google/wiki40b huggingface dataset:
Križi

Križi (ka Križauka, vene keeles Крыжи́) on Läti linna Daugavpilsi põhjapoolseim osa. Asub Mazie Stropist põhja pool, Līksna valla ja Naujene valla vahel. Läänes piirneb Daugavpilsi–Peterburi raudteega.
Križi tekkis Mazā Stropu järve kaldale rajatud lihakombinaadi juurde, kui sinna ehitati töölistele elamud. Varem asus linnaosa kohal Križauka küla. Lisaks on Križis mitmed suvilakooperatiivid. Lihakombinaat on olnud sunnitud oma tootmismahtusid tunduvalt kärpima ja see on negatiivselt mõjunud ka linnaosa arengule.
Eesti Mereinstituudi raamatukogu

Eesti Mereinstituudi raamatukogu on teadusraamatukogu, mis asub Eesti Mereinstituudi juures Tallinnas aadressil Mäealuse tänav 14. Raamatukogu juhataja on Kristina Tiivel.
1994 liitus raamatukogu Euroopa magevee- ja mereuuringute ning nende haldamisega tegelevate asutuste raamatukogude liiduga (EURASLIC).
Saksamaa välisministeerium

Juhtimisstruktuur

Saksamaa välisministeeriumi juhib Saksamaa liiduvälisminister. Tema paneb püsti välispoliitika põhijooned. Kuna Saksamaa on suur ja suhteliselt tähtis riik, ei jõua liiduvälisminister alati igasse riiki, et seal kohalike võimuesindajatega Saksamaa ja vastase riigi vahelisi lepinguid ja kõnelusi edendama reisida. Selleks on Saksamaa välisministeeriumil ka riigiministrid, kes siseriiklikul ametilatil on siiski riigisekretäride seisuses. Andmaks neile võrdväärsuse välisriikide ministritega vestlemisel, kannavad nad välismissioonidel riigiministri tiitlit. Praegu on riigiministrid Werner Hoyer ja Cornelia Pieper. Lisaks on veel tavalisi riigisekretäre välisteenistuses.
Kretingalė

Ajalugu

Kretingalėt mainitakse esimest korda aastal 1253. XVII sajandil sai asulast kihelkonnakeskus. Aastal 1652 püstitati sinna kabel, kirik valmis küll alles aastal 1741. XIX sajandil sai asulast üks raamatute salakaubaveo keskuseid. Aastal 1892 valmis raudtee. XX sajandi esimesel poolel oli osa Memeli piirkonnast. Kuni aastani 1920 kutsuti asulat leedu keeles ka Naujoji Kretinga.
Ellujäämise õpetus

"Ellujäämise õpetus" on Luule Viilma eneseabiraamatute sari, mille keskmes on arusaam, et kõikidel inimestel on armastusepuudus.  
Tegu on alternatiivmeditsiini valda kuuluva haiguste ravimisega mõtlemise parandamise abil (mõtteravi). 
Luule Viilma õpetuse järgi on kõigi haiguste algpõhjuseks stress. Iga haigust põhjustab konkreetne stress. Haigusi saab ravida, vabastades algpõhjusest ehk stressist. Stressist saab vabastada, andestades stressi põhjustajale, andeks paludes oma keha ja haigestunud piirkonna käest ning endale andeks andes.
Sarjas ilmus kaheksa osa.
Talve võlumaa (Birgit Õigemeel)

Ajalugu

"Talve võlumaa" on eestikeelne versioon inglise jõululaulust "Winter Wonderland". Laulu ingliseelsed sõnad on kirjutanud Richard Smith ja viisi Felix Bernard. Eestikeelsed sõnad on kirjutanud Vello Salumets. Flöödil teeb kaasa Deniss Pashkevitch. "Vaikselt sajab lund" on eestikeelne versioon saksakeelsest laulust "Leise rieselt der Schnee", mille sõnad ja viisi on kirjutanud saksa protestantlik minister Eduard Ebel. Arranžeeringu on mõlemale loole teinud Uku Suviste ja produtseerinud Ivar Must. Singel anti välja 11. detsembril 2008.
Carl Bergbohm

Carl (Karl) Magnus Bergbohm (6. september / 18. september 1849 Riia – 12. november 1927 Bonn) oli baltisaksa õigusteadlane, kaupmehe poeg.
Lõpetas 1867 Riia reaalgümnaasiumi. Õppis 1867–68 Tartu Ülikoolis astronoomiat ja 1869–74 õigusteadust. Täiendas end Berliinis ja Leipzigis. Oli 1876–1877 Tartu Ülikooli riigi- ja rahvusvahelise õiguse eradotsent ja 1877–93 dotsent. Õigusteaduse magister (1876, TÜ), õigusteaduse doktor (1884, Berliini ülikool). Oli 1893–95 Marburgi, aastastst 1895 Bonni ülikooli professor.
Ta oli Rahvusvahelise Õiguse Instituudi (Institut de droit international) liige.
Lennuk

Etümoloogia

Semiootik Valdur Mikita arvates oli tõenäoliselt sõna "lennuk" väljamõtlejaks Tarvastu kihelkonnast pärit maamõõtja ja rahvaluulekoguja Johan Lagos, kelle saadetud materjalide abil koostas Kreutzwald "Kalevipoja" X ja XVI peatüki. Lagos nimetas "Lennukiks" rahvaluules esinevat Kalevipoja laeva.

Ajalugu

Esimese lennuvõimelise jõuallikaga lennuki ehitasid vennad Wrightid 1903. aastal. Aastal 1901 sooritatud lendudel olid vennad õppinud lauglennukeid kõigi kolme telje ümber oma tahtmist mööda pöörama. Ometi uskusid nad, et lõpliku edu saavutamiseks kulub neil palju aastaid. Olukord oli küllaltki problemaatiline, paljud asjad selgusetud. Seepärast pani Wilbur ühel päeval Orville'ile ette vedada kihla, et inimkond ei suuda ka veel 1000 aasta pärast lennata. – Seda vaid kaks aastat enne lõplikku edu! 
Oma esimest õnnestunud lendu meenutas Orville Fright hiljem järgmiselt: "Esimene lend kestis ainult 12 sekundit, mis on lindudega võrreldes väga tagasihoidlik, kuid ometi oli see maailma ajaloos esimene lend, mille puhul masin koos inimesega omaenda jõul vabalt õhku tõusis."
Sõjalennukid võeti kasutusele Esimeses maailmasõjas, kus need osutusid üllatavalt tõhusateks mitte üksnes luurel, vaid ka vaenuvägedele kaotuste tekitajatena. Teises maailmasõjas kasutati lennukeid juba kõigis suurtes lahingutes.
Esimene kommertslennuliin loodi 1919. aastal Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahel. Esimene majanduslikult edukas lennuk oli DC-3, mida ehitati mitmes variandis kokku ligi 12 500, maailma suurim reisilennuk aastani 2005 aga Boeing 747, mil hakati ehitama lennukeid Airbus A380.
Kui ohutuse mõõduks võtta hukkunute arv reisijakilomeetrite kohta, siis on lennuk märgatavalt ohutum liiklusvahend kui sõiduauto, rong või buss, kui aga mõõduks võtta hukkunute arv reisi kohta, siis on lennuk neist sõidukitest ohtlikum. Kindlustusettevõtted kasutavad peamiselt hukkunute arvu statistikat reisi kohta, mistõttu lennureisi kindlustamine ongi kallim maapealsete liiklusvahendite kindlustamisest. Omakorda on suur vahe liinilennukite ja väikelennukite ohutuses: hukkunute arvult reisijakilomeetri kohta on väikelennukid 8,3 korda ohtlikumad.
Tiit Terik

Tiit Terik (sündinud 15. juunil 1979 Tallinnas) on Eesti poliitik, Tallinna Linnavolikogu esimees, oli XIII Riigikogu koosseisu liige, endine Nõmme linnaosavanem ja üks õpilasmaleva traditsiooni elustajaid.

Haridus

Tiit Terik sai 2016. aastal Tallinna Ülikoolist sotsiaalteaduste magistrikraadi riigiteadustes. Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Seminari sotsiaaltöö ja noorsootöö alal ning XXXI Kõrgemad Riigikaitsekursused.

Töökäik

Tiit Terik lõi 1998. aastal noorteühingu Eesti Pyladese Liit ning 2002. aastal Pyladese Laagrikeskuse. 2003. aastal sai Terikust Sihtasutuse Õpilasmalev juhataja. Ta tegutses tolles ametis kuni 2007. aasta maini, mil temast sai Pirita linnaosa vanem, võttes ametikoha üle toonaselt linnaosavanemalt Enno Tammelt. 2007. aastast täidab Terik ka SA Õpilasmalev nõukogu esimehe rolli ning on olnud Tallinna Noortenõukogu liige. Pärast 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimisi määrati Terik teist korda Pirita linnaosavanemaks. 
2013. aasta detsembrist kuni 22. novembrini 2016 oli Terik Nõmme linnaosavanem. 
23. novembrist 2016 kuni 2019. aasta märtsini oli ta XIII Riigikogu liige. 18. aprillist 2019 on Tiit Terik Tallinna Linnavolikogu esimees.

Poliitiline tegevus

Tiit Terik on alates 2007. aastast Eesti Keskerakonna liige ning oli aastatel 2009–2010 Eesti Keskerakonna Noortekogu esimees ja Eesti Keskerakonna juhatuse liige. 2009., 2013. ja 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osutus valituks Tallinna Linnavolikogusse. 
Alates 18. aprillist 2019 on Terik Tallinna linnavolikogu esimees. 
Tiit Terik on Eesti Keskerakonna Nõmme piirkonna esimees.

Autasud

Kaitseliidu III klassi teenetemedal (2014).

Isiklik elu

Tiit Terik on abielus Jaana Terikuga ja kahe poja isa.
Leida Levald

Leida Levald (24. august 1914 – 20. jaanuar 2012) oli eesti näitleja ja telelavastaja.
1946 lõpetas ta Eesti Riikliku Draamateatri draamastuudio (sama lennu lõpetasid näiteks Heino Mandri, Ferdinand Veike, Valter Luts ja Astrid Lepa).
Ta oli aastatel 1948–1951 Tallinna Balletikooli direktor.
Eddy Arnold

Richard Edward Arnold (15. mai 1918 – 8. mai 2008) oli USA kantrilaulja.
Üks tuntumaid tema esitatud laule on "Make the world go away" (1965).
Maria Kaljuste

Elulugu

Maria Kaljuste lõpetas 2004. aastal Audentese ülikooli psühholoogia erialal. 2005. aastal õppis ta Perekonnastuudio ABX erakoolis "Psühhoteraapia Kool" perekonnakeskset nõustamist. 2013. aastal sai ta Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduse magistriks. 2015. aastal õppis ta A. Sootsi tervisekoolis toitumisnõustamist.
Tema huvialad on elukestev õpe, teadus ja pärimusturism, elamustoitlustamine, veinide valmistamine, alternatiivne meditsiin, psühholoogiline nõustamine, aiandus, vanade käsitööpitside ja tikandite kollektsioneerimine.

Poliitiline tegevus

Ta kuulus lühikest aega selle loomise aegu erakonda Res Publica. Osales 2013. aastal kohalike omavalitsuste valimistel Orissaares ning sai asendusliikmena valla volikogusse. 2015. aastal astus ta Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda, kus taasasutas Saaremaa osakonna. Samal aastal valiti ka EKRE juhatusse. 31. märtsil 2017 visati Maria Kaljuste erakonnast välja, ehkki aukohus tunnistas ta õigeks.
Ta oli valimisliidu MEIE Tallinn looja ja linnapeakandidaat, valimisliit osales 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel.
2017. aasta mais asutas ta mittetulundusühingu Tark ja Terve Eesti (TTE).
2018. aasta sügisel korraldas ta Vabaduse väljakul meeleavalduse ÜRO rändepakti vastu.
Ta on Facebooki grupi „EI immigratsioonile“ üks administraatoritest.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina. Ta kogus 604 häält ja ei osutunud valituks.

Isiklikku

Maria Kaljuste on abielus ja nelja lapse ema. 
Tal on blogi veebiaadressil https://murueide.wordpress.com/.
Friedrich Kapsi

Friedrich Kapsi VR I/3 (10. juuni 1892 – 5. september 1942 Irkutsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Vladimir Lissin

Vladimir Sergejevitš Lissin (sündinud 7. mail 1956 Ivanovos) on Venemaa terasemagnaat, Novolipetski metallurgiakombinaadi aktsiate kontrollpaketi omanik ja kombinaadi direktorite nõukogu esimees alates 1998. aastast. Forbesi andmetel oli ta 2010. aasta veebruari seisuga Venemaa rikkaim inimene. 2014. aasta alguses hindas Forbes tema varanduseks 16,6 miljardi dollarini, olles rikkuselt Venemaa Föderatsioonis neljas inimene.
2018. aasta novembris valiti Euroopa Laskeföderatsiooni president Vladimir Lisin Münchenis toimunud ISSF-i peaassambleel uueks ISSF-i presidendiks. Vladimir Lisin sai sellega ISSF-i 7. presidendiks.
Läti presidendi karikavõistlused

Läti presidendi karikavõistlused (ka Balti võistkondlikud meistrivõistlused) on Lätis iga-aastaselt toimuv Balti täiskasvanute maavõistlus, kus võisteldakse 20 kergejõustikualal. Igast riigist osaleb igal alal 2 meest ja 2 naist. 2012. aastal taaselustatud võistlused oli kuni 2017. aastani igal aastal koondpunktidega võitnud Läti.  2018. aastal võitis Leedu ning 2019. aastal Eesti.
Balti teatrikevad

"Balti teatrikevad" (üldisema nimega ka: Balti teatrifestival) oli kahel vahemikul (1956–1958 ja 1984–1992) toimunud teatrifestivalid. Festivalidel osalesid teatrid Eestist, Lätist, Leedust, Valgevenest ja 1984. aastast ka Kaliningradi oblastist.
1992. aastal ehk viimane "Balti teatrikevad" toimus Valgevenes Grodnas.
Pingering

Pingering ehk Mohri ring iseloomustab pingust ning võimaldab määrata erinevatel pindadel ühes tasandis mõjuvaid pingeid.
Alexander von Oettingen (1798–1846)

Alexander von Oettingen  (29. märts (vkj 18. märts) 1798 Peterburi – 1. oktoober (vkj 19. september) 1846 Tartu) oli Liivimaa maamarssal ning Visusti ja Luua, Kuremaa, Vaimastvere ja Ripuka mõisnik.
Alexander von Oettingen sündis Visusti, Kõpu, Puderkülli ja Ohlershofi mõisnik Franz Georg von Oettingeni (1757–1832) ja Charlotte Ottilie von Buxhoevedeni (1780–1856) pojana.
Alexander von Oettingen sai hariduse Peterburis ning asus hiljem Tartu Ülikooli õigusteadust õppima.
Talle kuulusid Kuremaa, Visusti ja Luua, Vaimastvere ja Ripuka mõisad Liivimaa kubermangus. Aastail 1824–1829 oli ta maakohtunik, 1830–1835 sillakohtu kreisikohtunik ja 1839–1842 Liivimaa maamarssal.
Kuremaal lasi ta välja ehitada mõisakeskuse ning algatas seal ulatusliku majandustegevuse. Oettingen käis sageli ka ise mõisa viinavooridega kaasas.
Viru Kiri

Viru Kiri on Torontos alates 1978. aastast ilmuv eestikeelne ajakiri, mida annab välja Virulaste Koondis Torontos.
Toimetaja on Elna Libe.
Ajakiri ilmub üks kord aastas. Ajakiri ei ilmunud aastatel 1979–1980, 1982–1983, 1985–1987, 1989–1990, 2008.
Selitamine

Selitamine ehk selitus on veepuhastusvõte, millega veest vabastatakse (setitatakse) heljum.
Selitamine toimub harilikult peaaegu seisva veega mahutis.
Enamasti tahked osakesed koondatakse koagulantide abil.
Gustav Friedrich Cappel

Gustav Friedrich Cappel (ka Gustav Friedrich Kappel; 5. august / 16. august 1728 Auciems – 30. november / 10. detsember 1784) oli Eesti vaimulik.
Cappel sündis Auciemsis Straupe kihelkonnas (praeguse haldusjaotuse järgi Raiskuma vallas Pārgauja piirkonnas. Ta õppis Tallinna Gümnaasiumis, Tartu linnakoolis ja Riia Lütseumis. Aastatel 1750–1754 õppis ta Halle ülikoolis (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1750). Ordineeriti 5. detsembril / 16. detsembril 1756 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1756–1760 Tori koguduse õpetaja. Aastatel 1760–1784 oli ta (introdutseeriti 9. juulil / 20. juulil 1760) Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema emapoolne vanaisa Antonius Güldenstädt oli Salasmuiža, Katlakalnsi ja Olaine ning Riia Jaani koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Charlotte isa Christian Gottfried Helwig oli Helme Maarja koguduse õpetaja.
Tõstevõrk

Tõstevõrk on horisontaalselt vette asetatav tõstetav kurnpüünis, mis koosneb raamist ja sellele kinnitatud võrkkotist ning on ilma varre või ridvata. Raami läbimõõt või iga külje pikkus peab olema vähemalt 1 meeter.
Tõstevõrk võib olla toru, püramiidi või koonuse kujuline, võrkseintega avaga ülespoole suunatud kott. See uputatakse valitud sügavusele teatud ajaks ning saagi meelitamiseks võrku kasutatakse valgust või sööta. Kui kalad on ujunud avause kohale, tõstetakse püünis veest välja. Tõstevõrk on kutselise kalapüügi vahend, Eestis on see leidnud kasutamist nt Kuressaare lahes.
Stephensi maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1905. aastal.
Schladen-Werla

Geograafia

Vald paikneb Harzi mäestiku põhjajalamil, venides piki Okeri jõge.
Schladen-Werla vald koosneb paikkondadest Beuchte, Gielde, Hornburg, Isingerode, Schladen, Wehre ja Werlaburgdorf. Halduskeskus on Schladen.

Transport

Schladeni jaam on peatus Braunschweigi–Bad Harzburgi raudteeliinil, mis teenindab piirkondlikke ronge.
Eesti Vehklemisliit

Eesti Vehklemisliit on vehklemise spordialaliit Eestis.
Vehklemisliit on 1948. aastal asutatud Eesti NSV Vehklemisföderatsiooni õigusjärglane. Liit taasasutati 2. detsembril 1989 Tallinnas.
Jüri Kadak

Jüri Kadak (8. detsember 1941 – 28. detsember 2018) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja välis- ja julgeolekupoliitika õppejõud ning ekspert (PhD).

Haridus

Jüri Kadak on õppinud Tallinna 2. Keskkoolis 1949–1957, Leningradi Suurtükiväe Sõjakoolis 1965–1965, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis 1968–1970, NSV Liidu Siseministeeriumi Kõrgemas Tehnikakoolis 1980–1985, 1986. aastal läbis ta informaatika ja arvutustehnika kursuse Tallinna Polütehnilises Instituudis. 
Kaitses 2006. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuv Riigiteenistuse Akadeemias väitekirja välis- ja julgeolekupoliitikas teemal „Euroopa julgeolekupoliitika arhitektuur ja formeerumine XVII – XXI sajandil“. Eesti ENIC/NARIC Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus on hinnanud haridustaseme doktorikraadile vastavaks (hinnang nr. 25.06.2009. nr.11-3/1238-1). Täiendkoolitused ja osalus rahvusvahelistel õppustel: Itaalias, Leedus, Luksemburgis, Lätis, Norras, Saksamaal, Soomes, Taanis, Tšehhis, USA-s ja Ühendatud Kuningriikides.
Osales Kaitseliidu esimese operatiivvalmiduse kava ja operatiivjuhtimise, sh ka side ning väljaõppe korralduse aluste väljatöötamises ja rakendamises. Pärast Vene vägede lahkumist Eesti Vabariigi territooriumilt 1994. aasta sügisel alustas Kaitsejõudude integratsiooni NATO-ga ja NATO standardite kasutusse võtmisega Eesti Kaitsejõududes. Osales regulaarsete staabi- ja väliõppuste läbiviimisel ning selle käigus Eesti maaväe lahingu taktika väljaarendamises.
Osales 2003–2006 Genfi Relvajõudude demokraatliku kontrolli keskuse (Geneva Centre for the Democratic Control of Armed Forces (DCAF)) ja Venemaa Rahvusvahelise Poliitikauuringute Keskuse (Center of political and International Studies Russia) korraldatud NATO-Venemaa mitteriiklike asutuste konverentsidel NATO–Venemaa vastastikuse usalduse tõhustamiseks.
2005–2010 nõustas Aserbaidžaani Vabariiki demokraatia arengu, kaitsepoliitika ja läände suunatud iseseisva majanduspoliitika alal.
On pidanud loenguid Peterburi Ülikoolis ja Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuvas riigiteenistuse akadeemias.
Jüri Kadak on avaldanud sadakond teadusartiklit nii eesti-, inglis- kui ka venekeelsetes teadusväljaannetes ning toimetanud erialaseid raamatuid. Juhendanud hulgaliselt bakalaureuse- ja magistritöid.

Ühiskondlik tegevus

Eesti Eruohvitseride Kogu asutajaliige, juhatuse liige ja aseesimees 2001–2012; Kindral Johan Laidoneri Seltsi, Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Omanike Keskliidu liige.

Sportlasena

Jüri Kadak tegeles aastatel 1957–1964 Kreeka-Rooma maadlusega ning on saavutanud nii Eestis kui ka Kaliningradi oblastis auhinnalisi kohti. NSV Liidu meistersportlane maadluses.
Aasovi – Musta mere krai

Aasovi – Musta mere krai (Азово-Черноморский край) oli Nõukogude Liidu haldusüksus (krai) Vene SFNV koosseisus 10. jaanuarist 1934 kuni 13. septembrini 1937.
Krai moodustati Põhja-Kaukaasia krai lääneosast. Idaosale jäi Põhja-Kaukaasia krai nimi ja selle halduskeskuseks sai Pjatigorsk.
Aasovi – Musta mere krai hõlmas Adõgee autonoomse oblasti, Põhjaoblasti ning praeguse Krasnodari krai ja Rostovi oblasti. Põhjaoblast kaotati 5. juulil 1934.
Krai halduskeskus oli Rostov Doni ääres.
13. septembril 1937 jagati Aasovi – Musta mere krai Krasnodari kraiks (mille koosseisu läks ka Adõgee autonoomne oblast) ja Rostovi oblastiks.
Balti Humanistlik Ühing

Balti Humanistlik Ühing (rootsi keeles Baltiska Humanistiska Förbundet) on Balti riikide ühine abistamisorganisatsioon, mis asutati 1943 Rootsis. 
Ühing tegeles ka kirjastamisega. 1945-1949 andis ühing välja ajakirja The Baltic Review. 1947-1989 andis ühing koos Eesti Rahvusfondiga välja bülletääni Newsletter from behind the Iron Curtain. 1946 asutas ühing kirjastuse Eesti Raamat.
Ühingut on juhtinud teiste seas Richard Indreko, Nikolai Kaasik, Roland Härm, Evald Uustalu, Helmut Hagar.
Koke külanõukogu

Koke külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rõuge külanõukoguga.
Sergio María

Sergio María (täisnimega Sergio María Ginés Jesús Hernández y Martinez; sündinud 1. juulil 1959) oli 15. juulist 2011 22. aprillini 2016 vastupaavst Gregorius XVIII nime all.
Sekundaarmähis

Sekundaarmähis (inglise keeles secondary winding) on trafo vähemalt teine mähis, millelt energia väljub ja vastandina primaarmähisele on ühendatud energia tarbijaga.
Jacksoni maakond (Florida)

Ajalugu

Jacksoni maakond moodustati 12. augustil 1822. aastal Escambia, Duvali ja St. Johnsi maakonna osadest. Maakond sai nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Silvestre Selva

Silvestre Selva Sacasa  (1777 Granada – 31. detsember 1855 sealsamas)  oli Nicaragua advokaat ja poliitik, aastail 1844-1845 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
Silvestre Selva oli abielus Sabina Estrada Carrilloga. Neil oli ka tütar Lorenza Selva Estrada.
Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu sõda alustati, saatis riigipea Manuel Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu, nii tagandas põhiliselt Liberaalse partei poolt kontrollitav parlament Péreze 16. septembril  ja tema kohuseid asus täitma liberaalide hulka kuuluv Emiliano Madriz. 25. oktoobril  tungisid Malespíni juhitavad  El Salvadori ja Hondurase ühisväed Nicaraguasse. 26. novembril alustasid nad rünnakut Leónile. Rünnak kestis 45 päeva. Konfliktid tekkisid ka Nicaragua konservatiivide ja liberaalide vahel, konservatiivid lahkusid linnast ja otsustasid valida endi seast uue ülemdirektori kohusetäitja, kelleks sai 16. detsembril Silvestre Selva, osad konservatiivide väesalgad liitusid ka linna ründajatega. Uue konservatiivide valitsuse residentsiks kujunes Masaya.
Salehard

Ajalugu

Linn asutati 1595. aastal kindlusena Obi kaldal. Kuni 1933. aastani oli linna nimi Obdorsk (sõnast "Ob"). Nimetus Salehard on venepärane vorm neenetsi nimest Саля' харад, mis tähendab asula neemel.

Kliima

Linn asub lähisarktilise vöötme ja parasvöötme piiril. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –25 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 15 °C. Sademeid on 433 mm aastas.

Transport

Lähim raudteejaam on Obi vastaskaldal asuv Labõtnangi, millega on praamiühendus. Linnas on jõesadam ja lennujaam. Linnal on praamiühendus Hantõ-Mansiiski ja Omskiga. Valmimas on autotee Nadõmi.
Hiinakeelne Vikipeedia

Hiinakeelne Vikipeedia (hiina keeles 維基百科 / 维基百科, pinyin'is Wéijībǎikē) on Vikipeedia hiinakeelne versioon.
Hiinakeelne Vikipeedia sai alguse oktoobris 2002.
Seal on 1070276 artiklit, millega see on artiklite arvult 14. keeleversioon.
See on Baike.comi ja Baidu Baike järel suuruselt kolmas hiinakeelne veebientsüklopeedia. Alates maist 2015 on Hiina RV-s ligipääs sellele blokeeritud.
Andre Pung

Andre Pung (sündinud 28. märtsil 1970 Tartus) on Eesti diplomaat.
Ta lõpetas 1988. aastal Tartu 1. Keskkooli ja on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal.
Ta töötab välisministeeriumis alates 1993. aastast. Aastatel 1996–1999 töötas ta majandusdiplomaadina Eesti saatkonnas Riias, 1999–2001 oli välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonna büroo direktor, 2001–2005 oli Peterburis peakonsul. Aastatel 2006–2010 oli ta Eesti suursaadik Iirimaal ning seejärel välismajanduse ja arengukoostöö osakonna peadirektor. 
Maist 2011 on ta Eesti esimene suursaadik Kuveidis. Ta resideerib Tallinnas.
Kaalepi soo

Kaalepi soo on soo Järva maakonnas Järva vallas. Soo pindala on 51 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Gary Winick

Gary Winick (31. märts 1961 New York – 27. veebruar 2011 New York) oli USA filmilavastaja.
Winick lõpetas 1984 Tuftsi ülikooli. Hiljem sai ta magistrikraadi kunsti alal Texase ülikoolist Austinis ja Los Angeleses asuvast filmiülikoolist AFI Conservatory.
Tuntuks on ta saanud filmidega "Tadpole" ja "Üleöö 30". Ta lavastas 2006. aastal filmi "Charlotte koob võrku", mis on Elwyn Brooks White'i samanimelise romaani teine ekraniseering. Selle filmi peaosas esines Dakota Fanning.
Ta on tegutsenud ka produtsendina ("Killud Aprilist" 2003 või "November" 2004). Filmi "Killud Aprilist" kõrvalosatäitja Patricia Clarkson nimetati Oscari kandidaadiks. Filmide produtseerimiseks oli tal oma sõltumatu filmikompanii InDigEnt, mis asutati 1999. Selle ettevõtte nimi on lühend sõnadest Independent Digital Entertainment ('sõltumatu digitaalne meelelahutus').
Winick põdes kaua ajuvähki, aga suri kuu aega enne 50. sünnipäeva kopsupõletikku. Surma ajal oli ta kihlatud Emily McDonnelliga.
Marian Szeja

Marian Henryk Szeja (20. august 1941 Siemianowice Śląskie – 25. veebruar 2015 Wałbrzych) oli poola jalgpallur, väravavaht.
Ta kuulus kuldmedali võitnud Poola jalgpallikoondisesse 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis.
Aastail 1974–1980 mängis Prantsusmaa jalgpalliklubis AJ Auxerre.