google/wiki40b huggingface dataset:
Karl Papello

Karl Papello (ka Karl Popello, Karl Pabello; 2. juuli 1890 Pärsti vald, Viljandimaa – 7. jaanuar 1958 Jena) oli Eesti tehnikateadlane ja leidur.

Elulugu

Karl Papello oli sadulsepa poeg.
Lõpetas Riias gümnaasiumi, õppis Varssavi Polütehnilises Instituudis, lõputöö sooritas (tõenäoliselt) Nižni Novgorodi Polütehnilise Instituudi juures. Täiendas end Rockefelleri stipendiaadina USA-s. Opteerus 1921 Eestisse, oli 1922–23 Tallinna Tehnikumi õppejõud, 1923–26 Kõrgema Sõjakooli lektor ja dotsent; luges traadita telegraafi ja tehnilise side kursusi. Asutas 1926 Tallinnas elektrotehnika- ja peenmehaanikatöökoja, kus ehitatud õhutõrjesuurtükkide tulejuhtimisseadmeid ostsid peale Eesti ka Inglismaa, Rootsi ja USA, seadmeid katsetati ka Prantsusmaal. Aastast 1931 oli Saksamaal Jenas optika ja peenmehaanika firma Carl Zeiss insener, ülesandeks teaduslikud uuringud ja konstrueerimistööde juhendamine. Pärast teise maailmasõja lõppu langes Nõukogude armee kätte, küüditati Venemaale, töötas Kolomna ja Zagorski sõjatehastes (Moskva lähedal). 1952 vabanes ja naasis Jenasse, kus jätkas insenerina.

Teadustöö

Oli viljakas leidur, optik ja konstruktor, paljude sõjatehniliste, peenmehaaniliste, optiliste ja meditsiinitehniliste leiutiste autor. Tegutses edukalt mehaaniliste analoogarvutite loomisel ja täiustamisel. Antirelativistina püüdis oma füüsikateoreetilistes uurimustes arendada valguse mehaanilist õpetust ning tõestada elektrinähtuste allumist mehaanikaseadustele. Töid elektrodünaamikast ja valgusõpetusest, üle 100 patendi.
Aprikoos

Aprikoos on aprikoosipuu vili. See on luuvili, sarnaneb virsikuga, kuid on palju väiksem. Vili on pisut sametine, kollane kuni onranžikaspunane, punakate põskedega. Olenevalt sordist ja kasvualast on viljade suhkrusisaldus väga erinev, kõikudes 4–20% vahel. Euroopas kasvatavate aprikooside suhkrusisaldus on tavaliselt 6–12%. Peamine suhkur on sahharoos. Pektiinaineid leidub viljas 0,1–1,1%. Eriline tähtsus on aprikoosil karoteeni (A-provitamiin) suure sisalduse tõttu, ta on tervistav puuvili.
Aprikoosid on magusad ja mahlased, neid süüakse värskelt, neist tehakse marmelaadi, mahla ja ka kuivatatakse. Tervelt kuivatatud aprikoose kutsutakse urjukiks, poolitatud ja ilma luuta kuivatatuid kuragaaks.
Luuseemneid kasutatakse mandli aseainena kondiitritööstuses, ka valmistatakse neist mandliõli asendajat marmotiõli.
Tavaliselt tehakse martsipani kahest osast mandleist ja ühest osast suhkrust, lisatakse kartulitärklist. Kui selles retseptis mandlid asendada aprikoosi- või virsikuseemnetega, siis saadakse martsipani asendaja persipan.
Helgi Erilaid

Helgi Erilaid (aastani 1966 Helgi Pliess, 1966–1973 Helgi Põldroos; sündinud 28. juunil 1942) on eesti raadioajakirjanik.
Ta lõpetas 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse alal.

Isiklikku

Helgi Erilaid on olnud abielus Enn Põldroosiga ja on praegu abielus Tõnis Erilaiuga. Tal on poeg Ekke-Kristian Erilaid.
Instseneeringuluul

Instseneeringuluul e lavastusluul on luul, mille korral inimene on ekslikult veendunud, et tema ümber toimuv on spetsiaalselt tema jaoks lavastatud. Instseneeringuluulu korral võib inimene arvata, et tema ümber toimuvad filmivõtted, kõik ümbritsevad on näitlejad, aga ka, et olukord on lavastatud mingi spetsiaalse eesmärgiga – et kaitsta inimest mingi hirmsa tõe teadasaamise eest või kontrollida tema sobivust mingi ülesande sooritamiseks. Viimasel juhul on instseneeringuluul seotud missiooniluuluga – inimene on saanud ülesande kaitsta presidenti atentaadi eest, kuid enne turvameeskonnaga ühinemist peab ta läbi tegema spetsiaalsed katsed.
Instseneeringuluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Aleksei Rõbnikov

Aleksei Lvovitš Rõbnikov (vene keeles Алексей Львович Рыбников; sündinud 17. juulil 1945 Moskvas) on vene helilooja, Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik.
Ta on paljude filmide ja muusikalavastuste muusika autor, samuti Lenkomis lavastatud rokkooperite Joaquín Murrieta täht ja surm ("Звезда и смерть Хоакина Мурьеты"; 1975) ja Junona ja Avoss ("Юнона и Авось"; Andrei Voznessenski poeemi alusel 1979) muusika autor.
1992. aastal loodi Aleksei Rõbnikovi teater. 1999. aastal sai teater riikliku staatuse.
2011. aastal lõi Rõbnikov Lev Tolstoi samanimelise romaani ainetel nüüdisooperi "Sõda ja rahu".

Haridustee

Ta lõpetas 1967. aastal Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal Aram Hatšhaturjani juures ja 1969. aastal samas aspirantuuri.
Woolworth Building

Mälestusväärsus

13. novembril 1966 kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places). Samuti on see USA riiklik ajaloomälestis (National Historic Landmark). 1983. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark).
Veekogu stratifikatsioon

Seisuveekogude stratifikatsioon

Mõistet kasutatakse sageli seisuveekogude (eriti järvede ja veehoidlate puhul), kus sageli on võimalik eristada kolme veekihti: epilimnioni, metalimnioni ja hüpolimnioni.
Kui vaadeldava veekogu stratifikatsioon ei muutu pika aja jooksul (näiteks 1 aasta), siis nimetatakse sellist veekogu meromiktseks; vastupidisel juhul, kui aasta ringi on veekogu kihistumata, võib kogu veemassi nimetada epilimnioniks.
Protsessi, mille tagajärjel vee kihistumus kaob, nimetatakse destratifikatsiooniks.
Setud

Setud ehk setukesed (ka setod, setu keeles setoq või setokõsõq) on eestlaste etniline rühm, kelle põline asuala on Kagu-Eestis Setumaal. Setude üldarv on ligi 10 000.
Vanavene kroonikais on setud tuntud kui Pihkva tšuudid. Nende asuala I aastatuhandel ulatus praegusest kaugele lõuna poole, hõlmates suuremat osa Pihkva Emajõe (Velikaja) valgalast. Põhja pool ulatusid setude valdused Oudovani. Krivitšite hõimu saabudes 7. sajandil taandus osa setusid loodesse Ugandi maakonda, osa jäi kohale ja teatud määral venestus.
Tänapäeval elab suur osa setusid Tartus ja Tallinnas. Pärast 1991. aastat jäi osa setusid Venemaa poolele Petseri rajooni.
Setud on õigeusklikud, kuid säilinud on paganlikke uskumusi. Nad räägivad võru murdele või võru keelele lähedast setu murret või setu keelt (üks lõunaeesti keeltest), milles on palju vene mõjusid.
2010. aastal tunnustas Venemaa valitsus setusid väikesearvulise põlisrahvana, 17. juunil tehti Venemaa Föderatsiooni valitsuse otsusega loendisse muudatus ning sinna kanti 46. rahvusena ka setud. Venemaa eesmärgiks on näidata, et setud ja Setumaa ei ole kuidagi seotud eestlaste ja Eestimaaga, ja et Setumaa on kuulunud soome-ugri rahvale nimega setud ja hiljem Venemaale.
Carolina Hurricanes

Carolina Hurricanes on USA jäähokiklubi, mis tegutseb Põhja-Carolina osariigis Raleigh's. See mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Metropolitani divisjonis. Klubi on asutatud 1972. aastal. Kodumänge peab klubi PNC Arenal.
Hurricanesi peatreener on Rod Brind'Amour.
Ernst Sebastian von Manstein

Ernst Sebastian von Manstein (vene Себастьян Эрнст фон Манштейн; surnud 1747) oli sõjaväelane Peeter I teenistuses.
Ta teenis välja kindralleitnandi (kindralporutšik) auastme ja oli Vene-Türgi sõja ajal Tallinna komandant (Befehlshaber in Reval) ning kuberneri puudumisel aastail 1736–1738 Eestimaa kuberneri kohusetäitja.
Ta rentis vürst Aleksandr Menšikovilt 1727. aastal ära võetud Lagedi ja Saha kroonumõisa Harjumaal, mille rentnikuks peale tema surma jäi kuni 1757. aastani lesk Dorothea Manstein (sünd von Dittmar) ja mis seejärel 1758 keisrinna Jelizaveta Petrovna ja senati ukaasiga Tallinna kubernerile Holstein-Becki hertsog Peter August Friedrichile igaveseks valduseks kingiti.
William Laanekõrb

William Laanekõrb (28. mai 1910 Rapla – 4. jaanuar 2004 Adelaide) oli eesti lendur ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).

Elukäik

William Laanekõrb lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, läbis seejärel sõjaväeteenistuse ning asus tööle AS-i J. Puhk & Pojad, algul ametnikuna ja hiljem Tallinna osakonna juhatajana. Alates 1936. aastast oli ta Eesti Avio asjaajaja, hiljem peaosanik. 
Laanekõrb oli mitmekülgne sportlane – parimaid tulemusi saavutas purjetamisel, kuid ta harrastas edukalt ka jalg-, võrk- ja jääpalli ning ratsutamist. 1935. aastal omandas ta Õhu- ja Gaasikaitse Liidu mootorlendurite kursusel mootorlenduri kutse. Ta oli Eesti Aeroklubi sekretär, 1938. aastal viidi ta sõjaväes üle lennuväe reservi ning sai aeroklubis lennata sõjaväe reservlenduritele ette nähtud tundide jagu. Laanekõrb jõudis 1. juuniks (juunipöördeks) 1940 iseseisvalt lennata 83 tundi ja 10 minutit. Auaste – kapral.
1942. aastal kuulus W. Laanekõrb Sonderstaffel Buschmanni asutajate hulka ning sellega seoses anti talle leitnandi auaste. 1. aprillil 1943 sai ta 127. luurelennugruppi esimese salga ülemaks. 1943. aasta novembris, mil 127. luurelennugrupist eraldati iseseisvaks üksuseks 11. öiste pommituslennukite grupp, määrati ülemleitnant William Laanekõrb üksiku mereluurelennusalga 1/127. ülemaks. Ta taganes koos salgaga 1944. aastal Saksamaale, kus salk 25. oktoobril 1944 likvideeriti. 
Pärast sõja lõppu elas W. Laanekõrb koos abikaasa ja lastega Baieris Wielandshagi UNRRA põgenikelaagris ning töötas kohalikus IRO peakorteris. 1949. aastal emigreerus ta kolme lapse ja abikaasaga Austraaliasse, kus sai töökoha pangas.
Aktuaalne kaamera

Ajalugu

Uudistesaade "Aktuaalne kaamera" (nimi laenati Saksa DV TV-st, "Aktuelle Kamera") läks esimest korda eetrisse 1956. aasta 11. märtsil. Regulaarseid saateid (10 minutit korraga) hakati tootma sama aasta oktoobris.
Hooajal 2018/2019 on teleuudiste saated eetris argipäeviti ETV Terevisioonis ning õhtul kell 17.00, 18.30, 19.20 (viipekeeles, ETV2) ja päeva kokkuvõttena Aktuaalne kaamera kell 21.00. Nädalavahetusel on eetris 2 uudistesaadet. Õhtuti on kaks uudistesaadet vene keeles telekanalis ETV+.

Logo ja kujundus

Alguses tähistas saate algust lihtne plakat: merelainete taustale maalitud kiri – vasakult alt nurgast paremale ülanurka diagonaalis kirjutatud "Aktuaalne kaamera". Vasakus ülemises nurgas oli märge "TV Tallinn".
Uudistesaate logona oli aastakümneid kasutusel heledale taustale tumeda kontuuriga joonistatud silm, mille keskel olid tähed AK.
12. veebruaril 2017 kolis toimetus lõplikult senistest tööruumidest ja stuudiost Telemajas vastrenoveeritud vanasse raadiomajja, mis sai nime Uudistemaja. Kell 18.30 läks eetrisse esimene uudistesaade uuest stuudiokompleksist. Uuendati saate logo ja stuudiokujundus. Hommikused uudised lähevad eetrisse toimetuse ruumidest.

Toimetus

Saate algusaastatel esitasid uudiseid kaamera ees diktorid Ruth Peramets-Püss, Kalmer Tennosaar, Ivi Kreen, Endel Sõerde jt. Läbi aegade on AK uudiseid vahendanud veel näiteks teadustajad Urmas Ott, Urmas Liiv, Marite Kallasma, Eero Raun, Urve Tiidus, Helene Tedre, Sirje Eesmaa, Enn Eesmaa, Kalev Vapper, Mare Taimre, Harri Kingo, Urmas Reitelmann, Tõnis Tirel, Indrek Treufeldt, Aarne Rannamäe, Meelis Kompus, Kerli Dello, Neeme Raud, Kadri Hinrikus ja Monika Tamla.
Aastast 2019 on saatejuht-toimetajad Margus Saar, Astrid Kannel ja Priit Kuusk. 2019. aastal on kultuuriuudiste toimetajad-saatejuhid Reet Weidebaum, Janet Õunapuu, Gerli Nõmm ja Tõnu Karjatse, majandusuudiste toimetajad-saatejuhid Indrek Treufeldt, Oliver Kahu ja Mart Linnart. Teleuudiste juht on 2017. aasta sügisest Liisu Lass.
Vennad Paalbergid

Kuriteod

Riikliku süüdistuse kohaselt sundisid vennad kahte 16-aastast tüdrukut endaga kaasa tulema ja viisid nad autoga metsatallu. Metsatalus neiud vägistati. Tüdrukud pääsesid põgenema, kui mehed tööle läksid ja informeerisid politseid. Harju- ja Raplamaa kriminaalpolitseinikud ja politsei eriüksus seadisid üles 8-tundi kestnud varitsuse. Kui Paalbergid politseid nägid, üritasid nad autoga põgeneda, aga politsei tulistas õhku hoiatuslaske ja lasid läbi autokummi. 
Kuriteopaik vapustas ka paljunäinud politseinikke ja kohus andis loa vendade vahistamiseks.

Kohus

Mõlemad vennad olid kriminaalkorras karistatud, sealhulgas ka vägistamise eest. Kohtus nõudis prokurör mõlemale vennale 15-aastast vanglakaristust. Mõlemad eitasid süüd . Kohus mõistis nad alaealiste grupilises vägistamise, relvaga toime pandud röövimise, vägivallaga toime pandud avaliku varguse ja ebaseadusliku vabadusevõtmise eest 11 aastaks vangi . 
Kohus keeldus neid korduvalt ennetähtaegselt vabastamast ja nad vabanesid vanglast pärast karistusaja ära kandmist 2012. aasta aprillis .
Chicago Eesti Selts

Chicago Eesti Selts (inglise keeles Chicago Estonian Society) on USA eestlaste selts, mis tegutseb USAs Illinoisi osariigis Chicagos. 
Esimehi:
Johannes Villemson.
Tenla

Tenla on jõgi Norras Opplandi maakonnas.
Ta voolab Tenlefjordenist Otrøvatnetisse.
Megalodon

Välimus

Üks interpretasioon Megalodonist on, et ta on jõulise välimusega ja sarnaneb kehaehituselt Mõrtsukhaiga. Ta lõuad olid tõenäoliselt tömbimad ja laiemad kui Mõrtsukhai omad ja uimed oleks olnud sarnased välimuselt, aga jämedamad oma suuruse poolest. Ta silmad võisid olla üpris väikesed ja sügavamal peas.Teine interpretatsioon kujutab Megalodoni hiidhai sarnasena. Ta sabauim meenutaks kujult poolkuud ja tema keha ehitus sarnaneb üldiselt vaala omaga.

Statistika

Kuna haist on jäänud alles ainult fragmendid, vaidlevad teadlased kala suuruse asjus. 1973. aastal oletas Hawaii päritolu zooloog, et kala maksimaalne pikkus peaks jääma umbes 13 meetri ringi. See eest 1990ndatel merebioloogid Patrick J. Schembri ja Stephen Papson olid arvamusel, et Megalodon võis kasvada kuni 25 meetri pikkuseks. Gottfried ja tema kolleegid tingisid jõukalt, et kala absoluutne maksimaalne pikkus pidi olema 20.3 meetrit ja tavapärane pikkus oleks 10.5 meetrit. Siin kohal saab võrdluseks tuua Mõrtsukhaide maksimaalse pikkuse, milleks on umbes 6.1 meetrit ja Vaalhaide oma, 12.65 meetrit. Arvatakse, et Megalodonite suurused erinesid suuresti vastavalt nende keskkonnale. Kui Megalodon tõesti ületas suurusega rohkem kui 16 meetrit, siis oli ta suurim tuntud kala maakeral.  
Täiskasvanud isane Megalodon võis kaaluda 13.9 tonnist kuni 37.4 tonnini ja emased umbes 13.3 tonnist kuni 65.5 tonnini. 2015 aastal tehtud uuring haide suuruse ja ujumiskiiruse vahelistest suhtest näitas, et Megalodon ujus keskmise kiirusega 18 km/h.

Toitumisstrateegiad

Tihti peale haid kasutavad keerukaid küttimisstrateegiaid, et manipuleerida suuremat sihtmärki. Mõrtsukhai küttimisstrateegiad võisid sarnaneda Megalodoni omaga, aga vaala fossiilidel olevad hambajäljed vihjavad erinevustele. 
Esimene tõeline võimalus uurida Megalodoni küttimisstrateegiat oli ühe 9 meetri pikkuse vaala fossiilide jäänuste tõttu. Erinevalt Mõrtsukhaidest Megalodonid kasutasid saagi surmamiseks tihtipeale toorest hammustusjõudu. Samas, mõned fossiilide jäänused vihjavad, et saaki rammiti tohutu jõuga kõhtu enne nende tapmist ja söömist.

Popkultuuris

Megalodoni on kujutatud mitmetes filmides ja romaanides ning on jätkuvalt populaarne merekoletistega seotud teostes. History Channeli sarja "Jurassic Fight Club" ühes osas näidatakse Megalodoni ründamas Jaapanis eelajaloolist vaala. Megalodoni võib veel näha Shark Attack 3: Megalodon and the Mega Shark seerias. Olendil põhineb ka 2017. aasta videomäng Ark:Survival Evolved. Jim Shepardi "Tedford and the Megalodon" lühijutustuses on portreeritud haikala taasavastamist. Steve Alteni novell "Meg: A Novel of Deep Terror" räägib haikalast küttimas iidseid dinosauruseid. 10. augustil 2018. aastal tuli välja film nimega "The Meg", mis taaskord räägib teemaks olevast haikalast.
Cai Xuetong

Cai Xuetong (蔡雪桐; sündinud 26. septembril 1993 Harbinis) on hiina naislumelaudur.
Aastal 2009 tuli ta juunioride maailmameistriks halfpipe'il ning on hiljem korduvalt võitnud maailma karika.
Laura Flessel-Colovic

Isiklikku

Ta on aastast 1996 abielus spordiajakirjanik Denis Coloviciga. Ta on ühe lapse ema.
Põlluöölane

Põlluöölane (Agrotis exclamationis) on öölaste sugukonda ja mullaöölase perekonda kuuluv liblikaliik. 
Eestis on põlluöölaste esinemine väga sage. Põlluöölane lendab juuni algusest augusti lõpuni. Talvitub röövikuna.
Röövikud on polüfaagid.
Nõva kirik

Nõva Püha Olevi kirik on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nõva külas asuv puust luteri kirik; ühtlasi Mandri-Eesti vanim puukirik. Kirik ehitati arvatavasti 18. sajandil.
Kirikut kasutab Nõva Püha Olevi kogudus. Koguduse õpetaja on Peeter Krall, koguduse juhatuse esimees on Silja Silver ja organistina teenib Danguole Tamberg. Korralised jumalateenistused toimuvad Nõva kirikus iga kuu 2. ja 4. pühapäeval ning kõigil suurtel kirikupühadel algusega kell 11.00.  Suvekuudel juunist augustini toimuvad jumalateenistused kõigil pühapäevadel. 
Kirikus asub arvukalt kultuurimälestiseks tunnistatud asju, näiteks kaks tornikella.
Kristi Karelsohn

Kristi Karelsohn (sünninimi Kristi Vuurmann; sündinud 10. aprillil 1968) on Eesti diplomaat.
Ta lõpetas 1986. aastal hõbemedaliga Saku Keskkooli, 1993. aastal Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal ning 1994. aastal Eesti Diplomaatide Kooli. 
1994. aastal asus ta tööle välisministeeriumisse. Ta on töötanud protokolli- ja välismajanduspoliitika osakonnas ning poliitikaosakonna rahvusvaheliste organisatsioonide büroos. Aastatel 2010–2014 oli ta välismajanduse ja arengukoostöö osakonna kaubanduspoliitika ja majandusorganisatsioonide büroo direktor. 
Ta on olnud majandusdiplomaat Eesti suursaatkonnas Lätis ja Soomes. Aastatel 2014–2018 oli ta Eesti suursaadik Iirimaal. Alates 2018. aastast on ta Eesti suursaadik Ungaris ja Montenegros ning 2019. aastast Põhja-Makedoonias.
Kristi Karelsohn on abielus, tal on neli last.
Haimre peakraav

Haimre peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Altküla, Haimre, Jõeääre ja Kunsu külas.
Peakraavi pikkus on 8,1 km ning see suubub vasakult Aruküla peakraavi (0,5 km suudmest). Peakraavi valgala on 21,6 km². Peakraavi läte on Moka külas, Haimre–Moka tee ääres. Alamjooksul ületavad kraavi Haimre–Sulu–Velise tee ja Konuvere–Sulu tee. Lähe: (58° 52′ 34″ N, 24° 29′ 21″ E); suue: (58° 49′ 10″ N, 24° 26′ 57″ E).
Peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Haimre peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112000.
CSI: Miami

"CSI: Miami" on alates 2002. aastast eetris olnud USA telesari, milles kriminalistide meeskond uurib ja lahendab ebatavalisi surmajuhtumeid Miamis.
Hans Kiliani auhind

Hans Kiliani auhind (saksa keeles Hans-Kilian-Preis) on teadusauhind, mida antakse välja alates 2011. aastast iga kahe aasta tagant väljapaistvate saavutuste eest, mis võimaldavad sügavamalt mõista inimkonna ajaloolist ja kultuurilist eksistentsi ning inimpsüühika muutumist.
Auhinna asutas saksa ettevõtja ja metseeni Lotte Köhleri (sündinud 1925) initsiatiivil Köhleri Fond sotsiaalpsühholoogi ja psühhoanalüütiku Hans Kilian (1921–2008) mälestuse jäädvustamiseks. 2014. aastast korraldab auhinna väljaandmist Köhleri Fondi toel Bochumi Ruhri Ülikooli juurde loodud Hans Kiliani ja Lotte Köhleri Keskus.
Auhinnaga kaasneb 80 000 euro suuruse auhinnaraha. See on Saksamaa rahaliselt suurim auhind sotsiaalteaduste valdkonnas.
28. aprillil 2017 toimus Bochumi Ruhri Ülikoolis Hans Kiliani auhinna järjekordne (arvult neljas) pidulik auhinnatseremoonia. Auhinna pälvis silmapaistva panuse eest inimolemuse ja kultuurikäitumise teaduslikku uurimisse Tartu Riikliku Ülikooli lõpetanud USA kultuuripsühholoog Jaan Valsiner.
Maria Kasepalu

Maria Kasepalu (sündinud 11. detsembril 1988) on Eesti poliitik, Isamaa ja Res Publica Liidu noorteühenduse IRL Noored esimees.
Kasepalu on lõpetanud Keila Gümnaasiumi ja õppinud õigusteadust. 2005–2007 kuulus ta Keila Gümnaasiumi ajalehe Teataja toimetusse. Ta on töötanud õpetajana. Septembris 2012 töötab ta majandusministeeriumis minister Juhan Partsi poliitilise nõunikuna.

Vaated

Valimisea langetamise ettepanekuid kommenteerides on Kasepalu leidnud, et taoline reform lisaks ühiskonda kergesti manipuleeritavaid valijaid ning vajaks seepärast pikemat eeltööd.
Andres Koger

Andres Koger (sündinud 4. novembril 1961) on Eesti ehitusärimees.
1984. aastal lõpetas Koger Tallinna Polütehnilise Instituudi, seejärel töötas ta Viljandi KEKis.
Pikka aega kuulus Kogerile üks Eesti suuremaid ehituskontserne, Kogerit on nimetatud "legendaarseks ehitusettevõtjaks". Ettevõtlust alustas ta koos Tarmo Sumbergiga Viljandi kooperatiivis Ramses, mis loodi 1989. aastal Viljandi KEKi juurde, kui Viljandimaalt pärit väliseesti ärimees Lembit Soots tellis KEKilt motelli Peoleo ehituse Tallinnas. Kooperatiiv sai nime Vana-Egiptuse vaarao Ramses Suure järgi. 1991. aastal reorganiseeriti Ramses aktsiaseltsiks EKS ("ettevõtjad Koger ja Sumberg"). Mõni aasta hiljem võeti kasutusele pikem nimeversioon Koger & Sumberg.
Koger ja Sumberg tõusis 1990. aastate keskel üheks Eesti tuntumaks ehitusfirmaks, kuid lõpetas tegevuse 1998, ühinedes ehitusettevõttega FCM firmaks nimega FKSM. Selleks ajaks oli Tarmo Sumberg jäänud firmas passiivseks osanikuks, tegeldes rohkem hotellindusega. Mõni kuu pärast ühinemist lahkus Koger FKSMist, põhjendades seda organisatsioonikultuuride erinevusega.
1999. aastal rajas Koger omaenda firma Koger ja Partnerid AS.
2000. aastate lõpu ja 2010. aastate alguse ülemaailmses majanduskriisis sai Eesti ehitussektor tugeva löögi, mis mõjutas ka Andres Kogeri äritegevust. 2009. aastal sattus Koger & Partnerid AS raskustesse ning 2011 kinnitas kohus saneerimiskava, mida ei täidetud. Enne 2010. aasta majandusaasta aruande kinnitamist muutis firma nime, uueks nimeks sai Koger Projektijuhtimine. 2013. aastal esitas Koger Projektijuhtimine pankrotiavalduse, samuti esitas Overok AS pankrotiavalduse Kogeri vastu isiklikult. Pankrotiuudiste järel teatas Koger, et kavatseb loobuda ehitusärist ning valmistama ja eksportima puidutooteid.

Seisukohavõtte

2013. aastal avaldas Andres Koger arvamust, et ehitussektori toetamiseks peaks Eesti riik üksikute suurehituste asemel nagu (Tallinna Vangla ja Eesti Rahva Muuseumi uus hoone) ehitama rohkem ja väiksemaid objekte, mis aitaksid ehitusala peatöövõtjatel pinnale jääda. Samuti leidis ta, et Eestis ei saa jätkata samasuguse maksusüsteemiga kui riigi algusaegadel, alustuseks peaks hakkama maksustama ettevõtete tulu.

Isiklikku

Andres Koger on abielus, tal on neli tütart teisest ning poeg esimesest abielust.