google/wiki40b huggingface dataset:
Mart Reinik

Mart Reinik (24. aprill 1862 Lõimetsa – 6. september 1940 Tartu) oli eesti koolijuht ja mesinduse eriteadlane. Tema järgi on nimetatud Tartu Mart Reiniku Kool.

Elulugu

Mart Reinik sündis rentniku pojana Viljandimaal Adaveres Lõimetsa külas Reino talus. Lugema õppis ta juba ema voki kõrval istudes, aga lugemisele eelistas ta näiteks meisterdamist või uisutamist. 9-aastane Mart asus õppima Lõimetsa külakoolis. Aastal 1879 lõpetas ta Paide kihelkonnakooli. Kuni 1883. aastani õppis ta Tartu Õpetajate Seminaris. 
Aastatel 1883–1884 oli ta õpetajaks Põltsamaa kihelkonnakoolis, 1884–1886 Tšernigovi kubermangus, 1886–1887 Kaarma Õpetajate Seminaris, 1887–1889 Põltsamaa algkoolis. 
Aastal 1889 sai ta Tartu I Kroonualgkooli juhatajaks ja õpetajaks, jäädes sellele kohale 1929. aastani. Koolil ei olnud algul oma maja ega õppeprogramme, ning esialgu oli Mart Reinik ainuke õpetaja. Ta korraldas koolile oma maja ehitamise. Õpilased hindasid Reinikut kõrgelt.
Alates 1901. aastast töötas Mart Reinik ka mesinikuna. Alates 1913. aastast juhtis ta Tartu Aianduse-Mesinduse Seltsi mesilat Vahil ja korraldas seal mesinduskursusi, pidas loenguid ja andis välja temaatilisi kirjutisi. Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi juures kutsus Reinik 1907. aastal ellu aianduse ja mesinduse osakonna. Sellest sai 1923. aastal Tartu Aianduse ja Mesinduse Selts. Reinik juhtis algul osakonda ja kuni surmani seltsi. Ta organiseeris kuukirja Aiatööleht (1907–1918) ja toimetas seda. Samuti oli ta ajakirja Aed mesinduse osakonna tegevtoimetaja (1923–1931) ja ise peamine artiklite kirjutaja. Tema organiseerimisel ja kaastegevusel töötati välja tartu taru (1907) ja eesti taru (1929), asutati Eesti Aianduse-Mesinduse Keskselts (1927) ja rajati vaatlusmesilaid.
Reinik kuulus laulu- ja mänguseltsi Vanemuine ja Eesti Kirjameeste Seltsi, oli Tartu Õpetajate Vastastikuse Abiandmise Seltsi ja Tartu Õpetajate Seltsi asutaja ja esimees ning Tartu Majandusühisuse ning ka Eesti Laenu- ja Hoiuühisuse üks asutajaid.
Luunja Keskkool

Luunja Keskkool on gümnaasium Tartumaal Luunja vallas Luunja alevikus.
Gerda-Ludmilla Bürger

Gerda-Ludmilla Bürger (24. aprill 1897 Võipere, Aaspere vald, Virumaa – 4. detsember 1992 Tallinn) oli eesti arst.
1917 õppis Tartu eraülikoolis, 1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Naisüliõpilaste Seltsi vilistlane.
1923–1936 Haljala ja Kadrina jaoskonnaarst, 1936–1940 ja 1942–1961 Nõmme Rinnalaste ja Emade Kodu (Tallinna Väikelastekodu) juhataja.
Kloordioksiid

Kloordioksiid (ClO₂) on rohekaskollane vees hästi lahustuv õhust raskem mürgine plahvatusohtlik gaas. 
Tugevate oksüdeerivate omaduste tõttu kasutatakse seda valgendi (nt puidutselluloosi töötlemisel) ja desinfektandina (sh joogivee töötlemisel). Tööstuslikult saadakse kloordioksiidi peamiselt naatriumkloraadist väävelhappe ja metanooli abil või naatriumkloritist ja soolhappest. Plahvatusohtlikkuse tõttu käideldakse kloordioksiidi harva puhtal gaasilisel kujul, vaid tavaliselt vesilahusena.
Naatriumklorit on keemiline aine valemiga NaClO₂. See on naatriumi klorit ehk kloorishappe (HClO₂) sool, vees kergesti lahustuv valge või kergelt kollakas kristalne pulber. Tõhusa oksüdandina kasutatakse seda tööstuses pleegitava ja desinfitseeriva vahendina. Aine on mürgine ja kokkupuutel orgaanilise materjaliga plahvatusohtlik.
Balalaika

Tehnika

Balalaika mängimise tehnikas on oluline osa vasaku käe pöidlal, mis määrab noodikõrgust madalamal keelel, eriti prima puhul, kus see on oluline akordide mängimisel. 
Prima'l mängib noote nimetissõrm, suurematel pillitüüpidel kasutatakse plektronit. Tegelikult võib ka prima't mängida plektroniga, kuid see pole traditsiooniline. Kontrabass-balalaika keelte hiiglaslike mõõtmete pärast pole haruldane, et plektron on valmistatud nahkkinga või -saapa kontsast. 
Bass- ja kontrabass-balalaika toetuvad mängimise ajal ühe nurgaga maapinnale puust või metallist pulga abil.
Toomas Pung

Elulugu

Toomas Pung on õpetaja poeg.
Lõpetas 1969 Nõo Keskkooli, 1974 TÜ füüsika osakonna. Oli 1974–92 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi aparaadiehituse sektori insener ja nooremteadur, 1992–96 TÜ ajaloomuuseumi teadur, 1996– museoloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: teaduslugu, TÜ ajalugu, Eesti meteoroloogia ajalugu. Üle 20 teadustrükise.
Purtsi jõgi

Purtsi jõgi on Väikese Emajõe parempoolne lisajõgi, mille pikkus on 28 km. Jõe valgla (jõgikonna) suurus on 107 km².
Jõe lähe on Otepää kõrgustikul, jõgi voolab läbi Ugandi lavamaa, alamjooks on Emajõe orundis.
Jões elab vääriskala jõeforelli.
Curdin Perl

Curdin Perl (sündinud 15. novembril 1984 Samedanis) on Šveitsi murdmaasuusataja.
Maailma karikavõistlustel osales Perl esimest korda 19. märtsil 2005 Falunis 30 km jälitussõidus, kus ta sai 71 lõpetanu seas 46. koha. Esimest korda jõudis ta kümne parema hulka 3. veebruaril 2007 Davosis 15 km vabatehnikasõidus, kus ta sai 10. koha. Perli seni parem tulemus on 2010.–2011. aasta Tour de Skil viimasel etapil 9. jaanuaril Val di Fiemmes saavutatud kolmas koht. 19. detsembril 2010 La Clusaz's viis ta Šveitsi meeskonna võidule 4×10 km teatesõidus.

Maailma karikavõistlustel

Curdin Perl on osalenud 135 maailma karika etapil (seisuga 17. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile ühel korral.
Renata Oganesjan

Renata Oganesjan (sündinud 2. märtsil 2001 Dnepropetrovskis) on Ukraina iluuisutaja.
Oma partneri Mark Bardeiga osales ta 2015. aasta juunioride iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Tondiraba jäähallis.
Juta Kivimäe

Juta Kivimäe (sündinud 10. detsembril 1952 Pärnus) on eesti kunstiajaloolane.
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu ülikooli ajaloo osakonna. 1998. aastal kaitses magistrikraadi Tallinna Ülikoolis.
Alates 1983. aastast töötab ta Eesti Kunstimuuseumis, alates 1999. aastast muuseumi skulptuurikogu juhatajana.
Võhu mõis

Võhu mõis (saksa keeles Wöhho) oli Küti mõisa karjamõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Standardrööpmeline raudtee

Standardrööpmeline raudtee Eestis

Eestis ei ole praegu standardrööpmelisi raudteid.

Ajalugu

Kui Saksa väed vallutasid 1941. aastal Eesti, naelutati sama aasta sügisel umbes kolme kuu jooksul kõik laiarööpmelised raudteed ümber standardrööpmeliseks. Kogu Nõukogude vägede taganemisest järgijäänud veerem anti Soomele, kus säilis laiarööpmeline raudtee. Eesti raudteele toodi uus veerem.
Uued raudteed ehitati juba standardrööpmelistena (näiteks raudtee Jõhvi jaamast Ahtme küla maadele rajatavale kaevandusele ja õlitehasele). Ka mõni kitsarööpmeline raudtee naelutati ümber standardrööpmeliseks (näiteks 900-mm raudtee Viivikonna kaevandusest Vaivara jaamani. Sealt läks raudtee Türsamäe õlitehaseni, mis asus praeguste Sillamäe tehaste maa-alal).
Kui Nõukogude väed vallutasid 1944. aastal Eesti, naelutati põhiosa standardrööpmelistest raudteedest ümber 1524-mm laiarööpmeliseks raudteeks sama aasta sügisel umbes kolme kuu jooksul. Keila–Haapsalu raudtee ja osa Tallinn-Pääsküla raudteest jõuti ümber naelutada aprilliks 1945.

Tulevik

Rail Baltic kavandatakse kas täielikult või osaliselt standardrööpmelise raudteena, sealhulgas ka Eestis.
Raimo

Raimo on eesti ja soome mehenimi.
Nimi on tuletatud eesnimest Raimond.
Looduskaitse biogeograafia

Looduskaitse biogeograafia (inglise conservation biogeography) on vastselt eristatud teadusharu, mis käsitleb biogeograafiliste põhimõtete, teooriate ja analüüside kasutamist bioloogilise mitmekesisuse kaitse probleemide lahendamisel nii ühekaupa kui mitme taksoni kaupa korraga.
Looduskaitseline biogeograafia rõhutab geograafilise, ökoloogilise ja evolutsioonilise konteksti tähtsustamist looduskaitselises tegevuses.
Andri Deštšõtsja

Tegevus välisministrina

2014. aasta 27. märtsil esitas ta ÜRO Peaassambleele resolutsiooni Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta, mis kiideti heaks 100 poolthäälega, 11 oli vastu.
2014. aasta 23. mail oli tal Ukraina kriisi reguleerimise küsimustes kohtumine Eesti välisministri Urmas Paetiga.
Tema poolt 2014. aasta 14. juunil kaamerate ees Kiievis Venemaa suursaatkonna ees meeleavaldajate rahustamiseks öeldu ("... jah, Putin on huilo, jah"), vallandas rahvusvahelise diplomaatilise skandaali. Venemaa pool avaldas protesti, Ameerika Ühendriikide suursaadik Ukrainas Geoffrey R. Pyatt kirjutas Twitteris, et "minister püüdis kahjutustada ohtlikku olukorda", lisades, et "Deštšõtsja on kogenud ja vilunud diplomaat ning auks Ukrainale" ("a skilled diplomat and credit to Ukraine").
Pagulase reisidokument (Eesti)

Pagulase reisidokument (inglise refugee’s travel document) on Eestis Politsei- ja Piirivalveameti väljaantav dokument pagulasele, et pagulane saaks ületada riigipiiri.
Highpoint I

Highpoint I on 65-korteriga elumaja Inglismaal Londonis, üks kahest arhitekt Berthold Lubetkini projekteeritud elumajast Londoni Highgate'is.
Hoone on internatsionaalse stiili parimaid näiteid selle stiili varasemast perioodist Suurbritannias.
Hoone konstruktsioonide projekti koostas Ove Arup. Monoliitsest raudbetoonist hoone ehitas 1935. aastal ehitusfirma JL Kier & Co Ltd.
Hoone säilinud algsed interjöörid sisaldavad eritellimusel valmistatud sisustust, sealhulgas ka sanitaartehnikat. Alumisel korrusel on ühisruumid, maja taga on aed.
Lubetkini teine kortermaja samas stiilis Highgate'is sai tuntuks Highpoint II nime all ja valmis 1938. aastal.
Mõlemad kortermajad – Highpoint I ja Highpoint II – kuuluvad Inglismaa arhitektuurimälestiste nimistusse.
Paasikivi-Kekkoneni joon

Paasikivi-Kekkoneni joon (soome keeles Paasikiven–Kekkosen linja) oli Soome välispoliitika külma sõja ajal, milles oli esikohal hea läbisaamine NSV Liiduga.
Johannes Theodor Willberg

Johannes Theodor Willberg (10. detsember/22. detsember 1863 Tallinn – 26. veebruar 1945 Altenkirchen, Rheinland-Pfalzi liidumaa) oli Eesti vaimulik.
Willberg õppis aastatel 1874–1882 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1883–1887. Oli prooviaastal Käina Martini koguduses (Georg von Holsti juures) ja Tallinna Jaani koguduses (Karl Woldemar Emil Grohmanni juures). Ordineeriti 11. veebruaril 1888 Kuressaares õpetajaks.
Ta oli aastatel 1888–1890 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ning ühtlasi ka usuõpetaja. Aastatel 1891–1931 oli ta Ambla Maarja koguduse õpetaja. Jäi aastal 1931 emerituuri.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Suri aastal 1945 Altenkirchenis, Altenkircheni (Westerwald) kreisis, Rheinland-Pfalzi liidumaal.

Isiklikku

Tema poeg Richard Traugott Paul Willberg võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus, lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna, kuid läks seejärel vaimulikuks Saksamaale.
Eesti NSV Siseministeeriumi piirkondlikud asutused

Eesti NSV avaliku korra kaitse asutused 1962–1966

Eesti NSV Avaliku Korra Kaitse Ministeeriumi piirkondlikud asutused aastatel 1962–1966
Montecalvo Irpino

Loodus

Peamiselt savise ja tufise pinnasega maa on valdavalt mägine, loodepiiril voolab Miscano jõgi.
Andrea Bowen

Päritolu

Bowen on pärit Walesist. 1996.–2001. aastal esines ta sageli Broadwayl. 2000. aastal mängis ta Adele'i rolli "Jane Eyre'i" muusikaliversioonis. Bowen oli ka Broadway laste kontserttrupi liige. Ta on oma õdedest-vendadest noorim. Andrea õdedest-vendadest on samuti osalenud Broadway muusikalides  Graham Bowen, Alex Bowen, Cameron Bowen, Jessica Bowen ja Jillian Bowen. 
Aastatel 2004–2010 mängis Bowen "Meeleheitel koduperenaistes" Julie Mayeri rolli. Ta on olnud korduvalt külaline "One Three Hilli" vestlussaates (koos sõbranna Sophia Bushiga).  Bowen mängis sarjas "Boston Public" ja seriaalis "Seaduse nimel: Seksuaalkuritegude uurimisüksus". Bowen mängis filmis "Punamütsike" ühte kolmest Ashleyst ja Candace'i osa esoteerilises seiklusfilmis "Eye of the Dolphin". Ta osales ka Lifetime TV filmis "Tüdruk, positiivne". Bowen on samuti mänginud "Kummituselausuja" neljanda hooaja ühes osas.
Andrea Bowen on levitanud noorte seas HIV-vastast sõnumit.
Mart Kuurme

Mart Kuurme (sündinud 11. detsembril 1948 Põltsamaal) on eesti füüsikaõpetaja.
Ta on alates 1976. aastast vaheaegadega töötanud Tallinna Reaalkoolis, 1995–1998 oli selle kooli direktor.
Ta on osalenud Tallinna ja Eesti füüsikaolümpiaadide korraldamisel ja füüsika ainekomisjonides, on paljude ettevõtmiste eestvedaja.
Kuurme juhendatavate õpilaste kaudu osaleb Tallinna Reaalkool ülemaailmses koolide keskkonnauuringute programmis GLOBE.
2001. aastal andis Vabariigi President Lennart Meri Mart Kuurmele Valgetähe IV klassi ordeni.
2006. aastal tegi Tallinna Linnavalitsus ettepaneku anda talle Tallinna teenetemärk.
1968–1972 mängis ta klahvpille ansamblis Fix.
Mart Kuurme on Vahur Laiapea 2014. aastal valminud dokumentaalfilmi „Päike on hea laps” peategelane.

Isiklikku

Tema isa Herbert Kuurme oli Põltsamaa Niguliste koguduse pastor.
Haudehitis

Haudehitis on ehitis, mis on surnu mälestuseks tema hauale püstitatud.
Haudehitised on nt hauasammas, hauakivi, kääbas, dolmen, mausoleum.
Alena Procházková

Alena Procházková (sündinud 9. augustil 1984 Banská Bystricas, endises Tšehhoslovakkias) on Slovakkia murdmaasuusataja. 
Procházková esimene rahvusvaheline suurvõistlus oli 2003. aasta maailmameistrivõistlused Val di Fiemmes, kus tema parimaks tulemuseks oli 30 km ühisstardiga vabasõidu 40. koht. 2007. aasta MM-il Sapporos saadud 7. koht on siiani ta parim koht paarissprindi vabasõidus. Individuaalselt on ta parim koht 2009 MM-il Liberecis saadud 8. koht sprindi vabasõidus. 
Procházková suusatas esimest korda maailma karikavõistlustel 2004. aasta 11. detsembril Lago di Teseros ja sai 15 km suusavahetusega jälitussõidus 58. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2006. aastal Oberstdorfis, kui oli 0,9 km sprindi klassikasõidus 27. kohal. Kolme parema hulka jõudis Procházková esimest korda 2007. aasta detsembris Kuusamos 1,2 km sprindi klassikasõidus, kui sai 3. koha. Esimese võidu sai ta MK-etapil 16. jaanuaril 2009 Vancouveris eelolümpial 1,2 km sprindi klassikasõidus.

Maailmakarikavõistlustel

Alena Procházková on osalenud maailmakarikavõistluste etappidel 132 korda (seisuga 17. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile kuuel korral, neist ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Bilgi ülikool

Bilgi ülikool (türgi keeles İstanbul Bilgi Üniversitesi) on ülikool Türgis Istanbulis.
Ülikool asutati 1996.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase.
Kolloidhõbe

Kolloidhõbe on kolloid hõbedaosakestest. Antibakteriaalse toime tõttu kasutati seda kuni 1940. aastateni infektsioonitõrjevahendina, enne kui see asendati antibiootikumidega, mida peeti turvalisemaks ja efektiivsemaks.
1990ndatel hakati seda müüma alternatiivmeditsiinis mineraalse lisandina, mida peetakse sobivaks mitmete haiguste ärahoidmiseks või ravimiseks, muuhulgas vähk, diabeet,
AIDS, herpes ja tuberkuloosi. Ühtegi neist väidetest pole teaduslikult tõestatud. Kui kolloidhõbedat kasutatakse kaua aega, siis võib sellest tekkida argüüria. Samas on selle antibakteriaalne toime tõestatud.
Eestis tohib kolloidhõbedat kasutada mõningates kosmeetikatoodetes (juhul, kui tootjal või importijal on koostatud piisava teabega ohutusaruanne), biotsiidides, näiteks mööbli, ujumisbasseinide, kliimaseadmete jmt desinfitseerimiseks (terviseameti registreerimistunnistuse olemasolul) ning jahutus- ja töötlemissüsteemides kasutatava vee või muude vedelike säilitamiseks. Kolloidhõbedat ei ole lubatud kasutada toidulisandites ega nahadesinfitseerimisvahendites. Kolloidhõbedat sisaldavaid tooteid ei tohi müüa ravimitena ega reklaamida neid kui haigusi, talitlushäireid või väärarenguid leevendavaid.
Thomas Gerstenberg

Thomas Gerstenberg (ka Gerstenbergk ja Kerstenbergk; umbes 1525 Saksamaa – 18. juuli 1582 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.
1560. aastal ordineeriti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. Aastast 1571 oli ta Tallinna linnakonsistooriumi senior (vaimulik juht).
Türsamäe

Türsamäe on paikkond Sillamäel.
Türsamäed on esimest korda mainitud 1520 (Turrisel).
Türsamäel on olnud põlevkiviutmistehas . Tehas hävis II maailmasõjas .
Arnaud Cordier

Arnaud Cordier (sündinud 26. novembril 1974 Dijonis) on Prantsusmaa kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.
Ta on 14-kordne Prantsusmaa meister (1996, 1997, 1998, 2000, 2001, 2005, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015). 
2014. aastal võitis ta Tallinnas peetud Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.
Tema isa Henry Cordier oli Prantsusmaa meister aastal 1979.
Udmurdi Ühing Ošmes

Udmurdi Ühing Ošmes on Eesti udmurtide organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Veerenni tänav 51. Organisatsiooni juhatuse esimees on Maisa Kulikova.
Organisatsioon asutati 28. detsembril 1995.
Organisatsioonil on osakond ka Tartus, kus muu hulgas tegutseb udmurdi laulusõprade ring.
Roostepääsuke

Levik

Liigi levila asub Lõuna-Euroopas, Aasias ning Põhja- ja Kesk-Aafrikas. India ja Aafrika linnud on paiksed, ülejäänud talvituvad Aafrikas või Indias. Lõuna pool võib neid kohata isegi Põhja-Austraalias.
Eestis on roostepääsukest eksikülalisena kohatud ainult üks kord. Euroopas elab roostepääsukesi 100–430 tuhat paari.

Kirjeldus

Roostepääsukese välimus varieerub suhteliselt suures ulatuses. Kirjeldatud on mitu alamliiki. Neid ei erista üksteisest elupaik, vaid samas piirkonnas võib elada mitme alamliigi linde.
Roostepääsukesel on sinakasmust selg, sabatüvik ja lagipea. Tiivad ja saba on mustad, kukal ja päranipuala esiosa on roostepruunid. Alakeha ja päranipuala tagaosa on kahvatukreemjad, alakehal on selged pikitriibud.
Roostepääsukese moodi on suitsupääsuke, aga viimasel on pruun laik kurgu all, mitte kuklas, ja must vööt pugul.
Roostepääsukesi saab kohata avatud kaljustes paikades, kuna ta asustab kaljusid, järsakuid ja mäeseinu. Talle meeldivad ka tehisrajatised, mis neid meenutavad, näiteks sillad ja tunnelid. Mõnel pool võib suur osa asurkonnast pesitseda sildadel. Ta väldib inimasustust rohkem kui suitsupääsuke ja kui ta siiski hoonetes pesitseb, siis eelistab varemeid või hüljatud hooneid.
Roostepääsuke sarnaneb pesitsuskommete ja käitumise poolest väga suitsupääsukesega. Ta lendab rahulikult, liugleb tihti ja pikalt. Ta sööb peamiselt putukaid, keda püüab õhust: liblikaid, mesilasi, rohutirtse ja sipelgaid. Kuigi ta ei ela kolooniatena, koguneb ta väljaspool pesitsushooaega parvedesse.
Pesitsemiseks on vaja sobivaid koopaid, õõnsusi või eendeid. Pesitsuskohta saabib roostepääsuke enamasti märtsis või aprillis. Enamik roostepääsukesi pesitseb eraldi paaridena, aga võib kohata kuni 4 paarist koosnevaid kolooniaid.
Roostepääsukese pesa kinnitub kalju või seina külge, sageli eendi alla. Pesa on valmistatud mudast ja see ei toetu millelegi. Seega sõltub tema püsimine üksnes ehitusmaterjali ja ehitamise kvaliteedist. Roostepääsuke viimistleb oma pesa rohkem kui teised pääsukesed. Ta ehitab seda pool kuud ja kasutab siis seda kogu suve, vahel järgmistelgi aastatel. Teiste pääsukeste pesadest eristab roostepääsukese pesa lehterjas sissekäik. See valmib viimasena ja sageli pärast kurna täissaamist. Pesad on tavaliselt hästi kaitstud ja selles osas neil vaenlased peaaegu puuduvad. Üksnes täiskasvanud linnud on saagiks pistrikulistele.
Kurnas on 4–7 muna. Haub ainult emaslind, 11–16 päeva. Pojad kooruvad paljastena. Mõlemad vanalinnud toidavad poegi kolmveerand kuud. Roostepääsukestel on enamasti suvel teinegi kurn ja igal neljandal paaril kolmaski.
Maavanem

Maavanem on riigi esindaja 1. järgu haldusüksuses mitmes riigis. 
Maavanem võib olla ka ladinakeelse tiitli senior terrae tõlge eesti keelde, millega tähistatakse muinas- või keskaegseid eesti või liivi aukandjaid, näiteks Saaremaa vanemaid, kes sõlmisid 27. augustil 1255 Saare-Lääne piiskopi esindaja Sangerhauseni Annoga rahulepingu.

Rootsi

Maavanem (landshövding) on läänivalitsuse juht, riigi kõrgeim esindaja läänis. Maavanema nimetab Rootsi valitsus.
Vello Viisimaa

Vello Viisimaa (1935. aastani Vismann; 1. jaanuar 1928 Tallinn – 14. veebruar 1991 Tallinn) oli eesti opereti- ja estraadinäitleja.  
Ta töötas aastatel 1944–1980 Estonia teatris: 1944–1949 näitleja ja inspitsiendina ning aastail 1950–1980 operetisolistina. Hiljem tegutses Pajusi rahvamaja juhina. 
Ta mängis tuntud filmides "Mehed ei nuta" ja "Noor pensionär". 
1991. aastal pälvis ta postuumselt Meie Matsi mälestusauhinna.

Isiklikku

Tema isa oli Aarne Viisimaa, abikaasa oli eesti baleriin Teesi Viisimaa.
Jack Stephens

Jack Stephens (sündinud 27. jaanuaril 1994 Torpointis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Southampton.
Ta alustas karjääri Plymouth Argyle'is, mille noortesüsteemiga liitus ta 2005. aastal. Hooajal 2010–11 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas.
2011. aasta aprillis liitus ta Southamptoniga, kuid klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas alles hooajal 2016–17. Aastatel 2013–2016 oli Stephens laenul Inglismaa kolmanda liiga klubides Swindon Town ja Coventry City ning esiliigas Middlesbrough's.
27. jaanuaril 2018 lõi Stephens karikamängus Watfordi vastu oma esimese värava Southamptoni särgis. Neli päeva hiljem lõi ta mängus Brighton & Hove Albioni vastu oma esimese värava Premier League'is.
Kuigi karjääri alguses mängis Stephens paremkaitsja positsioonil, siis hiljem on ta mänginud põhiliselt keskkaitsjana. Ta võib mängida ka vasakkaitsjana või kaitsva poolkaitsjana.
Standardkiri

Vabakäeline kiri

Tähed, mis on kirjutatud vaba käega, peaksid olema stabiilsed ja graatsilised. Mõningatel juhtudel on stabiilsus võimatu. Näiteks P ja F on vältimatult tasakaalust väljas. Muudel juhtudel saab tähtede stabiilsust ja graatsilisust hoida, kui joonistada tähtede alumised osad, näiteks B ja E, laiemaks kui ülemised osad või joonistada horisontaaljoon tähtede keskele üle nende geomeetrilise telje.
Erandiks on, kui tähe A horisontaalne liige on joonistaud allapoole geomeetrilist keskpunkti, et säilitada alade võrdsus all- ja ülevalpool keskjoont. Kui horisontaalne joon on tõmmatud täpselt keskele, siis on erinevus joonest ülevalpool olevas kolmnurgas, trapets joone all on palju suurem. See loob meie silmadele ebatavalise mõju. Rõhuasetus peaks olema kõikidel tähtedel ühtlaselt ilus, mitte vaid üksikutel tähtedel. Enamik vabakäelist kirja tehakse Gothic-stiilis. See tähendab seda, et joonel on konstantne paksus ning kiri on kas otsene ja vertikaalsete kriipsudega, mis on äärejoonega risti või kallutatud ja vertikaalsete kriipsudega 75° juures.

Mehaaniline kiri

Mehaanilist kirja tehakse mõnikord kasutades pantograafi. Pantograaf on seade, mis koosneb neljast latist (lülist), mis on omavahel kinnitatud, et moodustada rööpkülik. Lülisid saab pöördteljel pöörata. Kõige madalam lüli rööpkülikul on fikseeritud kahe jäiga toega. Üks vertikaalne lüli ühes otsas on ühendatud profiilijärgijaga, mis jälgib joonistatava profiili kirja. Teine vertikaalne ja horisontaalne lüli on mõlemad ühendatud pliiatsiga, mis joonistab profiili järgi täpse kuju.
Aknajärv

Aknajärv (ka Kurtna Aknajärv) on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas asuv järv. Selle pindala on 8,8 ha.