google/wiki40b huggingface dataset:
Ellinton Antonio Costa Morais

Ellinton Antonio Costa Morais  (enam tuntud kui Liliu; sündinud 30. märtsil 1990 Baurus) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Meistriliigasse kuuluvas Nõmme Kaljus.
Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Belgia kõrgliiga klubis Westerlo. Seejärel on ta mänginud Brasiilia klubides CRB ja Rio Verde (kummagi klubiga ei mänginud ta Brasiilia liigatasandil), Küprose kõrgliigas Ethnikos Achnas ja Nea Salamis Famagustas, Iisraeli kõrgliigas Hapoel Ra'ananas ning Malta kõrgliiga klubides Birkirkara ja Gżira United.
Nõmme Kaljuga liitus ta 2017. aasta juulis. 2017. aasta hooaja teisel poolel lõi ta Meistriliigas 18 mänguga 16 väravat. 2018. aastal tuli ta Nõmme Kaljuga Eesti meistriks. Ta lõi sel hooajal 31 väravat ja oli liiga suurim väravakütt.
Kudjape mõis

Kudjape rüütlimõis (saksa keeles Kudjapäh) asus Kaarma vallas praeguse Kudjape küla territooriumil Saaremaal.
Mõisa peahoone asus Kuressaare tee ja Mereranna tee ristumiskoha lähedal.

Ajalugu

Kudjape mõis on rajatud 16. sajandi keskel.
1600. aastal paiknesid samas kohas Rootsi sõjaväekasarmud. Pärast sõda oli seal talu, millest rüütelkonna algatusel hakati mõisat kujundama. 1900. aasta algul tuli sinna parun von Nolcken, kes oli Muratsi mõisniku sugulane. Pärast seda, kui mõisniku poeg 1930. aastal Kuressaare jahtklubi uksel pikselöögist surma sai, müüs ta majad ja maad Meiuse nimelisele mehele. Pärast sõda oli Kudjapeal sõjaväeosa. Hiljem sai mõisast Mereranna kolhoosi keskus. Suure Kaarma kolhoosi aegadel ehitati sinna uus kolhoosi kontorihoone, kasvuhooned, puidutöökojad, remonditöökoda, jne. Vana mõisahoonet ei ole nüüdseks enam olemas.

Mõisnikud

Kudjape pundenikud kuulusid keskajal Dumstorfi perekonnale.1560. sai mõisa omanikuks hertsog Magnuse kantsler Konrad Buhrmeister. 1596. aastal müüs tema poeg Magnus Konrad Burhrmeister mõisa Konrad Shaffshusenile. Järgneva saja aasta jooksul käis mõis käest kätte. 1690. aastal ostis Kudjape mõisa Niclas Krämer. 1694. aastal päris mõisa tema poeg leitnant Johann Krämer. 1699. aastal abiellus Krämeri tütar Helena Johann Wilhelm Johannsoniga. 1710. aastal päris mõisa Niklas Johannson. 1778. aastal ostis mõisa vabahärra Thomas von Dellingshausen. 1805. aastal sai mõisa omanikuks Johann Christoph von Nolcken. 1808. aastal pärandus mõis tema pojale Gustav von Nolckenile, kes suri 1855. Mõisa omanikuks sai Aleksander Adolf von Nolcken. 1861. aastal pärandus mõis Magnus Gustav Heinrich von Nolckenile. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Hermine von Nolcken (sünd. Mühlen).
Ehitus ja Arhitektuur

Ehitus ja Arhitektuur oli 1962–1990 ilmunud ehituse ja arhitektuuri valdkonda käsitlev ajakiri. Ajakirja andis välja Eesti NSV Ehitusministeerium. 1984–1990 ilmus ajakiri 1–2 korda aastas. Varem ilmus see tihedamini.
Ajakirja eelkäija oli 1958–1961 ilmunud Ehitus ja Ehitusmaterjalid.
Kogemusnõustamine

Kogemusnõustamine (ingl peer support) on sarnase kogemusega inimeste teadmiste ja kogemuste vahetus ja/või nõustamine, mille käigus pakutakse üksteisele emotsionaalset, sotsiaalset ja/või praktilist tuge.

Kogemusnõustamise olemus

Kogemusnõustamist hakati kõigepealt kasutama psühhiaatrilise diagnoosiga inimeste aitamiseks. Kogemusnõustamise alus on arusaamine vaimse tervise aspektidest ja inimõigustest ning sellest, kuidas meditsiinisüsteem surub alla erinevusi. Kogemusnõustamise eesmärk on saavutada inimese heaolu ja vabanemine läbi tervenemisprotsessi – inimene laseb lahti patsiendi rollist ning keskendub sellele, kuidas saada hakkama tavaelulistes olukordades. Paljud erivajadusega inimesed on võtnud omaks arusaama, et nad on n-ö puudega. Sellest loobumiseks on vaja näidata, et me kõik oleme võrdsed. Kogemusnõustamine ei baseeru psühhiaatrilistel mudelitel ega meditsiinilistel diagnoosidel. Erivajaduse ja haiguse asemel keskendutakse tervisele ja toimetulekule.
Kogemusnõustamise keskmes on inimesest aru saamine läbi kogemuse, emotsionaalse ja psühholoogilise valu. Kogemusnõustaja võtab inimest sellisena, nagu ta on, toetades teda tervenemisprotsessis ja aidates tal suuremates süsteemides kohaneda. Loobudes inimese eraldamisest sildiga „vaimselt haige“, või „erivajadusega inimene“ suurendame tema eneseusku ja elukvaliteeti.
Kogemusnõustamine põhineb vastastikusel toetusel ja usaldusel, jagatud vastutusel ja ühisel arusaamal, mis on mõlemale kasutoov. Teadmine, et ka teised on sarnaseid muresid läbi elanud, annab inimesele tunde, et ta ei ole oma hädas üksi. Suurema osa ajast end üksildasena tundnud inimesed julgevad jälle astuda kogukonna liikmeks ja luua sõprussuhteid.
Kui inimesed saavad aru, et keegi veel tunneb samasugust valu, toimub kontakti saamine nõustajaga, mis on üks tervenemisprotsessi põhialuseid. Inimene saab olla tema ise, kaasamata sealjuures välist eksperti, kes peaks tema mured lahendama. Nõustamissuhte arenedes on mõlemal poolel kohustus leida lahendusi võimalikele probleemidele. Seda nimetatakse ka vastastikuseks jõustamiseks. See aitab katsetada uusi käitumismustreid, et jõuda soovitud lahenduseni. Kogemusnõustamine on oma olemuselt ühtaegu nii kogukonna kui ka autonoomsuse ülesehituse töövahend, mis ei ole allutatud ühelegi konkreetsele mudelile. Kogemusnõustamises rõhutatakse mitmekesisust ja tõstetakse esile individuaalne tugevus. Kui inimesed vahetavad kogemusi, ei ole kõige olulisem omandatud teadmised ja info, vaid see, mida nad kogesid läbi ühiste väärtuste, ning lood, mida nad teistega jagada võivad.
Najīb Mīqātī

Najīb Mīqātī (araabia keeles نجيب ميقاتي; sündinud 24. novembril 1955 Tripolis) on Liibanoni poliitik, 13. juunist 2011 15. veebruarini 2014 Liibanoni peaminister.
Ta lõpetas Beiruti Ameerika ülikooli ärijuhtimise alal ja tegeles ettevõtlusega telekommunikatsiooni alal.
Alates 2000. aastast kuulub ta parlamenti.
Märtsis 2013 astus ta ametist tagasi, kuid täitis peaministri ülesandeid uue valitsuse moodustamiseni veebruaris 2014.
Keeledušš

Keeledušš (inglise keeles language showers) on üks lõimitud aine- ja keeleõppe läbiviimise meetoditest. Meetodi kaks peamist eesmärki on eri keelte olemasolu teadvustamine ja ettevalmistus keeleõppeks. Kuna keeledušš pakub õpitava keelega vaid lühiajalist kokkupuudet, ei saa ainult keeleduši meetodeid rakendades võõrkeelt heal tasemel selgeks õpetada. Seetõttu on tegemist hea võimalusega erinevate keeltega tutvumiseks enne ühe keele süvenenumalt õppimiseks välja valimist.
Tiina Puhkan

Elukäik

Tiina Puhkan on lõpetanud Tallinna Kunstiülikooli 1990. aastal. Ta elab ja töötab vabakutselise tekstiilikunstnikuna Tallinnas.

Looming

Tiina Puhkan on loonud ka kirikutekstiile. Tema tööde hulka kuuluvad Tallinna Jaani kiriku altari- ja kantslikatete komplektid (12 gobelääni, valmistatud aastatel 2009–2017) ja Tallinna Kaarli kiriku valge ja roheline altari- ja kantslikatete komplekt (6 gobelääni, valmistatud aastatel 2010-2011).
Kentmanni põik

Kentmanni põik on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tatari asumis.
Tänav sai nime 1908.
Iwate prefektuur

Geograafia

Suurim jõgi on Kitakami jõgi.

Sümbolid

Iwate prefektuuri tunnuslind on faasan (Phasianus colchicus), tunnuspuu on punane mänd (Pinus densiflora) ja tunnuslill printsessipuu õis (Paulownia tomentosa).

Haldusjaotus

Iwate prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 13 on suurlinnad (市 shi).
Richard Mirring

Elukäik

Õppis Tallinna Kaubanduskoolis. 1920. aastal astus EKP liikmeks. 1921. aastal vahistati ning saadeti sama aasta detsembris vangide vahetuse korras Nõukogude Venemaale. Tegutses 1922. aasta suvest kuni 1923. aasta maini Eestis põranda all.
Alates 1923. aastast taas Nõukogude Venemaale asudes kasutas nime Richard Meering, ka nimekujusid Mehring ja Mering.
Töötas EKNÜ esindajana Kommunistliku Noorsoo Internatsionaali täitevkomitee juures Moskvas. Õppis 1927–30 Moskvas kõrgematel marksismi-leninismi kursustel, töötas 1930–31 EKP KK sekretäri ja esindajana Kominterni täitevkomitees, 1930–33 Kominterni Skandinaavia maade sekretariaadi juhatajana, 1933–35 Kominterni Inglise-Ameerika maade sekretariaadis. Esindas EKP-d 1935 Kominterni VII kongressil. 
R. Meering töötas 1935. kuni 1937. aastani EKP esindajana Kominterni Täitevkomitees, arreteeriti 26. juulil 1937 ja mõisteti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt süüdi, süüdistatuna "kontrrevolutsioonilises organisatsioonis osalemises". 
R. Meering lasti maha 1. septembril 1938. Rehabiliteeriti 23. juulil 1956.
Johannes Uiga

Johannes Uiga (12. veebruar 1918 Tartu – 23. oktoober 1998) oli eesti kunstnik.
Ehkki Uiga on eelkõige tuntud natuurist maalinud maastikumaalijana, kes kujutas peamiselt Lõuna-Eesti maastikke, sealhulgas Pühajärve motiive, tegi ta varasemas loomingujärgus ka portreid. Samuti viljeles ta eri perioodidel aktimaale ja vaikelusid. Mare Ruus on Uigat nimetanud Eesti Cézanne'iks, kuna "mõlemad jõudsid impressionismi kaudu ekspressionistlike värvi ja vormi mängudeni".
1988. aastal pälvis Uiga Konrad Mäe medali.
Uiga oli Kunstiühingu "Pallas" auliige.
Kultuurimälestiste registrisse on kantud Johannes Uiga õlimaal "Maastik järvega" (1978), mis paikneb Põlva Pensioniametis.
Kunstikollektsionäär Mart Lepp on avaldanud Johannes Uiga loomingust brošüürid "Johannes Uiga. Kõrgperioodi maalid Mart Lepa kunstikogus" (2007) ja "Johannes Uiga varajane looming" (2008). 2009. aastal ilmus kirjastuses Tammerraamat kunstialbum "Johannes Uiga. Pühajärve maalija".
Pärsti raamatukogu

Pärsti raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas. Raamatukogu eesotsas on Olga Sööt ja Marju Subi.
Poka laht

Poka laht on väike laht Saaremaal Saaremaa valla kaguosas, Oessaare lahe edelaosa.
Poka laht asub Väljamõisa külast kirde suunas, Laidevahe lahest põhjas. Poka laht heaks kudemisalaks mitmetele kalaliikidele, kellele meeldivad merega seotud lõukad. Piirkond kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu.
Poka lahte suubub Poka jõgi, mille valgla suurus on umbs 10 km².
Valtu raamatukogu

Valtu raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Kehtna vallas Kaerepere alevikus.
Verekivi

Süžee

Filmi tegevus toimub 1535. aastal. Randröövlid parun Johann von Üxkülli eestvedamisel on meelitanud valemärgutuledega järjekordse laeva karidele. Üxküll käsib kõik laevamehed tappa, et ei oleks tunnistajaid. Ent madrus Andreasel õnnestub põgeneda. Talutüdruk Jaana ja tema noorem vend peidavad Andrease ära ja mõne aasta eest linna põgenenud Matise abiga toimetatakse ta Tallinna. Üxkülli mehed lähevad linna kadunud meremeest otsima, kuid viivad eksikombel kaasa hoopis Matise. Vihahoos tapab Üxküll oma endise talupoja Matise. Sellega paneb ta aga toime ränga Tallinna seaduste rikkumise, sest Matis on elanud linnas rohkem kui ühe aasta ja ühe päeva ning temast on saanud linnakodanik. Tallinna raad võtab Üxküllilt turbe- ja kauplemisõiguse. Raevunud Üxküll läheb Tallinna, et näidata, kelle käes on võim. Ta aga vahistatakse ning mõistetakse linnakodaniku tapmise eest surma. Kui Üxkülli hakatakse hukkamispaika viima, tulevad teised aadlikud teda vabastama ning seetõttu ei saa linnamüüridest väljapoole minna. Linna piires aga ei tohi ühtegi inimest hukata. Harju värava eel- ja peavärava vahel aga ei ole enam linna territoorium ning timukas raiub seal Üxküllil pea maha.
Topoloogiline muutkond

n-mõõtmeline topoloogiline muutkond on loenduva baasiga Hausdorffi ruum, mille igal punktil on ümbrus, mis on homöomorfne mõne lahtise hulgaga n-mõõtmelises eukleidilises ruumis. 
Osutub, et niiviisi defineeritud topoloogilisel  muutkonnal saab olla ainult üks mõõde. Sellist topoloogilist muutkonda nimetatakse ka puhtaks topoloogiliseks muutkonnaks, eristades seda üldistusest, kus eri punktidel leiduvad ümbrused, mis on homöomorfsed  eri mõõtmega eukleidilise ruumi lahtise hulgaga.
Tõnu Reintamm

Tõnu Reintamm (sündinud 22. juulil 1963 Tallinnas) on Eesti keemik.

Elulugu

Lõpetas 1981 Tallinna 21. Keskkooli ja 1986 Moskva Ülikooli keemiateaduskonna; magister (2007, TTÜ), väitekiri "Oligodesoksüribonukleotiidide võrdlev tahkefaasiline süntees geenide täiskeemiliseks sünteesiks". Oli 1986–89 Moskva Ülikooli aspirant. 1989–91 "Kemotexi" kaastöötaja, 1991–96 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nooremteadur, 1996– teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: nukleotiitide metaboolsed ensüümid, nukleotiitide ja nukleiinhapete keemia. Üle 10 teadustrükise.
Machado de Assisi auhind

Machado de Assisi auhind (portugali keeles Prêmio Machado de Assis) on Brasiilia peamine kirjandusauhind. Seda annab välja Brasiilia Kirjandusakadeemia Brasiilia kirjanikele. Auhind asutati 1941. aastal ja on nimetatud Joaquim Maria Machado de Assisi auks.
Auhinna laureaadid saavad rahalise preemia ja diplomi ning alates 1998. aastast ka väikese Joaquim Maria Machado de Assisi büsti, mille autor on skulptor Mário Agostinelli.
Rae vald (1939)

Rae vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950.
1939. aastal oli vallas 3014 elanikku, territooriumi suurus oli 17 586,61 ha.
Esimene vallavanem oli Jaan Selks. Tema asemele valiti Ants Kibuvits.
2. septembril 1941 nimetas Harju maavanem vallavanemaks Ants Kibuvitsa, kes 3. septembril asjaajamise ja kassa valla täitevkomitee esimehelt Jaan Rekkilt üle võttis.
Vald kuulus Riigivolikogu 18. valimisringkonda, kust valiti Kustav Kurg.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

26. Rae vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Rae valla maa-alast; b) senise Kuivajõe valla põhjapiiril asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest.
Clavivox

Clavivox on USA helilooja Raymond Scotti 1952. aastal leiutatud ja 1956. aastal patenteeritud klahvpill-süntesaator ja sekventser.
Scott oli enne seda ehitanud teremini leluks oma tütrele Carrie'le. Oma esimeses Clavivoxi prototüübis kasutas ta noore Bob Moogi (kes oli 25 aastat noorem kui Scott) ehitatud teremini. Pill võimaldas portamento't 3 oktavi piires. Hiljem lisas ta Clavivoxile helitugevuse kõvera mähisjoone mudeli (ADSR envelope), vibrato ja muid efekte.
Hilisemad Clavivoxid kasutasid valgust helikõrguse ja tämbri kontrolliks (valgus lasti läbi fotofilmi fotoelementi). Pill oli Control Voltage'iga juhitud.
Palkmaja

Käsitööpalgist majad

Käsitsi tehtud palkmaju on ehitatud sajandeid Skandinaavias, Venemaal ja Ida-Euroopas, kus ehituseks kasutati ainult kirvest ja nuga. Skandinaavia ümberasujad viisid 18. sajandi alguses palkmajade ehituse Põhja-Ameerikasse, kus selle võtsid kiirelt omaks teised kolonistid ja põlisameeriklased. Tõenäoliselt vanim säilinud palkmaja Ameerika Ühendriikides on C. A. Nothnagle'i palkmaja (u 1640) New Jerseys.

Õhkkuivatatud palk

Üks viis palgi kuivatamiseks on lasta sellel kuivada õhu käes. Palke võib kuivatada kuhjas, kui nende vahele on pandud vahetoed, mille abil õhk pääseb palkidele ligi. Selline kuivatamismeetod aitab puidu sees oleval niiskuse tasemel alaneda loomulikul viisil. Selle meetodi efektiivsus sõltub niiskusetasemest õhus. Osades riikides võib selline kuivatusmeetod võtta aega kuni üks aasta. Kuivatamisel on oluline õhuvahetus palkide vahel – kui õhuringlus puudub, võivad palgid minna mädanema. Sõltuvalt asukohast, kus on vihmahooajad, tuleb samuti hoida palke varju all, et mitte takistada kuivamisprotsessi.

Kuivkuivatatud palk

Palkide kuivatamine võtab palju aega, selle kiirendamiseks asetatakse palgid ahju, kus kunstlikult alandatakse õhuniiskust ruumis. Palkide kuivamine võib sel viisil kiireneda paari nädala või koguni paari kuu võrra. Ahjus kuivatamisel tuleb puitu tihedalt kontrollida, sest kui palk kuivab liiga kiiresti, siis tihtipeale toimub see ebaühtlaselt ning selle tulemusena võivad tekkida pinged, mis omakorda tekitavad suuri pragusid ning lõhuvad väärtuslikku puitu.
Raivo Aavisto

Elulugu

Ta lõpetas 1978 Tallinna 42. Keskkooli ja 1983 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna cum laude. Aastatel 1988–1990 õppis ta Tartu Ülikoolis välismajandust.
Aavisto oli 1987–1989 Estimpeksi peadirektori abi, 1989–1990 Amerest Hotelsi peadirektori asetäitja  ning 1990–1993 valuutakaupluste keti Amerest Trading juht.
Ta alustas Amservi äri Amserv koos Raivo Kütiga 12 000 rublase algkapitaliga 1991, saades 12 Toyotat firmalt Sumitomo, kust oli tulnud kaup valuutakauplustesse.
Ta oli 1993–1996 Amserv Grupi juhatuse esimees ning 1996. aastat nõukogu esimees.
Nad sponsoreerisid 2001 firma rahast erakonda Res Publica poole miljoni krooniga ning astusid 8. detsembril 2001 partei liikmeks. Aavisto kandideeris 2002. aasta kohalikel valimistel Viimsi vallas Res Publica esinumbrina, sai 208 häält ning valiti volikokku. Ta oli volikogu liige 2005. aastani.
Lisaks autoärile peab Aavisto laenukontorit, mis väljastab SMS-laene.
Aavisto Balti Riikide Toyota Diilerite Liidu president, Autode Müügi- ja Teenindusettevõtete Eesti Liidu juhatuse liige.  Ta osaleb Naissaare Merekindluse Raudtee tegevuses ning kuulub 1999. aastast Tallinna Rotary klubisse ja 1994. aastast klubisse Taurus.

Publikatsioonid

Raivo Aavisto on avaldanud ajakirjas Ärielu kommentaari Margit Aedla artiklile "Koolitus ja konsultatsioon põimuvad: koolituses muutub suhtlemine infost tähtsamaks", nr 9, 2000, lk 54–56.
Eesti Amserv Grupi 1994. aasta aastaaruandel on tema eessõna.

Isiklikku

Ta on abielus ja tal on neli poega.
Ta elab Viimsis ning omab krunti Saaremaal Lahetaguse külas.
Ta sõitis varem Lexus LX 400-ga, 1999. aastast Toyota 4Runneriga, 2001. aastast autoga Lexus LX 470.
Ta on tegelnud tennise, golfi ja mäesuusatamisega.
Elmar Redlich

Elulugu

Elmar Redlich oli mõisavalitseja poeg.
Õppis 1916 Peterburi Ajaloo-Keele Instituudis, 1916–18 Tartu Veterinaariainstituudis. Lõpetas 1922 TÜ loomaarstiteaduskonna ja 1934 TÜ arstiteaduskonna; veterinaariadoktor (1926, TÜ), väitekiri "Diaptomus graciloides (Lilljeborg) als neuer erster Zwischenwirt von Dibothriocephalus latus, nebst Bemerkungen über die experimentelle Entwicklung des Procercoides dieser Cestode" (ilmunud ka ajakirjas Archiv für wisswissenschaftliche und praktische Tierheilkunde 53 (1926)). Oli 1922–27 TÜ loomaarstiteaduskonna patoloogilise anatoomia kabineti assistent, 1927–29 Põhja-Eesti piirkonna veisetuberkuloosi arst, 1929–39(?) Riikliku Seerumiinstituudi diagnostilise osakonna juhataja. Asus 1939 Saksamaale.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: parasitoosid ja loomade infektsioonhaigused. Avaldanud rohkesti kirjutisi loomahaigustest ajalehe Revaler Bote põllumajanduslisas.
Henry VI

Henry VI (6. detsember 1421 – 21. mai 1471) oli Inglismaa kuningas aastatel 1422–1461 ja 1470–1471.
Uno Lender

Uno Lender (24. detsember 1906 Tallinn – 3. august 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti diplomaat.

Elukäik

Õppis 1925–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas cum laude).1929-1931 oli Genfis Rahvasteliidu stipendiaat. Õppis Jaan Poska nimelise stipendiumiga magistrantuuris ning omandas 1933 magistrikraadi teemal "Elukoha normidest Eesti rahvusvahelises eraõiguses". Oli EÜS Põhjala vilistlane.
Töötas Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse õppejõuna (dotsent). Ajavahemikus 1932-1936 oli vandeadvokaatide Karl Selteri ja Karl Kapperi abina Tallinnas. 1934 täiendas end Haagis. .
1936–1940 oli Välisministeeriumi keskasutuse I sekretär. Arreteeriti 14. juunil 1941 Tallinnas. Hukati.

Isiklikku

Tema isa Voldemar Lender oli insener ja aastatel 1906–1913 Tallinna linnapea, ema Elfriede Lender oli koolijuht, vend Henno Lender oli arst, õde Juta (1910–1979) oli õpetaja.
Vebjørn Rodal

Vebjørn Rodal (sündinud 16. septembril 1972 Berkakis) on Norra endine kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (1996).

Olümpiamängudel

1996 olümpiavõitja (1.42,58)

Maailmameistrivõistlustel

1995 pronksmedal (1.45,68)
Operail

Operail (varasema nimega Aktsiaselts EVR Cargo) on Eesti raudteetranspordi ettevõte.
Kuni aastani 2012 oli Eesti Raudtee tütarettevõte.
Kõik ettevõtte aktsiad kuuluvad riigile.
Alates 22. juunist 2018 on riigifirma nimi OPERAIL AS.
Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 1,5 miljonit eurot dividende.
Eestimaa ülemmaakohus

Kuningliku Maakohtuna

Pärast Eestimaa rüütelkonna kapituleerumist Rootsi kroonile 1561. aastal, andis kuningas Johan III ülemmaakohtule riigiorgani staatuse Kuningliku Maakohtu nime all, mille koosseisu kuulusid peale kindralasehalduri ja kuberneri 12 Harju ja Viru õiguste järgi pärilikku ning maadvaldavat aadlikust maanõunikku. Ülemmaakohtu korralised istungid toimusid korra aastas. Kohtuotsuse tegemiseks vajalik kvoorum oli poole koosseisu pluss 1 maanõuniku, s.o 7 liikme osavõtt. Otsustamisel kehtis häälteenamuse põhimõte, mistõttu kuberner oma arvamusega vähemusse jäädes pidi vormistama ja välja kuulutama sisuliselt ainult maanõunike otsuseid.
Pärast Eestimaa rüütelkonna kapituleerumist Venemaale 1710. aastal, lähtus Eestimaa Ülemmaakohus oma tegevuses 1710.–1783. aastal Rootsi ajal kujunenud pädevusest.

Tallinna Ülemmaakohtuna

Keisrinna Katariina II kehtestatud asehalduskorra ajal, aastatel 1783–1797, oli Eestimaa Ülemmaakohus likvideeritud, selle kohuseid täitis Tallinna Ülemmaakohus. Tallinna Ülemmaakohtu tegevus lõpetati 1797. aastal ning Eestimaa Ülemmaakohtu funktsioonid taastati nii, nagu need olid olnud enne 1783. aastat. Alates asehalduskorra ajast teostas järelevalvet ülemmaakohtu töö üle Eestimaa kubermangu prokurör, apellatsiooniinstantsiks oli Venemaa Valitsev Senat.
Tiit Kaps

Tiit Kaps (31. jaanuar 1940 – 27. märts 2014) oli eesti keemik.

Haridus

Tiit Kaps õppis Harku 7-kl koolis 1947–49, Tallinna 29. 7-kl koolis 1949–54, Tallinna 10. Keskkoolis 1954–58, lõpetas TPI keemiateaduskonna keemilise tehnoloogia erialal, tehnoloogiainsener 1963 (cum laude); oli TPI tahke ja gaasilise kütuse keemia ja tehnoloogia eriala aspirant 1965–69, ja kaitses samas 1970. aastal keemiateaduste kandidaadi kraadi.

Täiendusõpe

Poola TA Füüsikalise Keemia Instituut 1966–67; [[Helsingi Ülikool}} 1974–75; Budapesti Tehnikaülikooli polümeeride tehnoloogia kateeder 1976; Helsingi Tehnikaülikooli puidu ja polümeeride keemia kateeder 1974, 1984; puidutöötlemise eriala seminar-nõupidamine Moskvas 1979; TTMTK Standard 1984.

Teaduskraad ja kutse

Keemiateaduste kandidaat 1970 (kaitsmine TPI keemiateaduskonna nõukogus); vanemteadur 1978; dotsent 1984.

Teenistuskäik

Töötas TTÜs aastatel 1963–2014: orgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri laboratooriumi juhataja 1963–65; füüsikalise keemia kateedri assistent 1969–72; põlevkivikeemia ja -sünteesi probleemlabori (a-ni 1977 polükondensatsiooniliimide probleemlabor) osakonnajuhataja 1972–79; puidutöötlemise kateedri rajaja ja juhataja 1979–88, dotsent 1979–91; keemiateaduskonna dekaan 1988–91; õppeprorektor 1991–2000; polümeermaterjalide instituudi polümeeride tehnoloogia aseprofessor 1992; puidutöötlemise professor 1998–2005; puidutöötlemise õppetooli juhataja 2003-2010, puidutöötlemise erakorraline professor 2005-2010, emepriitprofessor 2010-2014.

=Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Tiit Kaps on olnud TTÜ nõukogu ja valitsuse liige; TTÜ nõukogu õppekomisjoni esimees; keemia- ja materjalitehnoloogia valdkonnanõukogu liige; haldusjuhtimise valdkonnanõukogu liige; Eesti TEMPUSe nõukogu liige; Avaliku Teenistuse Koolitusnõukogu liige; keemiateaduskonna nõukogu liige; Eesti Mööblitootjate Liidu juhatuse liige; Eesti Puutööliidu Kutsekomisjoni liige; Tallinna Teadlaste Maja liige.

Teadustöö põhisuunad

Adhesiooninähtused polükondensatsioonliimid/puit piirpinnal, puitpolümeersete materjalide omadused ja kvaliteet.
Avaldanud 120 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 6 magistri- ja 2 doktoritööd.

Harrastused ja huvialad

Ajalugu.

Tema kohta

ETBL 2000, 1; 
EE 2000, 14;
Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade 2008, 115-116
Alexander Dmitrijev

Alexander Dmitrijev (vene keeles Александр Сергеевич Дмитриев; sündinud 19. jaanuaril 1935) on Venemaa dirigent. 
Alates 1977. aastast on Dmitrijev Peterburi Sümfooniaorkestri peadirigent. 
Dmitrijev on Peterburi konservatooriumi dirigeerimise professor, kelle õpilaste hulka on kuulunud muu hulgas: Vladimir Altshuler, Andrei Anikhanov, Toomas Kapten jpt.