google/wiki40b huggingface dataset:
Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus

Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus (varem Eesti Teaduste Akadeemia Teaduse ja Tehnika, Filosoofia ning Ajaloo Nõukogu Rahvusliku Ühenduse Eesti Osakond) on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti teadusajaloo ja teadusfilosoofia uurimisega ning ühendab nendest valdkondadest huvitatud teadlasi.

Ühingu ajalugu

TTEÜ asutati 1967. aastal; selle eel, 1964–67 tegutses teadusloolaste ühendus mitteametlikult, Tartu Ülikooli rektori Feodor Klementi sõnul "põranda all". Ühenduse algne nimetus oli NSV Liidu loodusteaduste ja tehnika-ajaloolaste rahvusliku ühenduse Eesti osakond, sellesse võis kuuluda vaid pärast töökoha teadusnõukogu heakskiidu saamist. 1990. aastal registreeriti ühendus MTÜ-na.
TTEÜ teadussekretär oli 2016. aasta lõpuni Tarmo Kiik, 2017. aasta algusest Kaija-Liisa Koovit. Ühenduse esimees on Peeter Müürsepp. Eelmine esimees oli 2011. aastani Jaak Aaviksoo. TTEÜ tegutseb Tartus nn Baeri majas ehk kunagises Karl Ernst von Baeri kodus nüüdsel Veski tänaval.

Teaduskonverents

Ajaloo vältel on TTEÜ korraldanud mitmeid konverentse, alates 1967. aastal toimunud konverentsidest Karl Ernst von Baeri 175. sünnipäeva ja Georg Friedrich Parroti 200. sünnijuubeli puhul. 2010. aasta 8.–9. oktoobril korraldas Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühendus Tallinna Tehnikaülikoolis 24. rahvusvahelise Balti teadusajaloo konverentsi. Koostöös Läti ja Leedu Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia ühendustega korraldab Eesti ühendus iga kahe aasta tagant rahvusvahelist konverentsi, mille toimumiskoht roteerub.  
2017. aasta 18.-20. mail toimus Tartus 28. rahvusvaheline teaduskonverents "Vene impeeriumi piiril: saksa ülikool Tartus ja selle esimene rektor Georg Friedrich Parrot ("On the Border of the Russian Empire: German University of Tartu and its first Rector Georg Friedrich Parrot"), millega tähistati Parroti 250. sünnipäeva. Konverents pälvis Muuseumiroti auhinna teadusürituste kategoorias.
Haapsalu lipp

Haapsalu lipp on Lääne maakonnas asuva Eesti linna Haapsalu lipp.
Haapsalu lipp pärineb 1930. aastatest.
Lipp on kinnitatud 27. septembril 1994.

Lipu kirjeldus

Haapsalu linna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli moodustab 1/3 ja lehvipoolne 2/3 lipu pikkusest. Mõlemad väljad on omakorda jagatud kolmeks võrdseks horisontaalseks laiuks, vardapoolsel väljal sini-valge-siniseks ja lehvipoolsel valge-sini-valgeks.
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 2:1 ning normaalmõõtmed 1650x825 mm.
Ir (organisatsioon)

Ir (lühend osseedikeelsest sõnast Irõston 'Osseetia'; ka Osseetia Rahvuslik Kultuuriselts Ir) on Eestis elavate Eesti osseetide kultuuriselts. Seltsi esimees on Leri Lalajev.
Selts loodi 11. märtsil 1998.
1990ndate lõpus kuulus seltsi umbes 10 liiget.
Raamatupidamisuudised

Raamatupidamisuudised on Eesti majandusajakiri, mis asutati 1995. aastal. Ajakiri ilmub eesti ja vene keeles 8 korda aastas 64 leheküljel. 
Raamatupidamisuudised avaldab artikleid raamatupidamisest, majandusanalüüsist, õigusaktidest ja maksudest.
Praegu annab ajakirja välja 2003. aastal asutatud Litau Büroo OÜ, millele kulub ka majandusportaal rup.ee. Peatoimetaja on Jelizaveta Litau.
Kaubamärgi Raamatupidamisuudised omanik on Litau Büroo OÜ.
Laidunina tuletorn

Laidunina tuletorn (ka Laidunina päevamärk, Kahtla majakas) on endine tuletorn ja päevamärk Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiul.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 22′ 46″ N, 23° 5′ 17″ E.
Punase tellistorni kõrgus jalamist on 24 meetrit ja merepinnast on 27 meetrit.
Torn ehitati 1907. aastal. Tuletornina kasutati seda 1924. aastani. Hiljem on torn kasutusel olnud päevamärgina. 2004. aastast pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel.
Ehitis on arhitektuurimälestis.
Märgi number VTA nimekirjas oli 983.
Marche

Vein

Marche veinipiirkonnad on Verdicchio Castelli di Jesi (DOC), Rosso Conero (DOC), Rosso Piceno (DOC) ja Vernaccia di Serrapetrona (DOCG).
Kuninglik Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia

Kuninglik Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia (rootsi keeles Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien ehk Kungliga Vitterhetsakademien) on üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest.
Kuninglik Kirjanduse, Ajaloo ja Muististe Akadeemia asutati aastal 1753 kuninganna Lovisa Ulrika poolt. Akadeemia eesmärgiks on edendada humanitaar- ja sotsiaalteadusi ning aidata kaasa kultuuripärandi säilitamisele. Tihedat koostööd tehakse Rootsi muinsuskaitseametiga.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.

Liikmeskond

Akadeemial on 2013. aasta juuli seisuga 185 liiget, sealhulgas 115 tegevliiget, 38 välisliiget, 21 rootsi korrespondentliiget ja 5 välismaist korrespondentliiget. Lisaks veel 6 auliiget.
Vinni vald (1990)

Asustus

Vallas oli 5 alevikku ja 37 küla.

Alevikud

Pajusti (elanike arv 1.1.2017 rahvastikuregistri seisuga 655), Roela (479), Tudu (300), Vinni (875), Viru-Jaagupi (371).

Külad

Alavere (31), Allika (29), Anguse (25), Aravuse (11), Aruküla (84), Aruvälja (22), Inju (96), Kadila (92), Kakumäe (69), Kannastiku (26), Karkuse (29), Kaukvere (1), Kehala (45), Koeravere (58), Kulina (42), Küti (104), Lepiku (40), Lähtse (31), Mõdriku (94), Mäetaguse (48), Nurmetu (31), Obja (49), Palasi (21), Piira (290), Puka (28), Rasivere (19), Ristiküla (48), Rünga (23), Saara (35), Soonuka (9), Suigu (7), Tammiku (28), Vana-Vinni (96), Veadla (68), Vetiku (141), Voore (57), Võhu (49).
Vinni valla asulad
Alevikud: Pajusti | Roela | Tudu | Vinni | Viru-Jaagupi
Külad: Alavere | Allika | Anguse | Aravuse | Aruküla | Aruvälja | Inju | Kadila | Kakumäe | Kannastiku | Karkuse | Kaukvere | Kehala | Koeravere | Kulina | Küti | Lepiku | Lähtse | Mõdriku | Mäetaguse | Nurmetu | Obja | Palasi | Piira | Puka | Rasivere | Ristiküla | Rünga | Saara | Soonuka | Suigu | Tammiku | Vana-Vinni | Veadla | Vetiku | Voore | Võhu
Ugala teatrihoone

Kirjeldus

Punastest tellistest fassaadiga modernistlik hoone sobitub harmooniliselt ümbritsevasse keskkonda Valuoja orgu tiigi kaldale.
Sisekujunduses annavad tooni vestibüülis asuvad ümmargused toolid ja suured laevalgustid, garderoobipiire, Olev Subbi seinamaal, pilvena paigutatud fuajee laevalgustuse lahendus, suure saali seinte ja lae kujundus.
Hoone mahud, fassaadikujundus ja avalike ruumide siselahendus on säilinud algsel kujul.

Asukoht

Teatrihoone asub Valuoja oru läänenõlval ojale paisutatud tiigi kaldal. Läänest piirab hoonet Viljandi vana kalmistu, põhjast Vana-Vaksali tänav ja lõunast Reinu tee.

Kaitsestaatus

Hoone on alates 2016. aastast registreeritud kultuurimälestisena kui silmapaistev hoone Eesti arhitektuuriajaloos, näide nõukogudeaegsest avalikust hoonest ja kõrge arhitektuurse väärtusega autentsena säilinud ehitis. See on Endla ja Vanemuise teatrihoonete kõrval üks kolmest nõukogude ajal ehitatud suurest teatrihoonest ja nendest ainus, mis on kaitse alla võetud. Hoone on Viljandi kontekstis silmapaistva mõjuga kohalikule ruumilisele identiteedile, märgiline objekt nii linnaruumis kui kultuuriloos.

Ajalugu

Hoone projekteerimiseks toimus aastatel 1968-1971 arhitektuurivõistlus, mille tulemusena said projekteerimisõiguse arhitektid Irina Raud ja Inga Orav. Tööprojekti koostamiseks kaasati Kalju Luts. Projekteerimistööd alustati 1972. ja projekt valmis 1976. aastal.
Teatri nurgakivi pandi 1975. aasta detsembris ja hoone valmis 1981. aastal.
1982. aastal anti hoone eest "Ugalale" NSV Liidu Arhitektide Liidu preemia.
2015. aastal läks hoone kapitaalremonti ja avati uuesti 2017. aasta märtsis. Aastal 2016 võeti hoone ehitismälestisena riikliku kaitse alla kui arhitektuurse, linnaehitusliku ja ajaloolise väärtusega hoone.
Fram

Arktika ekspeditsioon

Ekspeditsioon kestis 3 aastat. Nansen laskis laeval jäässe külmuda ja lootis, et see triivib üle põhjapooluse. Kuid selgus, et hoovuste kulg pole piisavalt hästi teada ja "Fram" triivib poolusest kaugelt mööda. Siiski jõudis ta laiusele 85°57'. Nansen ja Hjalmar Johansen püüdsid suuskadel poolusele jõuda, aga pidid laiusel 86°14' tagasi pöörduma ja Franz Josephi maal talvituma. Seal toitusid nad hüljeste ja jääkarude lihast ja rasvast. Lõpuks nad päästeti ja nad jõudsid Norrasse tagasi kõigest mõned päevad enne "Frami".

Kanada saarestik

1898 alustas Otto Sverdrup "Framil" ekspeditsiooni Kanada Arktika saarestiku uurimiseks. Selle tarbeks ehitati "Fram" pisut ümber ja tema kõrgust veepinnast suurendati. Ekspeditsioon lõppes 1902.

Lõunamerel

1910–1912 osales "Fram" ekspeditsioonil, mille käigus Roald Amundsen vallutas lõunapooluse.
"Fram" on seilanud kaugemale põhja (85°57' N) ja kaugemale lõunasse (78°41' S) kui ükski teine puulaev.

Muuseumlaev

Alates 1936. aastast on laev Oslos asuva Frami muuseumi osa.
Eesti Maarahva Liit

Eestimaa Kubermangu Ajutises Maanõukogus

EML ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.

Asutavas Kogus

Asutava Kogu valimistel 1919. aastal valiti EML nimekirjast Asutavasse Kogusse: Konstantin Päts, Jaan Teemant, Jaan Hünerson, August Jürmann, Jüri Uluots, Karl Ipsberg, Jaan Raamot, Kristjan Haho.
1919. aastal toimunud Asutava Kogu valimistel sai EML (8 kohta), kehvi valimistulemusi seostati selle liidri Konstantin Pätsi tõttu, kes oli ka Ajutise Valitsuse peaminister - Vabadussõja aegsete vabaduste kitsenduste ning majanduslike ebameeldivustega. Samuti oli Eesti Maarahva Liit ainsa legaalse parteina tegutsenud ka Saksa okupatsiooni ajal ning omas seega saksa okupatsioonivõimudega koostööd teinud kollaboratsionistide mainet.
EML tegevuses osalesid: Kristjan Arro, Konstantin Päts, Jaan Hünerson, Jaan Raamot, Jüri Uluots ja Otto Tief.
1920. aastal reorganiseeriti EML Põllumeeste Kogudeks.
Nõukogude Liit

Uute alade liitmine Teises maailmasõjas

23. augustil 1939 sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti salajases lisaprotokollis jagasid NSV Liit ja Saksamaa ära oma mõjupiirkonnad Euroopas. Selle tulemusel sundis NSV Liit Balti riikidele 1939. aasta sügisel peale baaside lepingud ning 1940. aasta suvel okupeeris nad, korraldas riigipöörded ja pani Eestis, Lätis ja Leedus võimule oma nukuvalitsused. Leedu NSV liitus NSV Liiduga "vabatahtlikult" (sisuliselt annekteeriti) 3. augustil 1940, Läti NSV 5. augustil 1940 ja Eesti NSV 6. augustil 1940. 
1939. aasta hilissügisel alanud Talvesõjas vallutas Nõukogude Liit Soomelt mitmeid alasid. 1. detsembril 1939 kuulutati välja marionetlik Soome Demokraatlik Vabariik, mis ühendati 12. märtsil 1940 NSV Liiduga. 31. märtsil 1940 muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks, mille koosseisu liideti ka Soomelt äravõetud alad Karjala kannasel ja Laadoga ääres.
Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti tulemusel nõudis NSV Liit (Saksamaa diplomaatilisel toel) 1940. aastal Bessaraabia piirkonda Rumeenialt Nõukogude Liidule, ähvardades nõudmiste mittetäitmisel Rumeeniat sõjalise invasiooniga. 28. juunil 1940 tungisid Punaarmee väed Bessaaraabiasse ja Põhja-Bukoviinasse ning okupeerisid ja annekteerisid alad. Bessaraabia põhiosas moodustati Moldaavia NSV, mille koosseisu liideti ka enne Ukraina NSV-sse Moldaavia ANSV-na kuulunud Transnistria. Bessaraabia äärmine põhjaosa ning lõunapoolne, mereäärne osa anti Ukraina NSV-le.
Teise maailmasõja käigus liideti NSV liiduga 11. septembril 1944 ka Tuva Rahvavabariik.

Majandus

NSV Liidu majanduslikuks aluseks oli sotsialistlik majandussüsteem, mis põhines "tootmisvahendite üldrahvalikul ehk riiklikul omandil". Riikliku (üldrahvaliku) omandi kõrval esines ka kooperatiivset ja kollektiivset põllumajanduslikku omandit. Majandustegevus põhines üldriiklikul planeerimisel.

Uus majanduspoliitika

Uus majanduspoliitika (NEP) võeti sõjakommunismi asemel kasutusele Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei 10. kongressil, 1921. aastal. NEP oli suunatud rahvamajanduse taastamisele ja järgnevale üleminekule sotsialismile. Maal seati sisse põllumajandusmaks (varasema põllumajandussaaduste sundriigistamise asemel), soodustati turu kujunemist ning erinevate omandivormide arengut. Riiki meelitati väliskapitali (kontsessioonid), viidi läbi rahareform (1922–1924), mille tulemusena Nõukogude valuuta muutus konverteeritavaks.
1920. aastate keskpaigast alates on jälgitavad püüded NEP-i lõpetada: likvideeriti tööstussündikaadid, mis viis erakapitali väljatõrjumisele; majanduse juhtimiseks loodi tugevalt tsentraliseeritud rahvakomissariaatide süsteem.
NEP-i sisuliseks lõpuks 1920.–30. aastate vahetusel sai kollektiviseerimine.

Sõjatööstus ja kulutused relvastusele

1980. aastate keskel, Gorbatšovi valitsemisaja algusaastatel kulutas Nõukogude Liitu juhtinud NLKP sõjatööstusele ligikaudu ~40% ühiskondlikust kogutoodangust.
Sõjavägi

Sõjavägi (kaitsevägi, sõjajõud, relvajõud, harvem armee) on enamasti riiklikult  korraldatud relvastatud organisatsioon, mille põhieesmärgiks on olla sõjaliseks toeks riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikale ning sealhulgas kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust võimalike rünnete vastu.

Üldist

Sõjavägede doktriinid, struktuurid ja vahendid on sageli riigiti erinevad, tulenedes riigi sõjalistest traditsioonidest, ressurssidest, poliitikast, liitlassuhetest, ühiskonna või kultuuri iseärasustest jms. 
Sõjaväe tagatav riigi kaitse võib realiseeruda nii aktiivse sõjategevuse kui ka sõja ärahoidmisega heidutamise teel.
Aenga laht

Taimestik

Aenga lahe kaldaveetaimestikus kasvab valdavalt harilik pilliroog koos meri-mugulkõrkja ja hariliku kukesabaga. Üksikute kogumikena on levinud ka liht-randpung (II kategooria kaitsealune taimeliik) ja rannikas.
Vees levinud taimestiku hulgas on ülekaalus mändvetikad (Chara spp.) koos kamm-penikeele ja vahelmise näkirohuga (II kaitsekategooria) kattes praktiliselt
kogu järve põhja. Vahelmine näkirohi esineb hajusalt kogu järves, kuid üldjuhul siiski kaldaveetaimede vööndi servas, kus muu veesisene taimestik puudub.

Kalad

Aenga lahes on (2010. aasta seisuga) levinud hõbekoger, koger, ogalik, roosärg ja viidikas. Neist arvukaim on ogalik.

Kaitsestaatus

Aenga laht kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu. Samuti kuulub järv Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala ja Siiksaare-Oessaare loodusala koosseisus.
Boriss Rõtov

Boriss Rõtov (20. august 1937 Moskva – 10. september 1987 Tallinn) oli Eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 1954 Moskva 343. Keskkooli. Aastast 1964 elas ta Tallinnas.
Ta on mänginud Nõukogude Liidu meistrivõistluste poolfinaalis. Aastal 1969 võitis ta Balti turniiri. Aastal 1973 saavutas ta rahvusvahelisel maleturniiril Tallinn 73 10. koha (ja rahvusvahelise meistri palli), aastal 1975 turniiril Tallinn 75 12. koha ja aastal 1979 turniiril Tallinn 79 15. koha. Eesti meistrivõistlustel males sai ta aastal 1978 kulla, aastal 1975 hõbeda ja aastatel 1974 ja 1976 pronksi. Läti meistrivõistlustel males tuli ta aastal 1971 3. kohale. Aastatel 1970–1986 kuulus ta Eesti koondisse. Aastal 1973 tuli ta Eesti meistriks välkmales.
Ta töötas Laevastiku Tallinna Spordiklubis ja aastatel 1985–1987 Paul Kerese Malemajas maletreenerina.

Isiklikku

Ta oli aastast 1963 abielus Merike Rõtovaga; nende poeg on Igor Rõtov, tütar Regina Narva.
Gennadi Olenev

Gennadi Olenev (16. august 1955, Tartu – 7. august 2003, Tartu) oli Eesti matemaatik.

Elulugu

Gennadi Olenev oli Sofia Oleneva poeg.
Lõpetas aastal 1972 Tartu 4. Keskkooli, samal aastal asus õppima Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonnas, kuid lõpetas aastal 1978 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna ja 1983 aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1985, TÜ), väitekiri "Динамический изгиб жесткопластических круглых и кольцевых пластинов и цилиндрических оболочек и оптимальное расположение дополнительнх опор к ним". Oli 1983–92 TÜ rakendusmatemaatika labori teadur ja vanemteadur, 1993–95 rakendusmatemaatika instituudi vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: elastsete ja plastsete konstruktsioonide arvutamine ja optimeerimine, mehaanikaülesannete matemaatiline modelleerimine. Juhendas 1981–91 Õpilaste Teadusliku Ühingu matemaatika-küberneetika sektsiooni; 1992–93 üks Eesti võistkonna ettevalmistajatest rahvusvaheliseks matemaatikaolümpiaadiks. Üle 30 teadustrükise.
Rootsi Julgeolekuteenistus

Rootsi Julgeolekuteenistus (rootsi keeles Säkerhetspolisen, lühendatult Säpo; kuni 1989. aastani Rikspolisstyrelsens säkerhetsavdelning, RPS/SÄK) on Rootsi justiitsministeeriumile alluv julgeolekuteenistus, mis tegeleb vastuluure, terrorismivastase võitluse, riigi võtmeisikute ihukaitse ja Rootsi põhiseaduse kaitsega.
Säpo loodi praegusel kujul 1. oktoobril 1989 Riikliku Politseiameti (Rikspolisstyrelsen) osana ning sai iseseisvaks ametiks 1. jaanuaril 2015. Teenistuse peakorter asub alates 2014. aastast Solnas.
Ornitoloogiajaam

Ornitoloogiajaam on bioloogiajaam, kus tegeldakse põhiliselt lindude uurimisega.
Rossitteni (hiljem Rõbatši) ornitolooogiajaam Kura säärel on olnud üks tähtsaid lindude rõngastamise ja rände uurimise keskusi. Eestis on tegutsenud ornitoloogiajaam Puhtus.
Latgalikeelne Vikipeedia

Latgalikeelne Vikipeedia (latgali keeles Vikipedeja latgaļu volūdā) on Vikipeedia latgalikeelne versioon. See sai alguse 18. märtsil 2011.
Seal on 801 artiklit ja 2671 lehekülge. Seal on 4013 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 47) ja 0 administraatorit.
Herman Sumberg

Herman Sumberg (ka Hermann Sumberg; 12. august 1890 Lõve vald − 25. veebruar 1964 Kiviõli) oli eesti vandeadvokaat, poliitik ja seltskonnategelane, Jaan Tõnissoni üks lähemaid aatekaaslasi.

Elukäik

Alghariduse sai Herman Sumberg Aidu vallakoolis ning Paistu ja Kärstna kihelkonnakoolides. 1912. aasta kevadel lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja astus sama aasta kevadel Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Ülikooli lõpetas ta 1918. aastal.
1918. aastal määrati Viljandi politseiülemaks ja 18. juulil 1918 linnasekretäriks. Edasi töötas ta Eesti Vabariigi Toitlusministeeriumis asjadevalitsejana. 1920-ndatel suundus Herman Sumberg tagasi Tartusse, kus tegutses kohtu-uurija ja prokuröri abina ning alates 1924. aastast vandeadvokaadina.
1924–1926 oli Herman Sumberg "Postimehe" tegevtoimetaja. 1929–1930 oli Rahvusliku Keskerakonna saadikuna Riigikogu IV koosseisu liige. Alates 1920-ndatest kuni 1940. aastani kuulus pidevalt Tartu linnavolikokku.
1943. aastal osales Eesti juhtivate poliitikute ja Saksa võimude vahelistes läbirääkimistes, kuid Eesti autonoomiat või iseseisvust ei õnnestunud seeläbi saavutada.  1943. aastast oli Herman Sumberg seotud ka Eesti Vabariigi Rahvuskomitee loomisega. 1944. aastal ei õnnestunud Sumbergidel Eestist lahkuda ning 1945. aasta 24. aprillil arreteeris Herman Sumbergi NKVD. Vangilaagris viibis 1951. aasta septembri lõpuni.
Elas elu lõpuni Kiviõlis, kuna Tartusse naasmine oli talle võimude poolt keelatud.
Maetud Tartu Raadi kalmistule.

Tegevus EÜS-is

Astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1912. aastal. Oli aastatel 1940–1944 vilistlaskogu esimees. Läbi kogu Saksa okupatsiooni aja toimusid Herman Sumbergi kodus Tartus EÜSi ja vilistlaskogu ühised illegaalsed koosolekud. 1943. aasta suvel korraldas Sumberg oma maakodus Palamusel EÜSi suvepäevad.

Isiklikku

Abikaasa: Magdaleena Sumberg (sünd Ormisson, 1891–1974). Tema noorem vend oli Voldemar Sumberg, Tervishoiu Muuseumi asutaja ja esimene juhataja ning Otto Tiefi valitsuse sotsiaalminister.
Evald Raudväli

Evald Raudväli (aastani 1936 Raudberg, 21. märts 1926 Mäe vald, Petserimaa – 18. jaanuar 1996 Saku vald, Harjumaa) oli Eesti põllumajandusteadlane (agrokeemik).

Elulugu

Evald Raudväli oli talunike poeg.
Lõpetas 1943 Räpina Aianduskeskkooli, 1948 TÜ põllumajandusteaduskonna agronoomina ja 1952 Eesti Teaduste Akadeemia Põllumajandusinstituudi aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1953, TÜ), väitekiri "Obolus-fosforiidijahu kasutamine Eesti NSV muldadel", põllumajandusdoktor (1974), väitekiri "Fosfor- ja kaaliumväetiste kasutamise efektiivsust mõjutavad faktorid Eesti NSV mineraalmuldadel". Oli 1952–1953 Eesti Teaduste Akadeemia Taimekasvatusinstituudi nooremteadur, 1953–1956 sama instituudi Kuusiku filiaali direktor, 1956–1957 Kuusiku katsebaasi juhataja, 1957–1958 mikrobioloogialabori teadur, 1958–1964 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) väetistarbelabori juhataja, 1964–1980 agrokeemiaosakonna juhataja, 1981–1988 vanemteadur ja 1988–1996 agro- ja radiokeemiasektori juhtivteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mineraalväetiste kasutamine, orgaaniliste, mineraal-, mikro- ja lubiväetiste vastastikune toime ning erinevate väetiste mõju põllumajanduskultuuride saagikusele. Mitme originaalse mõõteaparaadi autor, Eesti agrokeemiateenistuse korraldajaid. Eesti NSV teeneline teadlane (1964). Nõukogude Eesti preemia (1970). Üleliidulise Mullateadlaste Seltsi Eesti filiaali aseesimees, Rahvusvahelise Mullateadlaste Seltsi liige. Üle 175 teadustrükise.
Tiina Jaaksoo (muusikateadlane)

Tiina Jaaksoo (aastani 1964 Tiina Priks; 1. märts 1939 Tartu – 25. aprill 2016) oli eesti muusikateadlane ja pedagoog.
Ta õppis aastatel 1957–1960 Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat, seejärel Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateaduse erialal, mille lõpetas aastal 1966 (töö "Ooperite "Vikerlased", "Kaupo" ja "Võidu hind" retsitatiivid", juhendaja Artur Vahter). Täiendas end 1980. aastatel Moskva konservatooriumi juures asuvas keskmuusikakoolis harmoonia, solfedžo ja elementaarteooria õpetamise metoodika alal ning Eesti Muusikaakadeemias praktilise harmoonia alal.
Ta töötas aastatel 1966–1987 ja 1989–2003 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klassikalise harmoonia, solfedžo ja elementaarteooria õpetajana; aastatel 1987–1989 oli samas direktor.

Isiklikku

Ta oli abielus informaatikateadlase Ülo Jaaksooga, vend Priidu Priks on insener ja poliitik.
Tallinna tänav (Kuressaare)

Tallinna tänav on tänav Kuressaares.
Tänav on osa Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest, mis jääb Kuressaare linna piiresse.
Tänaval asub nt Kuressaare raekoda ja kaubamaja Ferrum
Ene Puusemp

Ene Puusemp (sündinud 1942) on eesti ajakirjanik.
Toyota Gazoo Racing WRT

Auto

Võistlusauto on 1,6 l turbomootoriga Toyota Yaris WRC, millel on maksimaalselt 380 hj ja 6-käiguline käigukast. Auto on ehitatud vastavuses 2017 FIA WRC tehniliste reeglitega.
Tubad

Tubad (endanimetus tuba) on väikesearvuline rahvas, kelle elupaigaks on Venemaa Altai Vabariik.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 1565 tuba, neist 1533 Altai Vabariigis ja suurem osa Tšoja rajoonis. 2000. aastal tunnistas valitsus nad Venemaa Föderatsiooni väikesearvuliseks põlisrahvaks.
Tuba murre kuulub turgi keelte hulka, täpne liigitus on vaieldav (seda on tavaliselt nimetatud altai keele murdeks).
Tamara Habicht

Tamara Habicht (30. juuli 1918–2001) oli eesti etnograaf.
Aastatel 1945–1985 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis.
Ta on uurinud taluehitisi.

Isiklikku

Eesti meediategelane Jaan Habicht on tema poeg.
Maó laht

Maó laht on laht Menorca idakaldal. Pikkus umbes 5 km, laius kuni 1 km, sügavus kuni 30 m. 
Lahe kaldal asub Maó.
Ahelmurd

Ahelmurdude tüübid

Kui ahelmurru osajagatised moodustavad lõpmatu jada, nimetatakse ahelmurdu lõpmatuks ahelmurruks, kui osajagatiste jada on lõplik, siis räägitakse lõplikust ahelmurrust. Lõpmatut ahelmurdu, mille osajagatiste jada on perioodiline, nimetatakse perioodiliseks ahelmurruks.