google/wiki40b huggingface dataset:
Alfred Lõhmus

Alfred Lõhmus (sündinud 6. oktoobril 1947) on eesti alpinist.
Ta on kolmas Eesti alpinist, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu.

Alpinism

1982. aastal toimus Tartu Riikliku Ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikule. Selle käigus esmavallutati kaks kuuetuhandelist nimeta mäetippu. Tipp, millele tõusti Alfred Lõhmuse juhtimisel, nimetati J. F. Parroti mäetipuks (6277 m).
1986. aastal töötas ta Rahvusvahelises alpilaagris Pamiir treener-konsultandi ja mägipäästjana. Koos Kalev Muru ja Jaan Künnapiga tegid nad 6 nädalaga 3 kõrgtippu – Korženevskaja (7105 m), Kommunismi (7495 m) ja Lenini mäetipp (7134 m).
1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Han-Tengrile (7010 m).  Selle koosseisus tõusis tippu 10. augustil ka Alfred Lõhmus. Kaks päeva varem käisid tipus Jaan Künnap ja Kalev Muru.
Friedrich Johann von Ulrich

Friedrich Johann von Ulrich (1717– 8. märts 1770) oli baltisaksa poliitik.
Friedrich Johann von Ulrich sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Jakob Heinrich von Ulrichi ja Anna Christina von Löweni pojana.
1737–1753 oli ta Eestimaa rüütelkonna sekretär ja 1753–1770 selle peamees.
Talle kuulusid Lohu ja Röa mõisad.
Kalju (klubi)

Sindi Spordiklubi Kalju on Sindis tegutsev spordiklubi.
Klubi eelkäija oli 25. augustil 1921 asutatud Sindi Spordiselts Kalju. See selts tegutses aastani 1940. 
Seltsi tegevus taaselustati 21. jaanuaril 1990, kui loodi Sindi Spordiklubi Kalju.
Kaitsepühak

Kaitsepühak ehk patroon on katoliku ja õigeusu kirikus pühak, keda peetakse konkreetse kiriku, linna, elukutse kaitsjaks ja eestkostjaks. Pühak, kelle nimi on inimesele ristimisel antud, on samuti tema kaitsepühak.
Näiteks püha Jüri on Eestis peetud karja, põldude ja eriti hobuste kaitsjaks. Talle on pühitsetud kirikud Jüris (Jüri kirik), Laiusel (Laiuse püha Jüri kirik) ja Toris (Tori Eesti sõjameeste mälestuskirik). Püha Jüri kaitseb ka Võru linna ja ta nime kannab Võru peatänav. Püha Jüri mälestuspäev (jüripäev) on 23. aprillil.
Karaski (Kanepi)

Ajalugu

Karaski on kujunenud ilmselt Ihamaru küla tütarasulana. 17. sajandi alguses on mainitud kahte Karaski talu Ihamaru külas. 1734. aastal eraldus Karaski mõis Krootuse mõisast.
Karaski külakooli kohta on esimesed teated 1767. aastast, kuid vana koolimaja asus Ihamaru külas. Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (aastatel 1899–1900) ja Rudolf Sirge (aastatel 1915–1917).
1930. aastal valmis uus koolimaja Karaski karjamõisa maadel. Karaski kool tegutses 1989. aastani. Endise kooli renoveeritud hoonetes tegutseb 1997. aastast rehabilitatsioonikeskus ja külalistemaja Karaski Keskus.

Tuntud isikuid

Karaski külas on sündinud Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Heinrich Mark, ajaloolane August Traat ja põllumajandusteadlane Helmut Raig. Kirjanik Rudolf Sirge elas Karaskil noorpõlves.
Hasmi Liikumine

Hasmi liikumine (ka Hassami liikumine, Hasami liikumine või Hassmi liikumine; araabia keeles:حركة حزم) on Egiptuses tegutsev islamistlik terrorirühmitus. Rühmitus tekkis aastal 2016 ning tegutseb Egiptuse valitsuse vastu.
Tiit Varts

Tiit Varts (sündinud 11. jaanuaril 1937 Rakveres) on eesti džässmuusik, ansamblijuht ja helirežissöör.
Ta lõpetas aastal 1955 Rakvere 1. Keskkooli; seal innustas teda muusikaga tegelema muusikaõpetaja Jaan Pakk. Ta õppis aastani 1962 klarnetit Tallinna Muusikakoolis (Olev Pikknurme õpilasena) ning aastatel 1963–1969 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Juhan Kaljaspooliku ja Hans Suurvälja klassis).
Ta on mänginud TPedI orkestris Integraal ja Horre Zeigeri ansamblis Blue Boys (aastatel 1956–1957), ansamblis Elektron (1957–1959), ansamblis Metronoom (1962–1963). Aastatel 1963–1964 mängis ta Eesti NSV Filharmoonia estraadiorkestris, 1964–1966 restoranis Tallinn. Ta on mänginud Kustas Kikerpuu juhatatud ETV ansamblis, ansamblis Admiral ja orkestris Levimo, ETV-ER-i estraadiorkestris ning Jaan Kumani ansamblis.
Ta töötas aastatel 1966–2003 helirežissöörina Eesti Raadios ja ETV-s. Ta on esinenud Tallinna džässifestivalidel Horre Zeigeri orkestriga (aastal 1957) ja ansambliga Elektron (aastatel 1964–1966). Ta on kirjutanud džässiteemasid ja instrumentaalpalu ning tegutsenud arranžeerijana.

Isiklikku

Tema poeg Ain on kitarrist, poeg Ivo (1961–2013) oli trummar.
Common Language Runtime

Common Language Runtime ehk CLR on Microsofti käituskeskkond .NET-platvormi jaoks. CLR käitab .NETi programmeerimiskeeltes (C#, VB.NET jt.) kirjutatud programme.
CLR on virtuaalmasin, mis kompileerib .NET-rakenduse MSIL-vahekeelest masinkeelde, misjärel saab protsessor seda otse käivitada. Kompileerimiseks kasutab CLR sünkroonkompilaatorit (just-in-time compiler).
Tine Bryld

Tine Bryld (sündinud Begtrup; 18. detsember 1939 Frederiksberg – 21. aprill 2011) oli taani sotsiaaltöötaja, kirjanik, raadiosaatejuht.
Ta sai hästi tuntuks raadio otsesaatest "Tværs", kuhu (eriti noored) inimesed said helistada ja küsimusi esitada. Ta nõustas noori 36 aastat.
Ilmselt on tema tuntuim raamat triloogia "Liv ja Alexander" (1982–1984). Bryld sai mitmeid Taani kirjandusauhindu.
Tine Bryld oli abielus kahel korral, esimesel korral ajaloolase ja teisel korral arhitektiga.
Soome maapäev

Turu maapäev

Esimene Soome maapäev peeti aastal 1616 Helsingis. Ülejäänud maapäevad toimusid Turu linnas (Åbo lantdag), näiteks aastal 1676, mil maapäeva kutsus kokku Axel Julius De la Gardie ja mil talupoegade seisust juhatas talupoeg Heikki Heikinpoika Vaanila (Hindrick Hindersson). Esimest korda olid talupoegade esindajad lubatud seisuste maapäevale 1563. aastal.

Seisused kogunesid uuesti

Alles 1863. aasta juunis, pärast Krimmi sõda, kutsus Aleksander II seisuste esindajad uuesti kokku. 18. septembril peeti avatseremoonia ja keiser esitas oma pöördumise, milles ta tõotas põhiseadust muuta. Muudatused hõlmasid ka maapäeva regulaarselt kogunevaks organiks muutmist: lubadus, mida keiser ka pidas kui maapäeva 1867. aasta jaanuaris uuesti kogunes (kus võeti vastu maapäeva töökorralduse seadus). Maapäev pidanuks hakkama kogunema vähemalt igal viiendal aastal, kuid tegelikkuses kogunes maapäev igal kolmandal aastal. 1867. aasta maapäev lükkas nähtavasti tagasi ajakirjandusvabadust käsitleva seaduse ja selle tulemusena kehtestati tsensuur. 1860. aastate maapäevad lõid töötava ja regulaarselt koguneva Soome parlamendi, kuid see tähistas ka lubatud põhiseadusreformi lõppu.
1872. aasta maapäeva valimistel võitsid kahe keelel põhineva partei liikmed, fennomaanid ja svekomaanid, liberalistide arvel populaarsust juurde. Pärast keiser Aleksander II-le sooritatud atentaati ja viimase surma 1881. aastal oli Soome eriline koht Venemaa keisririigis ohus. Keiser Aleksander III tegigi teatavaks, et raha- ja postisüsteem ühendatakse nendele vastavate keisririigi süsteemidega. 1882. aasta maapäeval andis Soome kindralkuberner edasi keisri teadaande selle kohta, et maapäeval oli küll õigus seaduseelnõusid esitada, kuid vaid keiser ise sai edaspidi põhiseadust ja sõjaväge puudutavaid muudatusi algatada.

Reform

Vene-Jaapani sõja aegsete rahutuste tulemusena toimus 1905. aasta oktoobris Soomes üldstreik. Selle kõige otsesemaks tulemuseks oli keisri manifest, millega tühistati kõik ebaseaduslikud määrused. Lisaks lubati üldisel ja võrdsel valimisõigusel põhinevat parlamenti. Parlamentaarsete reformide teostamiseks kutsuti 1905. aasta detsembris kokku maapäeva erakorraline istungjärk. Ettepanek esitati keisrile 15. märtsil 1906 ja pärast seda kui keiser oli selle heaks kiitnud, esitati see 9. mail seisustele. Reformid jõustusid veel sama aasta 1. oktoobril.
Reformiga muudeti maapäev nelja seisuse seadusandlikust kogust 200 liikmega ühekojaliseks parlamendiks. Samal ajal võeti kasutusele ka üldine valimisõigus, mis andis kõigile vähemalt 24-aastastele meestele ja naistele õiguse valimistel hääletada ja kandideerida. Veel kehtestati parlamendi õigus valitsuse liikmete üle järelevalvet teostada, sõnavabadus, kogunemis- ja ühingute moodustamise vabadus ning ajakirjandusvabadus. Mainitud reformid panid aluse tänasele Soome parlamendile ja selle tunnusjoontele. Esimesed valimised uude parlamenti korraldati aastal 1907.
Vasa orden

Vasa orden (rootsi keeles Vasaorden) on Rootsi kuninglik tunnustus (orden), mida antakse tsiviilteenete eest. Ordeni asutas 29. mail 1772 Rootsi kuningas Gustav III. Ordenit pole pärast 1975. aastat enam välja antud.
Ordenil on viis klassi.
Progeeria

Statistika

Euroopas on ligikaudu 22 ja kogu maailmas 142 registreeritud progeeriahaiget last. Sellise lapse keskmine eluiga on 13 aastat. Haigestumise võimalus on 1:8 000 000. Haigus tekib tavaliselt embrüonaalse arengu varastel staadiumitel ning ei pärandata vanemalt lapsele.

Diagnoos

Rasvkiht puudub. Haigust diagnoosida aitab rangluu ja käelaba röntgenuuring. Haiguse põhjus on geneetiline mutatsioon. Prantsusmaa ja Itaalia teadlased avastasid, et organism ei saa rakutuuma tasemel normaalseks funktsioneerimiseks vajalikku proteiini.
Mauri Sariola

Elulugu

Mauri Sariola sündis õpetaja peres. Hariduse omandas Hämeenlinnas ja Toijalas. Teise maailmasõja ajal oli sideväes, võttes osa ka Lapi sõjast. 1945. aastal astus Helsingi Ülikooli, kus õppis mitu aastat õigusteadust. Sariola on töötanud advokaadibüroos (1947–1948), pangas direktorina (1949–1959) ja õpetajana põhikoolis. Teinud kaastööd mitmele ajakirjale ja ajalehele. Aastatel 1956–1966 oli ta krimireporter Helsingin Sanomates.
Oma esimese romaani "Laukausten hinta (Salama 25)" avaldas Mauri Sariola 1956. aastal. Kohturomaan "Laia tee seadus" ("Lavean tien laki", 1961) pälvis 1969. aastal Prantsusmaa kriminaalkirjanduse auhinna "Prix du Roman d'Aventures"
Demetrios III Eukairos

Demetrios III Eukairos Theos Philopator Soter (kreeka keeles Εύκαιρος, ′õigeaegne′, ilmselt moondunud vorm halvustavast hüüdnimest Akairos, ′enneaegne′, ὁ Θεός, ′jumal′, Φιλοπάτωρ, ′isaarmastaja′, ja Σωτήρ, ′päästja′) (suri 88 eKr) oli Seleukiidide soost kuningas (95−88 eKr).

Valitsusaja algus

Ta oli kuningas Antiochos VIII Grypose (suri 96 eKr) ja tema abikaasa Tryphaena (u 141−111 eKr) poeg. Aastal 95 eKr elas ta Väike-Aasia edelaosas Knidoses, kui Egiptusest minema aetud ja Küprosel valitsev Ptolemaios IX Soter Lathyros pakkus talle oma vägesid, et Süürias võimu haarata. Demetriosel õnnestus end kehtestada Kesk-Süürias ja ta tegi oma pealinnaks Damaskuse. Seega oli Seleukiidide riik jagunenud kolmeks eraldi kuningriigiks: tema vend Philippos I Philadelphos valitses Süürias Aleppo (tollal Beroea) ümbrust ning Antiochos X Eusebese võimupiirkonda kuulusid Kiliikia Väike-Aasias, Põhja-Süüria ja Vahemere rannikuala. Hiljem õnnestus Demetriosel laiendada oma valdusi Antiookiani.

Sõda Juudaga

Demetrios III oli viimane Seleukiidide soost valitseja, kes sekkus Juuda asjadesse. Temalt otsisid abi juudid, kes olid rahulolematud oma kuninga Alexander Jannaeusega. Demetrios tungis Juudasse aastal 88 eKr ja lõi Sekemi lahingus juutide kuninga vägesid, kuid kohalike elanike vaenulikkuse tõttu tõmbus peagi tagasi Süüriasse.

Kodusõda, vangilangemine ja surm

Aastal 88 eKr puhkes Demetriose ja tema venna Philippose vahel sõda. Viimane astus liitu Stratoniga, kes valitses väikest vürstiriiki Beroea linna ümbruses. Demetrios asus linna piirama. Straton otsis aga abi kohalike araablaste hõimupealikult Azizilt ja Partia Mesopotaamia asehaldurilt Mithridates Sinaceselt. Viimased tõttasid Stratonile appi ja piirasid omakorda Demetriose väed ümber. Kuna viimane lõigati ära olulisest veevarustusest, oli ta sunnitud kapituleeruma. Tema sõjalaagri antiooklased vabastati lunarahata, kuid Demetrios ise viidi vangina Partia õukonda. Kummatigi kohtles Partia kuningas Mithridates II Suur teda lugupidavalt. Demetrios suri peagi. Pärast tema vangistamist haaras Philippos enda kätte Antiookia ja tema noorem vend Antiochos XII Dionysos Damaskuse.
Hans Richter

Hans Richter (28. juuni 1880 Züllichau, Brandenburgi provints – 17. august 1946 Leipzig) oli Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

Hans Richter oli sakslane.
Õppis 1899–1904 Berliini Veterinaariaülikoolis; dr. med. vet (1908, Zürichi Ülikool), väitekiri "Der muskulöse Apparat der Iris des Schaffes und seine Beziehungen zur Gestalt der Pupille". Oli 1907–10 Zürichi Ülikooli ja 1910–15 Berni Ülikooli loomaanatoomia prosektor ja eradotsent, 1915–18 Haidar-Paša Sõjaväeveterinaariaülikooli loomaanatoomia professor, 1921–23 Berni Ülikooli veterinaaranatoomia erakorraline professor, 1923–33 TÜ veterinaaria instituudi anatoomia, histoloogia ja embrüoloogia õppetooli professor ja aastast 1933 Ankara Veterinaariaülikooli anatoomiaprofessor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: silma ehitus, lihaste innervatsioon, hobuste õhukott, kuju ja funktsiooni seos.
Britten-Norman

Britten-Norman on Suurbritannia lennukitootja. Lisaks lennukite ehitamisele teevad nad hooldus-, remont- ja muid töid.
Ettevõte asutati 1954. aastal. See on müünud üle 1250 lennuki enam kui 120 riiki.
2014. aasta naisjuunioride Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

2014. aasta naisjuunioride Euroopa meistrivõistlused võrkpallis (ingl k 2014 Women's Junior European Volleyball Championship) toimusid 16.-24. augustini Tallinnas ja Tamperes (Soomes).
Naisjuunioride Euroopa meistrivõistlused võrkpallis said teoks 24. korda.
2014. aasta võistlusel osales 12 naisjuunioride võistkonda ja võitjaks osutus Serbia.
Pentaan

Pentaan on lineaarne alkaan, mille molekulis on viis süsinikuaatomit.
Pentaani keemiline valem on C₅H₁₂.
Janapolė

Ajalugu

Arheoloogiliste uurimuste põhjal asustati see paik mesoliitikumis, neoliitikumis ja pronksiajal oli seal aga tihe asustus. Sealsed leiud asuvad hoiul Leedu Rahvusmuuseumis.
XIII sajandil kandis asula Vìržuvėnai nime ja kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda, asudes kuralaste ja žemaitide piiri lähedal. Hermann Wartbergest nimetas asulat aastal Verseveneks. Žemaidid asusid sinna elama XIV sajandil. Aastal 1421 andis Vytautas asula Medininkai piiskoppidele (Medininkai piiskopkond oli praeguse Telšiai piiskopkonna eelkäija).
XVII sajandil asus külas piiskoppide lauamõis. Aastail 1708–1711 laastas seda piirkonda katk. Sealsest elanikkonnast suri katku kolm neljandikku. Et selle kandi majandust tugevdada, kaotati mõisas pärisorjus. Aastal 1748 rajati külla kirik.
Aastal 1762 sai piiskopiks Jonas Lopacinskis. Tema muutis Vìržuvėnai üheks oma residentsiks, ka lasi ta aastal 1763 ümber ehitada sealse kiriku. Tema järgi hakati asulat Janapolėks kutsuma. Aastal 1776 lasi ta ehitada uue kiriku, Janapolėst sai ühtlasi kihelkonna keskus. Aastal 1778 sai asulast alev. Pärast Jonas Lopacinskise surma kolisid piiskopid Alsėdžiaisse.
XIX sajandiks oli sealne mõis jäänud varemetesse. Praegune kirik valmis aastal 1815, selle kellatorn aga aastal 1842. Alevi elanikud osalesid aastal 1831 aktiivselt võitluses tsaaririigi võimude vastu. Selle tagajärjel konfiskeeriti Janapolė piiskoppidelt ja sealsest mõisast sai riigimõis.
Pärast Teist maailmasõda tegutsesid asula ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Janapolė kohaliku kolhoosi keskus.
Universaalid

Universaalid on filosoofias üldised ideed.
Kõrvuti mõistetega üksikesemetest ehk indiviididest või partikulaaridest on inimestel ka üldmõisted, mis käivad indiviidide tüüpide (näiteks koerasus, mille üksikjuhtumiteks on üksikud koerad), omaduste (näiteks punasus või räpasus või kandilisus) ja suhete (näiteks vahelolemine) kohta.
Erinevalt partikulaaridest on üldmõistete prototüübid ehk universaalid üldise iseloomuga abstraktsed entiteedid, mille üksikjuhtumiteks partikulaarid ühel või teisel viisil on.
Skolastilises filosoofias leidis aset universaalide olemasolu või selle viisi puudutav universaalidetüli.

Nominalism

Nominalismi järgi universaale reaalselt ei eksisteeri, on vaid üksikesemed, millel on partikulaarsed omadused. Üldmõisted on lihtsalt nimedel (näiteks "punane"), mis üksikesemetega seostatakse. Äärmusliku nominalismi järgi on universaalid vaid tühi häälekõla ("flatus vocis").
Peugeot 607

Peugeot 607 on alates 1999. aastast Peugeot' autotehase toodetav prantsuse luksusauto. Tema eelkäija oli Peugeot 605. 607 järeltulijaks peaks tulema 608.
Sõltumata mudelist on kõik 607 variandid neljaukselised sedaanid. Automaatkäigukastiga uuemate mudelite käigukasti on välja töötanud Porsche.
Bedřich Hrozný

Bedřich Hrozný (6. mai 1879 Lysá nad Labem – 12. detsember 1952 Praha) oli tšehhi keeleteadlane ja assürioloog. Ta dešifreeris hetiidi kirja ja lõi aluse hetiidi keele ja ajaloo uurimisele. Näitas, et hetiidi keelt kuulub indoeuroopa keelte hulka, nagu ka teised anatoolia keeled. Maailma esimese hetiidi keele grammatika autor (avaldati 1917. a Viinis).
Valdas vabalt mitut võõrkeelt (sh vene, türgi).
Soomurakas

Soomurakas ehk mesimurakas (Rubus arcticus) on aeglaselt kasvav taimeliik, mis kuulub roosõieliste sugukonda. Liiki on leitud põhjapoolkeralt Arktika ja Alpide piirkonnast. Soomuraka tumepunast marja peetakse delikatessiks. Põhja-Ameerika loodeosas kutsutakse taime tlingiti keelest pärit nimega neigóon. Soomurakas kasvab Alaskal, Põhja-Skandinaavias, Venemaal, Poolas, Valgevenes, Mongoolias, Kirde-Hiinas, Põhja-Koeras, Eestis, Leedus, Kanadas ja Ameerika Ühendriikide põhjaosas kuni Oregoni, Colorado, Michigani ja Maine’ini välja.
Ta kuulub Eesti II kaitsekategooria kaitsealuste taimeliikide alla (seisuga 2012).

Kirjeldus

Soomurakas kasvab meelsasti happelistes, orgaaniliste ainete rikastes muldades. Taime võib leida sellistest looduslikest kooslutest nagu niisked niidud, rannajoone lähedalt, jõekaldad ja osades turbasambla soodes. Ta ei eelista kasvada varjulistes kohtades. Kasvab aastaringselt kuni 30 cm pikkuseks, puine juurestik, kuid maapinnal õhem vars. Õied on 1-3 gruppides, õielehed roosad, punased või lillakad. Tavaliselt on õitel 6-9 kroonlehte. Sügavpunane või sügavlilla vili on haruldaselt vastupidav härmatisele ja külmadele ilmastikuoludele.

Kasutusalad

Soomuraka viljad on väga maitsvad. Neist valmistatakse moosi, likööri ja maitseteed. Teed saab teha nii värsketest kui ka kuivanud lehtedest. Taime lehti saab kasutada ka salati tegemisel. Rootsi botaanik  Carl von Linné kirjeldas oma teoses "Flora Lapponica" (1737) soomurakat kui suurepärast delikatessi. Taime vilja kasutatakse veel Smirnoffi valmistamisel, Lignell & Piispaneni metsamarjalikööri valmistamisel ning ka marjaveini Arctic RaspBerry valmistamisel. Soomurakas on Põhja-Rootsi Norrbotteni piirkonna piirkondlik taimeliik.
Herbert Tomberg

Herbert Tomberg (ka Herbert Thomberg; 1. veebruar 1906 Jõelähtme – 31. detsember 1956 Burladingen) oli eesti-baltisaksa päritolu eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna toomkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1930 arsti astme väärilisena.
Ta registreeriti kutseõigusliku arstina mais 1930 Tallinnas, kus ta töötas aastani 1933 Diakonisside Asutise haiglas assistendina, mil ta asus Türile ja töötas seal erapraktiseeriva sisehaiguste arstina.
Aastal 1939 rändas ta Saksamaale, aastal 1940 elas ta Hochstüblaus (praegu Zblewo Starogard Gdański maakonnas Pomorze vojevoodkonnas). Ta suri aastal 1956 Burladingenis Zollernalbi kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal.

Isiklikku

Dr. Herbert Tomberg oli kaks korda abielus: tema esimene abikaasa oli Karin Dagmar (neiuna Luchsinger, 1905–1938), teine abikaasa oli Hildegard Anna Elisabeth (neiuna Wolff, sündinud 1904). Tema isa Oskar Ernst Emil Tomberg oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, onu Nikolai Adolf Tomberg oli luterlik vaimulik Kamenets-Podolskis, onu Christoph Dietrich Georg Tomberg oli Vaivara koguduse õpetaja. Isapoolne vanaisa Johannes Tomberg oli rentnik Tudulinnas, emapoolne vanaisa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Chișinău

Ajalugu

Linna on esmakordselt ürikus mainitud aastal 1466, linnaõigused sai 1712. aastal. Kuulus 16. sajandist Türgile, alates 1812. aastast, pärast järjekordset Vene-Türgi sõda, Venemaale. Linn oli Bessaraabia oblasti ja Bessaraabia kubermangu keskus. 1856. aastal oli linn Venemaa keisririigi suuruselt viies linn Peterburi, Moskva, Odessa ja Riia järel. 1918. aastal kuulutati välja nõukogude võim, kuid veel samal aastal läks linn Rumeenia võimu alla. Vahepeal, 6. veebruarist kuni 9. aprillini 1918 oli linn iseseisva riigi, Moldova Demokraatliku Vabariigi pealinn. Pärast Bessaraabia vallutamist Punaarmee poolt 1940. aastal sai linnast Moldaavia NSV pealinn. Aastatel 1941–1944 hõivasid Bessaraabia Saksa ja Rumeenia väed ja linn läks tagasi Rumeeniale. Teise maailmasõja järel jäi linn taas NSV Liidule. 1991. aastal, pärast NSV Liidu lagunemist, sai linnast Moldova Vabariigi pealinn.

Rahvastik

2007. aastal elas Chișinăus 592 900 inimest. Koos eeslinnadega oli rahvaarv 911 400.
2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Chișinău elanikest moldaavlasi 67,6%, venelasi 13,9%, ukrainlasi 8,3%, rumeenlasi 4,5%, bulgaarlasi 1,2% ja gagauuse 0,9%.

Haridus

Linnas on 1945. aastal asutatud Chişinău Ülikool.

Transport

Linnas asub Chişinău rahvusvaheline lennujaam.
Merry Aart

Merry Aart (varem Merry Aart-Jüriado; sündinud 31. märtsil 1953) on eesti poliitik ja endine riigiametnik, XIV Riigikogu liige.

Poliitiline tegevus

Merry Aart oli Rahvaliidu liige ja on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. 2017. aastal kandideeris ta EKRE aseesimeheks, kuid jäi liisuheitmise teel alla Henn Põlluaasale.
Merry Aart kandideeris 2002. ja 2005. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel Nõo valla volikokku, kuid valituks ei osutunud. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta EKRE nimekirjas 46 häält. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai ta 279 häält. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse valimistel kandideeris ta Valga valla volikokku, kuid 26 häälega ta valituks ei osutunud. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 11. valimisringkonnas 1245 häält ning pääses ringkonnamandaadiga Riigikokku.

Töö

Merry Aart oli 2007. aasta sügiseni põllumajandusministeeriumi teadus- ja arendusosakonna juhataja.
Ta oli enne 2019. aasta Riigikogu valimisi Mermiko Consult OÜ maaettevõtluse konsultant, MTÜ Eesti Maaelu Nõuandeteenistus juhatuse liige ja Tartumaa Põllumeeste Liidu projektijuht.
Gregor Heuer

Gregor-Konrad Heuer [hoier] (27. juuni 1915 Harkiv, Ukraina – 30. märts 1989 Augsburg, Saksamaa) oli eesti helilooja ja pianist.
Heuer sündis Harkivis saksa kaupmehe perekonnas. 1933. aastal astus ta Tallinna Konservatooriumi, mille lõpetas 1937. aastal kompositsiooni- (Artur Kapi klass) ja 1940. aastal klaverierialal (Artur Lemba klass). 1936 sai ta Eesti kodakondsuse.
Aastatel 1940–1941 oli Heuer Estonia teatri repetiitor ning esines pianisti ja dirigendina; seejärel läks Saksamaale, kus pärast sõjavangis olemist jätkas õpinguid. Alates 1956. aastast oli Augsburgi Leopold Mozart Konservatoriumi klaveriõppejõud.
Gjerstadi vapp

Gjerstadi vapp on Norra Aust-Agderi maakonna Gjerstadi valla vapp.
Vapp kinnitati 18. aprillil 1986.
Vallal on kujutatud kolm voolimisnuga (tollekniv), mis osutavad Gjerstadi valla sepikodadele ja noaseppadele. Vald on olnud üks Norra noategemise keskusi. Nugade valmistamise traditsioon ulatub seal aegade hämarusse. Per Kato Erikseni ja Knut Molandi raamatus "Gjerstad og Vegårshei Knivbok" öeldakse: "Pole päris võimatu, et see traditsioon ulatub tagasi viikingiaega, võib-olla kaugemalegi."
Vapi kavandi saamiseks korraldati konkurss, mille võitjaks tuli vallaelanik Odd Kjell Mostad.
Meeli Saar

Meeli Saar (sündinud 16. veebruaril 1958 Rakveres) on Eesti sporditeadlane.

Elulugu

Lõpetas 1976 Jõgeva Keskkooli, 1982 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 1998 TÜ-s magistriõpingud. M.Sc. (liikumis- ja sporditeadused, 1998, TÜ), väitekiri "Süstikjooksu kasutamine motoorse võimekuse hindamiseks 15–17-a. tüdrukutel". Oli 1985–99 Jõgeva Gümnaasiumi õpetaja, 1999–2006 Vändra Gümnaasiumi vanemõpetaja, 2006– TÜ spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi kinantropomeetria õppetooli erakorraline teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: laste ja noorte kehaline aktiivsus, kinantropomeetria, kehaline võimekus. 17 teadustrükist.