Uus Põhjala toit

Tegevus

"Uue Põhjala toidu" projektidesse on kaasatud Soome, Rootsi, Norra, Taani, Island ning autonoomsed alad Ahvenamaa, Fääri saared ja Gröönimaa.
"Uue Põhjala toidu" egiidi all korraldatakse mitmesuguseid üritusi, õpitube ja seminare. ning antakse välja toidukirjandust.
Programmi esimene etapp oli 2007–2009. Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja selle allasutused eraldasid selleks perioodiks võimalike projektide rahastamiseks 23 miljonit Taani krooni.
2010. aastal oli Põhjamaade Ministrite Nõukogu eesistujariik Taani, kelle üheks olulisemaks teemaks oli "Uue Põhjala toidu" idee ja võimaluste tutvustamine.
Põhjamaade Innovatsioonikeskus (NICe) rahastas kuut uut projekti eesmärgiga edendada toiduvaldkonnas tegutsevaid põhjamaiseid tööstus- ja teenindusettevõtteid. Näiteks kala­roogade alamprojekt ("MmmmmSeafood") püüab suurendada kalaroogade populaarsust iseäranis noorte ja noorte perede hulgas. Statistiliste näitajate põhjal ei kuulu Põhjamaade traditsioonilised soolatud ja marineeritud kalaroad noorte toidulauale. Alamprojekti eesmärk on muuta noorte toitumisharjumusi, pakkudes välja atraktiivseid viise kalatoodete tarbimise suurendamiseks.
"Uue Põhjala toidu" programm hõlmab ka disaini, otsides uusi lahendusi toidu serveerimisel, säilitamisel ja pakendamisel.

Juhtimine

"Uue Põhjala toidu" programmi koordineerib juhtnõukogu, kuhu kuuluvad ettevõtluse, riigivõimu, gastronoomia, tootjate, tarbijate ja turismitööstuse esindajad. Juhtnõukogus on peale viie Põhjamaa ja kolme autonoomse ala vaatlejatena ka Põhjamaade Innovatsioonikeskuse ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindajad.

Toidusaadikud

"Uuel Põhjala toidul" on 12 niinimetatud toidusaadikut, kelle ülesanne on põhjamaise toidukultuuri puhtuse, värskuse, väärtuste ja kvaliteedi tutvustamine nii Põhjamaades kui ka laias maailmas.
 
„Üksikult võttes on Põhjala riigid väikesed, ent üheskoos oleme piisavalt suured, et oma tugevaid toidutraditsioone rahvusvahelise platvormi kaudu esile tõsta. Minu arvates on mõtlemapanev, et isegi mina kokana tean kõike Vahemere köögist, ent ainult ühte Soome rooga.“
 – "Uue Põhjala toidu" saadik ja Rootsi telekokk Tina Nordström

Põhjamaade toidukultuur

Rootsi toiduetnoloogi Richard Tellströmi kohaselt peaks piirkondlik toidukultuur olema nii valitsuse kui ka erasektori projekte läbiv poliitiline idee. Toit on Tellströmi sõnul väärtuste kogum, mille kaudu saame end identifitseerida.
Põhjamaade toitu iseloomustab puhtus, värskus ja lihtsus. Piirkonna niiske ja külma kliima tõttu on sealne toit traditsiooniliselt kõrge toiduväärtusega. Tänaseni on kasutusel paljud traditsioonilised toidu säilitamise meetodid, nagu suitsutamine, soolamine ja marineerimine.

"Uus Põhjala toit" Eestis

Eesti ei osale ametlikult "Uue Põhjala toidu" programmis, kuid selle raames on aidatud arendada Eesti ja Põhjamaade toidukultuuri edendajate koostööd. 2008. aastal hankisid kuus Eesti peakokka kogemusi Põhjala restoranides. Programmi raames on korraldatud toiduohutust ja -kvaliteeti puudutavaid seminare, kutsekoolide õpilastele meistriklasse, edendatud ettevõtete koostööle ja aidatud ajakirjanikke.
 
„Eesti gastronoomiline intelligents mõtleb, valmistab ja maitsestab toitu samade võtete, arusaamade ja ajalooliselt väljakujunenud traditsioonide, tehnoloogiate ja ideaalide kohaselt, mis on välja toodud "Uue Põhjala toidu" manifestis.“
 – Dimitri Demjanov, Eesti Kulinaaria Instituut.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis korraldas 2008. aastal üritustesarja "Põhjamaade toidu päevad Tallinnas" eesmärgiga peegeldada Põhjamaade initsiatiivi ja tutvustada Põhjala toidukultuuri.