google/wiki40b huggingface dataset:
Riddarholmeni kirik

Riddarholmeni kirik (ka Riddarholmi kirik; rootsi keeles Riddarholmskyrkan) on kirik Rootsis Stockholmis Riddarholmeni saarel, Stockholmi kuningalossi kõrval. See kirik on ainus Stockholmis säilinud keskaegne kloostrikirik. Kuni 1950. aastani säilis traditsioon matta kirikusse kõik Rootsi kuningad: alates Gustav II Adolfist ja lõpetades Gustaf V-ga.
Kiriku vanimad osad on säilinud 13. sajandi lõpust.
Pertunmaa vald

Külad

Hartosenpää, Hölttä, Joutsjärvi, Karankamäki, Koirakivi, Kuhajärvi, Kuortti, Kälkyttä, Lihavanpää, Mansikkamäki, Nipuli, Pertunmaa (kirikuküla), Ruorasmäki, Ruuttila, Sydänmaa ja Vastamäki.
Tagamõisa puisniit

Tagamõisa puisniit on puisniit Saare maakonnas Saaremaa vallas; ühtlasi suurim Saaremaal säilinud puisniit. Kaitseala pindala on 133 ha.
Puisniit võeti kaitse alla 1957. aastal (Tagamõisa puisniidu kaitseala, ka: Tagamõisa kaitseala).
Palupera mõisa kalmistu

Palupera mõisa kalmistu on kalmistu Otepää kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Palupera külas Elva vallas Tartu maakonnas. Kalmistu jääb Palupera mõisa südamest linnulennult 1,5 km kaugusele idakirdesse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Bruiningkid tõenäoliselt millalgi 19. sajandil.
Kalmistule maetute üldarv pole teada, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid.
Koit Kelder

Koit Kelder on tuntud Saaremaa ühiskonnategelane ning ettevõtja, Saarte Koostöökogu juhatuse esimees.
Saaremaa Ühisgümnaasiumis õppides oli ta 1996. aastal kooli kultuuriauhinna laureaat. Ta lõpetas Tartu Ülikooli filosoofia eriala 2002. aastal, tema bakalaureusetöö teema oli "Äri- ja majanduseetika filosoofiline käsitlus ja praktiline rakendus Eestis".
Ta on töötanud Keila valla abivallavanemana.
2009. aastast tegutseb ta Saarte koostöökogu juhina.
Ta on olnud Reformierakonna liige ning 2015. aasta Riigikogu valimistel sa ta  5. valimisringkonnas 529 häält.
Koit Kelder on erakonna Eesti 200 liige ning kandideerib 2019. aasta Riigikogu valimistel Saare,-Hiiu ja Lääne piirkonnas erakonna esinumbrina.

Tegevus ühiskonnategelasena

On Saarte Koostöökogu juhatuse esimees alates 2018-ndst aastast.

Tegevus ettevõtjana

On Pöide Pruulikoda asutaja.
Kikkan Randall

Kikkan Randall (sündinud 31. detsembril 1982 Salt Lake Citys Utah' osariigis) on USA murdmaasuusataja. Tema parimad saavutused on sprindisõidus.

Sportlaskarjäär

2001. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel sai Randall sprindisõidus kuuenda koha, mis oli USA-le kõigi aegade parim koht juunioride maailmameistrivõistlustel naiste seas. Randall tegi olümpiadebüüdi 19-aastaselt 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys ja sai sprindi vabasõidus 44. koha. Enne olümpiamänge oli ta esimest korda tulnud USA meistriks sprindis. 2006. aasta jaanuaris tuli ta samas paigas USA meistriks nii 5 km vabasõidus kui ka 10 km klassikasõidus ja oli teine sprindis. Aasta varem 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta sprindis 29. koha.
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Randall sprindis üheksanda koha, mis oli USA naissportlaste kõigi aegade parim tulemus olümpiamängudel murdmaasuusatamises. Mõni nädal hiljem Borlänges toimunud maailma karikavõistluste etapil oli ta sprindis viies. 21. jaanuaril 2007 Rõbinskis toimunud MK-võistluste etapil sai ta kolmanda koha sprindis. See oli USA naissuusatajate kõigi aegade parim tulemus maailma karikavõistlustel. 16. detsembril 2007 samas paigas sai ta karjääri esimese võidu sprindis MK-võistluste arvestuses.
2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis võitis Randall sprindi vabasõidus hõbemedali Arianna Follise järel. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta sprindi klassikasõidus kaheksanda koha ja sprindi teatesõidus kuuenda koha koos Caitlin Comptoniga. Hiljem samal talvel sai ta Holmenkollenis peetud MK-etapil teise koha sprindi vabasõidus. 2010.–2011. aasta maailma karikasarjas oli ta sprindi vabasõidus teine Düsseldorfis toimunud MK-etapil ja nädal hiljem kolmas Davosis. Samal hooajal hiljem võitis ta teist korda MK-etapi Liberecis sprindi vabasõidus.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis ta koos Jessica Digginsiga sprinditeates kuldmedali. Individuaalsprindis jäi ta oma veerandfinaalis neljandaks ja edasi ei pääsenud. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis jäi ta esimesena finaalist välja ja saavutas sellega seitsmenda koha. Sprinditeates oli ta koos Sophie Caldwelliga kaheksas, 30 km klassikasõidus 40. ja 4×5 km teatesõidus üheksas.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta vabatehnikasprindis norralanna Maiken Caspersen Falla ja kaasmaalase Jessica Digginsi järel pronksmedali.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta sprinditeates vabatehnikas koos Digginsiga olümpiavõitjaks. See oli USA esimene olümpiavõit murdmaasuusatamises.

Isiklikku

Randall elab Anchorage'is Alaska osariigis, kus ta õpib Alaska Pacifici ülikoolis. Randalli tädi Betsy Haines osales 1980. aasta taliolümpiamängudel ja onu John Haines 1976. aasta taliolümpiamängudel murdmaasuusatamises. 
Randalli hüüdnimi on "Kikkanimal". Tema treenerid on Erik Flora ja Frode Lillefjell.
Arthur von zur Mühlen

Gotthard Kornelius Arthur von zur Mühlen (7/19. juuni 1820 – 1/13. jaanuar 1901) oli Eestimaa maanõunik, Eestimaa rüütelkonna sekretär ja Piirsalu mõisnik, Mühlenite aadlisuguvõsa Piirsalu harust (Haus Piersal).
Tema vanemad olid Piirsalu mõisnik Christian Ferdinand von zur Mühlen (1788–1837) ja Pauline von Müller (1789–1871).
Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, cand. jur., oli korporatsiooni Estonia vilistlane.
1845. aastal abiellus ta Aurelie von Drentelniga (1822–1914), kaks noorelt surnud poega ja neli tütart.
14/26. aprillil 1853 hakkas ta Piirsalu mõisa haldama, elades siiski enamasti Tallinnas.
Teda loetakse Piirsalu kiriku ehitamise algatajaks, kirik valmis 1863. aastal. Kirikuaeda rajati 2017. aastal Arthur von zur Mühleni mälestuspink.
Riin Naestema

Riin Naestema (sündinud 3. juulil 1974) on eesti eripedagoog ja kliiniline logopeed, tase 8 >> kutsetunnistus 084455.
Ta lõpetas juunis 1997 Tartu Ülikooli magistriõppe eripedagoogika alal ja juunis 2007 magistriõppe logopeedia alal.
Ta on tegev erinevas vanuses laste ja täiskasvanute kõneprobleemide ning hääle- ja neelamishäirete lahendamisel.
Ta omab litsentse: LSVT LOUD Program (aastast 2008) ja LAXVOX VOICE Therapy Technique (aastast 2009).
Ta on aastast 1995 Korporatsiooni Amicitia liige.
.ss

.ss on Lõuna-Sudaani Interneti tippdomeen. Domeen registreeriti 31. augustil 2011, kuid ei ole veel kasutuses.
Biokeemiline geneetika

Biokeemiline geneetika (inglise biochemical genetics) on geneetika haru, mis uurib geneetilise informatsiooni edasiandmist ja realiseerimist biokeemiliste meetoditega, kasutades uurimisobjektidena enamasti mikroorganisme.
Biokeemiline geneetika tekkis 1940ndate alguses.
Triatsetüültselluloos

Triatsetüültselluloos ehk triatsetaattselluloos on tselluloosi keemilisel modifitseerimisel saadav polümeerne saadus põhiliselt kiud- ja kilematerjalide tootmiseks.
Triatsetüültselluloos saadakse tselluloosi (polüsahhariidi) molekulides hüdroksüülrühmade maksimaalsel asendamisel atsüülrühmadega (vähemalt 92% ulatuses). Selle keemiline valem on [C₆H₇O₂(OOCCH₃)₃]ₙ. Saadakse see tselluloosi atsetüülimisel jää-äädikhappe või äädikhappeanhüdriidiga.
Triatsetaat sarnaneb monoatsetüültselluloosiga, kuid on oluliselt kuumuskindlam materjal.
Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts

Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts oli 19. sajandi lõpus Riias asutatud selts, mille eesmärk oli ülal pidada ja toetada langetõbiseid ja nõdrameelseid ning rajada neile eriasutusi.
Selts asutati Riias. Seltsi põhikiri kinnitati 3. juunil 1893.
Seltsil oli mitmeid piirkondlikke haruseltse, näiteks Pärnu haruselts (saksa keeles Pernauer Zweigverein zur Verpflegung der Idioten und Epileptiker in Livland).
Selts asutas 1897. aastal Jämejala Psühhiaatriahaigla.
Seltsi tegevus soikus Esimese maailmasõja ajal, tegevuse lõpetamise täpne aeg on teadmata.
Aluste kruusakarjäär

Aluste kruusakarjäär on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Aluste külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675 m.
Georg Johannes Heinrich Scheel

Georg Johannes Heinrich Scheel (10. detsember 1840 Lübeck – 26. august 1897 Tallinn), oli eesti pangandustegelane, G. Scheel & Co panga asutaja.
Georg Johannes Heinrich Scheel asus Tallinna 1862. aastal, kus tegutses 1866–1882 Eestimaa mõisnike krediitkassa raamatupidajana ning seejärel 1882 asutatud Tallinna Linnapanga direktorina. Kui Tallinna Linnapank 1884 suleti, asutas G. J. H. Scheel Tallinna suuräride omanike rahalisel toetusel isikliku eraettevõttena G. Scheel & Co pangakontori, mida juhtis kuni surmani 1897. aastal.
Kunda linna klubi

Kunda linna klubi on Lääne-Viru maakonnas Kundas aadressil Lasteaia tänav 4 tegutsev asutus. Klubi haldab Kunda linnavalitsus. Klubi põhimääruse järgi on selle põhitegevus "kultuurilise teenindamise tagamine, huvi- ja seltsitegevuse korraldamine Kundas". Klubi juhataja on Kristi Onkel.
Plaki järv

Plaki järv on järv Põlvamaal Orajõe külas.
Plaki järv on looduslik järv, mille pindala on 1,6 ha (1963. aasta andmetel 0,9 ha) ja valgala 5,7 ha.
Nõukogude perioodil juhiti Plaki järve Põlva linna olme- ja tööstuse reovett, mistõttu järv kasvas kinni.
Kirju-haavasikk

Välimus

Kirju-haavasikk on 13–19 mm pikkune. Sihvaka silinderja keha ja tugevate halli-mustakirjude tundlatega. Kattetiivad mustad, õmblus, 4-5 ristvööti üle õmbluse ja laigud äärisel kollakasrohelise karvastuga. Eesselg kollakasroheline, mustade laikudega.

Levik ja elupaik

Kirju-haavasikk on levinud kogu Euroopas (v.a Iirimaal ja Portugalis), Türgis, Kaukaasias, Põhja-Iraanis, Alžeerias, Siberis, Hiinas, Kasahstanis, Mongoolias ja Põhja-Koreas.
Levinud üle kogu Eesti, mitte sage. Elupaigana sobivad segametsad ja lehtvõsad. Valmikud palkidel, küttepuudel, metsamaterjalide ladudes, lennuvõimelised. Valmikud kooruvad mai lõpust alates ning neid leitakse kuni juuli lõpuni.

Elutsükkel ja toitumine

Kirju-haavasiku elutsükkel vältab 1-2 aastat. Vastsed mitmesuguste lehtpuude kuivas puidus, Eestis enamasti kasel.
Suguluskoefitsiendid

Indiviididevahelised suguluskoefitsiendid

Alleele, mis on ühise eellase ühe konkreetse alleeli keemilised koopiad, nimetatakse päritolult identseteks. Taoliste alleelide esinemistõenäosused arvutatakse klassikaliste tõenäosusteooria seaduspärade kaudu, eeldades, et kehtivad Mendeli pärandumisseadused. Nende tõenäosuste abil on defineeritud erinevad indiviididevahelised suguluskoefitsiendid.

Klassikaline suguluskoefitsient

Kahe indiviidi vaheline suguluskoefitsient (inglise keeles coefficient of consanguinity) on defineeritud kui tõenäosus, et ühe indiviidi juhuslikult valitud lookusest juhuslikult valitud alleel on päritolult identne teise indiviidi samast lookusest juhuslikult valitud alleeliga. Klassikaline suguluskoefitsiendi võttis kasutusele 1948. aastal prantsuse statistik Gustave Malécot. 
Tähistatakse suguluskoefitsienti idiviidide  ja  vahel eri allikates tavaliselt tähega:  või  või .
Olgu antud indiviidid X ja Y genotüüpidega ühes konkreetses juhuslikult valitud lookuses vastavalt  ja . Suguluskoefitsient arvutatakse täistõenäosuse valemi abil:

Aditiivgeneetilise suguluse kordaja

Klassikaline suguluskoefitsient on defineeritud vaid ühe alleeli tarvis. Tegelikult on organismis igast geenist kaks koopiat, siis on nende summaarse mõju uurimisel kasutatakse aditiivgeneetilise suguluse kordajat (additive genetic relationship coefficient), mis näitab nende indiviidide päritolult identsete alleelide arvu proportsiooni kõigi alleelide arvuga võrreldes ehk päritolult identsete alleelide suhtelist sagedust. 
Indiviidide X ja Y vaheline aditiivgeneetilise suguluse kordaja tähistatakse    või   või  . 
Aditiivgeneetilise suguluse kordaja võrdub kahekordse klassikalise suguluskoefitsiendiga:

Inbriidingukoefitsient

Indiviidi  inbriidingukoefitsient tähistatakse  ja on defineeritud kui tõenäosus, et indiviidi juhuslikult valitud lookuses paiknevad alleelid  ja  on päritolult identsed:
                                                           
Eksisteerib seos inbriidingukoefitsiendi, aditiivgeneetilise suguluse kordaja ja klassikalise suguluskoefitsiendi vahel. Vanema  ja järglase  vaheline klassikaline suguluskoefitsient on sel juhul kujul  ning aditiivgeneetilise suguluse saab leida valemist .

Suguluskoefitsientide arvutamine

Suguluskoefitsientide leidmiseks on mitu meetodit.
Oskar Pfungst

Oskar Pfungst (1874–1933) oli saksa võrdlev bioloog ja psühholoog.
Pfungst töötas Carl Stumpfi Berliini laboratooriumis vabatahtliku assistendina. Seal paluti Pfungstil uurida hobust nimega Tark Hans, kes väidetavalt oli suuteline lahendama aritmeetikaülesandeid. 1907. aastal avalikustas Pfungst ametliku uurimuse tulemused, millest selgus, et hobune tegelikult ei lahendanud intellektuaalseid ülesandeid. Pfungst täheldas, et Kaval Hans lahendas ülesandeid ümbritsevate inimeste reaktsioonide toel. Pfungst avastas uue artefakti – hobune vastab otseselt treeneri mitteteadlikule kehakeelele selleks, et lahendada talle esitatud aritmeetikaülesanne. Treener ise ei olnud sellest teadlik, et ta andis hobusele ülesannete lahendusteks vajalikke vihjeid.
Pfungsti uurimuse auks kannab see anomaalne artefakt Kavala Hansu efekti nime. Sellest uurimusest saadud teadmine on olnud tähtsal kohal näiteks jälgija efekti ja loomade kongitsiooni uurimisel.
Pfungst ei teeninud välja teaduskraadi, kuigi hiljem anti talle Frankfurdi Ülikoolist meditsiinidoktori aukraad. Zusne (1984) järgi avaldas Pfungst oma karjääri jooksul "umbes viisteist artiklit".
Jänese tänav

Jänese tänav (Hasenstraße) on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Ta algab Narva maanteelt, kulgeb kagusse ja lõpeb Kasarmu tänaval. Jänese tänav ristub Tuule, Mäe ja Roosi tänavaga.
Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu.
Jänese tänav on 570 meetri pikkune.
Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu

Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu (inglise keeles Intergovernmental Panel on Climate Change, lühend IPCC; eesti keeles ka ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste paneel) on valitsustevaheline sõltumatute teadlaste nõukogu, kus uuritakse ja analüüsitakse inimtegevuse poolt kiirendatud kliimamuutuse võimalikke tagajärgi nii ökosüsteemidele kui ka inimkonnale. Samuti uurivad IPCC töögrupid kliimamuutuste aeglustamiseks rakendatavaid meetmeid. Nõukogu tööd korraldab juhatus, mille valib üldkogu. 
Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu on avatud kõigile Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) ja Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga (WMO) liitunud riikidele. Praeguseks on selle liikmeid üle maailma 195 ehk peaaegu kõik olemasolevad riigid.
On tehtud mitmeid katseid, et luua sarnaseid allikaid ka teiste keskkonnaprobleemide hindamiseks.

Asutamine

Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu asutati 1988. aastal. See loodi kahe ÜRO organisatsiooni baasil, milleks olid Maailma Meteoroloogiaorganisatsioon WMO (World Meteorology Organisation) ja Keskkonnaprogramm UNEP (United Nations Environmental Programme).
IPCC asutamise eesmärkideks oli soov saada terviklik ülevaade kliimamuutustest ning muutuste majanduslikust ja poliitilisest mõjust. Oluline oli, et informatsioon põhineks teaduslikel alustel.

Kliimamuutuste hinnangute aruanded

Ligikaudu iga 5-6 aasta järel ilmub sõltumatute teadlaste poolt kokku pandud teadustulemustel põhinev raport. See koosneb parimast teadaolevast informatsioonist, mis käsitleb kliimasoojenemist.
IPCC analüüsid on nüüdisaegse teadusmaailma seisukohtade aluseks, mis on seotud inimtegevuse mõjuga Maa kliimasüsteemile. Raportid on peamiseks allikaks poliitilistes ja teaduslikes aruteludes. Kuigi tulemused pakuvad huvi ka rahvale, on need eelkõige suunatud poliitikutele, et mõistetaks paremini pidada kliimapoliitika teemadel läbirääkimisi. 
Esimeseks ülesandeks paluti, et IPCC koostaks olemasolevast teaduslikust informatsioonist aruande, mis kirjeldaks kliimamuutuste kõiki külgi ja nende mõju, et oleks võimalik seada realistlikke strateegiaid nende vastu võitlemiseks. Esimene kliimamuutuste hinnangute aruanne ehk FAR (The First Assessment Report) tuli välja 1990. aastal. Sellest ajast peale on Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu olnud konventsiooni teaduse, tehnika ja sotsiaal-majandusliku teabe kõige olulisemaks infoallikaks. 
Viimati ilmus viies aruanne ehk AR5 (The Fifth Assessment Report) aastal 2014. AR6 (The Sixth Assessment Report) ilmub prognooside kohaselt aasta 2022 esipoolel.

Nobeli rahuauhind

Aastal 2007 jagati Nobeli rahuauhind võrdselt IPCC ning ameerika poliitiku ja keskkonnakaitsja Al Gore'i vahel. Auhind anti tehtud jõupingutuste eest, et luua ja levitada teadmisi inimestemõjul loodud kliimamuutuste kohta ning et panna alus meetmetele, mida on vaja selliste kliimamuutuste vastu võitlemiseks. IPCCd esindas Nobeli rahuauhinna vastuvõtmisel selle juht Rajendra K. Pachauri.
Saci maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. Maakond ja selle keskus said nime indiaani hõimu sookide järgi.
Õigusfilosoofia

Õigusrealism

Realistide väitel on traditsioonilised õiguskäsitused liig formaliseeritud. Nende põhinõudeks on loobuda abstraktsetest konstruktsioonidest ning rääkida õigusest nii nagu see tegelikkuses funktsioneerib. Õigusrealism jaguneb kaheks: Skandinaavia õigusrealism ning Ameerika õigusrealism.

Kriitiline õigusõpetus

Kriitiline õigusõpetus oli õigusteoreetiline liikumine, mis rakendas õigusteaduses Frankfurdi koolkonna kriitilise teooria meetodeid. Liikumise peaeesmärgiks oli vaidlustada ja ümber lükata väljakujunenud tõekspidamisi õigusteoorias ja -praktikas.
Noogilaisti

Noogilaisti (ka Saarejaagu rahud) on Saare maakonnas Vilsandi lähedal asuvad saared (rahud). Neid rahusid on vähemalt kolm. Rahudel puuduvad nimed.
Rahude koordinaadid on 58° 23′ N, 21° 54′ E.
Mait Metsanurk

Mait Metsanurk (kodanikunimega Eduard Hubel; 19. november 1879 Tartumaa – 21. august 1957 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Washingtoni maakond (Missouri)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Missouri osariigi idaosas. Geograafilised koordinaadid on 37° 57′ N, 90° 54′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Potosi.
Maakonna pindala on 1975 km², millest 7 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 195. Aastal 2000 oli elanike arv 23 344.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 21. augustil 1813. aastal Ste. Genevieve'i maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Köismäe torn

Köismäe torn on Tallinna linnamüüri torn. Linnamüüri lääneosas, Plate ja Loewenschede torni vahelises lõigus asuv hoburauakujulise põhiplaaniga torn rajati 1360. aastatel ja on siiani väga hästi säilinud. Tornis korraldatakse 2003. aasta novembrist alates mitmesuguseid etendusi ja näitusi.
Köismäe torn on oma nime saanud selle lähedal asunud köiepunumistöökodade järgi.

Ajalugu

1360. aastatel rajatud torn oli algselt 13,3 meetri kõrgune, kolme korrusega (alumine laokorrus, kaks ülemist kaitsekorrused) ja puidust vahelagedega. Ülakorrusest eendus puidust kaitserõdu, mille kaudu pääses müürile. 
1436–1437 ehitati hoone välisseinad paksemaks ning lisati kõrgust. 16-meetrisele kõrgusele lisandus veel puidust kaitsekorrus. Kõrgest tornist valmis siis küll ainult alaosa.
Praegused viis korrust ning 26,5-meetrise üldkõrguse sai torn 1520. aastatel, mil lisati veel kaks kaitsekorrust. Kolm esimest korrust hakkasid siis kandma laoruumide funktsiooni. 
1935. aastal torni korrastati ning 1965. aastal restaureeriti, selle käigus ehitati ka praegune kõrge kivikatus.
2000. aastatel renoveeriti torn taas. Korruste vahele valati betoonist vahelaed, parandati puitlaed ja valmistati uued trepid. Uuendati ka katust: vahetati välja katusekivid ja renoveeriti kandekonstruktsiooni. Renoveerimise ajal tehti tornis ka aeheoloogilisi kaevamisi, mille käigus puhastati välja munakivisillutis.
Kittilä kaevandus

Kittilä kaevandus (tuntud ka kui Suurikuusikko kaevandus) on kullakaevandus Soomes.
See kuulub firmale Agnico-Eagle Limited ning asub 36 kilomeetrit Kittilä linnast põhjas. Kaevanduses hakati kulda kaevandama aastal 2008.
Kittilä kaevanduses on ka pommivarjend. Selle olemasolu nõuab 1917. aastal kehtestatud seadus.

Ajalugu

1986. aastal avastati Kittilä linna lähedalt kulda. Seejärel saatis Soome geoloogiateenistus piirkonda uurimisrühma. Teemantpuurimisi tehti aastani 1991, mil uurimus lõppes. Avatud karjääri rajamine algas aastal 2007 ning maaki hakati kaevandama 2008. aasta mais.
Gaborone

Ajalugu

Linna asutas 1890. aastal hõimupealik Gaborone Matlapin. Alates 1966. aastast on Gaborone Botswana pealinn.
Arved Plaks

Elulugu

Arved Plaks on aedniku-lilleäri omaniku poeg.
Põgenes 1944 vanematega Saksamaale, siirdus sealt 1949 USA-sse. Õppis Geislingeni Eesti Gümnaasiumis, lõpetas 1951 Danburys (Connecticut) keskkooli, 1956 Connecticuti Ülikooli mehaanikainseneri erialal, MBA (1981, Pacific Lutheran University), väitekiri käsitles suurte (2,5 MW) tuulegeneraatorite käitamist. Oli 1957–78 Kaman Aerospace Corporation'i insener-aerodünaamik, vanem ja juhtivinsener helikopterite ja lennukite aerodünaamika alal, 1978–95 Boeing Corporation'i juhtivinsener tuulegeneraatorite arendamise valdkonnas, raketibaaside arendamisel ja International Space Station'i projekti efektiivsuse osakonna juhtivinsener.

Teadustöö

Juhtinud edukalt uute helikopterite, suurte tuulegeneraatorite ja kosmosejaama mudelite loomist nende kontseptsioonide hindamiseks ja optimeerimiseks, parima lahenduse leidmiseks töövõime, turvalisuse ja maksumuse seisukohalt. Juhtis helikopteri HH-43B ettevalmistamist 5 maailmarekordi püstitamisel. Society of Beta Gamma Sigma liige, Ameerika Astronautika ja Aeronautika Instituudi (AIAA) auliige (1997). International Space Station Program'i aukiri (1995). Uurimistöö tulemused on avaldatud peamiselt ametkondlikes aruannetes ja trükistes.
Arved Plaksi poeg. Jeffrey Plaks (26. detsember 1956, Hartford, Connecticut, USA), Ph.D. (Venemaa ajalugu, 1998), aastast 1998 University of Central Oklahoma assistent. professor, osales 1987 (koos M.-A. Rikkeniga) Molotovi-Ribbentropi pakti paljastava brošüüri koostamises ja levitamises USA Kongressis.
AT&T

AT&T Inc. on Ameerika Ühendriikide konglomeraat, mille peakontor asub Texases. AT&T on maailma suurim telekommunikatsiooniettevõte. AT&T on ka suuruselt teine mobiiltelefoniteenuse pakkuja ja suurim telefoniteenuste osutaja Ameerika Ühendriikides.
Novembrirevolutsioon

Novembrirevolutsioon oli I maailmasõja lõpus poliitiliselt ajendatud tsiviilkonflikt Saksamaal, mille tulemusena asendati monarhia vabariigiga. Revolutsiooniline periood kestis 1918. aasta novembrist Weimari Vabariigi asutamiseni 1919. aasta augustis.
Mindoro

Mindoro on saar Filipiinide saarestikus.
Mindoro pindala on 10 572 km² ja on seega Filipiinide 7. saar. Saar on mägine. Kõrgeim mägi on 2585 meetrini ulatuv Halcon.
Saar piirneb läänes Lõuna-Hiina merega, lõunas Sulu merega.
Elanikke on saarel 1 238 600 (2010). Suurim linn on põhjarannikul asuv Calapan. Halduslikult jaguneb saar Lääne-Mindoro ja Ida-Mindoro provintsi vahel.
Kasvatatakse peamiselt banaane, maisi ja riisi.
Alastiolek

Alastiolek ehk alastus on inimese rõivasteta olek.
Kujutava kunsti teost, mis kujutab alasti inimest, nimetatakse aktiks.
Nudism ehk alastikultuur on ühise alastioleku harrastus.
Jan Eliasson

Jan Kenneth Eliasson (sündinud 17. septembril 1940 Göteborgis) on rootsi diplomaat. Alates 1. juulist 2012 on ta ÜRO asepeasekretär.
Eliasson on Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
Diplomaatilist karjääri alustas ta 1965. aastal, kui asus Rootsi välisministeeriumi teenistusse. Aastail 1982–1983 oli ta Rootsi peaministri Olof Palme diplomaatiline nõunik, aastail 1983–1987 välisministeeriumi poliitikaasjade peadirektor, aastail 1988–1992 Rootsi Kuningriigi alaline esindaja ÜRO juures, aastail 1992–1994 ÜRO humanitaarasjade asepeasekretär ja hädaolukordade koordinaator, aastail 1994–1999 Rootsi välisministeeriumi alam-riigisekretär, 2000–2005 Rootsi suursaadik Ameerika Ühendriikides.
13. septembrist 2005 kuni 11. septembrini 2006 oli ta ÜRO Peaassamblee president, 24. aprillist 6. oktoobrini 2006 Rootsi välisminister Göran Perssoni valitsuses.