google/wiki40b huggingface dataset:
Philip J. Corso

Philip J. Corso (1915 – 16. juuli 1998) oli USA sõjaväelane.
Pärast sõjaväeteenistusest lahkumist sai ta tuntuks oma raamatuga, kus ta avalikustas oma väidetava tegevuse seoses Roswelli juhtumiga.

Elulugu

Pärast kooli lõpetamist õppis ta rändkinooperaatoriks. Töötanud mõne aja sellel alal, astus ta USA 1933. aasta majandusliku madalseisu ajal relvajõududesse. Ta töötas aastaid erinevatel ametikohtadel armee suurtükivägedes ning täiendas end tehnoloogia ja informatsiooni kogumise vallas.
Aastal 1943 saadeti Corso Itaaliasse juba luureohvitserina. Korea sõja ajal töötas ta kindral Douglas MacArthuri alluvuses luureohvitserina. Aastal 1961 töötas ta Pentagonis ja alates 20. juunist asus juhtima välistehnoloogia osakonda, kus tema ülesandeks oli analüüsida luurekanalite kaudu saabunud tehnoloogiat.
Karjääri jooksul autasustati teda 19 medaliga ning mitme teenetemärgi ja aukirjaga eeskujuliku teenistuse eest. Ta teenis välja koloneli auastme.
Pärast erruminekut 1963. aastal töötas ta senaatorite James Eastlandi ja Strom Thurmondi büroos riikliku julgeoleku alase nõuandjana. Hiljem töötas mitmes erafirmas konsultandina.
Aastal 1983 ilmus temalt William Birnesi toimetatud raamat "Day After Roswell" ("Päev pärast Roswelli"), mis on esitatud autobiograafia vormis. Raamatus väitis ta, et kui ta 1961. aastal oli Penatgonis välistehnoloogia osakonna ülem, andis kindral Trudeau tema käsutusse 1947. aastal Roswellist alla kukkunud tulnukate kosmoselaeva tükid. Tema ülesandeks olevat olnud neid asju analüüsida ja leida väljund tööstusse, et arendada Ameerika üleolekut teistest riikidest. Tulnukatelt üle võetud tehnoloogia uurimine viis tema raamatu andmetel selleni, et on meil on tänapäeval kiudoptika, mikrokiip, ööbinoklid, kevlar, laser ja veel palju teisi tehnikasaavutusi.
Kui raamatus väidetu on tõsi, siis on P. Corso esimene (ja esialgu ainuke) USA ohvitser, kes on möönnud, et Roswellis kukkus 1947. aastal alla tundmatu lendav objekt, mis ei pärinenud meie planeedilt.
Tõive Kivikas

Tõive Kivikas (õieti Tõivelemb Kivikas; sündinud 14. juulil 1937) on eesti füüsik, ärijuht ja poliitikategelane.
Tõive Kivikas sündis Eestis, kuid põgenes 1944. aastal koos perega Soome ja sealt edasi Rootsi.
Tõive Kivikas omandas Lundi Ülikoolist 1970. aastal doktorikraadi elementaarosakeste füüsika alal. Ta on töötanud õppejõuna Lundi Ülikoolis ning juhtivatel kohtadel mitmes Rootsi tööstusettevõttes, sealhulgas Studsviki tuumajaama ja investeerimisfirma Estinvest juhina.
Ta on kirjutanud mitu füüsikaõpikut ning avaldanud kirjutisi erialastes ajakirjades.
Aastal 2005 asutas ta Eestis mittetulundusühingu Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U), mis pühendub poliitika ja poliitikute usaldusväärsuse suurendamisele.

Isiklikku

Tõive Kivikas on Albert Kivika poeg.
Emil Henri Rathlef

Emil Henri Rathlef (10. veebruar/22. veebruar 1851 Põltsamaa – 3. veebruar 1933 Põltsamaa) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1861–1869 Põltsamaal lähedal Kaarlimõisas eragümnaasiumis. Aastatel 1869–1876 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Aastal 1871 oli ta Haapsalus, aastal 1872 Wiesbadenis koduõpetaja. Prooviaastal oli ta aastatel 1877–1878 Vändra Martini koguduses Ernst Johann Georg Sokolovsky juures ja Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Maurachi juures. Ordineeriti 19. märtsil/31. märtsil 1878 Viljandis õpetaja.
Ta oli aastatel 1878–1879 Kolga-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja, aastatel 1879–1890 oli ta (introdutseeriti 7. jaanuaril/19. jaanuaril 1880) Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Kuid seoses haigusega oli ta ravil: talvel 1881–1882 Sitsiilias, 1888–1889 ja 1889–1890 Genova lähedal Pelgris. Loobus aasta 1890 lõpus tervislikel põhjustel pastoriametist. Oli veel mitmes kohas ravil. Elas aastast 1907 Põltsamaal.

Isiklikku

Tema isa Carl Emil Rathlef oli Põltsamaal arst, emapoolne vanaisa oli ülemõpetaja Paul Sokolovski. Tema abikaasa Bertha Luise isa Woldemar Mickwitz oli Maarja-Magdaleena- ja Vara Brigitta koguduse õpetaja ning Tartu praostkonna praost, abikaasa vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, abikaasa teine vanaisa Eduard Johann Assmuth oli Torma- ja Lohusuu koguduse õpetaja.
Nuijamaa vald

Külad

Antamoinen, Järvenpää, Kananoja, Kansola, Kasukkala, Kokkila, Kontu, Kotola, Kähärilä, Käräjärvi, Laapio, Laihala, Lautala, Lietjärvi, Marttila, Metsäkansola, Myrä, Nikunkylä, Pankkala, Pihkalanjärvi, Pohjola, Pälli, Rapattila, Ruokola, Räihä, Sorvali, Suurkorva, Temola ja Torikka.
Kallaste Keskkool

Kallaste Keskkool on üldhariduskool Tartu maakonnas Kallaste linnas.
Kool loodi 1897. aastal.
Kooli direktor on Jelena Lavrova.
Kala (perekonnanimi)

Kala on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kala 717 inimesel: 357 mehel ja 360 naisel. Perekonnanimede levikult on Kala meeste puhul 117. kohal ja naiste puhul 131. kohal. Perekonnanime Kala kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune (mediaanvanus oli 42). Perekonnanimi Kala on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 17,24.
Kapis olemine

Mõjud

Lesbi, gei ja biseksuaalse identiteedi kujunemise varajastes etappides tunnevad inimesed sageli segadust ja kogevad ebakindlust. 1993. aastal uuris Michelangelo Signorile oma raamatus, millist kahju kapis olemine toob nii kapis olevale inimesele kui ka ühiskonnale tervikule.
Seidman, Meeks ja Traschen väidavad, et "kapp" võib muutuda Ameerika Ühendriikide elu kirjeldamisel varsti vanaaegseks sõnaks. Esiteks muutub homoseksuaalsus ühiskonnas üha normaalsemaks ja sellega sageli seotud häbi ja salatsemine kahaneb. Teiseks sõltub metafoor kapist eeldusest, et selle stigmaga tegelemine on eluviis. Üha enam aga tegeletakse sellega lähtudes konkreetsest olukorrast.
Sellele vaatamata on kapis olemine ja sealt täielikult "väljatulemine" keeruline igale inimesele, kes ei ole end määratlenud heteroseksuaalse või cis-soolisena. Eve Kosofsky Sedgwicki järgi on heteroseksistlikud eeldused ülimalt sitked: "iga kokkupuude uue klassiga, uue ülemusega, sotsiaaltöötajaga, pankuriga, majaomanikuga või arstiga tekitab uue kapi."
LGBT-noorte kiusamise uurijad on leidnud, et paljud noored jäävad kappi nii kooliaastateks kui ka pärast seda. Seda seetõttu, kuna nad kardavad oma vanemate, sõprade, õpetajate või kogukonna liikmete poolset hukkamõistu. Enamasti mõjub kapis olemine halvasti inimeste vaimsele tervisele, seda eriti noorukieas. See peegeldub näiteks LGBT-noorte seas olevates kõrgetes enesetapunäitajates.
Marat Gainullin

Marat Gainullin (vene Марат Самигуллович Гайнуллин; sündinud 1933) on Tallinnas elav ajaloo publikatsioonide autor.
2000. aastal sai ta koos Valeria Bobõljovaga kirjutatud raamatu "Estonskaja Puškiniana" eest Igor Severjanini preemia
Karl Reintalu

Karl Reintalu (perekonnanime rööpkuju: Reinthal, 7. aprill 1902 – 22. juuni 1949, Inglismaa) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Lõpetas 1924 Tallinna Tehnikumi laevaehitusinsenerina. Oli 1924–1940 Riigi Sadamatehaste insener, 1940–1942 TTÜ õppeülesande täitja mehaanika tehnoloogias (õpetas ka käitise organiseerimist ja juhtimist), 1943–1944 adjunktprofessor ja mehaanika tehnoloogia labori juhataja. Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige. 1944 põgenes Saksamaale, oli õppejõud Clausenthali Mäeakadeemias. Osales 1946 Hamburgis Balti Ülikooli loomisel, oli Eesti esindaja masinaehitusala korraldavas toimkonnas ja masinaehitusteaduskonna prodekaan.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: metallide tehnoloogia, valumuldade omadused ja valutööde korraldamine. Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk (1940).
Eestimaa Põllumeeste Keskselts

Eestimaa Põllumeeste Keskselts oli 1907–1922 tegutsenud põllumehi ühendav organisatsioon. Seltsi eesmärkide seas oli arendada põllumeeste isetegevust ja edukamat põllukultuuride kasvatamist. 1922 ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts ning moodustati uus keskorganisatsioon: Eesti Põllumeeste Keskselts.
Selts asutati 1907 Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel. Tallinnas peetud koosolekul asutati põllumeesteseltside kesktoimkond, kuhu valiti igast maakonnast üks esindaja. 1910 kujunes kesktoimkonnast välja Eestimaa Põllumeeste Keskselts.
Traditsioonilised teadmised

Traditsioonilised teadmised (inglise traditional knowledge) on traditsioonilisi eluviise järgivate kohalike (põlis)kogukondade teadmised, uuendused ja tavad. 
Traditsioonilised teadmised on arenenud sajandite jooksul kogetu põhjal, kohanedes kohaliku kultuuri ning elukeskkonnaga. Enamikul juhtudel on neid teadmisi põlvkonnast põlvkonda edasi antud suuliselt. 
Traditsioonilised teadmised võivad väärtuslikuks osutuda ka moodsale tööstusele ja põllumajandusele: nt paljud meditsiini- ja kosmeetikatooted põhinevad traditsioonilistel teadmistel.
Eesti Kongressi esimene istungjärk

Eesti Kongressi esimene istungjärk oli Eesti Kongressi kokkutulek, mis toimus 11.03.1990- 12.03.1990. Avakõne pidas Tunne Kelam. Kongressi esimest istungit valiti juhtima Endel Lippmaa ja Rein Tamme. Esimesed ettekanded ("Deklaratsioon Eesti Kongressi volitustest ja õiguspädevusest" ja "Eesti Kongressi deklaratsioon seaduslike riigivõimu taastamisest Eesti Vabariigi maa-alal") tegi Trivimi Velliste. Küsimusele, kas Eesti Kongress saab Eesti Vabariigi välja kuulutada, vastas Velliste negatiivselt, kuna Eesti Vabariik kuulutati välja juba 72 aastat tagasi.
Kosmoseluure

Kosmose- ehk satelliitluure (inglise keeles Geospatial Intelligence ehk GEOINT) on salajase või raskesti kättesaadava info kogumine kosmoses paiknevate luuresatelliitide abil.
Kosmoseluure eeldab luuresatelliidi olemasolu, see on väga kallis ning seetõttu tegelevad kosmoseluurega üksikud riigid.
Suurim kosmoseluuret koordineeriv luureamet on USA Riiklik Julgeolekuagentuur NSA (National Security Agency).
Windows 8

Omadused

Windows 8 omaduste hulgas on võrreldes varasemate versioonidega mitmeid uuendusi, näiteks sisaldab see USB 3.0 tuge, Live ID ühendamist, Windows App Store, võimalust käivitada operatsioonisüsteemi USB-mälupulgalt ning pakub kergemaid süsteemi taastamise võimalusi.
Windows 8 toimib ka tahvelarvutites.

Windows To Go

Windows To Go on funktsioon, mis võimaldab Windows 8 käivitada ka USB-mälupulgalt. See toimib nii USB 2.0 kui ka USB 3.0-ga. Lisaks sellele süsteem külmutatakse, kui USB-mälupulk eemaldatakse, kuid jätkab tööd, kui USB-mälupulk sisestatakse 60 sekundi jooksul uuesti.

Tegumiriba

Windows 8 tegumiriba traditsioonilisel Windowsi töölaual on konfigureeritav. Minimeeritud akende kuvamiseks on kasutusel mitme kuvari tegumiriba, mida saab nii sisse kui ka välja lülitada. Erinevatel kuvaritel on võimalik kuvada erinevaid taustpilte või üht taustpilti, mis on venitatud üle mitme kuvari.

Taastamine

Taastefunktsioone on kaks – värskendamine ja lähtestamine. Vormija hoiab kõik kasutajasätted ja failid puutumatuna ning tühistab ainult kõik Windowsi failide muudatused uute originaalsete vastu, eemaldades samal ajal kõik installitud programmid ja rakendused.

Windows Live ID integratsioon

Varasemate versioonidega võrreldes on muutunud see, et kasutajakontod ei pea enam olema ainult kohalikud (või Active Directori domeenist), vaid võivad olla seotud Windows Live ID kaudu. See võimaldab sätteid ja faile jagada erinevate arvutite vahel, kus on operatsioonisüsteemiks Windows 8.

Virtualiseerimine

Windows 8 sisaldab ka Microsofti Hyper-V virtualiseerimistarkvara, mis varem oli kasutusel vaid serverites. Süsteemi tingimused Hyper-V kohta on 64-bit protsessor, 64-bit versioon Windows 8-st ja minimaalselt 4 GB muutmälu. Hyper-V nõuab veel 64-bit süsteemi, millel on SLAT (tunnus, mis tõhustab mälu haldamist). Paljud Inteli ja AMD praegustest protsessoritest toetavad seda tunnust, sisaldades palju Inteli I seeria protsessoreid ja AMD 10h tootepere protsessoreid.

Kiiremini käivitumine

Microsofti väitel käivitub Windows 8 kiiremini tänu kerneli mälu talletamisele kõvakettale väljalülitamisel ning laadib selle uuesti arvuti käivitamisel (sarnane olemasoleva talveunevõimalusega).

Alglaadimise turvalisus

Windows 8 toetab UEFI alglaadimise turvalisust. See põhineb Public Key Infrastructure (PKI) protsessil, mis kinnitab püsivara kujundeid, enne nende talitlemise lubamist.

Metro disain

Windows 8 üheks iseloomulikuks tunnuseks on Metro stiilis kasutajaliides, mis on kohandatud puuteekraanile, nagu ka hiir ja klaviatuur. Avakuva, mis sarnaneb Windows Phone'i ühe avakuvaga, sisaldab rakenduste otseülekande paane. Avakuva asendab Start-menüüd, mis käivitatakse Start-nupu või Windowsi võtme kaudu, ja on ka esimene kuva, mis käivitamisel avaneb. Kasutaja saab minna regulaarsele töölauale kui valib "töölaua" paani või traditsioonilise töölauale põhineva rakenduse. Avakuva näitab ka kasutajanime ja pilti.
Windows 8 uueks tunnuseks on ka uus sisselogimise/lukustuse kuva, mis näitab kuupäeva ja kellaaega ning teateid koos kohandatud taustaga.
Jamali poolsaar

Jamali poolsaar (vene keeles Ямал) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal Lääne-Siberi loodeosas Gõda poolsaarest lääne pool. Poolsaare pikkus on 700 km, laius kuni 240 km. Rannikut ümbritsevad Kara meri läänest ning selle osad – Baidarata laht edelast ja Obi laht idast. Malõgini väin eraldab seda Belõi saarest.
Poolsaare pinnamood on tasane, kõrgeim tipp on Sopka Sogsjangseda (102 m) poolsaare lõunaosas. Poolsaarel on palju jõgesid (suurim neist on Juribei) ja järvi (näiteks Njoito järved ja Jaroto järved). Poolsaare põhjaosa pinnas on kaetud tundra taimkatte ja lõunaosa metsatundra taimkattega.
Kliima on lähisarktiline, poolsaare põhjaosas arktiline. Jaanuari keskmised õhutemperatuurid on –23...–27 °C, juuli omad +3...+9 °C. Aastane sademetehulk on kuni 400 mm. Lumikatte paksus kuni 50 cm.
Poolsaarel on levinud põhjapõdrakasvatus ja kalandus. On suured maagaasi leiukohad.
Kuulub Jamali Neenetsi autonoomne ringkonna koosseisu. Seal asuvad Drovjanoi, Bovanenkovski, Sejahha, Japtiksale, Mõss-Kamennõi, Novõi Port ja Jar-Sale asulad.
Kuivastu ülemine tulepaak

Kuivastu sihi ülemine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Muhu vallas Kuivastu sadamas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 34′ 25″ N, 23° 23′ 4″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 17 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Kuivastu alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 320 meetrit ja sihi asimuut on 267,7°.
Tulepaak ehitati 1978. aastal.
Pedagoog

Sõna "pedagoog" ajaloolised tähendused

Vana-Kreekas oli pedagoog (paidagogos) usaldusväärne, sageli vanem ja kogenum ori, kellele usaldati laste saatmine kooli ja nende tagasitoomine. Pedagoogi ülesandeks oli laste järele vaadata, et nendega midagi tee peal ei juhtuks. Pedagoog viibis sageli ka koos lastega õppetundides, ta võis seal kanda ka laste motiveerimise (sh karistamise) ülesannet. Pedagoog ise õpetamisega ei tegelenud.

Termin "pedagoog" Eesti haridussüsteemis

Eesti haridussüsteemis on neli õpetaja ametijärku: noorempedagoog, pedagoog, vanempedagoog ja pedagoog-metoodik. Kõrgeima kvalifikatsiooniga ametijärgu nimetusena on kasutusel sünonüümselt ka õpetaja-metoodik.
Cofidis

Cofidis, Le Crédit en Ligne (UCI kood:COF) on Prantsuse elukutseliste jalgratta maanteesõidu meeskond. 
Meeskond on asutatud 1997. aastal.
Katkestusetöötleja

Katkestusetöötleja (inglise interrupt handler või interrupt service routine, lühendatult ISR)) on programmkood, mille poole pöördutakse katkestuse tekkimisel. Tema ülesandeks on katkestuse töötlemine ja seejärel katkestatud protsessi jätkamise tagamine.
Pille Hagel

Pille Hagel (sündinud 31. juuli 1953 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja, iluuisutamise treener ja praegune sisearhitekt.
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1973–1978 ERKI-s, mille lõpetas ruumi- ja mööblikujunduse erialal.

Iluuisutamine

Ta harrastas iluuisutamist aastatel 1958–1975 treenerite Ly Piiri ja Vaike Paduri juhendamisel.
Ta tuli aastatel 1968–1973 üksiksõidus 6 aastal järjest Eesti NSV meistriks ning sai 1973. aastal meistersportlaseks. 
Ta töötas aastatel 1971–1973 ja 1993–1994 Tallinnas iluuisutamistreenerina. Tegutses 1972. aastast iluuisutamiskohtunikuna, sai 1992. aastal rahvusvahelise kategooria kohtuniku taseme.
Telfes

Naabervallad

Axams, Birgitz, Fulpmes, Götzens, Grinzens, Mieders, Mutters, Neustift im Stubaital, Schönberg im Stubaital.
¡Ask a Mexican!

"¡Ask a Mexican!" on Gustavo Arellano kolumn USA nädalalehes OC Weekly.
Seda hakati avaldama 2004. Arellano vastab igas kolumnis kahele lugejate küsimusele mehhiklaste kohta poliitiliselt mittekorrektsel moel.
Kolumni avaldab praegu 37 USA ajalehte kogutiraažiga üle 2 miljoni. Kolumn on saanud mitmeid auhindu.
Je cherche après Titine

"Je cherche après Titine" on laul, mille kirjutas 1917. aastal Léo Daniderff. Sõnade autorid on Louis Mauban ja Marcel Bertal. Laul sai maailmakuulsaks pärast 1936. aastal linastunud filmi "Moodsad ajad" edu, kus seda esitas gibberishi kasutades Charlie Chaplin.
Eestikeelsena, pealkirjaga "Ma sauna ehitan", kuulus laul ansambli Kuldne Trio repertuaari.
Aasta loom

Aasta loom on loomaliigile antav aunimetus, mille valimist Eestis korraldab MTÜ Aasta Loom koostöös Eesti Terioloogia Seltsi, Eesti Looduskaitse Seltsi, Eesti Jahimeeste Seltsi, Tallinna Loomaaia, Erametsakeskuse ja Eesti Loodusmuuseumiga.
Dominant (ökoloogia)

Dominant on mingi ökosüsteemi koosluses (harilikult taimekoosluses) domineeriv (arvukuse või suuruse tõttu) liik või organismide rühm ja seeläbi vaadeldava koosluse aineringe olulisim lüli.
Nt parasvöötme soodes on dominantliikideks turbasambla perekonna esindajad.
Taimekoosluse dominandid leitakse katvuse või biomassi järgi, harilikult rinnete kaupa eraldi .
Rindes domineerivat liiki nimetatakse edifikaatoriks.
Okeaniidid

Okeaniidid olid vanakreeka mütoloogias titaanide Okeanose ja Tethyse kolm tuhat tütart, igaüks neist valitses mõne jõe, järve, mere, tiigi või muu veekogu üle. Okeanosel ja Tethysel oli ka kolm tuhat jõejumalast poega, mõned allikad nimetavad ka neid okeaniidideks.
Tartu–Valga rongiliin

Ühendus Tallinnaga

Kõik rongid väljuvad Tallinna–Tartu rongiliinil Tallinnast Tartusse ja sõidavad Tartust edasi Valgasse. Samuti väljuvad kõik rongid Valgast Tartusse ja sõidavad edasi Tallinna–Tartu rongiliinil Tallinnasse.

Ühendus Riiaga

Valgast on võimalik üks kord päevas ümberistumisega edasi sõita Valga–Riia rongiliinil.

Tänapäev

Alates 10. detsembrist 2017 sõidavad reisirongid liinil iga päev 4 korda päevas. Remonditud raudteel sõidavad rongid Tartust Valka umbes 1 tunni ja 10 minutiga. Samuti on peatuste arv liinil vähenenud. Enne remonti olid käigus ka Tartu–Elva rongid. Valgast on võimalik üks kord päevas ümberistumisega edasi sõita Valga–Riia rongiliinil.
Idiomorfne mineraal

Idiomorfne mineraal on tardkivimi kivimit moodustav mineraal, mille kristallivorm  võtab magma kristallisatsiooni käigus talle omased kristallograafilised piirjooned,; lihtsamalt öeldes – mineraal, mis on idiomorfne.
Mirjam Maasikas

Mirjam Maasikas (10. oktoober 1916 – 28. september 1992) oli eesti klaasikunstnik.
Ta lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi prof. Maks Roosma õpilasena 1955. aastal ja liitus Tarbeklaasi kunstnikkonnaga, töötades esialgu graveerijana ja hiljem (1960-1983) kunstnikuna.
Ajastule omaselt on Maasika loodu enamasti teostatud suitsutooni klaasis. Enim toodetutest on tuntumad vaagnad "Atland" ja kausikomplekt "Salat". 
Mirjam Maasika üks pikemalt tootmises olnud komplekte "Inna" oli tootmises aastatel 1972-1984.
1977. aastal toimus Eesti NSV Riiklikus Kunstimuuseumis Mirjam Maasika isikunäitus, kus oli eksponeeritud peamiselt kunstniku vabalooming.
Litene mõis

Litene mõis (saksa keeles Lettin, läti keeles Litenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Gulbene piirkonna Litene valda Litene külla.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Litene mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.

Karjamõisad

Aastal 1816 allus Litene mõisale kaks karjamõisa: Sillowa ja Kordona.

Mõisaansambel

Litene mõisakompleks ja selle tall on riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Kohaliku kaitse all on Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. Häärberis asub tänapäeval Litene kool.
Austria meedia

Ajalehed

2008. aasta seisuga ilmus Austrias 16 päevalehte ja 15 piirkondlikku ajalehte (välja arvatud tasuta väljaanded). Nädalalehti ja muid regulaarselt ilmuvaid perioodikaväljaandeid oli kokku 207. Päevalehti loeb regulaarselt 5,117 miljonit inimest ehk 72,9% potentsiaalsest lugejaskonnast (arvestus algab 14. eluaastast). Loetuimad väljaanded on tabloidformaadis päevalehed: Neue Kronen Zeitung, Kleine Zeitung, Österreich ja Kurier. Loetuimad kvaliteetlehed on Der Standard, Salzburger Nachrichten ja Die Presse.

Audiovisuaalne meedia

Avalik-õiguslikul televisioonil ja raadiol on aegade algusest olnud väga tugev turupositsioon – Austria Rahvusringhääling (ORF) ei oma kontrolli mitte ainult kahe üleriigilise telekanali ja nelja üleriigilise raadiovõrgu üle, vaid reguleerib ka kogu riigi ülekandemehhanismi. Seaduse alusel juhib ORF-i haldusnõukogu, mis koosneb poliitiliste parteide, vabariigi valitsuse ja üheksa maakonna valitsuse esindajatest.

Televisioon

Kanalid ORF1 ja ORF2 on kättesaadavad vaid Austria kodanikele, kes maksavad ringhäälingumaksu. TW1, ORF Sport Plus ja ORF2 Europe on maksustamata ja levivad satelliidi vahendusel ka mujal Euroopas.
2001. aastal võttis Austria eelviimase riigina Euroopas vastu uue seaduse, mis võimaldab ka erakanalitel avalik-õigusliku televisiooni kõrval tegutseda. Sellest ajast saadik konkureerib ORF mitme Saksa telekanaliga. Erakanalitest on suurimad ATV ja Puls 4.
Mikk Pahapill

Mikk Pahapill (sündinud 18. juulil 1983 Kingissepas) on endine Eesti kergejõustiklane (kümnevõistlus).
Mikk on 2005. aasta Euroopa kergejõustiku mitmevõistluse karikavõistluste Superliiga individuaalne ja meeskondlik võitja.
Tema isiklik rekord kümnevõistluses on 29. mail 2011 Götzises saavutatud 8398 punkti. Eelmine rekord oli 29. juulil 2010 Barcelonas saavutatud 8298 punkti ning enne seda 2009. aastal Talence'is toimunud võistlusel saavutatud 8255 punkti, millega ta sai 2. koha. Eesti meistriks kümnevõistluses tuli Mikk Pahapill 2008. aastal (Rakvere, 8117 punkti).
Mikk Pahapill jõudis 2008. aasta suveolümpiamängudel kümnevõistluses 8178 punktiga 10. kohale. 2012. aasta suveolümpiamängudelt jäi ta vigastuse tõttu eemale. 
Tema treener on Remigija Nazarovienė.

Isiklikku

Mikk on 196 cm pikk ja kaalub 93 kg 
Mikk Pahapilli elukaaslane oli 2008. aasta sügiseni seitsmevõistleja Kaie Kand.
Paul Tillich

Paul Johannes Tillich (20. august 1886 Starzeddel, Saksamaa – 22. oktoober 1965 Chicago USA) oli saksa-ameerika teoloog ja kristlik eksistentsiaalne filosoof. Karl Barthi kõrval loetakse teda 20. sajandi mõjukamate protestantlike teoloogide sekka.
Eestis tegutseb Paul Tillichi Selts.
Bologna Eesti Kool

Bologna Eesti Kool (itaalia keeles Scuola estone di Bologna) on Itaalias Bolognas tegutsev eesti kool. Koolil on haru Milano linnas.
Koolil on oma raamatukogu, mis sisaldab peamiselt eestikeelseid lasteraamatuid. Kooli juures tegutseb folkansambel K.A.M., mis esitab eesti regilaule.
Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee on Euroopa Liidu nõuandev komitee, millesse kuulub 350 esindajat liidu erinevatest sotsiaalsetest ja majanduslikest rühmadest. Asukohaks on Brüssel.