Suulu keel

Keeleline variatsioon

Suulu keeles on mitmeid dialekte, millest nelja järgmist peetakse peamisteks: Suulu (Suulumaa), Suulu (Natali), Lala ja Qwabe. Suulu keelel põhineb ka üks pidžinkeel, mis kasutab segu suulu, inglise, afrikaani ja teiste Aafrika keelte sõnavarast.

Häälikusüsteem

Paljud silbid lõppevad suulu keeles täishäälikuga ning keeles ei esine kaashäälikuühendit.

Vokaalid

Suulu keeles on viisvokaali (a, e, i, o, u), mis võivad olla nii pikad kui lühikesed. Kuigi vokaali pikkus võib muuta sõna tähendust, ei märgita seda kirjas.

Kähiseva häälega hääldatud konsonandid

Kähisevate konsonantide esile toomisel on häälepaelad vibreerimise ajal rohkem avatud, et õhk nende vahelt välja pääseks. Sellise hääldusviisiga käib kaasas kuuldav heli. Suulu keeles on kähisevad konsonandid näiteks /bʱ/ ja /dʱ/.

Implosiivsed konsonandid

Implosiivsed konsonandid erinevad tavalistest sulghäälikutest sellel määral, et õhku hingatakse hääldamise ajal sisse, mitte välja. Suulu keeles on selliseks konsonandiks bilabiaalne /ɓ/. Kirjapildis oleks see b.

Ejektiivid

Ejektiivid on helitud konsonandid, mis tuuakse esile, kui hääliku hääldamisel suletakse ka samaaegselt häälepilu. Õhusurve suus paisub ja kui heli lahti lastakse, käib sellega kaasas märgatav õhupahvak.
Suulu keeles /t’/ /k’/ ja /p’/. Ejektiivi tunnus on ülakoma otse foneemi järel.

Toon

Nagu suurem osa bantu keeltest, kuulub ka suulu keel toonikeelte alla. See tähendab, et mõned sõnad – kuigi samamoodi kirjutatud – saavad erineva tähenduse vastavalt kõneleja toonile. Näiteks sõnad "preester" ja "õpetaja" kirjutatakse suulu keeles mõlemad umfundisi ja nende erinevust saab väljendada ainult tooniga.
Vaikimisi kasutatakse madalat tooni, kuigi häälikutel võib olla nii kõrge kui ka langev toon.
Suulu keel kasutab ka sõnatooni – toon ei sõltu sellest, kui palju silpe sõnas on. Suulu keele substantiividel on neli erinevat toonimustrit, verbidel kaks.

Grammatika

Suulu keel on morfoloogiliselt aglutineeriv keel. Keele sõnavaras on üsna palju laensõnu teistest keelest (inglise ja afrikaani).

Sõrmedel loendamine

Emakeelena suulu keelt kõnelevad inimesed loendavad sõrmedel, alustades vasaku käe väikesest sõrmest ja liikudes järjest parema käe pöidlani ning sealt edasi väikese sõrmeni. Numbrid kuuest üheksani on omapärase etümoloogilise taustaga: number kuus, isithupha, tähendab pöialt; number seitse, isikhomisa, tähendab "see, mis nimetab"; kaheksa ehk isishiyagalombili tähendab "kaks on järel" ja lõpuks üheksa, isishiyagalolunye, tähendab "üks on järel".

Keelenäited

Ubusuku obuhle namaphupho amamnandi!

Head ööd ja ilusaid unenägusid!
Halala ngosuku lokuzalwa!

Palju õnne sünnipäevaks!
Ngubani igama lakho?

Mis on su nimi?

Lisaks

Suulu keele pronoomenisüsteem ei võimalda viisakuse väljendamist nagu paljud Euroopa keeled. 
Lokatiivseid demonstratiive on suulu keeles kolm: siin, seal ja seal kaugemal (vastavalt lo, lowo, lowaya). Väljendite "see on siin", "see on seal" ja "see on seal kaugemal" kasutamine on komplitseeritum, sest iga kolme väljendi kasutamisel on 14 erinevat viisi, mis sõltuvad sellest, mis substantiiviklassi sõna kuulub jm. Kokku on suulu keeles seega 42 erinevat moodust, millega väljendada erinevaid kohasuhteid.