Priit Kutser

Haridus

Aastal 1998 lõpetas ta Kadrioru Saksa Gümnaasiumi aukirjaga. Aastal 2007 sai ta Estonian Business Schoolist (EBS) avaliku halduse bakalaureusekraadi (võrdustatud magistritasemega). Ta valdab inglise, vene ja soome keelt. Priit Kutser on asunud alates 2016. aastast õppima Eesti Infotehnoloogia Kolledžisse infosüsteemide arendust bakalaureuseõppes.

Ideoloogia

Priit Kutser on vasaktsentrist. Kutser on öelnud: "Seega, mina, olles keskerakondlane, ei ole parempoolne ega ka vasakpoolne, olen keskel, olen tsentrist. Jah, veidi vasakule kaldu, kuna inimene on meie jaoks arvudest olulisem."

Välispolitiilised seisukohad

Kutser on USA president Donald Trumpi toetaja. Ta on mitmes artiklis väljendanud seisukohta, et Bashar Assad peaks jätkama Süüria presidendina, kuna see oleks ainus lahendus Süüria kodusõjale, mille initsiaatoriks peab ta Lääneriike ning nende äärmusislamistlikke liitlasi, nagu Saudi Araabia ja Katar. Ta on korduvalt kiitnud Venemaa toetust president Assadile.

Valimistulemus

Priit Kutser osales esimest korda valimistel aastal 2013 Tallinnas ja sai 323 häält, mis oli rohkem kui abilinnapea Taavi Aasal, abilinnapea Eha Võrgul, Tallinna Linnavolikogu esimehel Kalev Kallol või ühelgi teiselt linnaosavanema asetäitjal.

Eesti Keskerakond ja Eesti Keskerakonna Noortekogu

Aastal 2003 astus Kutser nii Eesti Keskerakonna kui ka Keskerakonna noortekogu liikmeks.
2010. aastal valiti ta Keskerakonna Tallinna kesklinna piirkonna juhatusse ja noortekogu kesklinna piirkonna juhatusse. 2012-2013 oli Kutser Keskerakonna Põhja-Tallinna piirkonna juhatuse liige.
2008-2009 oli Kutser noortekogu peasekretär. Mais 2009 toimunud noortekogu kongressil valiti ta 106 häälega kogu juhatusse.
Keskerakonna juhatus arvas 20. detsembril 2017 aukohtu vastavat otsust arvestades Priit Kutseri erakonnast välja.

Põhja-Eesti Pimedate Ühing

Priit Kutser on vaegnägija. Nägemisinvaliidina on ta Põhja-Eesti Pimedate Ühingu liige ja aastatel 2007–2010 oli ka selle ühingu juhatuse liige.

Poliitilised ametikohad

Alates oktoobrist 2007 töötab Kutser Tallinna Linnavalitsuses. Aastatel 2007–2009 oli ta abilinnapea Jaanus Mutli nõunik. Oktoobrist 2009 kuni oktoobrini 2011 oli Kutser abilinnapea Taavi Aasa nõunik. Alates 11. oktoobrist 2011 kuni veebruarini 2016 oli ta Põhja-Tallinna vanema asetäitja. 1. märtsist 2016 asus Kutser tööle Tallinna linnapea Edgar Savisaare nõunikuna; 18. aprillil 2016 vabastati ta ametist linnapea kohuseid täitva abilinnapea Taavi Aasa poolt väidetavalt usalduse kaotuse tõttu. Kutser võitis töövaidluskomisjonis, kus tõdeti, et Tallinna Linnavalitsus eksis vallandamisel.

Kommenteerimisskandaal

2011. aasta veebruaris pälvis ajakirjanduse tähelepanu Kutseri tegevus anonüümse netikommentaatorina. Nimelt olevat Kutser kirjutanud ohtralt Keskerakonda kiitvaid ja selle suhtes kriitilisi ajakirjanikke halvustavaid kommentaare. Hiljem Kutser eitas seda, et ta tegeleb ühest ja samast arvutist erinevate nimede all ning töö ajal Keskerakonna kiitmisega ja poliitiliste vastaste mahategemisega online-väljaannetes. Kui temalt küsiti hiljem, kas ta tegelikult ka nii palju kommentaare kirjutas, vastas ta ERR-i uudisteportaalile: "Lugesin neid Madis Jürgeni poolt avaldatud kommentaare ja mitte ükski ei ole minu kirjutatud."

Haapsalu skandaal

Samuti kasutas ta lastekodupõlengut Haapsalus ära poliitiliste sõnumite levitamiseks, kirjutades Twitteris: "Haapsalu lastekodu põleng on näiteks sellest, kuidas IRLi ja Reformierakonna valitsuse kärpekirves on laastanud Eesti sotsiaalsüsteemi." Seetõttu valiti ta vabaühenduste liidu EMSL eest veetava hea valimistava iganädalasele "autahvlile". "Linnaametnik on rängalt eiranud inimliku käitumise tavasid," kommenteeris juhtumit suhtekorraldaja Liisa Past. Hiljem Kutser vabandas eesti rahva ees.

Plakatiskandaal

2013. aasta kohaliku omavalitsuse valimiste eel lasksid Kutser ja linnaosa vanem Karin Tammemägi paigaldada linna raha eest Põhja-Tallinna enda suurte piltidega reklaamplakatid, mis linnaosa avalike suhete nõuniku Katrin Hinrikuse väitel olid mõeldud linnaelanike informeerimiseks. Erakondade rahastamise järelevalve komisjon (ERJK) otsustas, et nii Priit Kutseri kui Karin Tammemäe plakatite puhul on tegu poliitilise reklaamiga. Oma vastulauses ütles Tammemägi järgmist: "ERJK-l puudub kompetents andmaks ekspert-hinnangut selle üle, kas teavituskampaania on poliitiline reklaam või mitte. Antud komisjon ei saa anda hinnanguid, vaid üksnes öelda välja poliitilisi arvamusi, kuna komisjon ei ole kaasanud eksperte ja ükski komisjoni liige ei oma meedia-alast ettevalmistust.". Priit Kutser teatas, et kui ERJK tõesti tahab muuta teavituse ja poliitreklaamide piire selgemaks, oleks otstarbekas alustada vastavate reeglite ja normide väljatöötamist. "Arvestades eeltoodut võib järeldada, et täna komisjonil selline tahe puudub ja jääb kahetsusväärselt mulje, et on asutud teostama poliitilist valimiseelset võitlust," lisas Kutser.

Invaliidi parkimiskaardi skandaal

Vahetult enne 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi seadis Eesti Päevaleht kahtluse alla, kas nägemisinvaliid Kutseril on õigust invaliididele mõeldud parkimiskaardile, mille Tallinna Transpordiamet talle väljastas. Pressinõukogu arutas Priit Kutseri kaebust Eesti Päevalehe invaparkimiskaartide artiklile ja leidis, et leht rikkus head ajakirjandustava. "Artikli pealkiri "Sigadus: linnaametnikud jagasid omadele invaliidi parkimiskaarte" ja esimene lõik viitasid sellele, et invaliidi parkimiskaarte on jagatud mitmele ametnikule, kuid artiklis oli nimetatud vaid Priit Kutserit, kellel oli kaardi saamiseks õigus. Samuti rikkus leht koodeksi punkti, mis näeb ette, et ajakirjandusorganisatsioon kannab hoolt selle eest, et ei ilmuks ebatäpne, moonutatud või eksitav info. Pressinõukogu märkis, et artiklis avaldati Priit Kutseri kohta ebaõigeid fakte, sest tegelikkuses on tal õigus invaliidi parkimiskaardile."

Krimmi invasiooni skandaal

Seoses Vladimir Putini juhitava Venemaa Föderatsiooni sõjalise invasiooniga Ukrainasse, Krimmi Autonoomsesse Vabariiki, kirjutas Priit Kutser 1. märtsil 2014 oma Twitteri kontol järgmise teksti: «Venemaa võtab Krimmi tagasi. Muud midagi. Krimm pole ju ukrainlaste käes olenud sajanditki.» Priit Kutseri sissekanne Twitteris hakkas kiiresti levima sotsiaalvõrgustikus Facebook, pälvides elavat tähelepanu. Kutser kirjutas Krimmi kohta ka järgmist: "Venemaa keisrinna Katariina Suur vallutas Krimmi Venemaale ja see poolsaar püsis Vene riigi koosseisus üle 170 aasta, kuniks NSV Liidu juht Nikita Hruštšov selle Ukraina NSV-le kinkis. On räägitud sellest, et just tatarlased on Krimmi põliselanikud, aga see ei ole üldse tõsi – enne tatarlasi elasid seal slaavi hõimud ja see ala kuulus kunagise Kiievi-Vene koosseisu. Enne Kiievi-Venet oli Krimm nii Vana-Kreeka, Vana-Rooma, gootide, hunnide, bulgarite, Bütsantsi kui ka Genova ja Veneetsia võimu all."

Kohvijoomisskandaal

Veebruaris 2016 vabastati ametist Põhja-Tallinna linnaosavanem Karin Tammemägi ja omal soovil lahkus ka tema asetäitja Priit Kutser.
Mõne nädala möödudes, 1. märtsist 2016 asus Kutser tööle Tallinna linnapea kohuseid täitva Taavi Aasa nõunikuna. Ta vabastati ametist 18. aprillil 2016 seoses usalduse kaotusega. Põhjuseks oli väidetavalt intsident, kus Kutser koos riigikogu liikme keskerakondlase Jaanus Karilaiuga sisenesid omavoliliselt õhtusel ajal abilinnapeade Taavi Aasa ja Mihhail Kõlvarti kabinettide eesruumidesse. Asjaosaliste endi sõnul käisid nad seal vaid kohvi joomas. Kutser põhjendas sisenemist linnapea kohuseid täitva abilinnapea Taavi Aasa ja abilinnapea Mihhail Kõlvarti kabinettide eestuppa, kuna seal oli kohvimasin ja ta soovis külla tulnud Keskerakonna aseesimehele, Riigikogu liikmele ja Riigikogu korruptsioonivastase erikomisjoni ning Riigikogu riigikaitsekomisjoni toonasele liikmele Jaanus Karilaiule kohvi pakkuda. Kutser tegi Facebookis juhtumi kohta avalduse: "Loomulikult oli minu töölt tagandamise põhjus formaalne ja fabritseeritud, st otsitud. Ametlikult olin ju Tallinna linnapea nõunik, aga kuna linnapea ülesandeid täidab hetkel abilinnapea Taavi Aas, siis olin tegelikult ju tema nõunik. Mulle pandi süüks, et kutsusin töövälisel ajal Keskerakonna aseesimehe ja riigikogu liikme Jaanus Karilaiu enda juurde linnavalitsusse ja kuna viisaka võõrustajana soovisin talle ka kohvi pakkuda, siis küsisin MUPO töötajalt abilinnapea Taavi Aasa ja Mihhail Kõlvarti eestoa võtme, sest seal on kohvimasin. Kohvid joodud, liikusime minu kabinetti tagasi. Ametlikus «keeles» olevat see olnud «kõrvalise» isiku linnavalitsusse toomine ja abilinnapeade kabinettide privaatsuse «ohtu» seadmine. Ei pea olema just kõige kirkam kriit karbis mõistmaks, et see ei saa olla tegelik ametist vabastamise põhjus. Muide, linnapea nõunikuks kutsus mind Taavi Aas isiklikult. Esitlen aga tegelikke põhjuseid, mis on sellise poliitilise ärrituse põhjustajaks. Kui me neid teadvustame, siis saame kiiremini ka vajaliku kodurahu tagasi. 1) Jah, olen kõrgetes ametites erakondlastele meelde tuletanud, et Edgar Savisaare 40 000 häält on erakordselt suur poliitiline kapital, mida ei saa läbi poliitiliste intriigide ja egode nimel maha parseldada. Savisaare poliitikat tuleb kõigil erakonnakaaslastel kaitsta, eriti linnajuhtidel – mitte aga näiliselt, teatraalselt, vaid sisuliselt. 2) Jah, olen väitnud, et tänane linnajuhtimine on poliitiliselt kohati liiga leige. Ametnikud ei pea loomulikult kuuluma Keskerakonda, aga nad peavad olema professionaalsed ja viima ellu linnavolikogu keskfraktsiooni seatud poliitikat, mitte aga seda takistama ja vastu töötama Keskerakonna poliitiliste konkurentide huvides. Valijad on usaldanud just tänast linnapead ja Keskerakonda linnarahva huvisid läbi linnvõimu kaitsma valinud. Usun, et linna peavad juhtima poliitikud, kes on selleks saanud rahvalt mandaadi. 3) Jah, olen oma Facebooki postitustes rääkinud nii nagu asjadest arvan väljendades Edgari toetajaskonna seisukohti, mis Edgari vastastele mõistagi ei meeldi. Arusaadavalt ei saa Edgari inimeste kangutamine olla kuidagi märk Edgari leeri kuulumisest. Küllap leiame mõistmise. Tervitan ka kõiki IRLi ja Reformierakonna valijaid, kellele eilse otsuse avalikustamine tohutut rõõmu valmistas. Mõistagi ei aita minu vallandamine kaasa Keskerakonnas siserahu saavutamisele, aga usun, et saame oma rivi sirgeks ja see kindlasti rõõmustab meie valijaid."