google/wiki40b huggingface dataset:
Peter Andreas Johann Steinsberg

Peter Andreas Christoph Johann Steinsberg (24. jaanuar 1795, Tallinn – surmaaeg teadmata) oli eesti päritolu näitekirjanik ja näitleja.
1817–1824 oli Steinsberg Tallinna saksa teatri näitleja, misjärel läks Saksamaale. Tema hilisem elukäik on teadmata.

Looming

Steinsberg kirjutas ka teiste autorite järgi eestikeelseid lühinäidendeid, mida mängiti saksakeelsete etenduste lisapaladena.
Vesilind

OÜ Vesilind on Eesti filmitootmisettevõte, mis toodab dokumentaalfilme ja telesaateid ning ühtlasi ka levitab neid. Ettevõtte asutas 1996 Riho Västrik.
Herbert Ligi

Herbert Ligi (25. oktoober 1928 – 12. november 1990) oli eesti ajaloolane ning kauaaegne Tartu Ülikooli õppejõud.
Herbert Ligi oli silmapaistvamaid agraar- ja asustusajaloo uurijaid, kes kerkis koos Sulev Vahtre, Ea Janseni, Helmut Piirimäe, Enn Tarveli ja teiste uurijatega esile 1960. aastatel. 1970–1990 töötas ta Tartu Ülikoolis ning oli alates 1974 üldajaloo õppetooli juhataja. 1980. aastate lõpus tegutses ta eesti ajalooteaduse deideologiseerimise nimel, taastas Õpetatud Eesti Seltsi (oli selle esimees 1988–1990) ning algatas Nõukogude massirepressioonide uurimise.
Herbert Ligi poeg oli arheoloog Priit Ligi ja on poliitik Jürgen Ligi. Herbert Ligi tütar on luuletaja Katre Ligi (luuletaja ja ühiskonnategelase Hando Runneli abikaasa). Ligi oli akadeemik Harri Moora väimees.
Juhtimissüsteem

Juhtimissüsteem ehk juhtsüsteem koosneb juhtimisobjektist ning selle juhtimiseks rakendatud juhtseadmest.

Juhtimisobjekt

Juhtimisobjekt koosneb omakorda primaarsüsteemist ja selle kontrolliks ettenähtud mõõteseadmest. Primaarsüsteemiks on juhitav protsess või tehniline seade. Kuna enamikku reaalseid süsteeme iseloomustab neis kulgevate protsesside inertsus, siis on tegemist inertsiaalsete ehk dünaamiliste süsteemidega.

Juhtimissüsteemi uurimine

Juhtimissüsteemi uurimisel ehk analüüsil pööratakse põhitähelepanu juhtimisobjekti omaduste kindlakstegemisele, tema modelleerimisele ning mudeli parameetrite tuvastamisele. Erilist huvi pakuvad süsteemi jälgitavus, juhitavus, stabiilsus ning protsesside ajaline kulgemine. Kaudselt iseloomustavad neid süsteemi omadusi ka sagedus-tunnusjooned. Uue süsteemi loomise ehk sünteesi üheks tähtsamaks ülesandeks on
Emadepäev

Emadepäev on Eestis mai teisel pühapäeval.
Emadepäeva tähistati maailmas esimest korda 10. mail 1908 Ameerika Ühendriikides Lääne-Virginias Graftoni kirikus.
Eestis tähistati seda päeva esimest korda 1922. aastal Uderna koolis piduliku koosviibimisega, mille organiseeris Naiste Karskusliit Helmi Mäelo algatusel. Üle-eestilisena tähistati seda päeva aasta hiljem, 3. juunil 1923. Emadepäeva tähistamine kogus populaarsust ja seda tähistati kuni 1940. aastani. Uuesti hakati Eestis emadepäeva tähistama 1988. aastal.
90377 Sedna

90377 Sedna on Neptuuni-tagune taevakeha, suurim Päikesesüsteemis avastatud keha pärast Pluuto avastamist 1930. aastal.
Sedna avastasid 14. novembril 2003 Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David Rabinowitz, kes töötasid vastavalt Caltechis, Gemini observatooriumis ja Yale'i ülikoolis. Samal päeval täheldati, et 3,1 tunni jooksul liikus objekt tähtede suhtes 4,6 kaaresekundit, mis näitas, et tema kaugus Maast oli umbes 100 astronoomilist ühikut (aü).
Browni sõnul olid nad avastanud Päikesesüsteemi kõige külmema teadaoleva taevakeha ja sellepärast andsid nad talle Sedna nime. Sedna oli inuiti merejumalanna, kes legendi järgi elas Põhja-Jäämere põhjas. Ühtlasi soovitas Brown, et edaspidigi antaks nii kaugel avastatud objektidele põhjarahvaste müütidest pärinevad nimed.
Sedna avastanud töörühm andis taevakehale nime veel enne kui Rahvusvahelise Astronoomiaühingu Väikeplaneetide Keskus sellele numbri jõudis anda. See oli protokollireeglite rikkumine, aga tõsist vastuseisu nimi Sedna ei kohanud ja konkureerivaid nimesid ka välja ei pakutud, nii et objekti ametlikuks nimeks saigi Sedna. Ametlik nimi kinnitati 2004. aasta septembris. Ühtlasi teatas Väikekehade Nomenklatuurikomitee, et edaspidigi võib juhtudel, kus avastus tekitab erakorralist huvi, avastatud objektile anda nime enne kui numbri.
2011. aasta seisuga oli Sedna Päikesest umbes kolm korda kaugemal kui Neptuun. Sedna orbiit on enamasti Päikesest veelgi kaugemal, selle apogee asub hinnanguliselt 960 aü kaugusel, millega ta kuulub Päikesesüsteemi kõige kaugemate teadaolevate taevakehade hulka (välja arvatud pikaperioodilised komeedid).
Sedna on suuruselt viies teadaolev Neptuuni-tagune taevakeha. Temast suuremad on Eris, Pluuto, Makemake ja Haumea. Sedna läbimõõt on 1200–1600 km.
Sednal ei ole kaaslasi, mis muudab tema massi määramise keeruliseks. Kui võtta tema tihedus võrdseks Pluuto omaga (2000 kg/m³), annab see tema massiks 1,8–4,3×10¹⁸ t.
Sedna on üks kõige punasemaid objekte Päikesesüsteemis. Ta on peaaegu sama punane kui Marss. Sedna on oma värvilt ja spektrilt homogeenne, mis võib tuleneda sellest, et suure kauguse tõttu Päikesest põrkab ta väiksemate taevakehadega kokku suhteliselt harva, mis muidu tooksid Sedna pinnal nähtavale värsket ja eredamat jäämaterjali.
Sednat peetakse suure tõenäosusega kääbusplaneediks, kuigi Rahvusvaheline Astronoomiaühing ei ole teda sellisena tunnustanud. Sedna läbimõõt moodustab umbes kaks kolmandikku Pluuto läbimõõdust, kuid väga suure kauguse tõttu Päikesest on väga raske määrata tema kuju ja seeläbi tõestada hüdrostaatilist tasakaalu olemasolu. Spektroskoopia abil on näha, et Sedna pind on sarnane teiste Neptuuni-taguste taevakehadega, koosnedes peamiselt vee, metaani ja lämmastiku jääst koos toliiniga.
Sednal on erakordselt pikk ja väljavenitatud orbiit, mille läbimine võtab aega ligi 11 400 aastat, Maale lähim orbiidi punkt (perigee) asub 76 aü kaugusel.
Kasahhikeelne Vikipeedia

Kasahhikeelne Vikipeedia (kasahhi keeles Қазақша Уикипедия) on Vikipeedia kasahhikeelne versioon.
Kasahhikeelne Vikipeedia sai alguse 3. juunil 2002.
Seal on 224827 artiklit, millega see on artiklite arvult 40. keeleversioon. Seejuures oli seal bottide loodud artikleid 53% (seisuga 31. detsember 2018).
Kopulatsioon

Kopulatsioon on sugulisel teel paljunevate loomade suguelundite ühtimine seemendamiseks ja munaraku viljastamiseks.
Kopulatsioon toimub üldreeglina kahe vastassoost isendi vahel, kuid looduses esineb laialdaselt ka muid variante, sealhulgas ka selliseid, mis ei ole otseselt suunatud paljunemisele.

Madudel

Osadel vangistuses suure hulgana koos peetavatel madudel, näiteks perekondade nastik ja Acanthophis liikidel esineb paaritumisperioodil ka homoseksuaalset kopulatsiooni.
Luminofoor

Luminofoor (ladina k sõnast lumen ’valgus’ ja kreeka k sõnast phoros ’kandev’) on aine, mis ergastatud olekus kiirgab valgust – luminestseerib. Anorgaanilisi luminofoore nimetatakse fosfoorideks. Nende helendumine on määratud lisanditega (aktivaatoriga) või kristallistruktuuri defektidega. Aktivaatoriks on harilikult metalliioonid; nt tsinksulfiidi aktiveeritakse vaseioonidega (ZnS:Cu). 
Termin fosfoor tuleneb element fosfori nimetusest, mille nõrk helendus on tegelikult keemilist päritolu (kemoluminestsents) ja seotud fosfori aeglase oksüdeerumisega õhus.
Orgaaniliste luminooridena on tuntud mitmesugused värvained, nt fluorestseiin, mis helendavad ultraviolettkiirguse ja ka nähtava kiirguse toimel (fotoluminestsents). Looduslik luminofoor on näiteks geneetiliselt kodeeritud proteiin GFP (green fluorescent protein).
Fosfoore kasutatakse näiteks luminofoorlampides, elektronkiiretorude ja röntgeniseadmete ekraanides. Orgaaniliste luminofooride baasil valmistatakse eredalt helendavaid materjale ja signaalseadiseid.
Glüptika

Glüptika (vanakreeka keeles glyptike sõnast γλύφειν glýfeïn 'välja lõikama') on kivilõikekunst, mis hõlmab vääris- ja ehtekivide, mäekristalli ja muude sarnaste materjalide töötlemist lõikeriistadega ja lihvimisvahenditega. Glüptikas tehakse kivist ja sarnastest materjalidest mitmesuguseid kunstiesemeid, nagu ehteid, pitsateid, vaase, ehis- ja jooginõusid, kameesid ja intaljosid, tavaliselt ka kullassepakunsti abiga. Kivilõikekunstil baseeruvad mitmed dekoratiivkunsti harud, näiteks cosmatesco, opus sectile ja pietra dura.
Isaac Newton (põllumajandustegelane)

Elulugu

Isaac Newton sündis New Jersey osariigis Burlingtoni maakonnas, Inglise päritolu kveekerite Isaac ja Mary Newtoni perre. Isa suri, kui Isaac oli alles imik, ning laps kasvas üles isapoolse vanaisa talus. Ta käis kohalikes koolides, kuid mitte keskkoolis. 21-aastaselt abiellus ta Dorothy Birdsalliga ning hakkas juhtima kaht naabertalu Pennsylvania osariigi Delaware'i maakonnas. Talujuhtimise kõrvalt avas ta Philadelphias jäätise- ja maiustustepoe, mis tõi lisatulu.
1854. aasta paiku ostis Newton 1000 aakrit põllumaad Virginia osariigis, ent kuna ta naine keeldus seal elamast, palkas ta ettevõtet juhtima ülevaatajad. Talu tabas aga rida õnnetusi (muuhulgas USA kodusõda), mistõttu Newtonil tuli kolida USA pealinna Washingtoni ja otsida seal riigitööd. Mõni aeg varem oli ta hakanud varustama põllumajandustoodanguga Valget Maja ning tutvunud president Abraham Lincolniga, mistõttu olid tal tööotsinguks head šansid, ehkki sõda täitis terve linna tööotsijatega. 1861. aastal sai Isaac Newtonist USA patendiameti põllumajandusdivisjoni superintendent.
Järgmisel aastal rajas USA Kongress põllumajandusministeeriumi ning Newton määrati selle esimeseks juhiks. Ametissemääramine tekitas vaidlusi ning vähemalt üks põllumajandusväljaanne avaldas sarkastilise ja ebaõiglase juhtkirja pealkirjaga "Kes on Isaac Newton?", milles väitis, justkui olnuks Newton kirjaoskamatu. Tänapäevaste hinnangute kohaselt oli Newton uue asutuse arengut kavandades energiline ja toetus tervele mõistusele. Muuhulgas rajas ta ministeeriumi statistikateenistuse, mis kogus ja analüüsis andmeid põllumajanduse kohta. Samuti propageeris ta üleriigilist igapäevaste ilmateadete süsteemi põllumeestele, mis viis lõpuks Ameerika Ühendriikide ilmateenistuse rajamiseni põllumajandusministeeriumi haldusalas. Lisaks asutas Newton Kapitooliumi lähistele, ministeeriumi praeguse peahoone asukohale katsefarmi.
Isaac Newtoni juhtimisel hakkas USDA avaldama igakuiseid ja -aastaseid põllumajandusaruandeid, mis levisid laialdaselt ja olid põllumeeste seas väga populaarsed. Ent kuna riiklikud aruanded konkureerisid juba ilmuvate põllumajandusajakirjadega, ründasid mitmed toimetajad oma sõnavõttudes Newtonit ja kutsusid teda üles ametist tagasi astuma. Kindlasti ei tugevdanud Newtoni positsiooni see, et ta oma innukamaid kriitikuid ägedalt vastu ründas ja harrastas ametis olles onupojapoliiitikat. Nii määras ta katsefarmi juhiks oma poja ning kahel korral määras ta ministeeriumi juhtiva ametniku kohale  oma vennapoja. (Hiljem töötas põllumajandusministeeriumis ka Isaac Newtoni lapselaps Amanda Newton, ent too võeti tööle aastaid pärast Isaaci surma.) Kõigele vaatamata toetas president Lincoln Isaac Newtonit kuni oma surmani 1865. aastal.
1866. aasta juulis sai Newton oma katsefarmi külastades kuumarabanduse, millest ta enam täielikult ei taastunudki. Newton suri peaaegu aasta hiljem, 19. juunil 1867.
Timothy Henry Charles Tamm

Timothy Henry Charles Tamm (sündinud 7. jaanuaril 1995) on eestlane, kes sai tuntuks eduka esinemisega olümpiaadidel ja teadusvõistlustel. Ta lõpetas 2014. aastal Gustav Adolfi Gümnaasiumi ja 2018. aastal Harvardi ülikooli.
Elupõletaja

Kirjeldus

"Elupõletaja" on suvise reggae ja d'n'b (drum and bass) segarütmistikuga laul. Singel anti välja juunis 2009. See räägib sellest, kuidas muretult elu põletada, kuna keegi ei tea, mida toob homne päev. Laul saavutas häid kohti Eesti raadioedetabelites ning on seega üks HU? suuremaid hitte.
Rītabuļļi

Rītabuļļi (ka Buļļi) on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 7,497 km². Asub Buļļi saarel Daugavgrīvast läänes. 249 elanikku (2010).
Vaatamata mere lähedusele ulatub Rītabuļļi kõrgeim koht 14 meetrit üle merepinna. Asum on üks rohelisemaid piirkondi Riia linnas. Aastast 1755 eraldab asumit Jūrmalast Lielupe jõgi. Jõe vana säng – Buļļupe – on asumi lõunapiiriks. Asumi territooriumil asub Piejūra looduspark.
Aastal 1495 kuulusid need maad Buļļi mõisale. Toona oli asumi territooriumil kaks küla – Rītabuļļi (Bullēni) ja Vakarbuļļi (Buļļugals). Riia linna koosseisu arvati need alad pärast Läti iseseisvumist. 20. sajandi kolmekümnendatel aastatel hakati asumi maale rajama suvilaid.
Ernst Walther

Ernst Alexander Sigismund Walther (21. jaanuar 1896 Lüganuse kirikumõis, Püssi vald, Virumaa – 21. juuli 1935 Tallinn) oli Eesti arst.
Õppis 1915–1918 Tartu ülikoolis, 1920–1921 Halle Ülikoolis ja 1921–1922 (dr. med.: Papillombindungen in der weiblichen Harnröhre unter der Behandlung mit Harnröhrstäbchen) Jena Ülikoolis arstiteadust, lõpetas 1923 Tartu Ülikooli cum laude. Neobaltia vilistlane.
Osales Vabadussõjas Balti rügemendi koosseisus, 1922–1923 Tallinna Erakliiniku assistent, 1924–1935 arst Tapal. Jäneda põllutöökeskkooli arst ja õpetaja. Suri veremürgitusse.
Kohalik Tähtedevaheline Pilv

Kohalik Tähtedevaheline Pilv (inglise keeles Local Interstellar Cloud) on tähtedevaheline pilv (suurusega umbes 30 valgusaastat), mida on praegusel ajal läbimas meie Päikesesüsteem. Pilv ise asub Kohalikus Mullis.
Päikesesüsteem sisenes Kohalikku Tähtedevahelisse Pilve ajavahemikus 44–150 tuhat aastat tagasi ja eeldatavasti jääb ta selle pilve piiridesse veel 10–20 tuhat aastat. Pilve temperatuur on ligikaudu 6000 °C – peaaegu nagu Päikese pinnapealne temperatuur.
Pilve tihedus on 0,3 aatomit kuupsentimeetri kohta, mis on hõredam kui tähtedevahelise keskkonna tihedus (0,5 aatomit/cm³), kuid kuus korda suurem Kohaliku Mulli tihedusest (0,05 aatomit/ cm³).
Mirbach

Mirbach oli Reinimaalt pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis.
Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandi II poolest.
16. sajandi keskel tuli suguvõsa üks liin Kuramaale.
Suguvõsa on kantud Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Elliot Rodger

Isiksus

Elliot Rodger oli incel. Tema veretöö eesmärgiks, nagu ta selgitas oma manifestis "My Twisted World", oli karistada naisi talle seksist keeldumise eest. Tema vanemad olid Briti filmirežissöör Peter Rodger ja Li Chin Rodger. Elliot Rodgeril oli psühhiaatrilisi probleeme: ta sai ravi 8. eluaastast ja on oletatud, et tal oli Aspergeri sündroom. Samuti kiusati teda rängalt kooli ajal. Isikuomadustelt oli ta introvertne ja häbelik.
Rodgeril ei olnud kunagi vähimatki seksuaalkogemust naisega ja ülikooli ajal asus ta planeerima oma "tasumispäeva" nende "karistamiseks". Tema manifestis on kirjeldatud, kuidas ta leiab, et naised on loomuldasa väärakad olendid, kes himustavad kõige jõhkramaid ja primitiivsemaid mehi ja põlgavat temasuguseid "džentelmene". Ta unistas sellest, et saata kõik naised koonduslaagritesse, kus neist rõhuv enamus tahtlikult nälja abil tapetaks. Elliot Rodger oli YouTube'is aktiivne ja laadis üles rea videoid, kus kurtis oma üksinduse ja võimatuse üle leida tüdruksõpra.

Veretöö Isla Vistas

Oma viimase video "Elliot Rodger's Retribution" (Elliot Rodgeri kättemaks) laadis ta üles 23. mail 2014 9:17 pärast seda, kui ta oli tapnud oma kolm toakaaslast. Seejärel sõitis ta Isla Vistas asuva California Ülikool Santa Barbaras naisüliõpilasseltsi Alpha Phi majja, kus ta kavatses sisenedes tulistada surnuks niipalju tüdrukuid kui võimalik, kuid ta ei pääsenud majja.
Seepeale otsustas ta rünnata juhuslikke inimesi, tulistades esiteks kolme naiskorporatsiooni Delta Delta Delta liiget, tappes neist kaks ja vigastades kolmandat. Ta istus uuesti autosse ja sõitis linnas ringi, tulistades hoonetesse, inimeste ja politseinike pihta. Samuti sõitis ta mitmele inimesele tahtlikult otsa, tehes lõpuks avarii.
Pärast avariid tegi Rodger autos enesetapu, tulistades end pähe. Ta tappis kokku kuus inimest ja vigastas neljateist.

Tagajärjed

Rodgeri veretöö vallandas USAs diskussiooni misogüünia üle.
Samuti avaldasid mitmed demokraatliku partei senaatorid arvamust, et relvaseadusi tuleks karmistada ja laiemalt avaldati toetust psühhiaatrilise abi kättesaadavuse paremaks tagamiseks.
Berthe Canutte Aarflot

Berthe Canutte Aarflot (3. jaanuar 1795 Ørsta vald – 29. oktoober 1859) oli norra vaimulik kirjanik. 
Ta oli Sivert Aarfloti tütar, Rasmus Aarfloti vend ja Andreas Aarfloti vanavanavanaema.
12-aastaselt hakkas ta kirjutama spirituaalseid hümne. Tema isa soovitas need avaldada ning Berthe vanema venna Rasmuse abiga teostus see 1820. aastal. 
1816. aastal Berthe abiellus, peres sündis seitse last.
Meelis Friedenthal

Meelis Friedenthal (sündinud 24. oktoobril 1973) on eesti kirjanik ja teoloog. Tema romaan "Kuldne aeg" võitis 2004. aasta romaanivõistlusel III koha.
Aastatel 2002–2008 töötas Meelis Friedenthal Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppejõuna (lektori ja erakorralise teadurina). Alates 2008. aastast on ta Tartu Ülikooli Raamatukogu erakorraline vanemteadur.
Aastal 2008 kaitses ta ühtlasi Tartu Ülikooli usuteaduskonnas doktorikraadi (dr. theol). Tema väitekiri kandis pealkirja "Tallinna Linnaarhiivi Tractatus moralis de oculo" ja see käsitles 13. sajandi teoloogi Petrus Limoges'ist käsikirja "Tractatus moralis de oculo". Töö juhendajaks oli Urmas Petti.
Meelis Friedenthal on võrguajakirja Algernon toimetuse liige.
Sarnassõna

Sarnassõnad ehk paronüümid on kõlalt sarnased, sageli morfeemkoosseisu poolest osaliselt kattuvad sõnad, mis keeletarvitajal võivad segi minna.
Paronüümid on näiteks metroloogia ja meteoroloogia, ortoeepia ja ortopeedia, käsitlema, käsitama ja käsitsema.
Paronüümid (sarnassõnad) sarnanevad kõlalt ja on tihti samast tüvest tuletatud (nt maandama, maanduma, maabuma), kuid on eritähenduslikud. Hääldusliku sarnasuse tõttu võidakse aeg-ajalt neid vorme omavahel segamini ajada. Korrektne keelekasutus ametlikes tekstides on aga oluline, sest taolise teksti sisu peab alati olema üheselt mõistetav. 
Veel näiteid:
arveldus, arvukus, arvustus, arvutus; edastama, edestama, edendama; esildis, esildus, esindus, esitlus, esitus; juhendama, juhtima, juhatama; käsitama, käsitlema, käsitsema; märge, märgend, märgis, märk, märkus. 
Kõige spetsiifilisemad ja seetõttu tülikaimad on lisaks kõlale ka tähenduslikult väga lähedased paronüümid, mille vahel on kõige raskem vahet teha, näiteks sõnad esitlus ja esitus. 
EKI Keelenõu järgi on Keelenõuandest küsituimate paronüümide esikolmik järele ja järgi, õieti ja õigesti, enamus ja enamik.
JÄRGI tähendab ’põhjal, alusel’: koolis käib õppetöö tunniplaani järgi, toimisin tema õpetuse järgi. JÄRELE kasutatakse tähenduses ’üle, alles, kannule’: seisin järjekorras teiste järele, küsi järele, võileivad jäid järele, igatsen su järele.
ÕIETI tähendab ’õigupoolest, tõtt-öelda, tegelikult’: me pole õieti tuttavadki, ma pole täna õieti midagi söönud, läksin sinna õieti ainult tema pärast. ÕIGESTI tähendab ’nii nagu on õige, õigel moel’, vastand on valesti: õpilane vastas õigesti, kell käib õigesti.
ENAMUS tähendab ’arvuline ülekaal’, vastand on vähemus: naised on õpetajate hulgas enamuses, parlamendi enamus pooldab seda presidendikandidaati. ENAMIK tähendab ’suurem osa’: enamik talusid osteti välja, rong peatub enamikus jaamades, enamikul töötajaist on pühapäev puhkepäev.
Dotnuva

Ajalugu

Dotnuvat mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1382 (Datinen). Taas on sealset küla mainitud aastal 1568.
Aastal 1582 sai Dotnuvast alev. Aastal 1636 ehitati alevisse esimene kirik, aga juba järgmisel aastal sai Dotnuvast linn. Aastal 1701 rajati alevisse klooster (algselt kuulus see bernardiinidele). Algselt peeti linnas kaks korda aastas laata, aga aastal 1777 sai see õiguse pidada laata aastas neli korda.
Aastal 1707 läks Dotnuva mõisale kuulunud linn Brzostowskitelt Sczyttide valdusesse. Sajandi lõpus said Dotnuva omanikeks Chrapowickid.
Aastail 1773–1810 ehitati kloostri juurde uus kirik. Aastal 1796 hakkas selle juures tegutsema ka kool. Kuna kloostriasukad osalesid aktiivselt ülestõusudes tsaarivõimude vastu, siis aastal 1864 klooster suleti ja kaks selle asukat viidi Siberisse sunnitööle.
Aastail 1821, 1833, 1896 ja 1911 Dotnuva põles. XIX sajandi teisel poolel rajati asula lähedusse Liibavi-Romno raudtee. Tsaariajal kasutati Dotnuva kohta vene keeles nimekujusid Датновъ, Датново, Датнов. Leedu keeles oli aastani 1925 kasutusel ka nimekuju Dotnava.
Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Dotnuva kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealne kolhoos asutati 26. veebruaril 1947 ja see oli esimene kolhoos Leedus. Kolhoos tegutses aastani 1992.
28. detsembril 1956 sai vahepeal alevi staatuses olnud Dotnuvast taas linn. Linnaõigused kaotas see aastal 1996. Aastal 1990 alustas endise bernhardiinide kloostri ruumides tegevust kaputsiinide klooster.
Hisori ahelik

Hisori ahelik on mäestik Aasias, osa Hisori-Alai mäestikust.
Kulgeb ida-lääne suunas.
Kõrgus kuni 4643 meetrit.
Olga Lauristin

Olga Lauristin (sündinud Olga Künnapuu; 28. aprillil 1903 Kolga vald – 25. juuni 2005) oli eesti kommunist.

Elulugu

Isa Anton Künnapuu oli Kolga vallas koolijuhataja. 
Astus 1920. aastal Eestimaa Töörahva Parteisse. Sellest ajast arvestatakse tema kuulumist Nõukogude Liidu Kommunistlikusse parteisse (NLKP). Mõisteti 149 protsessil (10.–27. november 1924) eluks ajaks sunnitööle. Vabanes 1938. aasta amnestiaseadusega.
Aastal 1940 töötas ta Rahva Hääle toimetuses ja Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee naistööinstruktorina, 1941 Eesti NSV Kirjandus- ja Kirjastusasjade Peavalitsuse ülemana. Sel ametikohal andis ta korralduse tuhandete okupatsioonivõimudele sobimatute eestikeelsete raamatute hävitamiseks.
Aastatel 1941–1944 töötas ta Üleliidulises Raadios ja Võõrkeelse Kirjanduse Kirjastuses eesti toimetuse juhatajana. Aastatel 1944–1947 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister ja 1947–1951 Eesti NSV kinematograafia minister. 
Küüditatute Valve Kivi, Elvi Sukku ja Ella Gitali ütluste kohaselt osales ta märtsiküüditamise läbiviimises Hiiumaal. Olga Lauristini tütar Marju Lauristin on enda sõnul pöördunud Kaitsepolitsei poole palvega uurida tema ema võimalikku osalust küüditamises ning "sai eitava vastuse". Olga Lauristini tegevust märtsiküüditamise ajal tema elu jooksul kriminaalkorras ei uuritud.
Seoses abikaasa Hendrik Alliku arreteerimisega heideti ta 1952. aastal NLKP-st välja; 1953. aastal liikmesus taastati.
Aastatel 1956–1961 oli ta Välismaaga Sõpruse ja Kultuurisidemete Arendamise Eesti Ühingu Presiidiumi esimees ja 1961–1989 Rahufondi Eesti osakonna esimees.

Isiklikku

Oli aastatel 1939–1941 (kuni abikaasa hukkumiseni) abielus Johannes Lauristiniga. Sellest abielust sündis 7. aprillil 1940 tütar Marju Lauristin, sotsioloog ja ajakirjandusteadlane.
Oli aastatel 1945–1989 (kuni abikaasa surmani) abielus Hendrik Allikuga. Sellest abielust sündis 8. oktoobril 1946 poeg Jaak Allik, poliitik ja teatritegelane, kelle poeg Mihkel Allik on olnud Eesti õiguskantsleri nõunik.
Alates 1997. aastast elas ta Tartus tütretütar Marin Laaki juures.
Ta oli Eesti Vasakpartei kõige vanem liige.