google/wiki40b huggingface dataset:
Jüri Ratase esimene valitsus

Jüri Ratase esimene valitsus oli 23. novembrist 2016 kuni 29. aprillini 2019 ametis olnud 49. Eesti Vabariigi valitsus, mille moodustasid Keskerakond, Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Isamaa ja Res Publica Liit. Kabinetti kuulusid igast erakonnast võrdselt viis ministrit. Ministritest neli olid naised ja üksteist mehed. 
Jüri Ratase valitsus moodustati pärast sellele eelnenud Taavi Rõivase teise valitsuse lagunemist, kui eelmisse valitsuskoalitsiooni kuulunud SDE ja IRL vahetasid peaministriparteina Reformierakonna välja Keskerakonna vastu. Keskerakonna kaasamine valitsusse sai seniste koalitsiooniparteide teatel võimalikuks pärast Jüri Ratase ametisseastumist Keskerakonna esimehena partei pikaajalise juhi Edgar Savisaare järel. Uue koalitsiooni moodustamiseks korraldatud läbirääkimistele kaasati ajutiselt ka Vabaerakond, kuid lõpuks neljandat partnerit siiski koalitsiooni ei võetud. Mitmed IRLi ja SDE ministrid jäid valitsuse vahetumise käigus endistele ametikohtadele.

Muutused kabineti koosseisus

Martin Repinski esitas 6. detsembril 2016 peaminister Jüri Ratasele avalduse tagasi astumiseks maaeluministri ametist. 9. detsembril viis peaminister Jüri Ratas president Kersti Kaljulaidile Repinski tagasiastumise avalduse ning tegi ettepaneku nimetada uueks maaeluministriks Tarmo Tamme.
Mihhail Korb (Keskerakond) esitas 24. mail 2017 peaminister Ratasele avalduse riigihalduse ministri ametist tagasi astumiseks, mille Ratas rahuldas. Tagasiastumise põhjuseks oli Korbi 23. mail Haapsalus avalikkuse ees tehtud repliik, kus ta ütles, ei toeta Eesti liikmesust NATOs. Uueks riigihalduse ministriks sai 12. juunil riigikogus vande andnud Jaak Aab. 
Isamaa ja Res Publica Liidu uue esimehe Helir-Valdor Seederi algatusel otsustasid juunis 2017 erakonna eestseisus ja volikogu valitsusdelegatsioonist tagasi kutsuda kaitseminister Margus Tsahkna, rahandusminister Sven Sesteri ning keskkonnaminister Marko Pomerantsi. Neid asendavad 12. juunist 2017 alates kaitseminister Jüri Luik, rahandusminister Toomas Tõniste ja keskkonnaminister Siim Kiisler.
Tõnno Linnas

Tõnno Linnas (sündinud 30. märtsil 1969 Tallinn) on eesti näitleja.
Lõpetas 1987. aastal Rapla 1. Keskkooli ja õppis seejärel aastatel 1987–1990 Tallinna Pedagoogilises Instituudis tantsujuhtimist. 1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli. 
Tõnno Linnas töötas aastatel 1994–2001 Pärnu Teatri Endla näitlejana.
Vahepeal elas ta pikemat aega Ameerika Ühendriikides. Praegu töötab Tallinnas Hispaania Suursaatkonna autojuhina.
Vaimne alaareng

Vaimne alaarengu korral on tegemist alaealise isiku ajukahjustuse tagajärjel tekkinud intellektuaalsete võimete vaegarenguga. Reeglina on häiritud vaimse alaarengu korral ka mälu.
Eristamaks vaimset alaarengut või vaegarengut (oligofreenia) vaimsest taandarengust (dementsus), on tõmmatud ajaline piir 18. eluaastale, enne mida intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks alaarenguks. Peale 18. eluaastat ilmnev intellektuaalsete võimete alanemise avaldumist nimetatakse vaimseks taandarenguks (dementsuseks).

Haigus vs seisund

Tänapäeval tõlgendatakse vaimset alaarengut kaheselt: ühed peavad vaimset alaarengut haiguseks ja teised mitte, nimetades seda seisundiks. Vaimse alaarengu haiguslikkuse pooldajad toovad esile tõiga, et kunagi toimus organismis patoloogiline protsess, mille tulemusena rikuti aju struktuur ja funktsioon. Kuna toimus struktuuri destruktsioon, siis on põhimõtteliselt võimalik struktuuri taastamine ehk ravi. Tänapäeval annavad selliseks raviks lootust tüvirakud. Seisundi pooldajad toovad esile tõiga, et vaimne alaareng on stabiilne ja muutumatu ning seetõttu pole põhjendatud rääkida haigusest, mis on oma olemuselt dünaamiline protsess.

Vaimne alaareng Karistusseadustikus

Tsiviliseeritud maailmas tehakse psüühiliselt haigetele või vaimupuuetega isikutele erandeid karistusõiguslikus õigusemõistmises. Termin "nõrgamõistuslikkus" esineb tänapäeval ainult Eesti seaduses, KarS § 34. KarS § 34 kohaselt nõrgamõistuslik inimene ei ole süüdiv, kui ta teo toimepanemise ajal ei olnud võimeline aru saama oma teo keelatusest või arusaamisest. Ainult kohus saab määrata kohtuekspertiisi, kus kohtupsühhiaater teeb psühhiaatrilise hinnangu koos juurdekuuluvate kliiniliste asjaoludega.
Tõllu tänav

Tõllu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tõllu tänav algab Graniidi tänavalt, ristub Salme tänavaga ja lõpeb Kungla tänaval. 
Tõllu tänav on enam-vähem kagu-loodesuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.

Tänava nimi ja ajalugu

Tänav sai nime 27. veebruaril 1924 müütilise Saaremaa vägimehe Suure Tõllu järgi. Selle tänavaga liideti 17. oktoobril 1928 endine Katla tänav, mis asus praeguse Salme ja Kungla tänava vahel.
Harti maakond (Georgia)

Ajalugu

Harti maakond moodustati 7. detsembril 1853. aastal Elberti, Franklini ja Madisoni maakonna osadest. 159-st Georgia maakondadest on Harti maakond ainus mis on nimetatud naise järgi, Nancy Hart, samuti nimetati tema järgi Hartwell.
Võimu kants

"Võimu kants" on Taani draamasari. Sarja keskseks tegelaseks on poliitik Birgitte Nyborg, kellest saab ootamatult Taani esimene naissoost peaminister.
Sarja originaalpealkiri Borgen tuleneb Christiansborgi paleele antud hüüdnimest ("borg" tähendab taani keeles kindlust, lossi). Seal asuvad Taani peaministri kabinet, Taani parlament ja Taani ülemkohus.
Sarjal on kokku kolm hooaega, millest igaüks on jaotatud kümneks osaks.
Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut

Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut (lühend VÕT või VÕTI) oli Eesti NSV Haridusministeeriumile allunud, üldhariduskoolide õppe- ja kasvatustöö metoodikaga ja haridustöötajate täienduskoolitusega tegelenud haridusasutus Tallinnas.
VÕT asutati 1945. aastal Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi asemele. Instituut tegeles haridustöötajate kvalifikatsiooni tõstmisega, korraldades täienduskoolitust. Juhendas koolide metoodikatööd, koostas metoodika juhendeid ja abimaterjali, korraldas õppevahendite näituseid. VÕT-i suvekursuste keskus asus Värskas. Tööd koolides korraldas VÕT haridusosakondade metoodikakabinettide kaudu. 1986. aastal oli VÕT-il 4 kateedrit, 21 ainekabinetti, raamatukogu, filmoteek ja helisalvestustöökoda.
Olev Reintalu

Isiklikku

Tema ema Emilie Reinthali õde oli Miina Härma ning teise tädi Leena tütar Linda-Marie Eenpalu oli abielus peaminister Kaarel Eenpaluga.

Ühiskondlik tegevus

Mängis punakomissari 1927. aastal linastunud esimeses Eesti täispikas mängufilmis "Noored kotkad" (Theodor, Oskar ja Aksella Lutsu film). 
Miina Härma Lauluselts, Tartu Meeslaulu Selts, Tallinna Meeslaulu Selts – juhatuse liige 
Kaitseliit, Harjumaa maleva sidepealiku abi
Noored Kotkad – Harjumaa maleva pealik, Peastaabi liige
Haapsalus töötades oli juhatuse esimeheks Noorte Kotkaste Sõprade ühingus ja Rahvaülikooli juhatuses.
Annika Haas

Annika Haas (sündinud 11. juunil 1974 Pärnus) on eesti dokumentaalfotograaf ja fotokunstnik.
Ta on töötanud pikka aega Eesti Ekspressi pressifotograafina.

Looming

Pressifotograafina on Haas pildistanud arvukalt Eesti ja rahvusvahelisi poliitika- ja kultuurisündmusi laulupidudest Tallinna digitippkohtumise ja riigipeade Eesti-visiitideni. Tema vaba litsentsi all avaldatud fotosid leidub arvukalt ka Vikipeedias.

Kunstiprojektid

Haas on pälvinud avalikkuse tähelepanu fotokunstiprojektidega, millest mahukaima, kümme aastat kestnud Eesti mustlaste elu jäädvustamise raames valmis ka fotoraamat "Meie, mustlased". Fotoprojekt "Lennukivaatlejad" kajastas Tallinna lennuvälja ümbruse suvilarajooni hääbumist. Seda esitles Haas ka New Yorgi suurimal fotofestivalil Photoville ja Eesti Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise meediakeskuses Tallinna Kultuurikatlas. Koos skulptorite Elo Liivi ja Jekaterina Kultajevaga loodi Eesti pimedate kogukonda kaasanud sotsiaalse pimeduse teema üle arutlev multimeedianäitus "Nägemise õpetus" (2017), mida on näidatud Tallinna Kunstihoone galeriis, Vana-Võromaa Kultuurikojas, Haapsalu Linnagaleriis ja Pärnu Linnagaleriis. EV100 kunstiprogrammi "Rändajad ja kohanejad – kogukondade lood üle Eesti" raames valmis Haasil ühiskondlikku lainetust tekitanud fotoprojekt "Eesti moslemikogukonna anatoomia" (esmaesitlus Eesti Rahvusraamatukogu fuajeegaleriis jaanuar – veebruar 2019). Varem on ta jäädvustanud näiteks piimapukke ja elu Peipsi-äärsetes Eesti vanausuliste venelaste külades.
Naruhito

Naruhito (徳仁; sündinud 23. veebruaril 1960) on Jaapani keiser alates 1. maist 2019.
Ta on keiser Akihito ja keisrinna Michiko esimene poeg. 
1978. aastal astus ta Gakushuini Ülikooli kirjandusteaduskonda, mille lõpetas 1982. Seejärel sai ta samast ülikoolist filosoofiadoktori kraadi ning hiljem õppis veel lisaks ajalugu. 
9. juunil 1993 abiellus Naruhito diplomaadi tütre Masako Owadaga ja neil sündis 1. detsembril 2001 tütar Aiko.
Pärast isa troonist loobumist 30. aprillil 2019 sai temast 1. mail 2019 Jaapani 126. keiser.
Edifício Altino Arantes

Edifício Altino Arantes on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos, riigis kõrguselt neljas ja São Paulos kolmas hoone. Pilvelõhkuja kõrgus on 161 meetrit ja sellel on 36 korrust.
Hoone arhitekt oli Plinio Botelho do Amaral.
Rževi raudteesild

Rževi raudteesild on sild üle Volga jõe Rževis Tveri oblastis.
Raudteesild on üheteeline, tarinduselt kaheavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild ülemise sõiduteega.
Volga ülemjooksul asuva silla üldpikkus on 170 m.

Silla rajamine

1888. aastal anti käiku Rževi–Vjazma raudtee. Selle ehituse raames avati 1888. aastal Rževi raudteesild, mis oli esimene alaline sild üle Volga jõe Rževis.
Sild oli üheavaline metallsõrestiksild alumise kumera vööga (ülal asuva sõiduteega).

Taastamine ja rekonstrueerimine

Teise maailmasõja käigus 1941. aasta oktoobris Punaarmee taganemisel sild õhiti. See tekitas linnas paanika ja halvas Punaarmee varustuse evakueerimist.
Sild taastati aastatel 1943. aasta mais. 1957. aastal sild rekonstrueeriti: olemasolev sõrestik asendati paralleelsete vöödega metallsõrestikfermi vastu.
Pitknasv

Pitknasv (ka Pikknasv, Pikk laid) on 0,69 hektari suurune rahu Saare maakonnas Saaremaa vallas Siiksaare küla lähistel. Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Saar asub 200 meetrit Siiksaare poolsaarest ja on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Laidevahe looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Armand Sukamägi

Armand Sukamägi (28.märts 1933 – 27. oktoober 2008) oli eesti põllumajandusteadlane.
1953. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli. 1972. aastal kaitses ta põllumajanduse alal ökonoomikakandidaadi kraadi.
Aastatel 1978–1992 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia teadusprorektor, hiljem EPA põllumajandusteaduskonna dekaan, Eesti Põllumajandusülikooli dotsent, 2008. aastast Eesti Maaülikooli emeriitdotsent.
1990. aastatel oli ta Eesti Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi revisjonikomisjoni liige.
1992. aastal kandideeris ta Põllumeeste Kogu nimekirjas Riigikogu liikmeks, kuid ei osutunud valituks.
Austria suursaatkond Tallinnas

Austria suursaatkond Tallinnas on Austria diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond avati oktoobris 1997.
Nägemisristmik

Nägemisristmik ehk nägemisnärviristmik on (ladina keeles chiasma opticum) on ajus türgi sadula ees paiknev nägemisnärvide ja -traktide ühinemiskoht, kust saab alguse nägemiskulgla.
Nägemisristmik paikneb hüpotalamuse all.
Vietnamlased

Vietnamlased (endanimetus Viet) on rahvas Indohiina, Vietnami põhirahvas. Kõnelevad austroaasia keelte hulka kuuluvat vietnami keelt.
Vietnamlaste üldarv maailmas on ligikaudu 77 miljonit, sellest Vietnamis 74 miljonit (86% elanikkonnast).
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 8 vietnamlast, kõik Tallinnas.
Antropoloogiliselt kuuluvad vietnamlased lõuna-aasia rassi.
Vietnamlaste hulgas on budiste, taoiste, konfutsianiste, katoliiklasi ja protestante. Valitseb usuline sallivus, erinevad usundid on omavahel põimunud.
Shiroishi

Shiroishi (白石市 Shiroishi-shi) on linn Miyagi prefektuuris, Jaapanis. Rahvaarv 2014. aasta juuli seisuga on 35 653 inimest. Asustustihedus 124 inimest ruutkilomeetri kohta. Shiroishi pindala on 286,47 km².
Edward Kennedy

Isiklikku

Aastal 1982 lahutas ta oma abikaasast Joan Bennett Kennedyst. Sellest abielust sündis 3 last. Aastal 1992 abiellus ta Victoria Reggiega.
Kennedy suri 25. augustil 2009 ajuvähki.

Edward Kennedy kirjandusteostes

Jeffrey Archer avaldas 1985 romaani "Kas räägime sellest ka presidendile?" (Shall We Tell the President?, eesti keeles kirjastuse Kuldsulg väljaandel 1995), milles peategelased püüavad ära hoida USA presidendile Edward Kennedyle plaanitavat atentaati.
Tähe tänav (Paide)

Tähe tänav on umbtänav Paides.
Tähe tänav on umbes 75 meetrit pikk.
Tänav algab Prääma teelt ja kulgeb edelasse.
Mustjala külanõukogu

Mustjala külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mustjala vallas. Külanõukogu pindala oli 232 km² (1977).
Linahari

Linahari, ka häkkel oli ropsitud linade sugemise riist ning Euroopas üldtuntud.
Linahari oli 70–80 cm pikkune laud, mille kummaski otsas oli neljakandiline raudpiidest padi, üks hõredam, teine tihedam. Piide pikkus 3–5 cm. Harjadest linapeosid (linavihke) läbi tõmmates eraldati takud peenemast linakiust.
Aru

Aristoteles

Aristotelese järgi on aru (nous) hinge kõrgeim osa, mis on omane ainult inimesele. Aru võtab endale mingi asja vormi ("intelligeerib" seda asja), ilma et ta võtaks endasse selle asja substraadiks olevat mateeriat.

Locke

John Locke'il on aru (understanding) mõtlemisvõime.

Berkeley

George Berkeleyl on vaim aru, niivõrd kui ta tajub ideesid.

Leibniz

Leibnizil on aru võime omada aredaid ideid, reflekteerida ja dedutseerida.

Tschirnhaus

Ehrenfried Walther von Tschirnhausil on aru (intellectus) võime midagi mõista ja vastupidist mitte mõista.

Wolff

Christian Wolffil on aru võime asju aredalt ette kujutada, võime võimalikku aredalt ette kujutada.

Ploucquet

Gottfried Ploucquet määratleb nii: "Aru (intellectus) seisneb jõus mitut asja nõnda kaeda, et üks kujutub teises või teisest, ehk on jõud endas mitut ideed ühendada."

Crusius

Christian August Crusius määratleb: "Kogu jõudu mõelda ühes vaimus nimetatakse kokkuvõetult aruks."

Feder

Johann Georg Heinrich Federi järgi on aru "võime üldmõisteid haarata ja aredalt ette kujutada".

Platner

Ernst Platneri järgi on aru tunnetusvõime, niivõrd kui ta "tunnustab  mõistete all ettekujutusi".

Holbach

Paul Henri Thiry d'Holbachil on aru (entendement) "võime märgata (apercevoir) nii väliseid objekte kui ka iseennast ning olla nende poolt modifitseeritud."

Robinet

Jean-Baptiste-René Robinet määratleb: "Aru on võime märgata objekti, omada temast ideed intellektuaalse närvi raputuse läbi."

Kant

Immanuel Kant vastandab aru meelelisusele kui aktiivse vaimutegevuse, tunnetuse "spontaansuse", "võime ettekujutusi ise esile kutsuda". Aru on "võime mõelda meelelise kaemuse eset", "võime otsustusi teha", mõistete, otsustuste ja reeglite võime, "reflekteerimisvõime". Aru produtseerib mõisteid ning on kategooriate allikas.
Aru on puhta mõistuse põhimõiste (või kategooria), mis vastandus idee mõistele. (Kant, Kritik der reinen Vernunft, B377, A320)
Aru on "kategooriate vahendusel kõigi kogemuste formaalne ja sünteetiline printsiip". Aru on "reeglite võime", ta on "alati ametis nähtumuste läbikammimisega [durchzuspähen] kavatsusega neis mingit reeglit avastada." Nii saab arust "looduse seadusandlus".
"Apertseptsiooni ühtsus kujutlusvõime sünteesi suhtes on aru, ja seesama ühtsus kujutlusvõime transtsendentaalse sünteesi suhtes [on] puhas aru."
Kaarfriis

Kaarfriis, ümarkaarfriis (saksa keeles Rundbogenfries, Bogenfries, prantsuse keeles bande lombarde, inglise keeles lombard band, Lombardy frieze, itaalia keeles archetti pensili 'rippkaarekesed') on keskaja arhitektuurile iseloomulik friisitüüp. See kujutab endast horisontaalset seinadekoori, mis koosneb reana paiknevatest väikestest ümarkaartest. Kaared on muu seinapinna suhtes rohkem või vähem eenduvad ja nende kannad toetuvad väikestele konsoolidele.
Nagu kõik keskaja friisi- ja ehisliistutüübid, on ka kaarfriis mõeldud ehitiste lageda seinapinna kaunistamiseks ja liigendamiseks. Romaani arhitektuuris ühendab ümarkaarfriis sageli välismüüre liigendavaid liseene, harvem poolsambaid. Sage on ka kaarfriisi asetus vahekarniisi või katuseräästa all, ehtimas hoone fassaadi, pikiseinu või apsiide. Pikiseina kaunistusena on mitu kaarfriisi mõnikord paigutatud ülestikku nii, et iga kõrgem eendub madalamal asuvast.
Kolmnurkset viilu ääristav kaarfriis võib paikneda fassaadil kahel erineval viisil. Ühel juhul on kaarte keskjooned maapinnaga risti ning konsoolid asuvad eri kõrgustel vastavalt viilu kaldele. Teisel juhul on kaarte keskjooned perpendikulaarsed viilu servaga, kuid maapinna suhtes nurga all.
Nagu sakkfriis, võib ka kaarfriis markeerida romaani kirikute tornide korruseid. Sageli on ta kombineeritud veel mõne muu friisitüübiga, näiteks sakkfriisiga, täringfriisiga või nurkornamendiga (saksa Winkelfries), mis paikneb kaarfriisi kohal. Kaarfriisi kaared võivad omakorda olla kaunistatud mõne ehisvöödiga, raidmotiive võib olla paigutatud kaarte sisse või on kaarekandu toetavad konsoolid kujundatud raidekooriga.

Sõnavara

Enamasti mõistetakse kaarfriisi alla kitsamalt ümarkaarfriisi, mis on kõige vanem ja kõige enam levinud kaarfriisitüüp, eriti romaani keeli rääkivates maades.
Ristkaarfriis esineb sõltumatult tekkinuna Itaalia romaani arhitektuuris küllaltki varakult ümarkaarfriisi kõrval.
Ingliskeelses vanemas arhitektuurikirjanduses kasutatakse kaarfriisi tähistamiseks väljendit arched corbel-table 'kaartega konsoolkarniis'. Ka prantsuskeelne vanem arhitektuurikirjandus käsitleb kaarfriisi koos konsoolidele toetuva karniisiga, mitte ei vaatle seda eraldi dekoorielemendina.

Kaarfriisi päritolu ja ajalugu

Kaarfriisi oletatav eelkäija on petikarkaad, mis esineb juba Vana-Rooma ja Bütsantsi ehitistes. Esimesed ümarkaarfriisid ilmuvad hoonetele 11. sajandi algul Põhja-Itaalias Lombardias (mitmes Euroopa keeles nimetatakse kaarfriisi lombardia friisiks või lombardia kaarteks) ja sealt levib see friisitüüp kiiresti Lõuna-Prantsusmaa ja Kataloonia romaani arhitektuuri, seejärel aga 11.–12. sajandi jooksul üle kogu Euroopa.
Gooti arhitektuurile iseloomulikud kaarfriisid on teravkaarsed või kolmiksiirkaarsed. Üldiselt tuleb gootikas kaarfriisi ette tuntavalt harvem kui romaanikas ning enamasti on see iseloomulik Saksamaa ja Põhjamaade tellisgootikale.
Renessanssarhitektuuris ja renessansile järgnevates stiilides kaob kaarfiis täiesti ning ilmub uuesti 19. sajandi historitsismiperioodil, keskaegsest arhitektuurist inspireeritud neoromaanikas ja neogootikas.
Reckless Love (album)

"Reckless Love" on Soome ansambli Reckless Love debüütalbum.
Albumi andis 10. veebruaril 2010 välja plaadifirma Spinefarm Records ja see jõudis Soome albumiedetabelis debüteerides 13. kohale.
Albumi produtsent oli Ilkka Wirtanen. Lood salvestati 2009. aasta suvel Helsingis muusikastuudios Hip Studios. Album ilmus uuesti 19. detsembril 2010 lisamärkega "Cool Edtion", sisaldades boonuslugusid, mis oli saadaval varem vaid Jaapani versioonil ja singlitel.
Jüri Ristkok

Jüri Ristkok (26. detsember 1919 Kurski kubermang – 4. aprill 1994 Tartu) oli eesti ihtüoloog ja hüdrobioloog.

Elukäik

Ta lõpetas aastal 1938 Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Aastal 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse (leitnandi auastmes). Aastal 1951 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. Bioloogiakandidaat 1956. 
Ta oli aastatel 1954–1987 Tartu Riikliku Ülikooli zooloogiakateedri õppejõud.
Ta uuris Eesti järvede ja jõgede, eriti aga Emajõe kalastikku, kalade kudemisaegu ja noorkalade kasvukiirust.
Aastast 1956 oli ta Eesti Loodusuurijate Seltsi järvekomisjoni esimees. Ta kuulus ka sama seltsi fenoloogiakomisjoni juhatusse.
Tema organiseerimisel moodustati Eesti Loodusuurijate Seltsi usaldusmeestest ja kaluritest ihtüoloogiaalane vaatlusvõrgustik.

Isiklikku

Tema isa oli Kuressaare Püha Nikolai koguduse preester Vassili Ristkok, vanaisa Aleksei Allik oli Saaremaa praost; tema poeg on majandusteadlane, geograaf ja poliitik Andrus Ristkok.
Coburg

Ajalugu

Coburgi on esimest korda mainitud 1056. aastal, 1331. aastal sai see linnaõigused.
1586–1633 oli Coburg Saksi-Coburgi hertsogiriigi pealinn, hiljem kuulus Saksi-Coburg-Saalfeldi ning alates 1826. aastast Saksi-Coburgi ja Gotha hertsogiriiki. 1919. aastal liideti Coburg Baieriga.

Coburg ja kuningasuguvõsad

Coburg oli Saksi-Coburgi ja Gotha dünastia Mandri-Euroopa valduste keskpunkt, mille viimane valitseja oli Ühendkuningriigi kuninganna Victoria poja Albany hertsogi prints Leopoldi poeg Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog Carl Eduard, kes osales I maailmasõjas Saksamaa keisririigi sõjaväes Idarindel. Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas ja 1917. aasta novembrirevolutsiooni liitus ta saksa natsionaalsotsialistliku liikumisega, olles II maailmasõja ajal Saksa Punase Risti president.

Vaatamisväärsused

Tähtsamad vaatamisväärsused Coburgis on vanalinn koos osaliselt säilinud linnamüüriga, 1414. aastal valminud raekoda, Ehrenburgi loss ning Morizkirche ja Coburgi teatrihoone.
Linnas on loodusloomuuseum, nukumuuseum ja Veste Coburgi kunstikogu koos 26. Lucas Cranach vanema maaliga.
Laurence Henry Hicks

Laurence Henry Hicks (1912–1997) on Nauru riigihümni "Nauru Bwiema" muusika autor.
Ta oli austraallane.
Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon

Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon SA on Valgas asuv muuseum, mis eksponeerib Eesti piirivalve, kaitseväe, Kaitseliidu, kaitsepolitsei ja politsei ajalugu ja tänapäeva.
Ekspositsioon avati 2000. aastal.
Palupuravik

Levila ja kasvukohad

Levib Põhjamaade männikutes, Eestis eriti sagedalt.
Palupuravik moodustab mükoriisat kaheokkaliste mändidega. Viljakehasid võib leida suvest hilissügiseni.

Välimus

Seenekübara värvus varieerub tumedast rebasepunasest pähkelpruunini. Kübar on 5–15 cm laiune, ümar (kuklikujuline) ja sametine ning veidi üle serva rippuva kübaranahaga. Poorid on tumekreemjad. 
Seene jalg on jäme ja silinderjas, kaetud tume-punapruunide vatjate soomustega; valkjas söödav seeneliha värvub aeglaselt suitshalliks, hiljem mustjaks. 
Eosed on pruunid.
Aime Rinne

Aime Rinne (aastani 1936 Aime Paldrock, 17. aprill 1913 Tartu – 15. aprill 2001) oli Eesti arstiteadlane, pediaater.

Elulugu

Aime Rinne oli A. Paldroki tütar. Lõpetas 1931 Tartu Tütarlastegümnaasiumi ja 1938 TÜ arstiteaduskonna. Täiendas end 1939–41 Humboldti fondi stipendiaadina Ungaris ja Saksamaal. Oli 1938–39 lastearst Debreceni Ülikooli lastekliinikus, 1939–45 Friedrich Wilhelmi Ülikooli kliinikus Charité ja Münchenis Schwabingi Linnahaiglas, 1946–47 United Nations Relief and Rehabilitation Administration'i (UNRRA) Hospital Team First'is.
Aastast 1947 Rootsis. Töötas mitmel pool haigla- ja jaoskonnaarstina. 1947–48, 1950 ja 1960–61 Stockholmi Karolinska Instituudi lastekliiniku uurimisassistent, aastast 1961 alam- ja ülemarst samas ja mujal.
Maetud Bromma kalmistule.
Pervomaiske (Jassõnuvata rajoon)

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid venemeelsed separatistid asula oma kontrolli alla.
23. juulil öösel lahkusid separatistid külast Donetski suunas.