google/wiki40b huggingface dataset:
Tubism

Tubism on kunstiajaloo termin, millega tuli välja kunstikriitik Louis Vauxcelles 1911. aastal, et kirjeldada prantsuse kunstniku Fernand Léger' stiili. Kuigi termin oli pilkava alatooniga, sai see  inspiratsiooni Léger' isikupärasest versioonist kubismi kunstivoolu tõlgendamisel: Léger rõhutas kindla geometriseeringuga toru- ja silindrikujulisi vorme. Stiil kujunes välja Léger' dekoratiivsetes maalingutes aastatel 1909–1919, näitena "Aktid metsas" (1909–1910) ja "Kaardimängijad" (1917). Oma loominguga püüdis ta üldistatult väljendada inimese ja masina ühtekuuluvust.
Waitiki Landing

Waitiki Landing on väike asula Uus-Meremaa Põhjasaarel Northlandi piirkonnas Kaug-Põhjaringkonnas Ngāti Kuris Parengarenga Harbouri sopi Snipe Bay ühest harust lõunas väikese jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 34°31′ S, 172°50′ E.
Waitiki Landingis on Uus-Meremaa kõige põhjapoolsem tankla. See hävis tules 8. oktoobril 2011, kuid taasavati 22. detsembril 2011.
Lähim suurem asula on Te Kao umbes 20 km lõunas, lähim linn on Kaitaia.
Waitiki Landing on  State Highway 1 ääres. Põhja pool on järgmine teeäärne asula Te Paki, lõuna pool Karatia. Kõrvaltee viib Kapowairuasse ja Te Hapuasse.
Faktor 4

Faktor 4 (inglise factor 4) on ökotõhususe mõõtmise vahend, mis juhib tähelepanu Maa loodusvarade piiratusele. 
Faktor 4 kontseptsiooni esitasid 1995. aastal Ernst Ulrich von Weizsäcker, Amory ja Hunter Lovins Wuppertali Instituudist raamatus "Faktor neli – kahekordistame heaolu, poolitame ressursikasutuse".
Faktor 4 autorite järgi on materjali- ja energiakasutust globaalselt poole võrra vähendades võimalik heaolu kaks korda suurendada. Selle põhimõtte rakendus sõltub riikide tarbimise ja elukvaliteedi tasemest. Arengumaades on eesmärk loodusvarade kasutuse taseme säilitamine, tõstes heaolu neljakordseks. Arenenud maades on taotlus heaolu säilitada, vähendades loodusvarade kasutust neli korda.
Drongolased

Levik

Drongolased on levinud Aafrikas Saharast lõunas, Lõuna-Aasias, Filipiinidel ja neist lõuna pool olevatel saartel kuni Saalomoni saarte ja Austraaliani. Venemaale on kaks liiki jõudnud eksikülalisena Habarovski krai ja Primorje krai lõunaossa.
Drongolasi on umbes 20 liiki. Tavaliselt eristatakse sugukonnas kaks perekonda: mägidrongo ja drongo. Mägidrongosid on 1 liik, kes elab Uus-Guinea mägedes, kõik ülejäänud liigid kuuluvad drongode perekonda. Kõigil drongodel on 10 tüürsulge, aga mägidrongol 12.
Drongolaste sugukond tekkis kõige tõenäolisemalt Lõuna-Aasias, India ja Indohiina piirkonnas. Sealt levis ta Aafrikasse 15 miljonit aastat tagasi. Teisele poole Wallace'i joont Australaasiasse levis ta suhteliselt hiljuti, 6 miljonit aastat tagasi.

Välimus

Drongolased on rästasuurused või natuke suuremad. Nende sulestik on üldiselt must või tumehall ja erineval määral metalliläikeline. Mõne liigi alapool on valge. Paljudel liikidel on peas tutt. Isas- ja emaslinnud on sulestikult sarnased.
Nokk on tugev ja meenutab varese oma, konksuga ülanokal ja väljalõikega alanokal. Nokatüvikul on tavaliselt harjassuled, mis on suunatud ettepoole, aga mõnikord katavad ka sõõrmeid. Jalad on lühikesed.
Saba on suhteliselt pikk ja enamasti väljalõikega. Selle äärmised tüürsuled on tihti poole pikemad kui keskmised. Eriti kaunid sabasuled on Lõuna-Aasias elavatel paradiisidrongol ja lippsaba-drongol ning Uus-Iirimaal elaval käärsaba-drongol.

Eluviisid

Drongolased asustavad metsamaastikku. Nad elavad mitmesugustel kõrgustel, alates merepinna tasemest ja lõpetades 3 km kõrgusel olevate mägimetsadega.
Drongolased pesitsevad kõrgel puu otsas, kuhu ehitavad oksaharude vahele rippuva kausja pesa. Pesa on kerge ja üsna habras, üldiselt on see põimitud taimekiududest. Väljastpoolt võib pesa olla "kaunistatud" ämblikuniidi ja samblaga. Täiskurnas on 3–5 muna.
Drongolased on oma väiksuse kohta agressiivsed ja kartmatud linnud, kes oma pesa või poegi kaitstes võivad rünnata endast palju suuremaid loomi.
Nad toituvad putukatest, mida napsavad õhust ja maast. Põhilise toiduse moodustavad termiidid, kiilid, tirdid, rohutirtsud ja ämblikud. Mõnikord saab näha, kuidas 20–30 linnust koosnev drongode parv jälitab termiidisülemit.
Paradiisidrongod oskavad matkida teiste lindude ja loomade hääli.
Nimi "drongo" pärineb Madagaskarilt.
Kindralleitnant (Ukraina)

Kindralleitnant (ukraina keeles генерал-лейтенант) on sõjaväeline auaste Ukraina Relvajõududes, mis on madalam kui kindralpolkovnik.
Imukvere mõis

Imukvere mõis (saksa keeles Immofer) oli rüütlimõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.
Mõisast on teateid alates 1582.
Imukvere mõisavallas on pandud järgmised perekonnanimed: Arstrebane, Arts, Aruksaar, Elevant, Ilves, Jürgenjaak, Jürgensits, Karu, Klaus, Kotkas, Kukk, Laurson, Lind, Luuk, Orjavits, Prull, Root, Rott, Tõruke, Unt, Vaht, Vau, Vennink ja Villemi. Neist Arstrebane (Arstrebbane), Arts, Aruksaar (Arroksar), Jürgenjaak (Juergenjack), Jürgensits (Juergensitz), Orjavits (Orjawitz), Prull (Brull), Tõruke (Toerrocke) ja Vennink (Wennink) on omased ainult Imukverele ja neid pole pandud üheski teises Eesti mõisas.
Rose Gilman

Leedi Rose Gilman (Rose Victoria Brigitte Windsor) (s. 1. märtsil 1980) on Gloucesteri krahvi ja krahvinna teine tütar ja noorim laps.
Ta sündis 1. märtsil 1980 Londonis Paddingtoni haiglas. Ta on lõpetanud St. George'i kooli Windsoris.
Ta abiellus 19. juulil 2008 George Gilmaniga. Neil sündis 2010. aastal tütar Lyla Gilman.
Leedi Rose on 2015. aasta seisuga troonipärilusjärjestuses 31. kohal.
Jim Holt

Jim Holt (sündinud 30. oktoobril 1954) on ameerika filosoof, esseist ja teaduskirjanik.
Ta sai Virginia Ülikoolist bakalaureuse- ja magistrikraadi matemaatikas ja töötas hiljem  Columbia Ülikoolis New Yorgis filosoofiaosakonnas õppejõuna. 
Ta on teinud kaastööd väljaannetele The New York Times, The New York Times Magazine, The New York Review of Books, The New Yorker ja The American Scholar.Ta kirjutab erinevatel teemadel, sealhulgas stringiteooriast, ajast, lõpmatusest, arvudest, loogikast, huumorist ning tõelaadsusest ja jamast. Holt on seotud New Yorgi Humanitaarinstituudiga, mille fellow ta on.

Tunnustus

Holti raamat "Why Does the World Exist?" ('Miks eksisteerib meie maailm?') kuulus 2012. aastal New York Timesi bestsellerite nimekirja ja sai National Book Critics Circle Awardi nominatsiooni kategoorias "Mitteilukirjandus".  See raamat tõlgiti 18 keelde.
Akademik Lomonossov

Probleemid

Ujuva tuumajaama tankimine Peterburis on tekitanud tugevat vastuseisu ohu tõttu linnale. Ohtlik on ka jaama liikumine Läänemerel ja Põhjamerel, mille pärast on tundnud muret Soome ja Norra. 4. juulil 2017 oli aga jaamas põleng.
Hirmuse mõis

Hirmuse mõis (saksa keeles Hirmus) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 1699 Püssi mõisast eraldatud alast.
Germanomaania

Germanomaania (ka saksameelsus) on saksa kultuuri ja saksapärasuse ülistamine.
Bernard Kangro kirjanduspreemia

Bernard Kangro kirjanduspreemia on auhind, mida annab Võru maavalitsus Võrumaalt pärit või Võrumaaga seotud autorile.
Esimene auhind anti 1990. aastal Bernard Kangrole. Alates 1991. aastast kannab auhind tema nime.
Auhind määratakse Bernard Kangro sünniaastapäeval 18. septembril viimase aasta jooksul ilmunud teose eest.
Iooniselektiivne elektrood

Iooniselektiivne elektrood ehk indikaatorelektrood on ioonide kontsentratsiooni määramiseks kasutatav elektrood.
On olemas mitmesuguseid eri tüüpi iooniselektiivseid elektroode, millega saab määrata mitmesuguseid iooniliike. Nt on olemas spetsiaalsed vee kareduse määramise ja heitvete analüüsimise iooniselektiivsed elektroodid.
Orajõe vald (Häädemeeste kihelkond)

Orajõe vald (saksa keeles Orrenhof) oli vald Pärnumaal Häädemeeste kihelkonnas. Valla pindala oli 93 km² ja elanikke oli 2528 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 359 talundit ja need kasutasid 5175 ha maad.
Vallas asus Orajõe raudteejaam ja Orajõe mõis.
Alidaad

Alidaad on astronoomiliste ja geodeetiliste nurgamõõteriistade (astrolaab, sekstant, teodoliit) detail, mis pöörleb ümber telje, mis läbib limbi keset. Alidaad on ühendatud gradueeritud skaalaga.
Meyer (aadlisuguvõsa)

Meyer oli baltisaksa aadlisuguvõsa.
1827 kanti kindralmajor Carl Georg von Meyer Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Kogudus (ansambel)

Kogudus oli aastatel 1971–1974 Tartu Riikliku Ülikooli klubi juures tegutsenud ja valdavalt eestikeelset omaloomingut esitanud ansambel.
Viis Koguduse liiget olid varem osalenud Pärnu ansamblites Nemo (Jüri Elken, Valdur Tamm, 
Toomas Taul, Rao Laidsaar), Syrius (Jüri Elken) ja Viking (Peeter Väljak, Rao Laidsaar). 
Valdur Tamm oli enne Kogudusega ühinemist olnud trummar ka ansamblis Fix.
Koguduse esmaesinemine toimus 6. novembril 1971, viimane 1974. aasta märtsis. Üliõpilaste seas populaarne, omandas Kogudus laiema tuntuse 11. juunil 1972 toimunud teisel Elva festivalil.

"1972"

14. veebruaril 2013 üllitas ansambel plaadi "1972" (CD, EP).
Jaanus Nõgisto

Jaanus Nõgisto (sündinud 21. jaanuaril 1956) on eesti kitarrist ja režissöör.
Lõpetas 1978. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi režissöörina ja suunati tööle Eesti Televisiooni muusikasaadete toimetusse režissööri assistendiks, 1982. aasta augustis sai temast ETV muusika- ja meelelahutussaadete režissöör. Töötanud ETV ja TV3 pearežissöörina ja OÜ Reklaamirebased loovjuhina. Aastast 2000 vabakutseline helilooja, muusik ja telespetsialist.

Isiklikku

Vabal ajal tegeleb ta purjetamisega. Tal on pojad Jan Erik, Joonatan, Robin ning tütar Roosi Natali.
Soome Rahvaarmee

Likvideerimine

Pärast Talvesõja lõppu ning vallutatud maa-aladest Karjala-Soome NSV moodustamist, saadeti soome rahvaarmee väeosad ÜK(b)P KK Poliitbüroo 1940. aasta 24. märtsi otsuse ja sellele järgnenud NSVL rahvakaitsekomissari käskkirjaga № 0015ga laiali ning väeosadest moodustati taas Punaarmee 71. laskurdiviis.
Maandi talu kalmistu

Maandi talu kalmistu (ka Maantee talu kalmistu) on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Sulustvere külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajati märtsis 1922, kui veebruaris oli surnud Maandi (Maantee) talu tollane omanik Mart Vatter. Tõenäoliselt oli kalmistu tegemise eeskujuna umbes veerandsada aastat varem rajatud Pärnassaare talu kalmistu. Kalmistu õnnistas sisse Tartu Peetri koguduse õpetaja Arnold Laur juulis 1922. 
Tollal viis Maandi talust üle Sulustvere oja kalmistule kivitee, mida ääristas vahtraallee. See hävines 1960–1970. aastatel teostatud maaparandusega. Teadaolevad maetud on pärit Vatterite perekonnast, kuid maetute üldarv ei ole teada.

Kirjeldus

Kalmistu on harvaesinevalt ringikujuline, seda ümbritseb põld ning sinna ei vii teed. Kalmistul on säilinud põllukividest ringmüüri varemed, kivipostidega värav, põlised lehtpuud, arvatavaid hauakohti tähistavad mõned betoonplaadid ning graniitplaat pealkirjaga "Mart Vatteri perekond".
Ene Soop

Ene Soop (sündinud 20. märtsil 1974) on eesti alpinist.
Ta on üks vähestest eesti naisalpinistidest, kes on tõusnud seitsmetuhandelise mäe tippu.
Ta on vandeadvokaat ja osaühingu Lenema juhatuse liige.

Sport ja mägironimine

Ta harrastab alpinismi ja orienteerumist.
2005 – Matkatehnika Eesti meistrivõistlused, võistkondlik II koht.
2005 – tipputõus Elbrus 5642 m, Venemaa kõrgeim mägi.
2006 – Matkatehnika Eesti meistrivõistlused, võistkondlik II koht.
2012 – tipputõus Mont Blanc 4810 m, Prantsusmaa, Euroopa kõrgeim mägi.
2013 – tipputõus Kazbek 5047 m, Gruusia.
2014. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiri Lenini mäetippu (7134 m), mille käigus viis eesti alpinisti tõusid 8. augustil tippu, teiste seas ka Ene Soop.
2015. aastal ronis ta Alpides. Pollux (4092 m) (South-West Ridge, PD+), 26. juulil tõusis ta koos Lauri Ehrenpreisi ja Lauri Sterniga Matterhorni (4477 m) tippu mööda Lioni marsruuti (AD+) ja viis päeva hiljem Alpide kõrguselt teisele tippu Itaalia kaguharjalt (AD) – Dufourile (4634 m), Šveitsi kõrgeim tipp.
2017 oktoober – tipputõus Damavand 5671 m, Iraani kõrgeim tipp (vulkaan).
Strukturalism

Levi-Straussi strukturaalne meetod

Raamatus "Totemism tänapäeval" kirjeldab Levi-Strauss strukturalismi meetodit:
1.    Koguda ja analüüsida üksikfaktid.
2.    Selgitada nende omavahelised seosed, sarnased grupeerida ja tuua välja sisemised suhted.
3.    Sünteesida faktid ühtseks tervikuks. Luua teineteisele vastav osade süsteem ning sellega loome ka uurimisobjekti.
Levi-Strauss kirjeldab kultuurinähtuste uurimise olulisi punkte:
1.    Kultuurinähtusi tuleb vaadata sünkroonis ajateljel.
2.    Kultuurinähtusi tuleb uurida nende sisemises ja välises ühtsuses.
3.    Kultuurinähtusi analüüsitakse kui mitmetasandilisi, kuid ühtse terviku osasid. Mitmetasandilisuse korral ilmneb semiootilise lähenemise vajadus. Nähtuste uurimine toimub kas üksiku nähtuse või laiema konteksti suhtes.
4.    Strukturaalse antropoloogia lõppeesmärk on modelleerida struktuur ehk arvatav algoritm (kood), mis määrab ära nähtuste arengu varjatud loogika ja nende eksistentsi. Aluseks olev algoritm peab andma ka juhised ühest arengu formatsioonist teise minekul. ("Strukturaalne antropoloogia" 1959)
LituanicaSAT-1

Kirjeldus

Satelliit vastab viimasele 1 ühiku suuruse kuupsatelliidi tehnilistele kirjeldustele. Satelliidil pole ühtegi mehaaniliselt aktiivset süsteemi peale antennide väljalaskmise süsteemi, mis lülitus sisse 30 minutit pärast starti. Nii asendi määramise kui termokontrolli süsteemid on valmistatud lihtsuse ja ohutuse pärast passiivselt. Satelliidi mass koos kõikide süsteemidega oli 1090 grammi.

Pardaarvuti

LituanicaSAT-1 sees on kaks pardaarvutit – juhuks kui ühe töö peaks seiskuma: põhipardaarvuti on ARM Cortex-M mikrokontroller ja varuarvuti on Atmeli ATMega2560 mikrokontroller. Tavaolekus kontrollib pardaarvuti energiaressursse, satelliidi asendit, teisi alamsüsteeme ja vastab Vilniuse Ülikoolis asuva maajaama käskudele. Tagavara pardaarvuti põhineb Arduinol. See hoolitseb põhilise pardaarvuti rikke korral olulisemate funktsioonide säilimise eest.

Last

Satelliidi kõige olulisem last on amatöörraadio FM-repiiter. Selle üleslink on 145,950 MHz ja allalink 435,180 MHz. FM-repiiter kasutab kutsungit LY5N. Allalingi sagedus võib olla kuni 5 kHz madalam temperatuurikõikumiste tõttu.

Toitesüsteem

Toitesüsteem koosneb GomSpace Nanopower P31u toiteplokist, mis kasutab liitiumioonakut ja päikeseelemente.

Sidesüsteem

Sidesüsteem koosneb AX.25 transiiverist ja sobilikest antennidest. Maajaamaga side loomiseks ja suhtlemiseks kasutatakse He-100 transiiverit.

Antennid

Satelliidil on 4 monopoolantenni: kolm UHF-sagedusala ja üks VHF-sagedusala jaoks. Kõik antennid on tehtud umbes 0,2 mm paksust ja 5 mm laiast terasest mõõdulindist.

Missiooni juhtimine

Satelliiti juhiti Vilniuse Ülikooli amatöörraadiojaamast LY1BWB . Kontrolltarkvara on kirjutatud programmeerimiskeeles Erlang ja omab Yawsil põhinevat veebiliidest. Lähtekood on osaliselt avatud ja saadaval vabaks kasutuseks. Suhtlus satelliidiga käib üle spetsiifilise protokolli, mis on ehitatud AX.25 peale ja saab vajadusel hakkama ka duplekssidega. Viimased juhttarkvara versioonid toetasid ka telemeetria laadimist binaarfailidest. See võimaldas raadioamatööridel üle kogu maailma satelliidi telemeetriat vastu võtta ja missiooni juhtimise keskusse saata.
Henk Quentemeijer

Isiklikku

Henk Quentemeijeri vennad Bennie, Frits, Rudie ja Willie olid samuti tuntud Hollandi poksijad. Neile püstitati Enschede linna (enamik vendi sündis seal) 1995. aastal ühine mälestussammas.
Nõrkvoolupaigaldis

Nõrkvoolupaigaldis on info- ja kommunikatsioonitehnoloogia elektripaigaldis, mida iseloomustab vooluahelate suhteliselt nõrk, üldjuhul milliamprites väljendatav tarbimisvool ja madal pinge, nn väikepinge [vahelduvpinge alla 50 V, alalaispinge alla 120 V). Nõrkvoolusüsteemide ülesanne on üldjuhul info edastamine ja ainult selleks vajaliku elektrivõimsuse kasutamine.
Pinge ja elektrivoolu väärtusi ega ka seadmete kasutusotstarvet ei saa siinjuures lugeda piisavateks  eristustunnusteks, mistõttu nõrkvoolupaigaldiste eristamine tugevvoolupaigaldistest ei ole alati ühene. Tänapäeval liigitatakse elektripaigaldisi ja -seadmeid peamiselt selle järgi, kas neid kasutatakse IKTs või energiatehnikas.
Kuivajõe vald (Kose kihelkond)

Kuivajõe vald oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1866–1891 kandis vald nime Kose-Uuemõisa vald (saksa keeles Neuenhof), siis nimetati see ümber Vladimiri vallaks (saksa keeles Wladimir-Gemeinde) ja 1917 Kuivajõe vallaks.
1. jaanuaril 1925 eraldati Kuivajõe vallast Tuhala vald, mis jagati 1. aprillil 1939 Kuivajõe valla ja Rae valla vahel.
1939. aasta haldusreformi järel moodustati selle valla baasil Kuivajõe vald, mis eksisteeris kuni aastani 1950.
007 ja igavene homne

Sisu

Osavalt salarelvadega terroriseeriv meediamogul Elliot Carver (Jonathan Pryce) tahab Suurbritannia ja Hiina väed III maailmasõjaga teineteisele kallale ässitada ja miljardilise auditooriumiga satelliit-telekanali käivitada. James Bond (Pierce Brosnan) osutub ainsaks ja otsustavalt vintskeks takistajaks, kes tungib Carveri korralikult õlitatud masinavärki. M (Judi Dench) palub Bondil kasutada oma kunagist suhet Carveri naisega (Teri Hatcher), et infiltreeruda Carveri rahvusvahelisse organisatsiooni. Carver aga aimab Bondi püüdlusi. Siiski pääseb Bond Hiina armee naisagendi Wai Lini (Michelle Yeoh) abil lähemale ja lähemale, kuid kas ta suudab takistada Carveri püüdlusi Pekingile pomm visata?

Sõidukid ja Q (Desmond Llewelyni) vidinad

BMW 750iL: Bond kasutas seda Saksamaal Hamburgis. Lisad: mobiiltelefoni teel kontrollitav turvasüsteem, sõrmejäljelugeriga kindalaegas, katuseluugi alt lastavad raketid, naelte pillamine (tagaosast), taastäidetavad rehvid, traadilõikamisseade BMW logo all ja telefoni teel juhitav.
Eesti 2008. aasta paraolümpiamängudel

Eestit esindas 2008. aasta paraolümpiamängudel 3 sportlast 2 spordialal.
Avatseremoonial kandis Eesti lippu Kristo Ringas.
Eesti edukaim sportlane oli ujuja Kardo Ploomipuu, kes sai 100 m seliliujumises klassis S10 pronksmedali.
Johannes Voldemar Veski

Pere

Tema tütar oli keeleteadlane Asta Veski.
Raimond Valgre

Raimond Valgre (aastani 1937 Raimond Tiisel; 7. oktoober 1913 Riisipere – 31. detsember 1949 Tallinn) oli eesti helilooja ja pillimees.

Elulugu

Raimondi isa oli kingsepp. Juba lapsepõlves huvitus Raimond muusikast: mängis klaverit, akordioni, trumme ja kitarri. 1931. aastal lõpetas ta Tallinna Riigi Ühistehnikagümnaasiumi ehitustehnikakursuse. Pärast kaitseväeteenistust Pioneerpataljonis algas tema kutselise muusiku tee restoraniansamblites. 
Valgre oli Eesti esimesi levimuusikaloojaid ja sai innustust just 1920. aastate algul Eestisse jõudnud džässmuusikast.
Nõukogude okupatsiooni ajal mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja võitles Teises maailmasõjas Eesti laskurkorpuses. 
Raimond Valgre on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Kujutamine kunstis

Valgre laulude põhjal on loodud muusikal "Muinaslugu muusikas" (libreto Ülo Raudmäe, Sulev Nõmmik ja Enn Vetemaa; esietendus Estonias 1967). Valgrest on tehtud muusikaline telefilm "Igavesti Teie" (käsikiri Lembit Lauri, režissöör ja operaator Mati Põldre; Eesti Telefilm 1976),  eluloofilm "Need vanad armastuskirjad", Juhan Saare dokumentaalnäidend "Valge tee kutse" (lavastatud Noorsooteatris 1985), näidend "Autori surm" (lavastaja Ivar Põllu; esietendus Tartu Uues Teatris 6. märtsil 2013) ning näidend “Laul, mis jääb” (autorid Merle Karusoo, Liis Aedmaa, Jan Rahman ja Piret Saul-Gorodilov; esietendus Eesti Draamateatris 13. juunil 2014).

Mälestuse jäädvustamine

1988. aastal avati Raplas Valgre kodumajal mälestustahvel. 
2003. aastal avati Pärnus Raimond Valgre mälestusmärk (skulptor Rait Pärg). 2003 - 2017 toimus Pärnus igasuvine muusikafestival "Kummardus Valgrele".   
2010. aastal avati Raplas Valgre tuba.
7. oktoobril 2013 tuli käibele Eesti Posti postmark (kujundaja Vladimir Taiger), mis on pühendatud Raimond Valgre 100. sünniaastapäevale. Kasutusel oli ka esimese päeva eritempel ja eriümbrik.
7. oktoobril 2014 avati Riisiperes Raimond Valgre mälestuspink. 
7. oktoobril 2018 avati Tallinnas Vene 7, Raimond Valgre mälestustahvel.

Looming

Esimese trükitud laulu ("Blond Aleksandra") avaldas Valgre 1933. aastal G. Dieseli varjunime all väljaandes "Modern lööklaulud".   
Kokku on ta loonud ligi sada laulu. Suure osa oma loomingust kirjutas ta looduse, tunnete ja ühiskonna teemadel. 
Valgre loomingut on kasutatud ka teiste eesti heliloojate töödes, samuti mitmes eesti filmis.
Kohtulingvistika

Seaduste keel

Seaduste keele uurimise alla kuulub suur hulk väga erinevaid tekste. Igast kirjalikust või suulisest tekstist võib saada kohtulingvistika objekt, kui seda kasutatakse seaduste või kohtuga seotud kontekstis.
Kalevipoja muuseum

Kalevipoja muuseum on Mustvee vallas Kääpa külas asuv muuseum, kus eksponeeritakse muu hulgas Kalevipojaga seotud materjale. Muuseumi haldab SA Kalevipoja Koda.
Muuseum asutati 2001. aastal ja avati 2002. aastal. Muuseum asub omaaegses Saare koolimajas.
Alexander Brückner

Alexander Brückner (5. august 1834 Peterburi – 16. november 1896 Jena) oli Venemaal elanud baltisaksa ajaloolane.

Elulugu

Keskkoolis käis Peterburis, 23-aastaselt siirdus Saksamaale ülikooli ajalugu õppima Johann Gustav Droyseni juurde, samuti sai mõjutusi Leopold von Rankelt. 1860. aastatel naasis Venemaale, kus sai tõsiseltvõetava ajaloolase maine uurimustega Venemaa euroopastumisest. Saksamaal olita mõnevõrra uurinud ka Euroopa keskaega.
1869. aastal vallandati Carl Schirren Tartu Ülikooli Venemaa ajaloo professori kohalt, vakantsele kohale kandideeris koos Kljutševskiga, valiti aga Brückner, kuna Kljutševskil polnud nõutavat kraadi. Selleks ajaks oli Brückner kahekordne doktor, kuna Saksamaal saavutatud kraadi Venemaal ei tunnustatud. Venemaal tehtud töö oli Katariina II ajast.
Töötas Tartu Ülikoolis aastatel 1872–1891, olles pikaajalisim Vene ajaloo professor selles asutuses. Ta õpetas Venemaa ajalugu, allikaõpetust ning keskaega.
Paistis silma huvitatusega Lääne-Euroopa ja Venemaa vahelistest seostest, uuris eriti romaani ja germaani rahvaste mõju Venemaale, sealhulgas ka baltisakslaste tegevust. Tema vaated ajaloole erinesid mõnevõrra Ranke omadest, sest ta pidas ajalooteooriat ehk kuidas ja millistelt positsioonidelt seda uuritakse sama oluliseks kui ajaloopraktikatki.
Ta suhtles tihedalt tollase Tartu Ülikooli üldajaloo professori Richard Hausmanniga, kes oli ta hea sõber. Koos Hausmanniga tegutses Brückner aktiivselt ka Õpetatud Eesti Seltsis ning uuris peamiselt teiste baltisaksa ajaloolaste tegevust.
1891. aastal suunati Brückner ootamatult ümber Kaasani Ülikooli, mis tema jaoks sisuliselt võrdus pagendamisega. Ilmselt oli see seotud venestuspoliitikaga. Seejärel siirdus Brückner elama Saksamaale, kus ta viis aastat hiljem ka suri.

Isiklikku

Brückneril oli 3 poega ja 3 tütart, vanematest pojast Eduardist sai tuntud klimatoloog ning keskmisest, Arthurist tunnustatud silmahaiguste arst.
Laukaa vald

Külad

Haapala, Harhala, Hoho, Laukaa kirikuküla (varem Pellosniemi), Kuhaniemi, Kuusa, Lankamaa, Laukkavirta, Leinola, Leppävesi, Lievestuore, Metsolahti, Saarilampi, Savio, Simuna, Tervatehdas, Valkola, Vehniä, Vihtasilta, Vihtavuori, Vuontee, Äijälä.
Tallinna Pääsküla Gümnaasium

Tallinna Pääsküla Gümnaasium on eestikeelne üldhariduskool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Vikerkaare 10/Põllu 109. Aastate jooksul on sõpruskoolideks kujunenud Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimeline Gümnaasium, väljastpoolt Eestit aga Riia 49. Keskkool ja Jelgava 4. Keskkool.
Hoone valmis 1985. aastal ja avamisel kandis Tallinna 61. Keskkooli nime. Aastal 1990 nimetati kool ümber Tallinna Pääsküla Keskkooliks ning alates 29. novembrist 1999 kannab õppeasutus Tallinna Pääsküla Gümnaasiumi nime. 
Pääsküla Gümnaasium korraldab majandusõppe raames alates 1997. aastast üritust "Majanduspäevad". Eurovisiooni lauluvõistluse eeskujul on kujunenud kooli suurürituseks "Koolivisioon". Traditsiooniliselt toimuvad igakuised klassidevahelised spordivõistlused, võimlemispidu ja ainepäevad.
Viljandi linnavolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Viljandi linnavolinikeks (RTL 1934, 18):

Linnavolikogu tegevus

27. aprillil 1938 nimetas linnavolikogu Viiratsi mõisa Viiratsi laste- ja vanadekoduks. Osa linnavolinikke avaldas arvamust, et ümbernimetamine ei ole soovitav, kuna sellega hävitatakse ajaloolise tähtsusega mõisa nimi.