google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu vana Maarja kirik

Ajalugu

Kirik ehitati arvatavasti 14. sajandil Tartu saksa koguduse kirikuks (eesti kogudus kasutas Jaani kirikut), aastail 1640–1642 kasutas seda Tartu ülikool.
1763. aastal valminud jooniste järgi oli Maarja kirik 3-lööviline tellisbasiilika polügonaalse lõpmikuga koori, läänetorni, kahe väikese trepitorniga pikihoone läänenurkades ja kabelitega koori ja pikihoone külgedel. Nagu enamik teisi Tartu vanalinna ehitisi, oli ka Maarja kirik ehitatud parvedele.
2010. aastal toimunud arheoloogilistel uuringutel tuli peahoone ja Tartu Ülikooli vana keemiahoone vahelisel alal maapinnast välja arvukalt kunagise Maarja kiriku kalmistule maetud inimeste luustikke. Arheoloog Martin Malve usub, et kalmistu piir ulatub keemiahoone keskpaigani ja terve Jakobi tänav on kalmistuala. Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi arheoloogia vanemteadur Heiki Valk on ühe lapsematuse dateerinud 13.–14. sajandisse, kaela pandud helmeste järgi.
Kaevamistel leiti ka üks Rootsi aega paigutuv mehe matus. Rootsi ajal oli Maarja kirik teadaolevalt Rootsi garnisoni pühakoda, samuti toimus aastatel 1638–1641 osa ülikooli õppetööst kiriku kooriruumides.
1656. aastal peideti Maarja kiriku kooriruumi-alustesse hauakambritesse Vene vägede eest ülikooli arhiiv, raamatukogu ja trükimasinad. Välja toodi need alles 30 aasta pärast. Ajaloolase Malle Salupere arvates võis just sellest tekkida legend, mille järgi peidetud ühte Maarja kiriku hauakambrisse või kaevu Liivi sõja aegu varandus.

Häving

Malle Salupere kinnitust mööda jäi Maarja kirik varemetesse juba 1667. aasta põlengus, mil hävis torn ja kellad üles sulasid. Kirikuhoone kannatas ka Põhjasõja ajal 1704. aastal ja 1775. aasta tulekahjus. Maarja kiriku ja 1708. aastal Toomemäel õhitud piiskopilinnuse tellistest rajati Toomemäe nõlva sisse – praeguse Lossi tänava poole – aastatel 1768–1778 püssirohukelder, kus 1982. aastast peale töötab restoran. Lõplikult lammutati kirikuhoone 19. sajandi algul.

Hilisemad ehitised samal kohal

Nüüdne Tartu Ülikooli peahoone ehitati aastatel 1804–1809 ülikooli arhitekti Johann Wilhelm Krause projekti järgi endise Maarja kiriku kohale. Ehitamise käigus väljatulnud luustikud maeti ümber Toomeorgu, kuhu püstitati Rahvaste monument.
1860. aastal ehitati ülikooli peahoone taha uus kirik ülikooli koguduse tarbeks, tänapäeval paiknevad selles hoones ülikooli allasutused.
Kolmas Harkovi lahing

Eellugu

Kui Saksa 6. armee piirati ümber Stalingradi all teostas punaarmee mitmeid rünnakuid väegrupp Süd vastu. Need kulmineerusid 2. jaanuaril 1943 kui Nõukogude väed alustasid operatsioone Täht ja Gallop, milega jaanuaris ja veebruari algul 1943 murti sisse Saksamaa kaitseliinidesse ja vallutati Harkiv, Belgorod ja Kursk aga ka Vorošilovgrad ja Izjum. Punaarmee võidud panid neid ennast üle hindama ning pärast 6. armee kapituleerumist 2. veebruaril laiendati rünnakut nii väegrupp Süd kui ka väegrupp Mitte vastu.

Lahing

19. veebruaril alustas marssal Erich von Manstein vasturünnakut Harkivi piirkonnas, kasutades värskeid SS tankiüksusi ja kahte tankiarmeed.
Viimaste kuude võitlustest väsinud punaarmee oli sunnitud taganema. 11. märtsil 1943 sisenesid Saksa väed Harkivisse ning algas neli päeva kestnud linnalahing mille käigus punaarmee kaotas 15. märtsil täielikult kontrolli linna üle. Kaks päeva hiljem langes Saksa vägede kätte Belgorod.

Tulemus

Saksamaa võiduga lõppenud Kolmas Harkivi lahing oli üks viimastest Kolmanda Riigi võitudest idarindel. Mitmed sõjaajaloo eksperdid on avaldanud arvamust, et Kolmanda Harkivi lahinguga pikendas Saksamaa sõja kestust umbes kuue kuu võrra.
Rudolf Christoph Eucken

Rudolf Christoph Eucken (5. jaanuar 1846 – 15. september 1926) oli saksa filosoof, 1908. aasta Nobeli kirjandusauhinna laureaat.

Retseptsioonist Eestis

25. septembril 1926 pidas temast loengu Tartus Walter Freymann.
Irina Kikkas

Irina Kikkas (aastast 2011 Kikkas-Nõomaa; sündinud 22. juulil 1984 Tallinnas) on Eesti iluvõimleja ja iluvõimlemistreener.
Ta sai 2008. aasta Pekingi OM-il mitmevõistluses 20. koha.
1998-2008 on ta Eesti meistrivõistlustel iluvõimlemises võitnud kokku 44 kulda: 33 individuaalaladel, 8 mitmevõistluses ja 3 iluvõimlemise rühmkavas.
Sit

Sit (vene Сить) on jõgi Venemaal Tveri ja Jaroslavli oblastis.
Saab alguse Bežetski Verhi kõrgustikult. Suubub Rõbinski veehoidlasse. Enne selle loomist suubus Mologasse. Siti pikkus on 159 km, valgala 1900 km².
Jõe suudmes asub Breitovo küla.
1238. aastal toimus jõe ääres Siti lahing tatari-mongoli vägede ja Vladimiri suurvürsti Juri Vsevolodovitši väe vahel.
Eduard Uuemaa

Eduard Evald Uuemaa (enne eestistamist Eduard Evald Neumann, 3. jaanuar 1894 Tartu – 1961 Eesti) oli eesti arst.
1913–1918 ja 1920–1921 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust (lõpetas 1921), Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. 1922 Voldi, 1923–1930 Maarja-Magdaleena jaoskonnaarst, alates 1930 Otepää linnaarst. 
1944 arreteeriti NKVD poolt, 1945–1955 vangilaagris, vabanes.
Laialehiste metsade vöönd

Laialehiste metsade vöönd on põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmes eristatav loodusvöönd, mis paikneb segametsavöötmest ekvaatorile lähemal.
Lõuna-Ameerikas esineb laialehiste metsade vöönd väikeste lõunapöögisaludena.
Mõnikord käsitletakse laialehiste metsade vööndit laialehiste ja segametsade vöötme või lehtmetsavöötme osana.
Sellele loodusvöötmele on iseloomulik ookeaniline paraskliima jaheda talve ja kauakestva sooja suvega. Aastane sademete hulk on 600–1500 mm ja on aurumisega võrdne.
Jõed on veerikkad ja jõestik tihe.
Taimestikus on ülekaalus tamme, pöögi, vahtra ja teiste laialehiste puude liigid. Iseloomulikud on metsa-hallmullad.
Valimisringkond nr 3

Valimisringkond nr 3 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna  Mustamäe ja Nõmme linnaosa.

1992. aasta Riigikogu valimised

Ringkonda kuulus Lääne-Tallinna linnaosa (endine Oktoobri rajoon) ja seal oli saadaval 7 mandaati.

1995. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

1999. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati.

2003. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.

2007. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
Ristlillik

Ristlillik (saksa keeles Kreuzblume, prantsuse keeles fleuron, inglise keeles finial) on ristikujuliselt hargnevate lehtede ja pungataolise tipuga ladvakujuline kaunistuselement gooti arhitektuuris tornide, viilude, fiaalide ja ehisviilude tippudes. Lillik võib olla kahe- või neljaharuline ja pealistikku kahekordne.
Eesti arhitektuuris esineb ristlillik sakramendiniššide ehisviiludel ja muus raiddekooris koos krabidega, näiteks Kuressaare linnusekabelis, Niguliste ja Oleviste kirikus ja Tallinna Toomkirikus. Ristlillik kaunistab fiaalitippe Oleviste kiriku Maarja kabeli välisseinal tugipiilarite külgedel ning tippudes. Omapärane ristikujuline motiiv, mis võib markeerida ristlillikut, asub ehisviilu tipus Ridala kiriku lääneportaali kohal.
Avanemata lehtedega ristlillikuga sarnaneva ladvamotiivi kohta, nagu seda esineb näiteks Muhu kiriku sakramendiniši raamistuse tipus, on eesti keeles kasutatud sõna punglillik.
Ristlilliku motiiv leiab palju kasutamist ka uusgootikas, sealhulgas Eesti 19. sajandi altariseintel ja mujal.
Cluster

Cluster (1969–1971 Kluster) on saksa eksperimentaalse muusika ansambel, mis mõjutas oma kaasaegset elektroonilist ja ambient-muusikat. 
Ansambel on alates 1971. aastast avaldanud 13 albumit.
Indrek Hein

Indrek Hein (sündinud 11. veebruaril 1963) on eesti arvutuslingvist.

Haridus- ja töökäik

Ta lõpetas 1981. aastal Nõo Keskkooli.
1981–1986 õppis ta Leningradi riiklikus ülikoolis arvutuslingvistika erialal.
1986–2016 oli ta Eesti Keele Instituudis võrguhaldur. Aastast 2016 on ta sealsamas vanemtarkvaraarendaja.
Heinrich Raspe

Heinrich Raspe Tüüringist (1204 – 16. veebruar 1247) oli Tüüringi maakrahv (Heinrich IV) alates 1231 ja Saksa vastukuningas alates 1246 kuni surmani.
Heinrich oli esialgu oma alaealise nõo Hermann II asevalitseja, kuid 1231 kukutas ta tolle ning kuulutas end maakrahviks. Seejärel õnnestus tal 1242. aastal saada koos Böömimaa kuninga Vaclav I-ga Saksa-Rooma keiser (1220–1250) Friedrich II alaealise poja, Saksa kuninga (1250–1254) Konrad IV asevalitsejaks.
1245. aastal läks ta aga peale Friedrichi kirikuvande alla panekut üle paavsti poolele ning valiti 1246 vastukuningaks. Ta võitis sama aasta augustis Nidda lahingus Konradit, kuid haigestus ja suri ootamatult vaid 6 kuud hiljem.
Tema pärandit nõudsid nii Wettinist Meißeni markkrahv Heinrich III (Tüüringi Judithi poeg) kui ka Brabanti hertsoginna Sophie (maakrahv Ludwig IV tütar) - see konflikt viis Tüüringi pärilussõjani.
Kārķi vald

Ajalugu

Aastal 1935 oli valla pindala 120,5 km² ja elanikke oli seal 1660. 1945. aastal jagati vald Kārķi ja Seda külanõukogudeks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 ühendati Kārķi ja Seda külanõukogud. Aastal 1960 liideti sellega Ērģeme külanõukogu sovhoos «Smertes», aga aastal 1979 liideti osa külanõukogu maid  Ērģeme külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks.  2009. aastast kuulub Kārķi vald Valka piirkonda.
Riikliku tähtsusega arheoloogiamälestis on Smilškalni muinaskalme ehk Rootsi kalmistu.

Loodus

Valla põhiosa jääb Tālava madalikule, kirdeosa aga Sakala kõrgustikule. Kõrgeim koht (100,9 m) jääb Vēveri küla lähedale. Valla suuremaks jõeks on selle lõunapiiril voolav Säde jõgi, samuti voolavad seal Atse jõgi ja selle lisajõgi Ķire. Looduslikest järvedest asuvad vallas 15,2 hektari suurune Bezdibenis, 25,3 hektari suurune Cepši järv, 4,5 hektari suurune Pelēda järv ja 1,4 hektari suurune Trūdis. Vald asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Märkimisväärsed loodusobjektid on veel Spiģi koobas Säde jõe kaldal ning Rūceklītise nime kandev allikas (asuvad Naukšēni valla piiril). Vallas on ka neli riikliku kaitse all olevat põlispuud, millest suurim on paju “Naglas” ümbermõõduga 6,25 meetrit.  Looduskaitse all on veel Liģi pärn, Bērtuļise künnapuu, Lūķi õunapuu, Teterlūķi pärn, Vecjandavase pärn, Vecjandavase paju, Vecjandavase kuusk, Strautmaļi pärn, Tirgi kuusk, Jaunkārķi lehised, Auri lehis, Brūnase lehis, Drigāļi lehis, Brūnase tamm, Sedaskalni tamm, Smētese tamm, Stimperi tamm, Stimperi kasktamm, Cepurkalni mänd ja Saliņase männid. Vallas asub 309.3 ha suurune Kārķi soo hoiuala, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Triigi vald (Väike-Maarja kihelkond)

Triigi vald (saksa keeles Ottenküll) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vao vallaga.
Heptatoonika

Heptatoonika on 7-heliline diatooniline helirida. Nende heliread moodustuvad diatoonilise helirea helidest, kusjuures toonikaks võib saada ükskõik milline 7 helist. See on omane kõigile diatoonilistele heliridadele. Samuti on võimalik diatooniline atonaalsus – kõik astmed on võrdsed, ükski pole toonika. Kõik heptatooniliste heliridade astmikud sisaldavad 5 tervetooni ja 2 pooltooni.
Neile on antud Vana-Kreeka laadide nimetused: joonia, dooria, früügia, lüüdia, miksolüüdia, eoolia ja lokria. Et võrrelda neid tänapäeva mažoori-minooriga, peaks nad reastama kvintsüsteemina, sel juhul tõuseb esile nende mažoorsus-minoorsus.
Mažoorne helirida f - g - a - h - c - d - e - f – lüüdia
Mažoorne helirida g - a - h - c - d - e - f - g – miksolüüdia
minoorne helirida h - c - d - e - f - g - a - h – lokria
Mitmehäälse muusika ja harmoonia tekkimise ja arenemisega kaotab Lokria laad iseseisva laadina tähenduse vähendatud kvindi (>5) tõttu I ja V astme vahel, mis muudab toonikakolmkõla dissoneerivaks.
Üleriigiline planeering

Üleriigiline planeering on ruumiline planeering, mis koostatakse kogu riigi territooriumi kohta. Eestis kehtib üleriigiline planeering Eesti 2010. 2009. aastal alustati ettevalmistusi uue üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ koostamiseks.
Termotakistustajur

Termotakistustajur on tajur, mille töö põhineb metallide ja pooljuhtide elektrilise takistuse muutumisel sõltuvalt temperatuurist. Takistuse ja temperatuuri vaheline sõltuvus R = f(ζ) on paljude materjalide korral väga stabiilne ning suures ulatuses lineaarne. Kuna takistuse muutumist on võimalik lihtsalt muundada pinge või voolu muutumiseks, on termotakistustajurid suhteliselt lihtsa ehitusega.
Termotakistustajurites kasutatakse suure takistuse temperatuuriteguriga materjale, milleks on sobivad mõningad puhtad metallid, sest sulamite korral on takistuse temperatuuritegur väiksem. Anduris kasutatav materjal peab olema keemiliselt inertne kogu mõõdetavas temperatuurivahemikus. Metalli väiksemgi oksüdeerumine põhjustab takistuse suurenemise, mis muudab anduri ebatäpseks. Kasutatavad metallid on plaatina, vask, nikkel, raud.
Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus

Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus (inglise keeles Centers for Disease Control and Prevention, lühend CDC) on USA-s (Atlanta, Georgia) tegutsev riiklik rahvatervise instituut, mis on Tervishoiu- ja Teenindusministeeriumi osa.
Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse ülesanneteks haiguste (sh nakkushaiguste, näiteks Ebola viirushaiguse) ennetamine ja kontroll ning kodanike teavitamine rahvatervisega seotust. 
Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus asutati 1. juulil 1946. 
Vanem nimetus on Haiguste Tõrje Keskus (Atlanta, Georgia, USA).
Timok

Majanduslik tähtsus ja reostatus

Čokonjari küla lähistel asub jõel väike hüdroelektrijaam, mille ehitus kestis aastast 1947 kuni aastani 1951. Selle hüdroenergeetilist potentsiaali kasutatakse ära vaid osaliselt. Selle paisjärv on ammu setetega täitunud ja elektrijaam toodab energiat vaid vastavalt jões olevale veehulgale.

Viimastel aastakümnetel on jõkke sattunud Borski basseinist reostust, mis omakorda põhjustab seda, et Timoki suudmest allavoolu on Doonau vesi saastatud vase, plii ja kaadmiumiga.
Jõe orgu läbib suur maantee ja Niši-Prahovo raudtee.
Tähtsamad asulad Timoki ääres on Serbias Svrljig, Knjaževac ja Zaječar, Bulgaarias jääb Timoki kaldale aga Bregovo linn.
Käi ja koo

Võistlusest

Võistelda saavad neljaliikmelised võistkonnad. Võisteldakse viie vardaga kudumises, kusjuures kõikidel võistkondadel on kasutada ühesuguse jämedusega vardad ja lõng. Lisaks kuulub kohustulikku võistlusvarustusse vardakott, milles asub võistluse ajal lõngakera. Teatevahetuste käigus antakse kudumistöö koos vardakotiga järgmise vahetuse võistlejale üle. Igal võistlejal tuleb viiel vardal kududes kõndida u 100-meetrine lõik, mille läbimiseks kulub keskmiselt minut. Võitja selgitamiseks liidetakse kokku kudumi kvaliteet, kootud ringide arv ning distantsi läbimiseks kulunud aeg. 
2016. aastal, kui toimus viies käies kudumise võistlus, viidi lisaks teatevõistlusele läbi ka individuaalvõistlus, kus võistlejatel tuli kududes ja kõndides läbida u 400 m pikkune distants.

Tagamaad

Kudumisvõistluse idee on sündinud kõikjal maailmas naiste hulgas varem levinud, kuid tänapäevaks hääbunud kombest kasutada iga võimalikku hetke, et kududa perele tarvilikke rõivaesemeid. Pikemalt kirjeldab kudumisvõitluse tagamaid Lossi Gildi liikmete koostatud artikkel.

Tütarvõistlus Walk and Knit Wisconsinis

Käi ja Koo võistluse ameerika tütarvõistlus Walk and Knit on toimunud alates 2014. aastast Wisconsini lamba- ja villafestivalil. Võistluse sealpoolseks algatajaks on Mary Germain, kes osales Eestis Käi ja Kool 2013. aastal.
Eduard Avik

Eduard-Johannes Avik VR I/3 (ka Eduard-Johannes Aavik; 19. september 1891 Gattšina – 10. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti insener.
Ta oli aastatel 1926-1940 Veeteede Talituse direktor ning oli ka Insenerikoja nõukogu abiesimees.
Avik arreteeriti 14. juunil 1941, kinnipidamiskohas Sevurallagis mõisteti ta 28. veebruaril 1942 § 58–4 alusel surma (Vabadussõjast osavõtt ja Kaitseliitu kuulumine). Ta lasti maha 10. aprillil 1942.
Arzami Otšei

Arzami Otšei (ka Aleksei Arzamazov, sündinud 1985 Gorkis) on udmurdi kirjanik ja luuletaja. Ta on ka keeleteadlane, ajaloolane ja soome-ugri liikumise entusiast.
On lõpetanud 2007 Udmurdi Riikliku Ülikooli ungari filoloogina.Ta on kümnete raamatute, õpikute ja üle 40 teaduspublikatsiooni autor, Udmurdi Riikliku ülikooli teadlane ja õppejõud. Lisaks udmurdi ja vene keelele oskab ta inglise, prantsuse, itaalia, ungari, tatari, mari ja ersa keelt.
Arzami Otšei luuletused on ilmunud eesti keeles 2007. aastal neljakeelses kogus "Эн"/"Ära"/"Don't"/"Не". Tema viimane luulekogu "Быдэс" ("Tervik") pälvis 2013. aastal Eesti Hõimurahvaste Programmi kirjanduspreemia luule kategoorias.

Arzami Otšei on loonud tehiskeele budinos (nn "soome-ugri esperanto"), milleks ta kasutas soome, eesti, ungari, udmurdi, komi, mari, ersa, mansi, neenetsi ja saami keele sõnu ning paljuski ühiseid foneetilisi, morfoloogilisi ja süntaktilisi süsteeme. Keel põhineb ladina tähestikul, mis teeb mugavaks suhtlemise internetikeskkonnas ning selle võib ära õppida umbes kuu ajaga.
Arzami Otšei budinosekeelsele luulele on kirjutanud helilooja Mart Siimer orkestriteose "Ojman livtib" ("Mu hing lendab"), mille esiettekanne oli 2009 Tartu Jaani kirikus Eesti Noorte Heliloojate Festivalil.
Evi (eesnimi)

Evi on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Evi 1931 naisel. Evi on Eestis populaarsuselt 89. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Evi vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 68,7 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,76. Evi on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71).
26. strategeem

Näiteid

Sui dünastia (5 saj.) väejuht Yang Su oli tuntud sõdurite karmilt kohtlemise poolest. Lahingute eelõhtutel korraldas ta äkki oma alluvate vigade uurimisi ning käskis iga kord hukata kümmekond inimest. Seistes hukkamiskohas valataval verisel maapinnal, rääkis ja naeris ta sundimatult. Iga lahingu alguse eel saatis ta sada või paarsada sõdurit ette ülesandega hävitada vaenlase eelrühmad. Kui seda teoks ei tehtud lasi ta hukata kõik rünnakus osalenud. Seejärel saatis Yang Su suurema rühma. Kui seegi ei saavutanud edu, siis lasi ta ka need viimase kui meheni tappa. Pärast seda läks oma väejuhi metsikutest kommetest hirmutatud armee vapralt lahingusse ja võitis. Yang Su ei kaotanud oma elus ühtegi lahingut. (Ent tõsi on seegi, et pärast ta surma tapeti kõik ta pojad.) 
Ametnik Gan Mao oli määratud Qini armee väejuhiks ja saadetud ära võtma Yiyangi linna. Kui sõjavägi lähenes Yiyangile, käskis Gan Mao kolm korda rünnakusignaaliks lüüa lahingutrumme, kuid sõdurid ei liikunud paigastki. Üks lähikondlane ütles Gan Maole: "Kui te ei pane sõdureid sõna kuulama, siis olete suures hädas." 
"Mind määrati väejuhiks, sest ta lubasin valitsejale Yiyangi ära võtta," vastas Gan Mao. "Kui ma homme linna ära ei võta, siis saab see mu hauaks." Siis jagas Gan Mao kõik oma säästud sõdurite vahel. Järgmisel hommikul, kui lahingutrummid taas kõlasid, läksid Gan Mao sõdurid otsustavalt rünnakule ja võtsid Yiyangi linna ära. 
Sunzi ütles, et isegi naistest ja lastest võib väe teha. Kuningas lasi tal seda oma 180 liignaise peal tõestada. Sunzi pani kuninga kaks lemmiknaist kapteniteks ja selgitas neile, et kui ta trummi lüüakse nii, siis tuleb neil pöörduda paremale ja kui naa, siis vasakule. Ta lasi trummi lüüa, et nad pöörduks paremale aga naised vaid itsitasid. Selgitas neile veel paar korda aga nad itsitasid taas ja taas trummi löömise peale. Sunzi ütles et see on kaptenite viga ja lasi neil pead maha võtta. Siis pani kapteneiks kaks järgmist tüdrukut. Kui nüüd trummi löödi tegid tüdrukud mis vaja. (Ainus Sunzi kohta teada olev lugu Sima Qiani "Shijist".) 
Näiteks on toodud ka USA Jaapanile tuumapommide viskamist augustis 1945. Seejuures pole täpsustatud kas seoses Jaapani või külmas sõjaga. Tõsi küll Jaapan oli enne seda püüdnud kaks korda algatada alistumistingimustega seotud läbirääkimisi. USA nõudis tingimusteta kapituleerumist.  
Keisririigi aegses Hiinas polnud kombeks keisreid otse kritiseerida. Kuna keisrit loeti vastutavaks riigis toimuva eest, siis ilmusid keisri kriitikana kroonikatesse 
kummalised märkused, millega algab ka romaan "Kolmevalitsus". Kuked olevat mingis provintsis munele hakanud. Kuskil olla tagurpidi lendavaid parte nähtud.
Ulmekirjandus

Ulmekirjandus ehk teaduslik-fantastiline kirjandus on ilukirjandus, mis kasutab fantastilist ainestikku. Ulmekirjandust piiritletakse ja liigitatakse samal alusel nagu ulmet üldse. Et ulme on levinud eeskätt kirjanduses ja filmikunstis ning filmikunst on suhteliselt noor, siis ulme tekkelugu tähendabki ulmekirjanduse tekkelugu.
Tavaliselt jagatatakse ulmekirjandus kolme suurde rühma: teadusulmeks (science fiction), imeulmeks (fantasy) ja õudusulmeks (horror).
Perigee

Perigee (kr peri 'ümber, lähedal' + gē 'Maa') on ümber Maa tiirleva keha orbiidi punkt, mis asub Maa massikeskmele kõige lähemal.
Perigee vastand on apogee.
Termini "perigee" võttis kasutusele Ptolemaios.
Loite tänav

Loite tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Amandus Adamsoni tänavalt ja lõpeb Wismari tänaval. Loite tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline, suhteliselt kitsas ja ligi 90 meetri pikkune.
Alates 1884. aastast oli selle tänava nimi Lessingi tänav (saksa keeles Lessingstrasse, vene keeles Лессингская улица). Tänava nimi tulenes sealse kõrtsmikust majaomaniku Ignatz Stephan Schlesingeri perekonnanimest. 25. mail 1939 sai tänava nimeks Leegi tänav. Praegust nime kannab Loite tänav alates 22. aprillist 1960.
PKr

pKr (varem p. Kr.) ehk m.a.j (varem m. a. j.) ehk AD või A. D. ehk anno ehk anno Domini on tähis, mida kasutatakse kristliku ajaarvamise aastaarvude juures selleks, et märkida nende kuulumist selle ajaarvamise alla ning aastaga 1 alanud ajastusse ehk aega pärast selle ajaarvamise alguspunkti.
Lühendit "pKr" loetakse "pärast Kristust" või "pärast Kristuse sündi", lühendit "m.a.j." loetakse "meie ajaarvamise järgi" ning lühendeid "AD" ja "A. D." loetakse "anno Domini" (ladina keeles 'issanda aastal'). "anno" tähendab ladina keeles 'aastal'.
"pKr" ja "m.a.j." paigutatakse aastaarvu järele, "AD", "A. D." ja "anno" aastaarvu ette, nagu ka sõna "aastal".
Lühend "m.a.j." on kasutusel peamiselt juhul, kui tahetakse vältida ajaarvamise seostamist kristlusega või Kristuse sündimisega. See kehtib muu hulgas nõukogudeaegse kirjanduse kohta, mis vältis seostamist kristlusega, ning usuteadusliku kirjanduse kohta, mis väldib võimalikku segiajamist Jeesuse tegeliku sünniajaga, eriti kui on juttu Jeesuse sünniajale lähedasest ajast.
Aastale 1 pKr eelneb aasta 1 eKr ("enne Kristust"), sellele omakorda aasta 2 eKr ja nii tagasi. 0. aastat ei ole.
Selleks et teada saada, mitu aastat on möödunud mõnest aastast enne Kristust kuni mõne aastani pärast Kristust, tuleb liita aastaarvud ning lahutada üks aasta (see kehtib, kui kuupäev on sama).
Ajaarvamist "A.D." hakati kasutama aastast 525, ent laiemalt kasutusele võeti see alles pärast aastat 800.
John Shimkus

John Shimkus (sündinud 21. veebruaril 1958) on Leedu päritolu Ameerika Ühendriikide poliitik (vabariiklane).
Ta on Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige.
22. septembril 2004 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikmena ja ühtlasi Eesti NATOga liitumise toetajana.
Merikajakas

Välimus

Täiskasvanud merikajaka sulestik on põhiliselt valge, vaid tiivad on mustjaspruunid. Veelgi tumedamate tiibadega on veidi väiksem tõmmukajakas. Nokk on punase laiguga, kollane ning massiivsem kui teistel kajakaliikidel.
Noorlindude sulestik on pruuni värvi, valgete laikudega. Täiskasvanuks saamine võtab kuni 4 aastat.
Merikajaka tiibade siruulatus on 1,2–1,3 meetrit.

Pesa

Merikajaka laias, kuid madalas pesas on harilikult 2–3 rohekashallika taustaga pruunide täpikestega suurt muna.
Merikajakas pesitseb üksikute paaride või väikesearvuliste kolooniatena.
Merikajaka pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000 - 3000 paarile, talvist arvukust 1000 - 2000 isendile.