google/wiki40b huggingface dataset:
Arktika paalia

Kirjeldus ja iseloomulikud tunnused

Arktika paalia on suurt kasvu külmalembene kala. Tema keha värvus sõltub keskkonnast, aastaajast ja suguküpsuse astmest, kuid enamasti on ta selg tumeroheline või -pruun, keha külgedel esineb punakasroosasid täppe. Kõhupool on hele, kõhul ja uimedel võib esineda erkoranži tooni, kuid seda esineb peamiselt sigimise ajal ning enamasti täheldatakse seda isastel paaliatel. Iseloomulikud on valged ääred paaris- ja pärakuuimedel. Küljejoon keerdub enne pead veidi allapoole.

Levik ja elupaik

Arktika paalia elab järvedes, jõgedes ja anadroomse vormina ka rannikumeres. Arktika paalia on levinud lähispolaarses kliimavöötmes Alaskast Venemaa põhjaosani, kaasa arvatud Kanadas, Gröönimaal, Norras ja Islandil. Isoleeritud populatsioone leidub ka Suurbritannia põhjaosas, Skandinaavias ja Ameerika Ühendriikides.

Ökoloogia

Arktika paaliad paljunevad harilikult oktoobris-novembris, mil nad omandavad kõhtmisel poolel erkoranži pulmarüü, isastel moondub alalõug konksukujuliseks. Üksikutes populatsioonides säilib erkoranž värvus aastaringselt.
Kudemine toimub kruusase või kivise põhjaga järvedes ja jõgedes. Järvede puhul koetakse, pesa valmistamata, madalates (0,5–1,8 m) ja tuultele avatud paikades. Jõgedes toimub kudemine aeglasema vooluga piirkondades (0,2–0,8 m/s), kuhu emane sabaga pesa kaevab, pärast sigimist katab ta pesa kruusaga. Isased on territoriaalsed ning võivad paaruda mitme emasega. Pärast kudemist anadroomsed populatsioonid tavaliselt naasevad merre, kuid võivad jääda ka järve 1–3 aastaks. Isased saavutavad suguküpsuse varem, harilikult 2-aastaselt, emased 4-aastaselt. 
Magevees moodustavad paalia toidubaasi peamiselt plankton, aga ka bentilised organismid, muud selgrootud ning väiksemad kalad, noorkaladel harilikult vaid plankton. Meres moodustub põhiline toidubaas teistest kaladest.

Populatsioonide seisund ja ohutegurid

Arktika paalia on IUCNi punase nimistu järgi soodsas seisundis (Least Concern).
Globaalsest soojenemisest tingitud veetemperatuuri tõus võib ohtu seada arktika paalia populatsioonid. Samuti on ta tundlik veekogus esinevale reostusele, eutrofeerumisele ning veekogu hapestumisele. Paalia arvukust mõjutavad ka võõrliigid, kellega tuleb konkureerida toidu, elupaiga ja kudealade pärast.
Arktika paalia on hinnatud harrastuspüügi objekt ning toidukala, sellega seoses võib populatsioonides arvukus tulevikus väheneda ülepüügi tagajärjel.
Ettevõtlus

Ettevõtlus on uute ettevõtete või organisatsioonide loomine eesmärgiga oma äriidee ellu viia, täites seejuures ka seotud osapoolte huvid.
Tänapäevane ettevõtluse mõiste tugineb suures osas majandusteadlase Joseph Schumpeteri ja Austria koolkonna töödel. Shumpeteri (1950) järgi on ettevõtja isik, kes on võimeline muutma uue idee või leiutise edukaks uuenduseks (innovatsiooniks).
Ettevõtlus põhjustab turgudel ja tööstustes "loova hävitustöö", samaaegselt luues uusi kaupu ja ärimudeleid ning hävitades vanu. See "loov hävitustöö" põhjustab muudatusi tööstustes ja pikemas perspektiivis ka majanduskasvu.
K. Knighti (1967) ja Peter Druckeri (1970) järgi on ettevõtlus riski võtmine. Ettevõtja on isik, kes on idee teostamise nimel nõus riskima oma karjääri ja rahalise kindlustatusega, kulutades oma aega ja kapitali ebakindlas ettevõtmises.
Ühe teise seisukoha järgi on ettevõtlus võimaluste avastamise, hindamise ja ära kasutamise protsess. Ettevõtjat võib määratleda kui kedagi, kes rakendab kõik sel ajal kasutatavad ressursid tulevikus ehk teostuva võimaluse nimel. 
Eristatakse ka ettevõttesisest ettevõtlust, mis kirjeldab suurettevõtete sees toimuvat ettevõtlust.

Ettevõtlus alates 600 eKr kuni teise maailmasõja järgse ajani

Esimene teadaolev valuuta loodi nüüdse Türgi osa, kunagise Lüüdia kuninga Alyattese poolt. Esimesele mündile graveeriti möirgav lõvi. Raha loomine oli ettevõtluse ajaloo üks tähtsamaid sündmusi. Tänu rahale ei pidanud kaupmees oma tootele kaua ja kaugelt ostjat otsima. Algselt kasutati rahana väärismetalli, aga ajapikku tuli kasutusele ka paberraha ning rohkem münte. Tänu rahale said inimesed oma vara, kui sellist, koguda. Keskajal arenes tänu rahvaarvu kasvule, käsitöö- ja kaubandusgildide süsteemide laienemisele ning muudele kauplemist mõjutavatele teguritele, ka pangandus. Inimestel kasvas rahaga ümberkäimise vajadus. Järgneva tõuke ettevõtluse arengule andis Kolumbuse uue maailma avastusretk. Selle aja ettevõtjaid võiks kutsuda pigem kaupmeesteks ning avastajateks. Sarnaselt tänapäeva ettevõtjatega oli nende eesmärk kasvatada oma kapitali, võtta seeläbi riske ning stimuleerida majanduskasvu. Seda perioodi võib vaadata kapitalismi alguse valguses. Sündis ka raamatupidamise põhimõtted. 18. sajandil alguse saanud tööstusrevolutsioon muutis ettevõtluse käekäiku oluliselt. Enam ei pidanud ettevõtted lootma tuuleenergiale või veevooluenergiale, mis sõltusid vastavalt ilmastikust või asukohast. Hakati kasutama elektrit, kütust ja erinevaid mootoreid. Inimesed kolisid suurematesse asumitesse, et tehastesse tööle minna. Tolle aja üks nimekamaid ettevõtjaid oli Henry Ford. Pärast teist maailmasõda algas majanduse tõhus globaliseerumine. Suurriigid ei tulnud enam toime vaid oma rahva jaoks tootmisega, hakati eksportima. Tähtis on nimetada ka mikroökononoomilisi tegureid, näiteks kasvas autode soetamine, mis viis rohkemate maanteede ehitamiseni suurlinnade ühendamiseks. Kuna teid oli rohkem, oli vaja ka rohkem restorane, et inimesed saaksid reisides vahepeal süüa.
Gabriela Petrova

Doping

2016. aasta alguses avastati tema proovist südamerohu meldooniumi kasutamise jälgi, mille tarvitamine on alates 2016. aasta algusest keelatud. Gabriela Petrova pääses karistusest, sest pole täpselt teada, kui kaua meldoonium kehas püsib ja sportlane väitis, et lõpetas selle kasutamise 2015. aasta detsembris.
Lehtri tänav

Lehtri tänav on tänav Tallinnas, mis asub Mustamäe linnaosas Kadaka asumis.
Lehtri tänav algab Kadaka puiesteelt.
Tänava nimi võeti kasutusele 2007. aastal. Nime valik on põhjendatud asjaoluga, et tänav meenutab lehtrit.
Noarootsi vald

Ajalugu

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidium otsusega 1991. aasta 11. aprillist nimetati Lääne maakonna Pürksi külanõukogu ümber Noarootsi külanõukoguks. Hiljem sai Noarootsi külanõukogust Noarootsi vald.

Külad

Noarootsi vallas oli 23 küla (sulgudes küla rootsikeelne rööpnimi) – Aulepa (Dirslätt), Dirhami (Derhamn), Einbi (Enby), Elbiku (Ölbäck), Hara (Harga), Hosby, Höbringi (Höbring), Kudani (Gutanäs), Osmussaare (Odensholm), Paslepa (Pasklep), Pürksi (Birkas), Riguldi (Rickul), Rooslepa (Roslep), Saare (Lyckholm), Spithami (Spithamn), Sutlepa (Sutlep), Suur-Nõmmküla (Klottorp), Tahu (Skåtanäs), Telise (Tällnäs), Tuksi (Bergsby),  Vanaküla (Gambyn), Väike-Nõmmküla (Persåker), Österby.

Endised külad

Valla territooriumile jäävad ka mitmed endised külad – sealhulgas Haversi, Kiritse, Klaanemaa, Kulani, Luksi, Metsküla, Norrby, Pöia, Söderby, Valive, Viluvere ja Vööla.

Tuulepargid

Valla territooriumil asus kaks tuuleparki – kolmes külas kokku 16 tuulikuga esindatud Aulepa tuulepark ning 3 tuulikuga Vanaküla tuulepark.
Friuli hertsogkond

Ajalugu

Veneetsia territoorium Forum Iulii ümber, ikka veel Gooti sõjast laastatud, oli esimene endises Italia provintsis, mille Langobardid oma kuninga Alboini juhtimisel aastal 568 vallutasid. Enne sissetungi jätkamist kaugemale Itaalia lõunaossa jättis Alboin suure garnisoni ja pani paika piirkonna valitsuse oma vennapoja ja kaaslase Gisulfi juhtimisel, kes sai tiitli dux ja kes sai valida aadliperekonnad, kellega see maa üheskoos asustada.
Esialgne hertsogkond oli ümbritsetud Karni Alpide ja Julia Alpidega põhjast ja kirdest ning oli nendest suundadest vaevalt ligipääsetav. Lõunast oli see ümbritsetud Bütsantsi Ravenna eksarhaadiga, kus see rannikuni jõudis alles hiljem, ja idast tasandikuga, mis viis Doonau keskjooksule, täiuslikku kohta sissetungijatele, nagu avaarid ja hiljem madjarid. Selle läänepiir oli esialgu määramata, kuni edasiste vallutustega loodi langobardide Ceneda hertsogkond, mis asus Tagliamento jõe taga, Livenza ja Piave jõgede vahel. 
Gisulf, Paulus Diaconuse kroonika Historia Langobardorum järgi võimekas valitseja, olles Rooma rahvastiku Friulis maha surunud, saavutas langobardide interregnumi ajal pärast kuningas Klefi surma aastal 574 isegi suurema mõju. 610. aasta paiku tungis Friulisse avaaride vägi, rüüstates langobardide asustuse. Kui kuningas Agilulf ei võtnud midagi ette, tapeti hertsog Gisulf II lahingus, kui sissetungijad hõivasid tema residentsi Cividales, kust tema pojad Tasso ja Kakko suutsid napilt põgeneda. Nende ühisvalitsemise ajal ulatus hertsoglik territoorium ajutiselt kuni Matreini tänapäeva Ida-Tiroolis.
Aastal 615 vallutati Concordia ja aastal 642 Opitergium, kui hertsogid laiendasid oma võimu Ravenna eksarhaadi arvelt lõuna poole. Aastal 663 vallutati Cividale avaaride poolt lühikeseks ajaks, kuid Benevento hertsog Grimoald võttis selle tagasi. 
Pärast Pavia piiramist aastal 774 võimaldas Karl Suur Hrodgaudil hertsogkonda säilitada. Kui Hrodgaud mässas ja aastal 776 lahingus tapeti, asendas Karl Suur ta Macariusega. Hertsogkond jätkas frankide võimu all aastani 828, kui see jagati krahvkondadeks ja lagunes. Aastal 846 reformiti see Friuli margiks.
Herbeumont

Asulad

Vald jaguneb kolmeks osaks: Herbeumont (valitsus), Saint-Médard ja Straimont. 
Teisteks asulateks on Martilly, Gribomont ja Menugoutte ning Linglé ja Les Foulouzes.
Poola Sotsialistide Välismaine Liit

Związek Zagraniczny Socjalistów Polskich (lühend ZZSP; 'Poola Sotsialistide Välismaine Liit') oli poola sotsialistide välismaine organisatsioon.
Organisatsioon rajati Poola Sotsialistliku Partei asutamiskongressil novembris 1892. Selle eesmärk oli toetada sotsialistide tegevust Poolas.
Alates 1894. aastast esindas ta parteid autonoomse Välismaa Osakonnana. Tal olid sektsioonid Austrias, Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Suurbritannias ja USA-s.
Alates 1900. aastast oli ZZSP osa välismaa osakonnana.
Liikmeid oli sadakond. Juhtivad tegelased olid nende seas Edward Abramowski, Kazimierz Kelles-Krauz, Bolesław Limanowski, Mendelson, Aleksander Józef Dębski, Feliks Perl, Aleksander Sulkiewicz, Stanisław Wojciechowski, Stanisław Grabski ja Leon Wasilewski.
Organisatsiooni väljaanded olid Przedświt ja Bulletin Officiel du Parti Socialiste.
Tehti koostööd parteidega Polska Partia Socjalno-Demokratyczna Galicji i Śląska Cieszyńskiego ja Polska Partia Socjalistyczna Zaboru Pruskiego.
Organisatsiooni peakorter oli algul Pariisis, hiljem Londonis ja 1902. aastast Krakówis.
Organisatsioon töötas välja Poola Sotsialistliku Partei programmi.
Lääne-Nigula kirik

Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik on 13. sajandi teisel poolel gooti stiilis ehitatud kirik Lääne-Nigula vallas.
1760 valmis barokse portaaliga nelinurkne läänetorn.
Kirikut kasutab Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus.
Kiriku ümber on kirikuaed, kus on mitmeid kultuurimälestiseks tunnistatud objekte.
Carl Wilhelm Freundlich

Carl Wilhelm Freundlich (12/24. veebruar 1803 Kuressaare – 9/21. jaanuar 1872) oli eesti kirjanik.
Austrikaste

Austrikaste (hiina keeles 蚝油 (蠔油); hao you (háo yóu)) on tumepruuni värvusega paks kontsentreeritud maitsekaste, mida valmistatakse värsketest austritest, soolveest ja sojakastmest. 
Austrikaste on laialt kasutusel Hiina, Tai ja Filipiinide köögis mitmete toitude valmistamisel (eriti aga stir-fry roogades) ning lauavürtsina. 
Väidetavalt leiutas austrikastme 1888. aastal Lee Kam Sheung Hiina Guangdongi provintsi Nam Shui külast. Tema asutatud firma Lee Kum Kee toodab austrikastet siiani.
On väidetud, et õrnalt magusa maitsega austrikaste annab roogadele suurepärase maitsenüansi, ilma et kipuks põhiainete naturaalse maitse üle domineerima.
Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu

Rahvusvaheline Muuseumide Nõukogu (inglise International Council of Museums ehk ICOM) on 1946. aastal Pariisis koostöös UNESCO-ga asutatud valitsusväline rahvusvaheline organisatsioon, kuhu kuulub üle 30 000 liikme 137 riigist ja piirkonnast. 2013. aasta seisuga kuulus ICOMi 117 rahvuskomiteed, sealhulgas ICOM Eesti Rahvuskomitee.
Džūkste vald

Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Džūkste (Siuxt), Grauzde (Grausden), Pētermuiža (Peterhof) Pienava (Pönau) ja Rumba (Rumbenhof) mõisade maadele. Vald moodustati aastal 1890, mil liideti Džūkste ja Pienava mõisavallad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Siuxt-Pönau. Aastal 1935 oli valla pindala 183,6 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Džūkste, Lanciņi ja Pienava külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Džūkste külanõukoguga likvideeritav Lanciņi külanõukogu. Aastal 1962 liideti sellega osa Lestene külanõukogust, aga osa Džūkste külanõukogust liideti Bērze külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa külanõukogust Bērze, Sala ja Kalnciemsi külanõukogudega. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Džūkste vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolab mitmeid väikseid jõgesid – Slampe jõgi, Džūkste jõgi ja Skudrupīte. Looduskaitse all on Kundziņi tamm, Mežsiliņi künnapuu ja veel neliteist nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Džūkste-Lancenieki koolimaja. Kohaliku kaitse all on Vanagi keskaegne kalmistu.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 12643 lätlast, 69 venelast, 60 valgevenelast, 9 ukrainlast, 14 poolakat ja 21 leedulast.
Vallas on kaheksa küla. Valla keskus Džūkste on staatusega lielciems ja seal oli 2018. aastal 403 elanikku. Kaks küla on staatusega vidējciems – Lancenieki 252 elanikuga aastal 2018 ja Pienava 271 elanikuga aastal 2018. Viis küla on staatusega mazciems – Džūkstesmuiža 20 elanikuga aastal 2006, Grauzde 20 elanikuga aastal 2006, Ķunduri 30 elanikuga aastal 2006, Mācītājmuiža 10 elanikuga aastal 2006 ja Pēteri 20 elanikuga aastal 2006. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Saint Helena vapp

Saint Helena vapp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena vapp. Vapp on kasutusel alates 30. jaanuarist 1984.
Vapil on kujutatud stiliseeritud saint helena tülli ja rannakaljusid purjelaevaga.
Daniel Sturridge

Manchester City

2006–09 mängis Sturrindge Manchester Citys. Premier League'is saavutas Manchester City neil hooaegadel vastavalt 14., 9. ja 10. koha.
Suuremad saavutused olid klubil karikavõistlustel, kus 2007 jõuti veerandfinaali ja kaotati Blackburn Roversile 0:2, ja liiga karikavõistlustel, kus 2008 jõuti veerandfinaali ja kaotati Tottenham Hotspurile 0:2, kuigi mängiti alates 19. minutist arvulises ülekaalus.
Kokku mängis Sturridge Manchester Citys 21 mängu ja lõi neis 5 väravat. Sealjuures hooajal 2007/8 mängis ta üksnes 4 mängus, neist 2 korda sekkus vahetusest, aga lõi ikkagi 2 väravat.

Chelsea

Kui Sturridge'i leping Manchesteriga otsa sai, sõlmis ta uue Chelseaga. Kuna ta oli sel ajal alla 24 aasta vana, ei olnud tal õigust ise üleminekusummat kokku leppida, vaid selle asemel tegi seda tribunal. Otsuse järgi pidi Chelsea maksma Manchester Cityle kõigepealt 3,5 miljonit naelsterlingit, millele lisandub pool miljonit nii 10., 20., 30. kui 40. mängu järel, mille Sturridge Chelseas mängib (teise koondise mängud ei tule siin arvesse). Summale lisandub 1 miljon naela, juhul kui Sturridge debüteerib Inglismaa täiskasvanute jalgpallikoondises, ja kui Sturridge kunagi edasi peaks müüdama, saab Manchester City sellest summast 15%.
31. jaanuaril 2011 laenati Sturridge hooaja lõpuni Bolton Wanderersi. Ta mängis Boltonis 12 mängu ja lõi neis 8 väravat, sealhulgas neljas esimeses mängus. Ta on alles kuues mängija Premier League'i ajaloos, kes oma neljas esimeses mängus klubi eest värava lõi. Hooaja viimases mängus Manchester City vastu sai Sturridge punase kaardi – kunagi varem polnud ta kaarti saanud.

Koondisekarjäär

Sturridge on mänginud Inglismaa kuni 16-aastaste koondises ja hiljem kõigis teisteski oma vanusele vastavates noortekoondistes. 2011 mängis ta alla 21-aastaste Euroopa meistrivõistlustel Taanis ja kuigi ta ei löönud ainsatki väravat (Inglismaa lõi üldse ainult 2 väravat, jäi alagrupis 2 viigi ja 1 kaotusega kolmandaks ning langes välja), valiti ta turniiri sümboolsesse koondisse.
ATR

Tootmine

Alenia Aeronautica tehased asuvad Napoli lähedal Pomigliano d'Arcos, kus toodetakse lennukikere ja sabaosad. Tiivad pannakse kokku Sogerma Bordeaux Airbus France'i tehases Lääne-Prantsusmaal. Lõpliku montaaži, testlendude, sertifitseerimise ja kohaletoimetamise eest vastutab Toulouse'is asuv ATR.
Plateliai

Ajalugu

Plateliaid on esimest korda mainitud aastal 1450. Arvatakse, et algselt paiknes alev Plateliai järve saarel, kuhu XVI sajandil ehitati Plateliai kirik. XVII sajandil põlesid sealsed hooned maha.
XVIII sajandi kolmandal veerandil sai alevist Ogińskite valdus. Aastal 1923 hävis peaaegu kogu alev tulekahjus. Nõukogude ajal oli Plateliai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastast 2003 toimub alevis igal suvel festival „Roko naktys“ (tõlkes Rockiöö).
Nikolai Lobatševski

Nikolai Lobatševski (vene keeles Никола́й Ива́нович Лобаче́вский Nikolai Ivanovitš Lobatševski; 1. detsember (vkj 20. november) 1792 Nižni Novgorod – 24. veebruar (vkj 12. veebruar) 1856 Kaasan) oli vene matemaatik, mitteeukleidilise geomeetria rajajaid.
Ta oli Kaasani ülikooli professor (1816. aastast erakorraline ja 1822. aastast korraline professor) ja rektor (1827–1945). Ta on Lobatševski geomeetria looja. Inglise matemaatik William Kingdon Clifford nimetas Lobatševskit "geomeetria Kopernikuks" (inglise keeles Copernicus of Geometry), kuna tema geomeetria-alased tööd olid teedrajavad.
Ta oli ka haridus- ja rahvavalgustustegelane.

Mälestuse jäädvustamine

Tema auks asutati 1895. aastal Lobatševski auhind ja 1991. aastal Lobatševski medal.
Alexander Abusch

Alexander Abusch (14. veebruar 1902 Kraków – 27. jaanuar 1982 Ida-Berliin) oli juudi päritolu Saksa ajakirjanik ja Saksa DV riigitegelane.
Alexander Abusch sündis Krakówis kutsari perekonnas. 1902. aastal asus Abuschite perekond elama Nürnbergi. Rahvakooli lõpetamise järel õppis Alexander Abusch aastatel 1916–1919 kaubandust. 1916. aastal astus ta organisatsiooni Vaba Sotsialistlik Noorsugu (Freie Sozialistische Jugend (FSJ)) ja 1918. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1918–1923 osales ta revolutsioonilises tegevuses ja oli kahel korral riigireetmises süüdistatav. Alates 1921. aastast oli ta mitme kommunistliku ajalehe toimetaja. 1930–1932 oli ta ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja.
Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Alexander Abusch 1933. aastal Prantsusmaale. Pariisis oli ta 1934–1935 ajalehtede Unsere Zeit ja Der Gegenangriff peatoimetaja. 1935–1939 oli ta jälle ajalehe Die Rote Fahne peatoimetaja.
Pärast Teise maailmasõja algust Alexander Abusch interneeriti, kuid ta põgenes 1940. aasta juunis vangilaagrist. 1941. aastal emigreerus ta Mehhikosse, kus ta oli ajalehe Freies Deutschland toimetaja. 1946. aasta juulis pöördus ta Saksamaale tagasi ja astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1946. aastal sai temast Saksa DV Kultuuriliidu osakonnajuhataja ja 1948. aastal Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) liige. 1948–1950 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Eestseisuse liige. 1949. aastal sai ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident. 1950. aasta veebruarist juulini oli ta SSÜP Keskkomitee Poliitbüroo sekretariaadi liige, ta kultuuripoliitilise töö vastutav sekretär. Lisaks oli ta 1949–1950 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1950. aasta juulis vabastati Abusch seoses Paul Merkeri afääriga ajutiselt kõigist poliitilistest ametistest. 1951. aasta suvel võeti ta tagasi tööle Saksa DV Kultuuriliitu. Alates 1953. aastast töötas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee kultuuriosakonnas. 1954–1956 oli ta Saksa DV kultuuriministri asetäitja. 1956–1958 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär. Alates 1957. aasta veebruarist oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja alates 1958. aasta novembrist taas Rahvakoja liige.
1958. aasta detsembrist kuni 1961. aasta veebruarini oli Alexander Abusch Saksa DV kultuuriminister.
1961–1971 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja kultuuri ja hariduse küsimuses. 1972–1975 oli ta Saksa DV Kultuuriliidu asepresident ja seejärel alates 1975. aastast aupresident.
Kärgsulatis

Kärgsulatis ehk kärgemail, ka émail cloisonné ([klwazɔne]; prantsuse keeles cloisonner '(vaheseinaga) eraldama', 'sisse sulgema') on metallesemete kaunistamise tehnika, mille puhul dekooritava eseme pinnale joodetakse metalliribast või traadist jooned ja nende vahe täidetakse emailiga. Tehnika on pärit Kreeta-Mükeene kultuurist, oli tuntud Vana-Kreekas ja Vana-Roomas ning saavutas kõrgtaseme bütsantsi kunstis. Alates 14. sajandist viljeldi tehnikat ka Hiinas, kust ta on levinud Jaapanisse ja hiina-päraste emailitehnikatena 18. sajandil tagasi Euroopasse.
Jakob von Uexküll

Elukäik

Jakob Johann von Uexküll sündis baltisaksa poliitiku Alexander Rudolf Karl von Uexkülli ja paruness Sophie Karoline Pauline von Hahni pojana.
Ta õppis 1884–1889 Tartu Ülikoolis zooloogiat, seejärel töötas Heidelbergis ja Hamburgis. Ta suvitas 1930. aastail Puhtus, kus ta suvemajas on alates 1949. aastastbioloogiajaam.
Ta oli aastast 1925 Hamburgis professor, rajas seal loomade omailma uurimise instituudi (Institut für Umweltforschung) ja juhatas seda 1926–1940.
Viimased eluaastad veetis ta Capri saarel. Seal oli tal villa juba enne maailmasõda ja ta suutis selle säilitada ajal, mil tema perekond suuremast osast oma varandusest ilma jäi. Ta on maetud Capri kalmistule.
Võre (matemaatika)

Võre on matemaatikas osaliselt järjestatud hulk, milles igal lõplikul mittetühjal alamhulgal on ülemraja (vähim ülemtõke) ja alamraja (suurim alamtõke). Termin "võre" tuleneb selliste osaliselt järjestatud hulkade Hasse diagrammide kujust.

Võrede omadused, näited

Võret nimetatakse tõkestatud võreks, kui tal leidub suurim element ja vähim element. Suurima elemendi tähiseks on sageli 1 ja vähima elemendi tähiseks 0. Kui x on tõkestatud võre element, siis võre mis tahes elementi y, mis rahuldab tingimusi x ^ y = 0 ja x v y = 1, nimetatakse elemendi x täiendiks. Tõkestatud võret, milles igal elemendil on (mitte tingimata ainus) täiend, nimetatakse täienditega võreks.
Varessaare

Varessaare on talu ja matkaonn Muraka raba põhjaservas.
Taluna rajatud arvatavasti 1849. Peale tühjaksjäämist 1965. aastal on talu peahoone olnud kasutusel matkaonnina.
Varessaare on saanud tuntuks Edgar Kase kirjutiste kaudu, kellele see paik oli pikka aega peatuskohaks.
Chorizo

Chorizo on sealiha vorst, mida inimesed esmakordselt tegid Ibeeria poolsaarel. See on valmistatud suurte rasvase sealiha, tšilli ja paprikaga. Selle vorsti eriliseks maitseks on selles kerge Hispaania paprika sisaldus.
Kuivatatud suitsutatud chorizo on söödav ja seda saab süüa ilma küpsetamata. Värske chorizo tuleb enne söömist küpsetada. Seda saab süüa lihtsalt vorstina või elemendina roas. Seda saab kasutada ka veisehakkliha või seahakkliha asemel.
Priit Põdra

Elulugu

Priit Põdra on haritlase poeg.
Lõpetas 1981 Tallinna 1. Keskkooli, 1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) peenmehaanikaseadmete erialal, 1991 samas aspirantuuri, oli 1993–97 Rootsi Kuningliku Tehnikaülikooli doktorant, tehnikamagister (1992, TTÜ), 1994–97 Stockholmi Tehnikaülikooli doktorant, Ph.D. (tehnikateadused, 1997, samas), väitekiri "FE wear simulation of sliding contacts" (Stockholm, 1997). Oli 1986–94 TTÜ aparaadiehituse instituudi vaneminsener, nooremteadur ja assistent, sh 1992–94 (vaheaegadega) Stockholmi Tehnikaülikooli külalisteadur, 1997–98 TTÜ masinaelementide õppetooli dotsent, 1998–2005 juhataja, professor, 2005– mehhatroonikainstituudi masinaelementide ja peenmehaanika õppetooli dotsent. Õpetanud tugevusõpetust ja triboloogiat; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: masinate tugevus ja töökindlus. Töid triboloogia alalt, käsitlenud lõplike elementide meetodi rakendamist hõõrdepaaride kulumiskindluse uurimisel. Eesti Masinaehituseinseneride Seltsi liige. 20 teadustrükist.