google/wiki40b huggingface dataset:
Algvorm

Käändsõna või pöördsõna algvorm on sõnavorm, millest sõnamuutmise kirjeldamisel lähtutakse.

Eesti keel

Käändsõnade algvorm on ainsuse nimetav kääne (nt isa) ning pöördsõnade alg­vor­m on ma-tegevusnime vorm.
E-Kunstisalong

E-kunstisalong on Tartu üks vanemaid kunstigaleriisid, mis tegutseb 1997. aastast.
Nime sai galerii algse asukoha järgi Karlovas Tehase tänaval asuvas E-Kaubamajas. 2001–2002 paiknes E-kunstisalong Zeppelini kaubanduskeskuses, 2002–2005 taas E-Kaubamajas, 2005–2009 Tartu Kaubamajas. Seejärel Raekoja platsil tegutsenud galerii kolis 2015. aasta aprillis tagasi E-Kaubamajja.
E-kunstisalong on korraldanud Navitrolla, Peeter Mudisti, Pille Tammela jpt kunstnike näitusi.
Bertie Ahern

Patrick Bartholomew Ahern (iiri keeles Pádraig Parthalán Ó hEachthairn, sündinud 12. septembril 1951) on Iirimaa poliitik, peaminister alates 26. juunist 1997 kuni 7. maini 2008. Ta oli ka erakonna Fianna Fáil juht.
Quentin Smith

Quentin Persifor Smith (sündinud 27. augustil 1952 Rhinebeckis  New Yorgi osariigis) on ameerika filosoof.
Ta lõpetas Ohios asuva Antioch College'i bakalaureusekraadiga ja sai Massachusettsis asuvast jesuiitlikust uurimisülikoolist Boston College doktorikraadi (PhD) filosoofia alal. 1993. aastal sai ta Kalamazoos asuva Lääne-Michigani Ülikooli filosoofiaprofessoriks. 2015. aastal ta emeriteerus. Ta on olnud kirjastuse Prometheus Books toimetaja ja aastatel 2001–2007 oli eelretsenseeritud ajakirja Philo peatoimetaja. 
Smith on tegelenud põhiliselt ajafilosoofia, keelefilosoofia, füüsikafilosoofia ja religioonifilosoofiaga. Ta on diskuteerinud William Lane Craigiga jumalatõestuse kohta.
Westmarki vald

Westmarki vald (Westmark Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.
2006. aastal elas vallas 201 inimest. 2000. aastal elas 199 inimest.
Valla pindala on 93,18 km². Veekogusid ei ole.
Omandiõigus

Omandiõigus on isikul olev õiguslik võim asja üle.
Omandiõiguse osad on tänapäeval ja olid juba Vana-Rooma õiguses valdusõigus (ius possidendi), kasutusõigus (ius utendi) ja käsutusõigus (ius disponendi). Valdus- ja kasutusõigus võivad olla valdajal, kuid asja käsutusõigus saab olla ainult omanikul ning see on omandiõiguse tunnus. Omanik võib nii valdus- kui ka kasutusõiguse anda ka teisele isikule, kuid ta jääb ikkagi omanikuks, kellel on teatud tingimustel õigus oma asja teise valdusest välja nõuda. Kui aga on ära antud käsutusõigus, tähendab see ühtlasi omandiõiguse üleandmist.
Kui omanik ei saa asja käsutada, siis on ta omandiõigus nudum ius 'tühi õigus'. Küll võib omanik ajutiselt asja valdamisest ja kasutamisest ilma olla, andes näiteks oma asja teisele kasutada.

Kasutusõigus (ius utendi)

Asja kasutamisõiguse õigus ehk asja hoidmine enda käes ja selle kasutamine enda materiaalsete ja hingeliste vajaduste rahuldamiseks. Siia kuulub nii asja kui ka selle viljade ehk tulu kasutamine.

Käsutusõigus (ius disponendi)

Õigus asja käsutada tähendab omaniku või valdaja õigust otsustada, mis toiminguid saab asjaga teha. See tähendab, et omanik võib asjaga teha mis tahes tehinguid (näiteks müüa) või isegi asja hävitada (ius abutendi).
Islandiit

Islandiit on vulkaaniline kivim. Kuulub andesiitsete kivimite hulka. Tüüpiline keskmise koostisega kivim.
Mineraloogiliselt koosneb islandiit peamiselt andesiinist, hüpersteenist ja augiidist. Islandiidi koostis on lähedane rüodatsiidi ja teoliitse basaldi omaga. Võrreldes andesiidiga on islandiidis suurem (Fe₂O₃+FeO) sisaldus (mahuprotsendid vastavalt 9,2 ja 7,1) ja väiksem Al₂O₃ sisaldus (mahuprotsendid vastavalt 14,4 ja 17,2).
Islandiiti eristab havaiidist hüpersteeni sisaldus ja suur SiO₂ sisaldus (60% massist).
Nimetus "islandiit" on tuletatud Islandi saare järgi. Islandiidile andis nimetuse Briti geoloog Ian Carmichael 1960. aastatel, kui ta uuris Þingmúli vulkaani Ida-Islandil.
Aboisso

Rahvastik

Elanike arv oli 2007. aasta hinnangul 40 400. Aastal 1978 oli elanikke 21 348.
Linna põhielanikonna moodustavad akanite hulka kuuluvad anjid, täpsemalt sanvid, kes on pärit praeguse Ghana alalt.

Nimi

Linna nimi tuleneb nähtavasti anjikeelsest väljendist Eboué Nyansou ('kivi peal').

Haldus

Linnapea on alates 2001. aastast Manouan Ayébi (Elevandiluuranniku Demokraatlik Partei). Tema eelkäija oli Konan Kramo, kes oli ametis alates 1995. aastast.

Transport

Linnas on Aboisso lennujaam.

Ajalugu

Linn asub kunagise Krindjabo kuningriigi alal. Seal oli Elevandiluuranniku ühe esimese uurija Marcel Treich-Laplène'i baas.

Kultuur

Aboisso linnas on sündinud laulja Soum Bill.
Qeqertarsuatsiaq

Qeqertarsuatsiaq (taani Hareøen) on asustamata saar Gröönimaa läänerannikul Baffini lahes Qeqertarsuaqi saarest põhjas. Kuulub Avannaata valda.
Saare pindala on 126 km². Qeqertarsuatsiaq on kagus asuvast märksa suuremast Qeqertarsuaqi saarest eraldatud Maligaati väinaga ja kirdes asuvast Nuussuaqi poolsaarest Sullorsuaqi väinaga.
Saline'i maakond (Arkansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1835. aastal.
Triinu Kartus

Isiklikku

Ta oli abielus Endel Kartusega, neil on tütred Ebe ja Külli. Tema ema Linda Kalasim (1902–2005) töötas õpetajana põllutöökoolides.
Kudirkos Naumiestis

Ajalugu

Asulat on esmakordselt mainitud 1561. aastal (Duliebaičiai). Toona kuulus see Duliebaitistele. Aastal 1939 sai see nimeks Vladislavovas (poola keeles Władysławów). Linnaõigused sai asula 1643. aastal. Kui linn pärast Poola jagamist Preisimaa koosseisu kuuluma hakkas, kandis see nime Neustadt-Schirwindt.
Aastal 1900 muudeti linna nimi Naumiestiseks, kuigi see nimi oli rahva seas käibel juba XVIII sajandil. Tänapäevase nime sai linn aastal 1934. Teise maailmasõja ajal hävis suur osa linnast.
Alandus

Psühholoogiline mõju

Isik, keda on korduvalt alandatud, võib kannatada depressiooni all, omada enesetapumõtteid ja erinevaid ärevuse staadiumeid nagu post-traumaatiline stress. Staatuse kaotamine, näiteks töö kaotamine või sildistamine (kas valesti või õigesti) seksuaalkurjategijana, võib põhjustada inimeste võimetust normaalselt käituda. Alandatud inimesed võisid olla provotseeritud ja ihata kättemaksu. Mõned inimesed võivad tunda end väärtusetu, lootusetu ja abituna, kaotada reaalsustaju ja sooritada enesetappu.

Karistamine ja ülekuulamistaktika

Ühe isiku teise poolt alandamist kasutatakse tihtipeale et oma ülemvõimu kinnistada ja on levinum rõhumise või kuritarvitus, mida kasutatakse politsei, sõjaväe või vangla kontekstis juriidilises tegevuses, kas ülekuulamisel või ebaseaduslikul piinamisel. Paljud nüüdseks vananenud avalikud karistused olid tahtlikult mõeldud selleks, et olla alandavad, näiteks kurjategijate sulgedega katmine, häbipost, häbimärgistamine (stigma), mis tähendab, et inimese teost tehakse näidisprotsess, et see oleks hoiatuseks teistele.  
Mõned USA osariigid on katsetanud seadusrikkujate alandamist või häbistmist, avaldades nende nime koos kuriteoga (näiteks: joobes juhtimine).

Alanduse tekitamise viisid

Alanduse tekitamiseks ei pea tingimata kasutama vägivalda või aktiivset tegevust. Alandada saab ka passiivselt. Näiteks läbi inimese ignoreerimise, võtta talt ära mingi õigus või privileeg. Inimest saab alandada läbi maha jätmise, väärkohtlemise, reetmise või kasutada teda kui vahendit millegi saavutamiseks. Immanuel Kant väitis, et tulenevalt inimese vabast tahtest on inimestes moraalne mõõde, mis tagab meile väärikuse ja õiguse saada eetilise kohtlemise osaliseks.  Et kedagi alandada, tuleb teda kohelda mitte tema vääriliselt ja eitada teda ennast kogu tema inimlikkuses.
Budapesti leping

Budapesti leping (täisnimega mikroorganismide patendiekspertiisiks deponeerimise rahvusvahelise tunnustamise Budapesti leping, inglise keeles Budapest Treaty on the International Recognition of the Deposit of Microorganisms for the Purposes of Patent Procedure) on 28. aprillil 1977 Budapestis sõlmitud leping, mille järgi osalisriigid tunnustavad samal eesmärgil mikroorganismide deponeerimist ükskõik millises rahvusvahelises deponeerimisasutuses.
Eestis jõustus leping 1996.
Lepinguga seotut reguleerib Maailma Intellektuaalomandi Organisatsioon.
55 päeva Pekingis

Süžee

Filmi tegevus toimub Hiinas 1900. aastal Bokserite ülestõusu ajal, mil ülestõusnud piirasid Pekingis välisriikide saatkondade linnaosa.
Aluliina mõis

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisade (Kalnapededze, Ērmaņi, Jaunanna ja Vecanna mõisa) kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisadele allus kokku 2011 mees- ja 2182 naishinge.
Operatsioon Raev Mägedes

Kanadalaste jätkub sõdimine Panjwaiis

Pärast Operatsioon Meduus võimsate lahinguoperatsioonide lõppu alustasid Kanada väed taastusprojekte, ent äge vastupanu nende tegevusele jätkus. Kanada väed alustasid hüüdnimega ,,haripunkt" tee taastamist, mis algas Panjwaiist ning lõppes Kandahāri linna ääres. Ţālebān jätkas rünnakuid nii Panjwaiis kui ka Kandaharis varitsustega, improviseeritud lõhkeainetega ja enesetapupommidega. Rünnakute tõttu hukkus nii Kanada kui ka Ameerika sõdureid.
Johann Friedrich Struensee

Krahv Johann Friedrich Struensee (5. august 1737, Halle an der Saale, Preisi kuningriik – 28. aprill 1772, Kopenhaagen, Taani) oli saksa arst ja Taani poliitik.
Altonas arstina tegutsenud Struenseest sai uuendusmeelsete Taani aadlike toel vaimselt ebastabiilse Taani kuninga Christian VII ihuarst, hiljem ka Taani valitsuse minister. Lõpuks tõusis ta de facto regendi staatusse (20. märtsist 1771 kuni 16. jaanuarini 1772), kellena ta püüdis viia läbi ulatuslikke ühiskondlikke reforme valgustusideoloogia laadis (tsensuuri kaotamine, vaktsineerimise kohustuslikuks muutmine, piinamise kaotamine, aadli privileegide ja tasude piiramine, õukonna etiketireeglite tühistamine, hasartmängumaks, ülikoolide ja meditsiiniasutuste reform jpm).
Struensee armuafäär kuninganna Caroline Matildaga põhjustas skandaali, eriti pärast kuninganna tütre, printsess Louise Augusta sündi. See tugevdas konservatiivse opositsiooni positsioone ning andis neile võimaluse korraldada paleepööre, mille järel Struensee hukati.
Edu (Põltsamaa kino)

Edu on kino Põltsamaal, aadressil Kuperjanovi 2. 
Uus kinohoone kavandati Põltsamaa uude keskusesse, mis pidi ehitatama 1970. aastatel valminud planeeringu järgi. Kino ja uus kultuurikeskus pidid olema uue keskuse kaks kõige olulisemat ehitist. Kinohoone projekteeriti aastatel 1972-1974 Eesti Maaehitusprojektis, arhitekt oli Ago Pähn ning sisearhitekt oli Tiiu Pai.
Hoonet hakati ehitama oluliselt hiljem, see valmis 1983. aastal. Kino oli kavandatud polüfunktsionaalsena, avar fuajee pidi toimima ka näitusesaalina, keldris olev kohvik ka klubiruumina. Saalis oli 250 istekohta.
Kinohoone oli oma projekteerimisajal Eestis uudse neofunktsionalistliku välislahendusega, kuid oma valmimisajal oli selline vormilahendus Eestis juba tavalisem.
Hoones on alates 2000. aastatest üldiselt lõpetatud filmide näitamine, seda on üritatud projekteerida ümber ka muudeks otstarveteks. Kino kunagine oluline tunnusmärk - fassaadil olev arhitekti poolt vabakäeliselt kujundatud kino nimesilt "Edu" - on värvitud üle. Praegu (jaanuar 2015) on kinohoone kasutuseta.
Kinohoone on Eestis küllaltki ainulaadne, sest üldiselt väikelinnades ei ehitatud ainuprojekti järgi nii suuri kinohooneid. Hoone võeti 2005. aastal ajutise riikliku kaitse alla ja see on 2006. aastast riiklik ehitismälestis.
Lincolni maakond (Idaho)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Idaho osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42° 59′ N, 114° 09′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Shoshone.
Maakonna pindala on 3123 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5208. Aastal 2000 oli elanike arv 4044.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 18. märtsil 1895. aastal endise Alturase maakonna osast. Maakond sai nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Lääne malevkond

Lääne malevkond on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne allüksus, mis on kasvanud välja I malevkonna Mustamäe rühmast.
Lääne malevkond tegutseb Mustamäe ja Haabersti linnaosas Tallinnas.
Malevkonna pealik on Tallinna Tehnikaülikooli professor Rein-Karl Loide.

Ajalugu

Tallinna maleva pealiku käskkirjaga 1993. aasta 6. detsembrist moodustati Lääne kompanii, mille pealikuks nimetati Sven-Harri Raabe. Sisuliselt tähendas see toonase Mustamäe kompanii ümbernimetamist Lääne kompaniiks.
Raabe oli Lääne malevkonna pealik aastatel 1993–2002.
Lääne kompaniisse kuulus toona Mustamäe rühm, Õismäe üksikjagu, Veskimetsa üksikjagu, osa Lilleküla rühma ning Tehnola rühm, mis koosnes Tallinna Tehnikaülikooli tudengitest.
2004. aasta alguses liideti Lääne malevkonnaga Tallinna maleva orkester.
Afari keel

Fonoloogia

Afari keeles on kasutusel foneetiline kirjaviis.

Süntaks

Afari keeles on SOV sõnajärg (alus-sihitis-tegusõna).

Fonotaktika

Häälikustruktuur on (C)V(V)(C), erand on aga ühend -str-.

Kirjaviis

Afari keeles on kasutusel kirjaviis Qafar Feera, mille 1970ndatel avaldasid kaks Afari haritlasest rahvuslast, Dimis ja Redo. Lisaks sellele on Etioopias aga kasutusel nii oma Etioopia kirjaviis kui ka ladina kirjaviis alates 1840. aastast.

Põhiarvsõnad

Põhiarvsõnad 1–10 afari keeles:
üks – iník-i
kaks – nammáy-a
kolm – sidóx-u
neli – firéy-i
viis – konóy-u
kuus – lixéy-i
seitse – malxíin-i
kaheksa – ba-xáar-a
üheksa – sa-gáal-a
kümme – tában-a

Muu info

Esimene afari keele sõnaraamat ilmus 1983. aastal tänu keeleteadlastele, kes alustasid afari keele süsteemset salvestamist. Enne seda eksisteeris afari keel peamiselt vaid suulise keelena. Afarikeelseid trükiseid leidub vähe.
Duchesne'i maakond

Duchesne'i maakond (Duchesne County) on maakond USA-s Utah' osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 17′ N, 110° 26′ W
Maakonna halduskeskus on Duchesne ja suurim linn Roosevelt.
Maakonna pindala on 8433 km², millest 46 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 607. Aastal 2000 oli elanike arv 14 371.

Ajalugu

Duchesne'i maakond moodustati 1915. aastal. Maakond sai nime Duchesne'i jõe järgi.
Georgi Bõstrov

Georgi Bõstrov (10. oktoober 1944 Petserimaa – 15. oktoober 2015) oli Eesti poliitik. 
Ta on lõpetanud 1984 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-ökonomistina, Peterburi Riigiteenistuse Instituudi (riikliku ja munitsipaaljuhtimise eriala, 1993) ja Moskva Sotsiaalteaduste Ülikooli (õigusteadus, 2001).
1991. aasta augustiputši ajal Nõukogude Liidus tervitas ta riigipöördekatset ja heiskas Maardus selle märgiks punalipu.
Kuulus Eestimaa Ühendatud Vasakparteisse. Varem kuulunud NLKP-sse.
Ta oli 1996–2013 ja 27. jaanuarist 2015 kuni oma surmani Maardu linnapea. 
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 6183 häält. Valituks osutudes lubas ta taotleda vene keelele Euroopa Liidus ametliku keele staatust.
Ta kuulus Konstitutsioonierakonda, oli selle vanematekogu esimees. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta Konstitutsioonierakonna esinumbrina 848 häält ja ei pääsenud riigikokku.
2010. aastal valiti ta Balti riikide esindajaks ülemaailmsesse Vene kaasmaalaste nõukogusse.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas 2. valimisringkonna (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa) esinumbrina. Ta sai 204 häält ja ei osutunud valituks.
Aastatel 2013–2015 oli ta Maardu linnavolikogu esimees.

Mälestuse jäädvustamine

2017. aasta juulis avati Maardus Georgi Bõstrovi pronksbüst, mille Maardu linnavalitsuse tellimusel lõi skulptor Aleksander Litvinov.

Isiklikku

Georgi Bõstrovi hobid olid mäesuusatamine, alpinism ja kalapüük.
Ave-Martna peakraav

Ave-Martna peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Allikmaa ja Turvalepa külas.
Peakraav suubub Turvalepa külas vasakult Rannamõisa jõkke (58° 57′ 2″ N, 23° 51′ 6″ E). Peakraavi valgala on alla 10 km². Lähe on Allikmaa külas (58° 57′ 8″ N, 23° 53′ 38″ E). Kraavist läände jääb Turvalepa raba, kraavist lõunasse jääb Turvalepa soo. Kraavist põhja poole jääb endise Keila–Haapsalu raudtee tamm.
Ave-Martna peakraav on mitteavalik veekogu.
Ave-Martna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106101.
Väätsa vald (Türi kihelkond)

Väätsa vald (Gemeinde Waetz; 1913–1917 Romanovi vald) oli vald Türi kihelkonnas Järvamaal.
Vald moodustati 1866. aastal.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Väätsa valla koosseisu, välja arvatud Prääma asunduse ja Purdi metskonna Paide metsandiku kvartaalide nr. 66 ja 67 maa-alad, mis läksid Paide valda.
Konrad (Itaalia kuningas)

Konrad (12. veebruar 1074 Hersfeldi klooster – 27. juuli 1101 Firenze) oli keiser Heinrich IV poeg, Itaalia kuningas 1093–1098 ja Saksa kuningas 1087–1098.
Heinrich lasi Konradi juba alaealisena Saksa kuningaks valida, et kindlustada talle pärimisõigust. Kuid 1093 läks Konad üle paavstimeelsete poolele ning reetis isa, lastes end Itaalia kuningaks nimetada. Konrad tõstis 1095 paavstiks Urbanus II ning too kinnitas, et kroonib ta peagi keisriks. Seetõttu pidi Heinrich 1098 oma vanima poja pärimisõigustest ja tiitlitest ilmajäetuks kuulutama ning määras oma pärijaks ning järgmiseks Saksa kuningaks enda teise poja Heinrichi. Konrad jäi koos paavsti toetjatega Itaaliasse ning suri seal kõigest 27-aastasena Firenzes.
Metafüüsika 5

"Metafüüsika" 5. raamat on Aristotelese teose "Metafüüsika" osa.
See kujutab endast filosoofiliste terminite sõnastikku, kus avatakse nende erinevad tähendused.

8. peatükk

1017b10
Substantsiks [(οὐσία)] öeldakse lihtsaid kehi, nagu maad ja tuld ja vett ja kõike niisugust, ja üldse kehi ja neist koosnevaid elukaid [ζῷά] ja jumalusi [(δαιμόνια)] ning nende osi; kõiki neid öeldakse substantsiks, sest neid ei öelda subjekti [(ὑποκειμένου)] kohta, vaid nende kohta öeldakse muud. Teisel teel, olemise põhjust, mis kuulub niisuguste asjade sisse, mida ei öelda subjekti kohta, nagu näiteks hing elukal [ζῴῳ]. Veel kõiki osasid, mis on niisuguste sisse kuuluvad ja piiravad ning miskit seda näitavad [σημαίνοντα], mille hävitamisel tervik hävib, nagu tasandi hävitamisel hävib keha, nagu mõned ütlevad, ja tasand joone hävitamisel; ja mõned arvavad, et arv üldse on niisugune （ja et kui arv hävitada, siis ei ole mitte midagi, ja arv piirab kõiki asju）; veel olemust, mille logos on definitsioon, ka seda öeldakse iga asja substantsiks.  
Tuleb välja, et substantsi [οὐσίαν] öeldakse kahel teel, viimse substraadina [(ὑποκείμενον)], mida enam muu kohta ei öelda, ning mingi sellena ja lahusolevana; niisugune on iga asja vorm ja eidos.
Läti Henrik

Läti Henrik ehk Henrik (läti keeles Latviešu Indriķis, ladina keeles Henricus Lettus, Henricus de Lettis, saksa keeles Heinrich von Lettland; enne 1188. – pärast 1259. aastat) oli ristiusu preester ja kroonik, Eesti ja Läti ristiusustamise (Balti ristisõdade ja selle osa, mida nimetatakse eestlaste muistseks vabadusvõitluseks) sündmusi (1180–1227) kajastava "Liivimaa kroonika" autor. Henriku autorsus on küll üldtunnustatud, kuid ükski kroonikakäsikiri teda otsesõnu autoriks ei nimeta. Kõik andmed krooniku kohta pärinevad samast kroonikast. Seetõttu on tema elukäigus palju oletuslikku, näiteks tema noorusest (kuni 1208. aastani) pole teada ühtegi kindlat fakti.

Elukäik

Henrik oli tõenäoliselt pärit Põhja-Saksamaalt Magdeburgi ümbrusest, kuid (ilmselt alusetult) on oletatud ka tema Liivimaa (läti, liivi või eesti) päritolu. Ta sai hariduse Saksamaal ja asus noorelt Albert von Buxhoevedeni (piiskop Alberti) teenistusse. Henrik saabus Liivimaale 1205. aasta paiku ning pühitseti "Liivimaa kroonika" järgi vaimulikuks 1208. aastal. Kirikuõiguse kohaselt pidi ta selleks ajaks olema vähemalt 20-aastane, seetõttu on tema sünniajaks peetud kas 1188. aastat või veelgi varasemat aega. 
Henrik teenis latgalitega asustatud Ümera (Imera, Ymera, läti Jumara) piirkonnas, olles preestriks Rubenes, mis ilmselt tema järgi sai oma saksakeelse nime Papendorf (papi- ehk preestriküla). Henrik veetis seal suurema osa oma elust. On arvatud, et ta võis mõnda aega olla ka Lääne-Mihkli (Pärnu-Mihkli) kirikukihelkonna preester, seda küll alles pärast 1220. aastaid.
Saksa, ladina, läti, liivi ja eesti keele oskajana viibis Henrik aastatel 1225–1227 tõlgina paavst Honorius III legaadi Modena Wilhelmi kaaskonnas; on oletatud, et Henrik kirjutas kroonika algselt aruandena Wilhelmile.
1231. ja 1259. aastal on ürikutes mainitud kedagi preester Henrikut, keda on üldiselt peetud kroonika autoriks, kaudselt toetab seda asjaolu, et 1259. aastal ühe piirivaidluse käigus tunnistajana esineva Henriku puhul on märgitud, et tegemist on juba vana mehega, kelle ülekuulamisega tuleb kiirustada. Kui kroonik Henrik sündinuks enne 1188. aastat, olnuks ta selleks ajaks üle 70 aasta vana.

Kroonikast

Henriku kroonikat peetakse tänapäeval tähtsaimaks allikaks Liivimaa ristisõdade kohta. Keskaegsel Liivimaal tema kirjutist küll tunti, kuid seda kuigivõrd ei kasutatud, kuna toonase poliitilise poleemika jaoks, mis toimus peamiselt Riia peapiiskopi ja Liivi ordu vahel, oli seal kasutamisväärset materjali vähe. Siiski on tema teksti on kasutanud mitmed hilisemad kroonikud, eriti kasvas kroonika tähtsus 18. sajandil, mil see saksa keelde tõlgiti ja mitmel korral trükis ilmus.
Vahel on ka arvatud, et Henrik on muinaseestlasi käsitlenud tendentslikult. Kuna paljude eesti muistse vabadusvõitluse sündmuste kajastamisel on Henriku kroonika ainus allikas, on seda väga raske tõestada või ümber lükata.
Ojataguse mõis

Ojataguse mõis (saksa keeles Wannamois ja Oientacken) oli Purdi mõisa kõrvalmõis Anna kihelkonnas Järvamaal.
Bäckaskogi loss

Bäckaskogi loss asub Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Bäckaskogi lähedal. Loss paikneb Ivö järve ja Opmanna järve vahelisel maakitsusel.
13. sajandil asus seal klooster, kuid see suleti 1537. aastal reformatsiooni käigus Taani kuninga poolt. Aastail 1584–1653 ehitas aadlik Henrik Ramel ja ta poeg Henrik Ramel noorem kloostri ümber lossiks ning selle välisilme on püsinud muutumatuna tänapäevani.
Kakiemon

Kakiemon (jaapani 柿右衛門) on Jaapani portselani stiil, mida iseloomustab glasuuripealne maal, mistõttu kutsutakse seda ka "emailkeraamikaks."
Algselt toodetud Arita ümbruse tehastes. Oli populaarne aastatel 1603–1867.
Sellel stiilil on palju ühist Hiina "Famille Verte" stiiliga.
Põhipalett sisaldab pehmet punast, kollast, sinist ja türkiisrohelist.
Avatud vormidel kasutatud piimvalget glasuuripinda (nigoshide) ei kasutatud kinniste anumate nagu vaaside ja teepottide ega ka kujude jaoks.
Selline õhkõrn stiil oli populaarne ajal, mil Hiina keraamika import oli häiritud või peatunud.