G4S Eesti

AS ESS

15. märts 1991 rajati Julgestusteenistuse AS ESS ja alustati mehitatud valve teenuse pakkumist. 1992 tuli kliendiks Hansapank (tänane Swedbank) ja tellis valveteenust oma kontoritele.
1993. aastal jõuti esimese tütarettevõtte, AS ESS Ida-Virumaa asutamiseni. 1994 loodi ka AS-id ESS Pärnu, ESS Lõuna ja ESS Lääne-Virumaa ning 1995 ESS Narva. Samuti alustati 1994 tehnilise valve teenuse, saateteenuse ja rahaveoteenus pakkumist ning asutati esimene turvakool Eestis, ESS Koolituskeskus.
Kontsern ESS Grupp moodustati 1996. aastal. Moodustati turvaseadmete maaletoomise ja müügiga tegelev AS Alarmtec. Samal ajal läks ESS ka välisturule, kui Lätis asutati AS LSS. Aasta hiljem laieneti Leetu, asutades ettevõtte UAB ESS Saugos Tarnyba, mis praegu kannab nime UAB G4S Security.
AS ESS Tallinn sai 1997. aastal BVQI-lt ISO 9002 kvaliteedisertifikaadi.
Toimus ESS aktsiate avalik emissioon, kui aktsiaselts noteeriti Tallinna börsi lisanimekirjas.
Asutati AS Sularahakeskus ning reorganiseeriti ESS Koolituskeskus, mille baasil loodi Akropol A-ga ühisfirma Balti Äriturvakool. 1998. aastal jätkati tegevuse laiendamist, kui asutati ESS Kinnisvarahoolduse AS. Ühtlasi alustas ESS rannavalveteenuste pakkumist. 
25. juunil 1998 omandas ESS RAS Valvekoondise erastanud EVK Grup enamusaktsiad, saavutades sellega liidripositsiooni turvateenuste turul. Peagi ostis rahvusvaheline majanduskontsern Falck Group 65% ESSi aktsiatest, mille järel võõrandas ESS oma osalused mitteturvaettevõtetes ja lahkus börsilt.
Samas jätkas ettevõte laienemist ning 1999. aastal omandas ESSi Leedu tütarettevõtte UAB Falck Security turvafirma UAB Gelvora, saades seeläbi Leedu suurimaks eraturvaettevõtteks. Ühtlasi osteti ka Klaipėda suurima turvafirma JAP. Aasta hiljem ühinesid ESSi tütarettevõte LSS ja turvafirma Apsargs, mille järel tekkis Läti suurim eraturvafirma Falck Apsargs. Samas reorganiseeriti ESS Grupp kontserniks Falck Baltics ning Eestis tegutsevad ettevõtted omaette kontserniks ESS Eesti.
2001. aastal alustas ESS Eesti valveteenuste osutamist Hiiumaal ning AS Falck Pääste alustas kiirabiteenuse pakkumist. Ühtlasi hakati pakkuma tasulise parkimise korraldamist.
UAB Falck Security alustas 2001. aastal sularahavedu ja -töötlemist Leedus ning Group 4 Falck Latvija 2002. aastal sama teenuse pakkumist Lätis.

Falck Eesti

2002. aastal jõudis lõpule ESS Eesti ja Akropol A juriidiline ühendamine. Muutus ettevõtte ärinimi ja ESS Eestist sai AS Falck Eesti. Ühtlasi algas üleminek kaubamärgile Falck, mis oli juba Lätis ja Leedus läbi viidud. Suurimaks ürituseks oli Eestis peetud Eurovisiooni lauluvõistluse turvalisuse tagamine.
2003. aastal alustasid Eesti Politsei ja Falck kõikjal riigis lepingulist koostööd ning Falck Eesti alustas piletikontrolli ühistranspordis. Samal aastal said kõik Falcki patrullid autodesse GPS-terminalid ja patrullautodes alustati pihuarvutite süsteemi juurutamist.
2004 toimusid muutused ettevõtte omanike ringis. 2000. aastal liitumise tulemusena moodustunud Group 4 Falck, mille käes oli Falck Baltics enamusosalus, ühines 2004. aastal Suurbritannia ettevõttega Securicor, mille tulemusel tekkis maailma suurim turvateenuseid pakkuv ettevõte Group 4 Securicor (tänapäeval G4S).
2005 tõi Falck turule juhtmevaba koduvalve ja avas e-teeninduse ning lõi värbamisprotsessi tõhustamiseks Falcki Värbamiskeskuse. 2006 avati Jõhvis ja Tartus uued rahatöötluskeskused ning alustati töötajatele renditava uue ühiselamu ehitust. Siseneti turule uue teenusega FalckSTAFF. Falck Eesti sai konkurentsivõimelisema äriteenindusettevõtte auhinna.

G4S Eesti

2007. aastal muutus ettevõtte ärinimi, kui Falck Eestist sai AS G4S Eesti ning algas üleminek kaubamärgile G4S. Aasta hiljem müüsid investeerimisfirma U.S. Invest jt väikeaktsionärid osaluse selleks ajaks Baltikumi suurimaks turva- ja teeninduskontserniks kasvanud G4S Balticsis ja selle kaudu ka G4S Eestis. Ettevõtte suuromanikust G4S-ist sai ettevõtte ainuomanik.
2009 ühendati seni regionaalsel põhimõttel tegutsenud ettevõtted (AS G4S Lääne-Eesti, AS G4S Lõuna-Eesti, AS G4S Ida-Eesti) ja AS Sularahakeskus AS-iga G4S Eesti.
2010. aastal vedasid eurole ülemineku projekti raames G4S-i rahaveoautod üle Eesti laiali 9,1 miljonit eurokupüüri ja 70,5 miljonit euromünti.
Ettevõte pälvis 2010. aastal mitu auhinda: konkurentsivõimelisim äriteenindusettevõte, Tallinna laste- ja noortesõbralikuim ettevõte ning Tartu kõige vastutustundlikum ettevõte. UNICEF Eesti rahvuskomitee tunnustas G4S Noorteklubi Sinilinnu aastapreemiaga. Konkurentsivõimelisima äriteenindusettevõtte auhind saadi ka 2011. aastal. Vastutustundliku Ettevõtluse Foorum andis G4S-ile jätkusuutliku ettevõtluse kvaliteedimärgise nii 2011., 2012., 2013. kui ka 2014. aastal.
Kui Eestis avati 2013. aastal elektriautode kiirlaadimisvõrk, siis selle klienditeeninduse eest hakkas vastutama G4S.
Maakonnapõhise sotsiaalkampaania "Hoolin oma kodukandist!" eest nimetas Eesti Terviseedenduse Ühing 2013. aastal G4S-i aasta tervisesõbraks.
2014. aastal lisandus G4S Koduvalve teenustele turvagarantii. 
2015 võttis G4S Eesti turul esimesena kasutusele e-patrulli süsteemi.
2015 G4S-i projekteeritud Transiidikeskuse AS integreeritud valvelahendus sai aasta turvalahenduse auhinna 2015. 
2015 võitis G4S-i projekt "Mina olen G4S" suhtekorralduseauhinna sisekommunikatsiooni preemia ja samal aastal hakkas G4S korraldama kampaaniat "Märka turvateenindajat!".
2016 ja 2017 sai G4S aastal vastutustundliku ettevõtluse kvaliteedimärgise hõbetase.
2016 tunnustati G4Si kui aasta kultuurisõpra.
2016–2017 oli G4S Euroopa Äriauhindade Konkursi üks finaliste kliendifookuse kategoorias.