google/wiki40b huggingface dataset:
Uneapnoe

Uneapnoe (ld apnoe obstructiva; sõna päritolu: kreeka apnoe 'hingamatus') on une ajal tekkiv hingamiskatkestus (magamisaegne hingamatuse sündroom).

Sündroomi iseloomustus

Hingamispausidega norskamine (ülemiste hingamisteede täielik või osaline lõtvumine ja kokkuvajumine) on tegelikult krooniline hapnikudefitsiiit, mille käes vaevleb uneajal rakutasemel kogu organism, võideldes "nähtamatu kägistava vaenlasega" iga hapnikusõõmu pärast. Nende rohkearvuliste episoodidega kaasneb iga kord vere hapnikutaseme järsk langus ja süsihappegaasi tõus: organismis käivitub sos-signaal  paisates keset täielikku unerahu verre adrenaliini ja teisi stressihormoone "päästetöödeks". Aju ärkab ja adrenaliin kiirendab südametööd, tõstab vererõhku, stimuleerib ainevahetust, neerude ja teiste organite tööd. Nii möllab lõõgastava ja kosutava ööpuhkuse asemel tõeline keemiavabrik. Hommikuti ärgatakse rampväsinuna, suu kuivab, pea on uimane või valutab, süda peksleb ja vererõhk on kõrge. Pärastlõunal hakkab seletamatu ja üha süvenev väsimus küsima lõivu tukastamise näol. Unevaeguse kumuleerudes halvenevad ajapikku keskendumisvõime, meeleolu ja mälu, häirub ka seksuaalfunktsioon, ajapikku võivad areneda kõrgevererõhutõbi, südame rütmihäired, südame-ja ajuinfarkt, diabeet.
Adrenaliini öine ületootmine soodustab rasvkoe teket. Kuna tervis halveneb pikkamisi, otsitakse väsimuse põhjust sageli vananemisest või ebapiisavast puhkusest. Seevastu tuleks aga teadvustada norskamisega seotud terviseriske ja otsida abi.

Sündroomi kandjad

Noortel inimestel on uneapnoe suhteliselt haruldane nähtus. Kõige tavapärasem magamisaja hingamatuse sündroomi põdeja on keskaealine, ülekaaluline, lühikese kaela ja mitteesile küündiva lõuaga suitsetav mees. Tihti süveneb sündroom tänu sellele, et inimesed püüavad päevast unisust kompenseerida kaloririkka toidu söömisega. Liigsed kalorid aga põhjustavad tüsedust ning see on üks peamisi uneapnoe tekitajaid, seega ei paranda söömine apnoed, vaid süvendab seda veelgi.

Ravi

Diagnoositud uneapnoe raviks on välja töötatud spetsiaalne seade, mis kannab nimetust CPAP. Nina kaetakse maskiga, mille küljes on rõhutoru, mis jookseb spetsiaalsesse aparatuuri, mis kontrollib pideva positiivse rõhu andmist hingamisteedele. Operatsiooni kasutatakse siis, kui apnoe põhjuseks on ninapolüübid, adenoidid, pikk pehme suulagi jne.
Nora Raba

Nora Raba (sündinud 10. jaanuaril 1938) on eesti metallikunstnik.

Looming

Metallikunstnik Nora Raba (kunstnikunimega Noraba) on osalenud Eesti kunstielus mitu aastakümmet. Ta on loonud ehteid, tegelenud palju dekoratiivsete seinataldrikute ja -plaatide ning spordiauhindade loomisega. Kunstnik on kavandanud väga palju suveniirmärke suurtele kultuuriüritustele, niisamuti Tallinnale ja teistele Eesti linnadele ja maakohtadele.
Nora Raba põhialaks on aga monumentaalsed pannood ja ruumilised kompositsioonid. Selles osas on ta kujunenud Eesti juhtivaks meistriks. Paljud tema tööd on loodud konkreetsetele arhitektuursetele objektidele (Venemaal Južno-Sahalinski sanatoorium, kultuuriasutused, restoranid, baarid, puhkekeskused, koolid Tallinnas ja mujal Eestis).
Nora Raba on oma tööde materjali- ja tehnikakasutuses, samuti temaatikas väga avar. Ta on töötanud palju rauaga, seda sepistades ja keevitades, kuid on ka kodus söövitus- ja kohrutustehnikas, samuti töös poleeritud ning poleerimata alumiiniumiga ning emailidega. Loomingulise tee esimesel etapil 1960.–1970. aastatel lähtus ta oma teemade valikul enamasti loodusest (pannood "Flora", "Dekoratsioon", "Merepõhi" jt), mis 1980. aastatel andis maad aga puhastele, konstruktiivselt selgetele geomeetrilistele vormidele (poleeritud alumiiniumist kompositsioonid "Probleem", "Lõpmatus", "Trepp", "Taebla" jt). 1990. aastatel on kunstnik taas lähenenud juhuslikele, looduse enda kujundatud vormidele, mida ta täiendab ootamatult erksavärvilise, mõnevõrra konstruktiivse detailiga. Koos sellega sigines kunstniku töödesse sürrealistlikust kunstitunnetusest tulenevat salapära ja mõistatuslikkust. Nora Raba on Eesti metallikunstis loonud väga tugeva ja jõuliselt isikupärase lehekülje. Tal on julgust olla teerajaja.
Õde Angelica

"Õde Angelica" (itaalia keeles "Suor Angelica") on Giacomo Puccini ühevaatuseline ooper; see on teine osa Puccini ooperitsüklist "Il trittico". Ooperi libreto kirjutas Giovacchino Forzano.
Ooper kanti esimest korda ette 14. detsembril 1918 New Yorgis Metropolitan Operas.
Ooperi tegevustik toimub 17. sajandi lõpul Itaalias.
Kääpa maastikukaitseala

Kääpa maastikukaitseala on maastikukaitseala Jõgeva maakonnas pindalaga 2284 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1961 kui Tartu Rajooni TSN Täitevkomitee 28. juuni 1961. aasta otsusega nr 8 moodustati Tammeluha kaitseala.
Kääpa maastikukaitseala loomise eesmärgiks on looduslike elupaikade (kalgiveelised järved, lamminiidud, vanad loodusmetsade, rohunditerikad kuusikud ning soostuvad ja soo-lehtmetsad) ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse. Kaitse all on ka jõe- ja järveluhad, kaitsealused liigid ning liigestatud reljeefiga puhkemaastik.
Kääpa maastikukaitsealal on vahelduv maastik, mille moodustab liivane  Kaiu mõhnastik, mille peal kasvavad peamiselt palumännikud. Läbi maastikukaitseala voolab Kääpa jõgi. Kaitseala territooriumil on jääb neli järve: Kaiu, Jõemõisa, Papi- ning Särgjärv. Nendes veekogudes on III kaitsekategooria kalaliigid – harilik hink ja vingerjas, Kääpa jõel ka võldas. Kääpa jõel on samuti jõevähk.
Natasha St-Pier

Karjäär

Tema esimene album "Émergence" ilmus 1996. aastal. Albumi helilooja ja produtsent oli Steve Barakatt. Aastal 2000. debüteeris ta lauljana Fleur-de-Lys osas muusikadraama "Notre Dame de Paris" Londoni versioonis.
Natasha St-Pier osales 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kopenhaagenis ja sai 4. koha. Ta esindas Prantsusmaad ballaadiga "Je n'ai que mon âme", hiljem on ilmunud selle ingliskeelne versioon "All I Have Is My Soul".
Aastaks 2010 oli tal ilmunud 7 albumit. Natasha St-Pier sai populaarseks prantsuskeelses Euroopas, Poolas ja Venemaal. 2010. aastal esines ta Kanadas, Belgias ja Prantsusmaal.
Vaikna mõis

Vaikna mõis (saksa keeles Waikna) oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Enn Mikker

Enn Mikker (ka Vormsi Enn; sündinud 5. augustil 1943) on eesti rahvaravitseja.
Kaïs Saïed

Kaïs Saïed (araabia keeles قيس سعيد; sündinud 22. veebruaril 1958 Tunises) on Tuneesia õigusteadlane ja poliitik. Ta oli aastani 2018 Tunise Ülikooli riigiõiguse professor. Ta valiti 13. oktoobril 2019 Tuneesia presidendiks.
Karol Adam Romer

Karol Adam Romer (1885–1938) oli Poola diplomaat.
1934 otsustati talle anda Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Vihula vald

Asustus

Vallas oli Võsu alevik ja 52 küla, neist suuremad Käsmu, Palmse, Võsupere, Vergi, Vihula ja Annikvere.
Teised külad: Aasumetsa, Adaka, Altja, Andi, Eisma, Eru, Haili, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Karepa, Karula, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Lahe, Lauli, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Pedassaare, Pihlaspea, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vatku, Vila, Villandi ja Võhma.

Loodus

Vihula vallas asus Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo saar koos Vaindloo tuletorniga. See on kivine ja madal saar Soome lahes. Suurem osa valla territooriumist jäi Lahemaa rahvuspargi aladele. Lisaks oli vallas veel ka Selja maastikukaitseala Selja jõe oru ning Toolse maastikukaitseala Mandri-Eesti ainsa soostunud tammiku kaitseks.

Ajalugu

Vihula vald moodustati 1991. aasta 12. detsembril.
Rasvumus

Rasvumus (adipositas) on rasvkoe ülemäärane rasvasisaldus, mis on tingitud sellest, et toitumisel on saadud rohkem energiat, kui organism vajab.
Rasvumuse kriteeriumiks on WHO definitsiooni järgi kehamassiindeks, mis ületab 30 kg/m². Rasvumiseks peetakse aga kehamassi suurenemist vähemalt 15–20% üle normaalse. Inimkeha on rasvunud ainult siis, kui liiga suur rasvaprotsent on ülekaalu põhjuseks.

Põhjused

Rohkem kui 95% juhtudest on põhjuseks ebaõige toitumine, pärilikud tegurid ja liikumisvaegus.
Rasvumust võivad põhjustada ka ainevahetushäired, näiteks Cushingi sündroom ja kilpnäärme alatalitlus.

Tagajärjed

Rasvumus võib kaasa tuua näiteks kõrgvererõhktõve, suhkurtõve, arterioskleroosi või podagra.
Varajane suremus on rasvunutel 10% kõrgem kui normaalse kaaluga inimestel.

Ravi

Negatiivse energiabilansi saavutamiseks piiratakse toitumist, näiteks ravipaastumise teel, või suurendatakse kehalist aktiivsust.
A Fever You Can't Sweat Out

"A Fever You Can't Sweat Out" on USA ansambli Panic! at the Disco debüütalbum.  
See ilmus 27. septembril 2005 plaadifirma Decaydance Records/Fueled by Ramen kaudu ning on müüdud plaatinaplaadiks.
Album jaguneb muusikaliselt kaheks osaks, kus esimest poolt iseloomustab pigem elektrooniline muusika ja süntesaatorite kasutus ning teine pool, mis algab loo "Intermission" poole pealt, on rokilikuma kõlaga. 
Ansambel on ise intervjuudes öelnud, et nad tüdinesid elektroonilise kõlaga eksperimenteerimisest enne albumi lõpetamist lihtsalt ära ja otsustasid rokilikuma lõpu kasuks, kuna instrumentidega nagu tšello ja viiul on võimalik saavutada palju mitmekesisemaid ja põnevamaid helisid.
Alan Markby

Alan Markby on tegelaskuju Ann Grangeri teostes.
Esimene raamat sarjast "Mitchell and Markby" ilmus 1991. aastal. 2004. aastaks oli sarjas ilmunud 15 raamatut.
Alan Markby on sarja esimeses raamatus 42aastane lahutatud politseiinspektor, kes asub lahendama oma kodulinna lähedases külas saladuslikku mõrva.
Soolakurk

Soolakurk on soolvee abil konserveeritud kurk.
Hapukurk sisaldab soolakurgiga võrreldes vähem soola, samuti võib erineda kasutatud maitseainete valik.
Meeksi valla vapp

Meeksi valla vapp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Meeksi valla vapp.
Vapp kinnitati 23. oktoobrill 2002.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil hõbedane majakas kuldse tule ja kahe musta aknaavaga ning lainelõikeline hõbedane vapitüvi kahe sinise kalaga 1+1.
Bjorjoljohh

Bjorjoljohh (jakuudi Бөрөлөөх, vene Бёрёлёх, alamjooksul Jelon - Елонь) on jõgi Venemaal Sahhas.
Jõe pikkus on 754 km, valgala pindala 17 000 km².
Jõgi agab Tšerski mägedest; moodustub Tšamõga-Okatõni ja Kemelkan-Okati jõe liitumisel. Voolab Jana-Indigirka madalikul valdavalt kirdesse. Suubub vasakult Indigirka deltasse.
Peamised lisajõed on Uese-Kõllahh (vasakpoolne) ning Ulahhan-Kõllahh (Tiit), Selgannahh ja Arõ-Mae (parempoolsed).
Ülenurme vald

Alevikud

Külitse • Räni • Tõrvandi • Ülenurme

Külad

Laane • Lemmatsi • Lepiku • Läti • Reola • Soinaste • Soosilla • Täsvere • Uhti • Õssu
André Kuipers

Isiklik elu ja haridus

André Kuipers lõpetas keskkooli aastal 1977. Aastal 1987 lõpetas ta Amsterdami ülikooli arstina. Ta on abielus ning tal on kolm tütart ja poeg.
Kuipers on öelnud, et ta unistas astronaudiks saamisest juba teismelisena. Ta unistus täitus aastal 1998, mil ta valiti Euroopa Astronautide Korpuse liikmeks.

Kosmoselennud

Kuipers on osalenud kahel kosmoseekspeditsioonil. Esimene neist oli DELTA missioon aastal 2004. Koos kosmonautide Gennadi Padalka (Venemaa) ja Michael Finckega (USA) lendas ta 19. aprilli varahommikul Soyuz TMA-4 pardal kosmosesse. Kaks päeva hiljem jõudis kosmoselaev rahvusvahelisse kosmosejaama. Kuipers pöördus Maale tagasi 30. aprillil 2004.
21. detsembril 2011 startis Kuipers Euroopa Kosmoseagentuuri kosmosemissiooni PromISSe raames oma teisele kosmoseekspeditsioonile. Sel korral viibis Kuipers rahvusvahelises kosmosejaamas kuus kuud. Ta pöördus tagasi Maale 1. juulil 2012.
Kakuam (paat)

Kakuamipaat on puitkerega mootorpaat, mis on mõeldud kalapüügiks kakuamiga.
Kakuamipaat on 10–12 m pikk ja 2,5 m lai. Paadi kaared on poolemeetrise sammuga ja kaari katva sileplangutuse paksus on 3,5 cm. Paadi vööritääv on sirge ja ahter ahtripeeglita. Paadi keskosa on tekita, sinna tõstetakse püütud saak – merest saadakse peamiselt räime ja tuulehaugi, Peipsist rääbist. Paadi ahtris ja vööris on ujuvust tagavad kinnised kastid. Vööris on ka pisike ahiküttega kajut ning ahtris tavaliselt positiivse aknakaldega rooliputka. Kakuamipaadil on harilikult umbes 60 hobujõuline MTZ diiselmootor, kuid päris esimesed paadid olid vaid 20 hobujõulise mootoriga. Kakuamipaadi roolilehte liigutatakse hüdrauliliselt.
Eestis võeti kastmõrra ehk seisevnoodaga (kakuamiga) kalapüük kasutusele 1939. aastal Pärnus. Selle püügimeetodi kõrgaeg oli 1957. aastal, kui Eesti vetes oli ligi 1400 kakuami. Aastatel 1954-1994 valmistati kakuamipaate Tallinna Kolhoosidevahelises laevatehases, kus toodeti umbes 1000 kakuamipaati. Tänapäeval on kakuamipüügiks vajaliku varustuse kõrge hind, püügipiirangud, püügiõiguse hankimise vajadus, sobivate püügikohtade kuulumine kindlatele isikutele ning saagi madal kokkuostuhind kakuamipüüki piiranud. Paljud kakuamipaadid on kaotanud merekõlblikkuse. Osa kakuamipaate on kohandatud muuks otstarbeks, sh reisijateveoks.
Kohatu (Märjamaa)

Nime päritolu

Paul Johansen võrdles Kohatu nime Soomes asuva nimega Kuohatti. Lauri Kettunen ei pidanud seda usutavaks, aga ei osanud ka paremat seletust pakkuda. Tema võrdles seda sõnadega "kohitsema, kohitud, kohitu", kuid tunnistas ka ise, et Kohatu nimest ei ole i-d sisaldavaid vorme. Sõna "kohatu" tähendab 'ilma kohata', samuti 'ebasobiv' ja parema puudumisel pakkus Kettunen lähtekohaks seda. See võis olla algselt isiku lisanimi: inimene, kes endale mujal kohta ei leidnud.
Kevin Godley

Kevin Godley (sündinud 19. oktoobril 1945 Manchesteris) on juudi päritolu Briti muusik ja muusikavideorežissöör. 
Godley laulab, mängib löökpille ja kirjutab laule. 
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Lol Crème'iga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumaid on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema. Nad töötasid koos 1988. aastani.
Aastal 1990 ilmus Suurbritannias tema produtseeritud heategevusplaat "One World, One Voice".
Hiljuti moodustas ta koos teise varasema ansambli 10cc liikme Graham Gouldmaniga bändi GG/06. Nad on salvestanud palju uusi lugusid, mis on praegu kuulatavad nende veebisaidil.
Toolse linnamägi

Toolse linnamägi on muinaseesti linnamägi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Rutja külas Linnamäe talu maadel

Kirjeldus

Toolse linnamägi asetseb Toolse jõgi idakaldal panganeemikul. Huvitav on see, et linnamäel on kaks eriaegset kaitsesüsteemi. Hilisem kaitsesüsteem kulgeb lääneküljele pöörduvast otsavallist. Selle valli kõrgus siseküljel on 6 m ja välisküljel 10 m. Vallide ehituseks oli kasutatud kive. Õueala pindala on 1000 ruutmeetrit.
Varasema perioodi kaitsesüsteemi vall asetseb eelmisest 12 m eemal väljapoole. Vallide kõrgus on enamasti 2 m. Varasemal järgul hõlmas õueala 2500–3000 ruutmeetrit.
Linnuses kahe ajajärgu kasutusajaks on dateeritud 9.–13. sajandisse.

Linnuse funktsioon

Linnuse põhifunktsiooniks on peetud läheduses oleva sadama- ja kaubakoha kaitse.
Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus

AS Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus on Eesti arhitektuuriettevõte (arhitektuuribüroo). Büroo asutati 1991. Büroo juhataja on Kalle Rõõmus. Büroo peakontor asub Tallinnas.
Büroo tegevusvaldkonnad on järgmised: arhitektuurne projekteerimine, projekteerimise peatöövõtt, ehitusprojektide ja ehitiste ekspertiis, omanikujärelevalve.
Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo

Akadeemilise Kooperatiivi Ajalehe-väljalõigete Büroo oli Akadeemilise Kooperatiivi allasutus, mis asutati 1932. aastal.
Büroo asus Tartus. Tema ülesandeks oli varustada oma tellijaid ajaleheväljalõigetega neid huvitavatel teemadel. Tellijateks olid riigi- ja omavalitsusasutised, kirjastused, pangad, kindlustusseltsid, organisatsioonid, välissaatkonnad, suurkäitised, kuurordid ja eraisikud. Välismaalastest tellisid enda kohta käivaid eestikeelseid ajaleheväljalõikeid teiste seas Louis-Adelberth de Bourbon (Naundorff), Leni Riefenstahl, Soong May-ling, André Tardieu ja Richard Tauber.
Väljalõigete tellimine maksis aastas 20 krooni. Aastas valmistati umbes 500 000 väljalõiget. Bürool olid vahetuskokkulepped välismaa vastavate büroodega. Euroopa ajakirjanduses avaldati aastas Eesti kohta umbes 1000 teadet.
1938. aastal ilmus Eestis 41 ajalehte.
Endla viadukt

Endla viadukt (ka Kristiine viadukt) on viadukt Tallinnas Endla tänaval. Viadukt on osa Tallinna–Keila raudteest.
Viadukt ehitati 1962.
Ilmo Maaroos

Ilmo Maaroos (sündinud 4. mail 1967) on endine eesti vandeadvokaat.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli juristina cum laude 1992. aastal.
Ta tegi HETA Pärnu Advokaadibüroo juhatuse liikmena aastatel 2002–2003 lepingud inimestega, kes usaldasid talle investeerimiseks oma raha. Tegelikult Maaroos omastas raha ega investeerinud seda edasi. Maaroos mõisteti neljaks kuuks reaalselt vangi ligi 18 miljoni krooni väljapetmise eest.
Ilmo Maaroos on aktiivselt tegelenud lennundusega.
Ene Aurik

Ene Aurik (7. juulil 1946 Tallinn – 13. märts 2004 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1966–1971 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina.
Ta töötas projekteerimisinstituut EKE Projektis. Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1978. aastast.

Isiklikku

Ene Auriku õde on arhitekt Helje-Reet Aurik.
Ollepa raudteepeatus

Ollepa raudteepeatus on raudteepeatus Järvamaal Türi vallas Ollepal.
Ollepa peatuses on üks madal perroon. Peatuses peatub 8 reisirongi päevas (pooled Viljandi poole, pooled Tallinna poole). Tavarong sõidab Balti jaamast Ollepale umbes 1h ja 55 minutit, aga kiirrong umbes 1h ja 45 minutit.

Ajalugu

Jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal. Toona jäi see Pilistvere kihelkonda Ollepa mõisa maadele. Praegu on alles vaid raudteepeatus. Enne rekonstrueerimistöid asus peatus Lelle jaamast 43,2 kilomeetri kaugusel,  praegune peatus asub Lelle jaamast aga 43,7 km kaugusel.

Õnnetused

Ollepal toimus rongiõnnetus 3. mail 1939.
Carolin Crawford

Carolin Susan Crawford on Suurbritannia astrofüüsik ja teaduse populariseerija.
Crawfordi sugestiivsed ja hästi näitlikustatud loengud on tuntud ja populaarsed, mitmed on veebis kättesaadavad.
Friedrichshafen

Ajalugu

Friedrichshafen loodi 1811. aastal Buchhorni linna liitmisel Hofeni vallaga ja nimetati Württembergi kuninga Friedrich I järgi.

Kultuur ja sport

Friedrichshafenis asub Zeppelini muuseum.
Linna spordiklubi VfB Friedrichshafen võrkpallimeeskond mängib Saksamaa kõrgliigas.
Nera jõgi (Doonau)

Nera on jõgi Rumeenias ja Serbias, Doonau vasakpoolne lisajõgi.
Jõgi algab Semenici mägedest Banaadist ning voolab valdavalt edela suunas. Nera on 27 km ulatuses Rumeenia ja Serbia piirijõgi.
Jõe pikkus on 124 km.
Toivo Peäske

Toivo Peäske (sündinud 1. detsembril 1945) on eesti pianist ja muusikapedagoog.
1965. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli klaveri eriala Anna Klasi õpilasena. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri eriala Ada Kuuseoksa klassi. Aastatel 1973–1975 täiendas end Leningradi konservatooriumis kammeransambli assistentuur-stažuuris professor Tamara Fiedleri klassis.
Aastatel 1966–1971 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1969. aastast paralleelselt Tallinna Muusikakeskkooli klaveriõpetaja. 1972. aastast töötas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis üldklaveri õpetajana, 1975. aastast kammeransambli õppejõuna, 1989. aastast dotsent.
1974. aastast mängis Tallinna Klaveriduos koos Nata-Ly Sakkosega.
2002. aastast on ta Rakvere Muusikakooli direktor.

Isiklikku

Ta on Elmar Peäske poeg. Tema vend on flötist Raivo Peäske. Tema abikaasa on viiuldaja Tiiu Peäske.
Douglase maakond (Minnesota)

Ajalugu

Maakond moodustati 1858. aastal.
Kalev Urbanik

Kalev Urbanik (12. november 1956 – 4. september 2004 Tallinn) oli eesti pikamaajooksja. 
1986. aastal tuli ta Eesti meistriks maratonis ajaga 2:33,14 ja oli kahekordne Läti meister 10 000 meetri jooksus. Oma kiireima maratoni jooksis ta 7. septembril 1985 Vändras ajaga 2:26.09, oli muuhulgas mitmekordne Otepää-Tartu jooksumaratoni võitja, 4-kordne Saaremaa kolme päeva jooksu võitja, 11-kordne Võru–Väimela maanteejooksu ja Tõrva–Valga maanteejooksu võitja.  
Ta suri ootamatult pärast Tallinna Sügisjooksu 21 km läbimist, milles saavutas ajaga 1:13.22,2 üldarvestuses 14. koha (võitis Pavel Loskutov) ja oma vanuseklassis M40, leedu 1996. aasta olümpialase Pavelas Fedorenka järel 2. koha.
Tema mälestuseks korraldatakse Valgamaal igal aastal 30-kilomeetrine Tõrva–Valga maanteejooks, 4,8-kilomeetrine Urbaniku mälestusjooks ja 8,6-kilomeetrine endine Valga ööjooks.
Intensiivsus (füüsika)

Intensiivsus on kiirguse või heli levimisel energia hulk, mis langeb ajaühikus levimissuunaga risti oleva pinna pindalaühikule. Intensiivsuse tähis on I ja mõõtühik vatt ruutmeetri kohta (W/m²).
Ján Kvačala

Ján Radomil Kvačala (ka Johann Kvacsala, vene Иван Иванович Квачала) (5. veebruar 1862 Bački Petrovac (tänapäeval Vojvodina, Serbia) – 9. juuni 1934 Bratislava) oli slovaki päritolu teoloog ja pedagoogikateadlane, usuõpetaja poeg.
Õppis 1872–80 Szarvasi gümnaasiumis, 1880–83 Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias ja Õigusteaduse Akadeemias filoloogiat ja filosoofiat. Täiendas end Leipzigi Ülikoolis. 1886–93 töötas Bratislava Evangeelses Lütseumis, aastast 1888 professorina. Oli 1893–1918 Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professor, 1917–18 usuteaduskonna dekaan. Läks Tartu Ülikooli evakueerimisel kaasa Voroneži, kus lühikest aega töötas vaimuliku ja raamatukoguhoidjana, pärast Eesti iseseisvumist pöördus tagasi kodumaale. 1921–32 töötas Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias professorina. 
Uuris peamiselt Jan Amos Komenský ja Tommaso Campanella elu ja loomingut. Tema tähtsamad uurimused valmisid Tartus. Avaldas välismaa ajakirjades kirjutisi ka Baltimaade olukorra ning eestlaste ja lätlaste kultuuriliste püüdluste kohta.
Vitali Menšikov

Vitali Menšikov (sündinud 22. novembril 1946 Kurgani oblastis) on Eesti keemiainsener ja poliitik.
Ta sündis Kataiskis Kurgani oblastis. Ta lõpetas aastal 1971 Uurali Polütehnilise Instituudi (asukohaga Sverdlovskis).
Ta töötas aastatel 1971–1979 Sillamäe Keemiametallurgia Tootmiskoondises meistri, vanemmeistri ja vahetuseülemana; aastatel 1979–1990 samas osakonnajuhataja asetäitjana.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles õiguskomisjoni liige ja Ülemnõukogu Presiidiumi liige.
Ta oli aastatel 1989–1993 Sillamäe linnavolikogu liige ja maist 1992 Sillamäe linnapea.
Ta on 8. oktoobrist 1994 Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (ja selle eelkäija) liige. Ta oli ka Vene Demokraatliku Liikumise (asutatud augustis 1992) kaasesimees. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Sillamäe linnavolikogusse, sai 55 häält ega osutunud valituks.