge, ülapool roheka läikega. Tiivaotsad on ümara kujuga. Peas on kiivitajal suletutt.

Levik

Kiivitaja pesitseb Euraasia parasvöötmes. Valdavas osas levilast on kiivitaja rändlind, talvitusalad ulatuvad Põhja-Aafrika, India põhjaosa ja Hiinani. Lääne-Euroopa populatsioon on paikne.
Eestis hinnatakse kiivitaja pesitsusaegset arvukust 40 000–60 000 paarile .

Pesitsemine

Kiivitaja pesitseb madala taimestikuga avamaastikel – põldudel (eelistades suviviljapõlde), rohumaadel ja soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on neli rohekasbeeži, tumepruuni mustriga muna.

Toitumine

Kiivitaja toiduks on selgrootud: putukate valmikud ja vastsed, limused, väheharjasussid.

Rahvapärased nimetused

Kiivitajat on nimetatud tema iseloomuliku häälitsuse ning agressiivse käitumise järgi järgmiselt: hirmutaja, kiiber, kiivit, poola kana, tillvitt ja vaenulind.

Kaitse

2001. aastal valis Eesti Ornitoloogiaühing kiivitaja aasta linnuks. Sel puhul ilmus Eesti Postilt 4. aprillil postmark ja esimese päeva ümbrik.
Johannes Lükki

Johannes Lükki (3. juuli 1913 Narva – 11. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (tenor).
Ta õppis laulmist aastatel 1934–1937 ja 1938–1942 Tallinna Konservatooriumis.
Aastatel 1941–1942 laulis Estonia kooris, hiljem Vanemuise ooperi- ja operetisolist.
Lükki on tegelenud ka rooside aretuse ja kasvatusega.
Darla

Darla (sündinud 17. aprillil 2004 Berliini loomaaias) on Tallinna loomaaia emane amuuri leopard. 
Tallinnas elab ta 2005. aasta sügisest. Tema paariline, isaleopard Freddi on sündinud 13. juulil 1995 Tallinna loomaaias. 
Paari esimesed kolm kutsikat sündisid 15. mail 2008. Kutsikatele pandi nimeks Edgar, Toomas ja Kaia. Edgar elab alates 15. detsembrist 2009 USA-s Pennsylvanias Erie loomaaias ja Kaia alates 16. novembrist 2009 Inglismaal Marwellis. Leopardipoiss Toomas elab alates 25. märtsist 2010 Helsingi Korkeasaari loomaaias. 
5. aprillil 2010 sündis Darlal kaks kutsikat, kes said nimeks Hanka ja Hasan. Hasan ja Hanka olid esimesed amuuri leopardid maailmas, kelle sünnile sai kaasa elada otse Internetis. Hanka elab alates 25. oktoobrist 2011 Praha loomaaias.
14. aprillil 2011 sündinud pojale pandi nimeks Baruto. Tema uueks koduks saab La Torbiera eraloomaaed Itaalias.
Ööl vastu 13. aprilli 2012 sündis Darlal kolm emast kutsikat. Nad said nimeks Akra, Freya ja Vlada. Akra elab Moskva loomaaias, Vlada elab Bellewaerde loomaaias ja Freya Yorkshire Wildife Parkis Suurbritannias.
Darla ja Freddy viies pesakond sündis 3. aprillil 2014. Kutsikad said nimeks Dora, Muusi ja Freddo.
Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis

Asunikkude, Riigirentnikkude ja Väikepõllupidajate Koondis (aastast 1931 Põllumeeste, Asunikkude ja Väikemaapidajate Koondis; lühemalt Asunik(kud)e Koondis) oli Eesti partei, mis asutati 1925. 
III Riigikogu valimistel 1926. aastal kogus partei 13,5% häältest, IV Riigikogu valimistel 13,7% häältest. 
Aastal 1932 ühines partei Põllumeestekogudega ja ühiselt moodustati uus erakond – Põllumeeste, Põlluharijate, Asunike ja Väiketalupidajate Koondis.
Partei häälekandja oli 1926–1929 ilmunud ajaleht Maa.
Rootsi jalgpallikoondis 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Mängijad

Torsten Lindberg
Ingvar Rydell
Lennart Skoglund
Boerje Tapper
Tore Svensson
Ingvar Gard
Lennart Samuelsson
Bengt Berndtsson
Sven Jonasson
Hans Jeppsson
Knut Nordahl
Sune Andersson
Gunnar Johansson
Karl Svensson
Stig Sundqvist
Erik Nilsson
Karl-Erik Palmér
Stellan Nilsson
Curt Svensson
Ivan Bodin
Olle Åhlund
Bror Mellberg

Treener

Georges Raynor