google/wiki40b huggingface dataset:
Devonreks

Devonreks (inglise keeles Devon Rex, ka Pixie cat, Alien cat, Poodle cat) on intelligentne lühikarvaline kassitõug, mis põlvneb 1960. aastal Inglismaal sündinud kassist Kirleest. 
Devonreksidel on sihvakas keha, lokkis karv ja suured kõrvad. Nad on suudavad ära õppida keerulisi trikke ning tunnevad ära nii oma omaniku nime kui ka iseenda nime.

Avastamine ja sugulased

Devonreksil on lokkis ja väga pehme lühike karvkate, mis sarnaneb korni reksi omale. Sellepärast arvatakse sageli, et nad on kõige hüpoallergeensemad kassid, kuid tegelikult nad ei ole hüpoallergeensed. 
Esimese devonreksi leidis 1960. aastal Inglismaal Devoni krahvkonnas Buckfastleigh's Beryl Cox. Algul seostati teda korni reksi tõuga, kuid paaritamine lükkas selle arvamuse ümber. Kassidel on kolme tüüpi karvkatet: pealiskarv, aluskarv ja keskmine karv, mida kutsutakse ka okaskarvaks. Devonreksi karv aga on ebatavaline, kuna tal on lühike pealiskarv.

Välimus

Karvastikus olevad lokid on tingitud geenmutatsioonist. Cornish Rex'il ja German Rex'il see geen puudub ning seetõttu pole neil nii lokkis karv. Devoneid, kes on keskmist kasvu kassid, kutsutakse ka ’’haldja kassiks’’ või ’’tulnuka kassiks’’, kuna neil on eriline ja teistmoodi välimus. Nende ebatavaliselt suured, natukene ümarad kõrvad paiknevad madalalt laia pea küljes, nende silmad on suured ja ninad on veidi üles pööratud. Erinevalt teistest kassidest on nende vurrud lühikesed ja tihti keerdus, mis jätab omakorda mulje nagu neil polekski vurre. Nende kehaehitus on kerge. Nende pikad ja vastupidavad jalad sobivad hästi pikkadeks hüpeteks ning nende varbad on ebaharilikult suured.

Iseloom

Tüüpiline devonreksi kass on aktiivne, vallatu, mänguline ja väga inimsõbralik. Neid on kirjeldatud kui kassi, koera ja ahvi vahepealset looma või kõige tuntumalt "ahvi kassi nahas". Nad hüppavad kõrgele ja tahavad hõivata kõiki kohti, mis sobivad nende suurusele. Selle iseloomujoone tõttu leiavad omanikud tihti neid veidratest nurgatagustest ja kappide kitsastest kohtadest, riiulitelt või pesukorvist. Devonreksid eelistavad olla kõrgemates kohtades ja on võimelised ronima väga kõrgele, et olla toa kõige kõrgemas kohas. Samuti on neid suhteliselt kerge ülal pidada. Enamus devonreksi tõugu kassidel on üks keskne inimene, kellele nad suunavad oma armastuse ning kelle peale nad kõige enam lesima lähevad ja kelle vastu nad end hõõruvad. Nad võivad natuke hammustada, kuid seda mängides, mida neile meeldib teha terve oma elu. 
Devonreks on väga intelligentne tõug: neid saab lihtsasti treenida rihma otsas kõndima, õpetada asjade toomist või trikke, mis on tavaliselt seotud hüppamisega.
Veel üks huvitav iseloomujoon on nende viis näidata kiindumust: nende eelistuseks on olla vastu omaniku kaela või pead ning sageli võib neid leida õla pealt pikutamas. Devonreks on väga lojaalne seltsiline. Tihti nad järgnevad oma lemmikule ruumist ruumi, oodates võimalust hüpata neile käte vahele, sülle või õlale.
Raissa Kõvamees

Raissa Kõvamees (aastani 1933 Raissa Kesküla; 4. märts 1907 Linnuse, Muhu – 18. aprill 1989 Vancouver) oli Kanada eesti kirjanik.
Koolitee algas Piiri ministeeriumikoolis, Liiva algkoolis. Mandril täiendas ta end Kunda rahvaülikoolis.
Töötas Kadrinas ja Muhus Piiri kaupluses. Pärast abiellumist rajas ta kodusaarele Mõisakülla Lumiste kaupluse.
1944. aasta sügisel lahkus Raissa Kõvamees Rootsi, sealt edasi 1951. aastal Kanadasse, kus ta elas kuni oma surmani Vancouveris.
Viikar

Viikar oli aastatel 1980–1994 Eesti Meremuuseumi juures tegutsenud allveearheoloogia klubi.
Klubi asutati Eesti mereasjandusloo uurimise edendamiseks Eesti Meremuuseumi direktori Ants Pärna käskkirja alusel 28. aprillil 1980.
Eesti Meremuuseum tegi uppunud laevade otsimisega algust Hiiumaa lähistel 1978. aasta suvel.
Klubi liikmed olid kutselised tuukrid Kirovi-nimelisest Näidiskalurikohoosist ja allveeklubi Nemo amatöörsukeldujad.
Asutatud klubi merearheoloogiauuringud kujunesid peagi Meremuuseumi üheks esmatähtsaks tegevussuunaks. 1982. aastal hankis muuseum ekspeditsioonilaeva, mis ehitati põhjalikult ümber ja moderniseeriti. Laeva nimeks pandi Mare.
Allveeuuringuid sooritati kõigil Eesti merevetel, aga ka siseveekogudel, näiteks Viljandi järvel, Koorküla-Valgjärvel, Narva jõel. Allveeleidudest hakati koostama Eesti vrakiregistrit.
1994. aastal hakkas klubi Viikar tegevus aegamisi soikuma. Meremuuseumi juurde loodi 1998. aastal allveearheoloogia osakond.
Staphylococcus aureus

Neutrofiilid

Arvatakse, et neutrofiilid osalevad Staphylococcus aureuse elimineerimisel, kuid bakter on vastukaaluks töötanud välja mitmed kaitsemehhanismid ja võib neutrofiilide sees paljunemisvõimeliseks jääda.
Konservatiivne ökoloogia

Konservatiivne ökoloogia (inglise conservative ecology) on keskkonnapoliitika suund, mis seostub nn klassikalise looduskaitse ideoloogiaga.
Konservatiivsed ökoloogid möönavad, et inimtegevuse ja looduskeskkonna harmooniline ühendamine on tänapäeva maailmas võimatu. Nende arvates on põhiprobleem maailma õiglane jaotamine inimese ja looduse vahel, mis tagaks nii inimühiskonna kui ka looduse toimimise. Selle lahendamine on konservatiivsete ökoloogide arvates peamiselt loodusteadlaste ja loodusekspertide käes.
Marcia Cross

Marcia Anne Cross  (sündinud 25. märtsil 1962 Marlboroughis Massachusettsis) on USA filminäitleja.
Ta on võitnud Emmy auhinna ja Kuldgloobuse. Tema tuntumaid filmirolle on Bree Van De Kamp seriaalis "Meeleheitel koduperenaised" ja Dr. Kimberly Shaw seriaalis "Melrose Place" (1992–1997).

Eraelu

Cross oli pika aega suhtes näitleja Richard Jordaniga kuni tema surmani 30. augustil 1993. 
2006. aasta 24. juunil abiellus Cross börsimaakler Tom Mahoneyga ja 2007. aasta 20. veebruaril sündisid neil kaksikud tüdrukud.
Nogaid

Nogaid on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Nogai stepis. Kõnelevad nogai keelt, mis kuulub turgi keelte kõptšaki-nogai rühma. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 90 666 nogaid. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 103 660 nogaid.
Nogaid elavad tänapäeval Dagestanis, Stavropoli krais, Tšetšeenias ja Karatšai-Tšerkessias.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 5 nogaid.
Pettai

Pettai on eesti perekonnanimi. Nimi on pärit männi võrukeelsest nimest petäi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pettai 481 inimesel: 235 mehel ja 246 naisel. Perekonnanimede levikult on Pettai meeste puhul 226. kohal ja naiste puhul 224. kohal. Perekonnanime Pettai kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 41). Perekonnanimi Pettai on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,52.
Eestimaa alammaakohus

Kohtukoosseis

Eestimaa alammaakohtu koosseisu kuulusid eesistujana Eestimaa rüütelkonna peamees, liikmeteks vasallikohtunikud, adrakohtunikud, assessorid – kokku 14 isikut ning otsustuskvoorumiks oli vajalik vähemalt 7 liikme osavõtt ja allkiri otsusel. 
Alammaakohtu istungeid peeti Eestimaa rüütelkonna hoones Tallinnas Toompeal.

Alammaakohtu tegevus, 19. sajand

19. sajandi II poolel koosnes Eestimaa alammaakohus ehk maavaeslastekohus vastavalt 1845. aasta Balti provintsiaalseadustikule (BPS) rüütelkonna peamehest, kolmest meeskohtunikust, kuuest meeskohtu assessorist ja neljast adrakohtunikust kaasistujatena. Alammaakohus arutas vaidlusi ja võlanõudeid, mille väärtus ei ületanud 60 rubla. Kohtule allusid aadlikud, vaimulikud, riigi- ja rüütelkonna ametnikud. Alammaakohus oli ka aadlike ja teiste vabade isikute eestkoste- ja hoolekandekohus. 
Apellatsiooniinstantsiks alammaakohtu tegevuse üle oli Eestimaa ülemmaakohus.
Paramus

Paramus on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Bergeni maakonnas.
Aastal 2000 elas linnas veidi üle 25 tuhande inimese.
Salajõe Allika rändrahnud

Allika rahnu iseloomustus

Allika rahn on püstiste külgedega ümar, kuid väga ebatasase pinnaga tugevasti sammaldunud rahn. Põhjaosas kamardunud ja peal kasvab harilik kukehari. Rahnu ümber on kuhjatud põllukive. Rändrahn võib pärineda Neugrundi meteoriidikraatrist.

Kasemetsa rahnu iseloomustus

Kasemetsa rahn on piklik ebatasase pinnaga tugevasti murenev ja sammaldunud rahn. Põhja- ja läänekülg võsastunud. Edelanurga juures kasvab suur jämedatüveline saar. Rahnu ümber on kuhjatud põllukive. Rändrahn võib pärineda Neugrundi meteoriidikraatrist.
Narva jäähall

Narva jäähall (täpsemalt Narva Paemurru spordikooli jäähall) on jäähall Narvas aadressil 26. Juuli tänav 4. Jäähalli omanik on Narva Paemurru spordikool.
Jäähall võeti kasutusele 1992.
Jäähall on Narva PSK koduväljak.
Normaalne maatriks

Erijuhud

Järgnevad kompleksarvulisete elementidega maatriksid on normaalsete maatriksite erijuhud: hermiitlised maatriksid, antihermiitilised maatriksid jaunitaarsed maatriksid.
Järgnevad reaalarvuliste elementidega maatriksid on normaalsete maatriksite erijuhud: sümmeetrilised maatriksid, kaldsümmeetrilised maatriksid ja ortogonaalsed maatriksid
Raimond Tamm

Raimond Tamm (sündinud 3. augustil 1978 Narvas) on Eesti Reformierakonna poliitik, Tartu abilinnapea.

Haridus

1985–1996 õppis Tamm Jõgeva Gümnaasiumis ja 1996–1998 Kuremaa Põllumajandustehnikumis, mille lõpetas kaubandus-ärinduse erialal kiitusega. 1998–2003 õppis ta Eesti Põllumajandusülikoolis, sai bakalaureusekraadi ökonoomika ja ettevõtluse erialal cum laude, jätkas seal samal erialal magistriõpinguid ja sai 2007. aastal magistrikraadi.

Karjäär

2002–2003 oli Raimond Tamm Estiko-Plastar AS-i trükitsehhi juhataja, 2003–2004 samas ostudirektor ja 2004–2008 tootmisdirektor. 2008–2009 tegutses Tamm ettevõtjana, olles Raimstar Consult OÜ juhatuse liige ja DuPonti kontserni äritegevuse arendamise konsultant Eestis. Aastatel 2015–2017 töötas ta SA Tartu Teaduspark juhatuse liikmena. Aastatel 2011–2017 oli ta MTÜ Tartu Regiooni Energiaagentuur juhatuse liige. Lisaks eelnevale on ta OÜ Tartu Veekeskus nõukogu esimees, SA Tartumaa Turism nõukogu esimees ning SA Tartu Eluasemefond nõukogu esimees.

Poliitiline tegevus

2009. aastal oli ta Tartu linnavolikogu asendusliige Reformierakonna fraktsioonis. Aastatel 2009–2014 töötas ta Tartu abilinnapeana. Aastatel 2014–2017 oli Tartu linnavolikogu liige Reformierakonna fraktsioonis ning aastatel 2015–2017 ühtlasi ka fraktsiooni esimees. Alates 2017. aastast töötab taas Tartu abilinnapeana.

Muud ühendused

1999–2000 kuulus Tamm Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikokku, 1999–2000 oli EPMÜ Üliõpilasesinduse esimees, 1999–2002 EPMÜ nõukogu liige ja 2000–2005 EPMÜ Spordiklubi juhatuse liige. 2007. aastast on ta Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige ja 2014. aastast Tartu Hansa Kooli hoolekogu liige. 2010. aastast kuulub Tartu meeskoori Akadeemiline Emajõgi ridadesse.

Isiklikku

Raimond Tamm on vabaabielus, tal on kolm poega. Vabal ajal tegeleb spordiga.
Krootuse Kõrveläte

Krootuse Kõrveläte (ka Krootuse Kõrbeläte) on ohvriallikas Võrumaal Kanepi kihelkonna Krootuse külas.
Subboteja

"Subboteja" on Tallinna Televisioonis näidatav venekeelne telesari, mida juhivad Aleksandr Zukerman ja Mihhail Vladislavlev. Sarja tootmist toetab Avatud Eesti Fond. Sarja on varem näidanud Kanal 2 ja Kanal 12.
Sirkka-Liisa Anttila

Sirkka-Liisa Anttila (sünninimi Sirkka-Liisa Ojala; sündinud 20. detsembril 1943 Marttila vallas) on Soome poliitik.
Alates 19. aprillist 2007 oli ta Matti Vanhase valitsuse põllu- ja metsamajandusminister ning 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Mari Kiviniemi valitsuse põllu- ja metsamajandusminister.
Ta kuulub Soome Keskerakonda; aastatel 1994–2000 oli ta erakonna aseesimees.
Aastal 1967 lõpetas ta Tampere Ülikooli avaliku halduse alal (hallintonotaari).
Sirkka-Liisa Anttila on olnud Eduskunna liige aastatel 1983–1996 ja kuulub Eduskunda uuesti alates 1999. aastast. Vahepealse aja oli ta Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 1995–1996, 1999–2003 ja 2006–2007 oli ta Eduskunna aseesimees.
Alates 1977. aastast on ta Forssa linnavolikogu liige. Ta on tegelenud muu hulgas tarbijakaitse ja soolise võrdõiguslikkuse probleemidega.
Alates 2007. aastast on Anttila Naisorganisatsioonide Keskliidu esimees. Ta oli 1999–2009 organisatsiooni Naisjärjestöt yhteistyössä – Nytkis (Naisorganisatsioonid Koostöös) eesistuja, 2003–2007 Võrdsete võimaluste nõukogu eesistuja ja 1994–2003 Keskerakonna naiskogu eesistuja.
Anttila oli üks neist, kes kirjutas 1986. aastal alla kirikukogus arutatud eelnõule naispreesterluse lubamise kohta. Kirikukogu kiitis selle eelnõu samal aastal heaks.
Sirkka-Liisa Anttila on alates 1967. aastast abielus põllumees Risto Into Einari Anttilaga. Neil on kaks last, 1967 sündinud Hanna-Maija ja 1974 sündinud Heli.
Kuni 2002. aastani tegutses Sirkka-Liisa Anttila ka põllumehena, pidades talu, kus tegeldi peamiselt seakasvatusega. Seafarmi pidamist jätkab tema tütar Hanna-Maija.
Elmore'i maakond (Alabama)

Elmore'i maakond (Elmore County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32°35' N, 86°09' W.
Maakonna halduskeskus on Wetumpka ja suurim linn Millbrook.
Maakonna pindala on 1702 km². Veepindala on 93 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 79 303. Aastal 2000 oli elanike arv 65 874.

Ajalugu

Elmore'i maakond moodustati 15. veebruaril 1866 Autauga, Coosa, Tallapoosa ja Montgomery maakonna osadest. Maakond sai nime sõjaväe ohvitser ja poliitik John Archer Elmore'i järgi.
Pähklimäe tänav

Pähklimäe tänav on tänav Narva Pähklimäe linnaosas. Algab Kangelaste prospektilt ja lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 655 m.
24. oktoobril 1978 anti Narva linna RSN TK otsusega nr 307 uuele tänavale nimi Béla Kuni tänav (vene keeles улица Белы Куна) Narva all lahingutes osalenud Ungari kommunistliku tegelase Béla Kuni järgi.
11. mail 1994 nimetati linnavalitsuse otsusega Béla Kuni tänav ümber Pähklimäe tänavaks, oletatavasti samas piirkonnas asunud Pähklimäe (Nötebergi) mõisa järgi.
Aadressil Pähklimäe tänav 3 asub Narva Pähklimäe Gümnaasium.
Madisoni maakond (Florida)

Ajalugu

Maakond moodustati 1827. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 19 224.
Kaleva (ajaleht)

Kaleva on Soome sõltumatu päevaleht, mis ilmub Oulus. 
Ajaleht ilmub seitsmel päeval nädalas.
2013. aastal oli lehe keskmine trükiarv 69 540, leht on tiraažilt Soomes neljas.  
Ajalehe asutas Juho Raappana aastal 1899. 
Alates 14. veebruarist 2015 ilmub leht tabloidformaadis.
Tantsulavastus

Ajalugu

Tantsuetenduse kui žanri alguseks võib pidada liikumise keskseid etendusi, mis arenesid välja Vana-Kreeka teatrist Dionysose pühitsemistest (534. aastal eKr). Antiik-Kreeka ja -Rooma kutselised tantsijad – miimid – näitasid oma tantsuoskusi terves tollases tsiviliseeritud Euroopas. Professionaalne tantsukunst hakkas Euroopas arenema küll mõnevõrra hiljem – keskaja lõppedes. Renessansiajastul, 14.-15. sajandil korraldati Itaalias antiiketenduste eeskujul õukonnaetendusi. Sõna balletto kasutati seal sisuliselt ühendatud tantsude kohta. 17. sajandi Prantsusmaad valitsenud Louis XIV oli eriti tantsulembene kuningas, tema õukonnas oli tantsuõpetusel tähelepanuväärne koht.
Balletitantsude kõrval arenes tants kui omaette etendus publikule, milles sageli ka Louis XIV solistina ja õukondlased kaasa tantsisid. 18. sajandi teisel poolel suurenes oluliselt muusika roll tantsuetenduste sisu esiletoomisel. Tants koos muusikaga hakkas rohkem väljendama inimtundeid, samas suurenes ka pantomiimi osatähtsus. Prantsuse ballettmeistrist Jean Georges Noverre'ist (1727–1810) algas süžeelise draamaballeti tegelik ajalugu. Siitpeale tuuakse lavale ka otse kaasaegse eluga seotud probleemid. 20. sajandil hakkas balletis arenema ka teisi uusi tantsustiile, mida hakati lavaliselt kujutama: moderntants; džässtants; nüüdistants (contemporary) jt.
Eleanor Gibson

Eleanor J. Gibson (7. detsember 1910 Peoria, Illinois, USA – 30. detsember 2002 Columbia, Lõuna-Carolina, USA) oli Ameerika psühholoog.

Töö ja õpingud

Õppis Kurt Koffka, Fritz Heideri ja James Gibsoni käe all. Viimasega neist hiljem ka abiellus. Lõpetas Yale'i Ülikooli Ph.D kraadiga 1938. aastal ja töötas õpetajana Cornelli Ülikoolis kuni 1980. aastani, mil ta pensionile läks.
1982 kutsuti ta Pekingisse, et õpetada Hiinas psühholoogidele viimaseid uurimisteooriaid ja -tehnikaid.
1992 sai National Medal of Science autasu.
Tema panus on väga oluline just imikute ja väikelaste taju uurimise osas. Ta on tuntuks saanud "visuaalse kuristiku" (visual cliff) eksperimendiga, milles loomad ja imikud tajusid visuaalse kuristiku äärt ning vältisid seda. Uuringu tulemusena leiti, et taju on oma olemuselt kohanemisvõimeline protsess või nagu Gibson seda selgitas: "Me tajume, et õppida, ja õpime, et tajuda."
Koos abikaasa James J. Gibsoniga töötas välja tajulise õppimise kontseptsiooni, mis toimub läbi diferentseerumise.

Perekond

17. septembril 1932 abiellus James Gibsoniga. Neil on kaks last: James J. ja Jean Grier.

Artiklid

Otsingumootori "Publish or Perish" kohaselt on Eleanor J. Gibson osalenud 255 artikli kirjutamisel. Tema publikatsioonidele on viidatud 10 711 korda, see teeb ligikaudu 42 viidet iga artikli kohta. Tema mõjukuse indeks (h-indeks) on 46. Kõige mõjukamat artiklit "The Visual Cliff" on tsiteeritud 487 korral.
Kordjan Zamorski

Kordjan Zamorski (ka Kordian Zamorski; 1. aprill 1890 – 19. detsember 1983) oli Poola sõjaväelane.
Ta oli Poola Riigipolitsei peakomandant.
1933 anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Riigipolitsei peakomandandina ja kindral-inspektorina.
1938 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Riigipolitsei peakomandandina ja kindral-inspektorina.
Kalev Päid

Kalev Päid (22. juuni 1936 Nõmme – 26. oktoober 2001 Käärdi) oli eesti pedagoog, koduloolane ja giid, üks Eesti Johann Straussi Ühingu asutajatest 1990. aastal ning jalgrattaklubi Velorõõm asutaja ning selle president.
Kalev Päid alustas elu väikelastekodus. Kasupere kasvandikuna lõpetas ta Elva keskkooli 1954 ning Tartu ülikooli 1961 geograafina, täpsemalt majanduskartograafina. Tema diplomitöö oli "Tartu Riikliku Ülikooli Kääriku õppebaasi reljeefkaart mõõtkavas 1: 10 000" (juhendaja L. Vassiljev).
Ülikooli järel õpetas ta 1961. aastast Valguta koolis geograafiat, bioloogiat ja keemiat. Kui Valguta kool 1969. aastal suleti, jätkas Päid õpetajana Elva Töölisnoorte Keskkoolis (hilisem Elva Õhtukeskkool)
Ta tegutses Elvas pedagoogi, kodulooaktivisti, Johann Straussi muusika propageerija ja hinnatud giidina (spetsialiseerus Baltimaadele ja Leningradile).  1990. ja 1991. aastal avaldas ta Eesti Johann Straussi Ühingu nimel kaks õhukest brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut.
1991. aastal avaldas ta kaks numbrit omakirjastuslikku ajalehte "Kaseküla hääl" alapealkirjaga "Stagna- ja tsensuurivaba Elva infoleht". Leht sai nime Elva linna Kaseküla linnaosa järgi, kus Päid elas.
Koostas "Eesti topograafilise kartoteegi" 45 000 ühikuga. Uuris akadeemik Alexander Theodor von Middendorffi elu ja tegevust ning kirjutas 1993 temast raamatu "Akadeemik Alexander Theodor von Middendorff meile ja meie temast".
Kalev Päidi tunti värvika persoonina, keda iseloomustasid raudkindlad vaated elule ja tööle. Ta propageeris innukalt tervislikke eluviise, jalgsi liikumist, jalgrattasõitu ning keefiri joomist. Tervislikele eluviisidele ja karastatusele viitas ka tema talvine tavariietus, mis koosnes vaid tutimütsist, kampsunist ja pükstest.
Pärast Kalev Päidi surma hävines suures osas tema rikkalik raamatute ja heliplaatide kogu.
Walter Davis (kolmikhüppaja)

Isiklikku

Walter Davis on 185 cm pikk ja kaalub 78 kg.
10 vor 11

"10 vor 11" on Saksamaal toodetav kultuurisaadete sari, mida näidatakse eratelevisioonikanalis RTL.
Saadet toodab dctp ülesandel Kairos Film, toimetaja on Alexander Kluge. Aastas tehakse 12...28 saadet. Saadet näidatakse iga nädal ning korratakse sageli.
See on vanim kultuurisaade Saksamaa eratelevisioonis. Esimene saade läks eetrisse 2. mail 1988.
Saate pikkus on 25 minutit. Ta sisaldab intervjuusid ja vestlusi kunstide, teaduse ja filosoofia teemadel.
Kluge kaadritagune hääl kõnetab juurdemonteeritud taustal näidatavat intervjueeritavat. Saade sisaldab ka fiktiivseid intervjuusid näitlejate Peter Berlingi ja Helge Schneideri poolt kehastatavate tegelastega, kelle hulgas on olnud ka Estonia kapten pärast õnnetust.
Sarnased saated on samade tegijate "Mitternachtsmagazin" (VOX), "News & Stories" (Sat.1) ja "Prime-Time/Spätausgabe" (RTL). Eratelevisioonikanalid näitavad neid saateid riikliku nõude tõttu kultuurisaadete osakaalu kohta saatekavas.
Rosentali mõis

Rosentali mõis (saksa keeles Rosenthal) oli Roela mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Aasta

Aasta kui ajaühik

Aja füüsikalise mõõtühikuna võrdub aasta 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Selle suuruse mõõtühiku rahvusvaheline tähis on a (ladina keele sõnast annus, aasta).
Väga suurte ajavahemikkude puhul kasutatakse mõõtühikutena mega-aastat (miljon) aastat (Ma) ja giga-aastat (Ga).
Pretsessioonist põhjustatud muutuste tõttu saab aasta pikkust arvestada mitmeti.

Fenoloogiline aasta

Fenoloogiline aasta on ajavahemik mingi fenoloogilise sündmuse (loodusliku aastaajalise sündmuse) kahe järjestikuse toimumise vahel. Sääraseks sündmuseks võib olla näiteks suurvesi mõnes jões, mõne linnuliigi ränne või mõne taimeliigi õitsemine.
Wembley

Wembley on asum Londoni Brenti linnaosas.
Seal asub Wembley staadion.
Wembley nime mainiti esimest korda kirjalikult 825. aastal. 1547. aastal oli külas kuus maja. 1673. aastaks oli seal veski. 1837. aastal avati Wembleyt läbiv raudtee Londonist Birminghami.
Wembley on etniliselt mitmekesine.
Turu raamatumess

Turu raamatumess (soome keeles Turun kansainväliset kirjamessut) on iga aasta oktoobri alguses Turus Messikeskuses (soome keeles Turun Messukeskus) toimuv rahvusvaheline raamatumess.
Turus toimus esimene raamatumess oktoobris 1971. Tänapäevasel kujul toimub mess aastast 1990. Aastast 2012 on messi peakorraldaja Jenni Haukio.
Näiteks 2014 külastas messi 23 700 inimest.
Aleksandr Viner

Aleksandr Viner (vene Александр Борисович Винер; 1896–1984) oli vene teatrilavastaja.
Ta oli 1950. aasta IV üldtantsupeo üks üldjuhte.
1957 pälvis ta Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.
2S19 Msta-S

152 mm liikursuurtükk 2S19 Msta-S (Самоходная гаубица 2С19 Мста-С) on Venemaal (Nõukogude Liidus) valmistatud soomustatud liikurhaubits. On relvastuses.

Kirjeldus

Liikurhaubits Msta-S on toodetud tanki T-80 veermikul, kuigi on kasutatud tanki T-72 jõuseadet. Veermiku ühe poole jooksurattad on u 10 cm edasi nihutatud. Sarnane laskeseade on veetaval välisuurtükil Msta-B. Laskevalmidus on võimalik saavutada kuni 2,5 minuti jooksul. Laadimine on automatiseeritud. Masin on varustatav lisaseadmetega, mille abil on võimalik läbida veekogusid põhjal sõites. 
Lahingkomplekt (50) on paigutatud torni. Laskekaugus tavaliste kildmürskudega on 24 700 m, gaasigeneraatoriga mürsuga 28 900 m. Mürsutüüpidest on võimalikud kild-, suitsu-, valgustus-, kobar-, keemia- ja tuumamürsud. Lisaks on võimalik kasutada raketimootoriga mürsku lennukaugusega kuni 36 km ja laserjuhitava mürsu Krasnopol lühendatud (tavaline ei sobi automaatlaadimissüsteemi) versiooni Krasnopol-M.
Raadiojaam R-173 omab sidekaugust kuni 20 km. Pardasidesüsteem võimaldab kaasata kuni 7 abonenti. Olemas on pardageneraator võimsusega 16 kW. Alates 2000. aastast on varustusse lisatud navigatsiooni- ja positsioneerimissüsteem GLONASS. Valmistamisel on automatiseeritud juhtimis- ja laskeandmete arvestussüsteem.

Ajalugu

Msta-S töötati välja liikurhaubitsa 2S3 Akatsija järeltulijana 1980ndatel. Väljatöötamist alustati 1985 nime "Ferma" all ja tootmine algas 1989. Paralleelselt töötati välja nii veetav kui ka liikurversioon. Nimi "Msta" on antud Venemaa jõe järgi, mis suubub Ilmeni järve. Hiljem on lisandunud moderniseeringuid. Valmistatud on ka 155 mm mudel 52-kaliibrilise rauaga. Väljatöötamisel on samal veermikul kaheraudne suurtükk Koalitsija-SV, mille katsetused pole veel edu toonud. Toodetud on kokku kuni 700 haubitsat. Neid rakendati edukalt Tšetšeenia sõdades (suurusjärk 1 rügement) ja ilmselt ka Venemaa-Gruusia sõjas.