google/wiki40b huggingface dataset:
Veclaši mõis

Veclaši mõis (Veclašu muiža, ka Lašu muiža või Tīzenhauzenes muiža) on mõis Lätis Ilūkste piirkonnas Eglaine vallas Lašis. Saksa keeles Alt-Lassen.
Veclaši mõis rajati Liivi ordu Dünaburgi komtuuri poolt endise seelide Laši linnuse kohale. Aastal 1562 andis vasttekkinud Kuramaa hertsogiriigi hertsog Gotthard Kettler mõisa Taubedele. Sellest ajast peale oli Veclaši mõis rüütlimõis. Aastail 1610-1728 kuulus Veclaši Vietinghoffide perele. XIX sajandi algul olid mõisa omanikuks Tiesenhausenid, abielu kaudu said mõisa endale aga Przeździeckid, kelle kätte Veclaši mõis jäi kuni võõrandamiseni.
Mõisakompleksist on säilinud uusgooti stiilis punastest tellistest põllumajanduslik tootmishoone, osaliselt ka värav ja mõisa park. Samuti uusgooti stiilis ehitatud peahoonest on järel vaid varemed. Lisaks on säilinud üks mõisa piirikividest kirjaga "1855. Alt-Lassen Granyc. Tyzenhauz."
Asuu

Asuu (vene sõnast азу ja see türgi sõnast azık 'pajuk, reisimoon') on toit, mis on tehtud hautatud lihatükikestest, praetud kartulitest, hapukurgist ja kastmest. Asuu on omane tatari köögile.
Hugo Richard Paucker

Hugo Richard Paucker (vkj 4. aprill 1807 Simuna – 8. juuni 1872 Simuna) oli eesti vaimulik.
Ta õppis 1827–1830 Tartu Ülikoolis teoloogiat, oli 1834–1872 Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, 1850. aastast Virumaa praost.
Ta on tuntud kui 1849. aastal ilmunud Põhja-Eesti konsistoriaalpiirkonna vaimulike leksikoni (saksa "Ehstlands Geistlichkeit") koostaja. Sellele teosele ilmus 1885 järg "Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848", mille koostajaks oli tema poeg Eduard Peter Heinrich Paucker.
Peter Gabriel

Eraelu

Peter Gabriel abiellus 17. märtsil 1971 Jill Moore'iga, kelle isa Philip Moore oli 1966–1986 algul kuninganna Elizabeth II erasekretäri assistent, siis erasekretäri asetäitja ja siis erasekretär ning tõsteti ametist lahkudes aadliseisusse. Gabrieli abielust sündisid tütred Anna-Marie (26. juulil 1974) ja Melanie (23. augustil 1976). Abielu lahutati 1987.
Seejärel elas Gabriel ligi kümmekond aastat koos näitleja Rosanna Arquette'iga, aga nad ei abiellunud.
9. juunil 2002 abiellus Gabriel Meabh Flynniga. Neil on kaks poega: Isaac Ralph (sündinud 27. septembril 2001) ja Luc (5. juulil 2008).
Steinheil

Steinheil oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsast on teada Saksi kuurvürstkonna ametnik Johann Steinheil, kelle pojad Johann Wilhelm ja Friedrich Jakob tulid umbes 1745 Eestisse. Johann Wilhelm sai 1765 Paasvere mõisa omanikuks. 1777 said need pojad Saksa-Rooma riigilt vabahärra tiitli. 
Suguvõsa kanti 1818 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Piitsaraha küsimine

Piitsaraha küsimine või piitsaraha panemine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas.
Piitsaraha küsimine (põhiliselt Kirde-Eestis) oli peiu poolt  pulmalistelt korjatav raha, enne saajarahva pulmarongi sõitmist mõrsja järele. Samuti ka esimese pulmapäeva hommikul pulmavõõrastelt kogutav raha, kui peigmees küsib "Poisid, piitsaraha!" ja pakub raha andjale õlut või viina. Mõnes kohas tulid esimese pulmapäeva hommikul naabrid ja tuttavad peiukoju piitsaraha panema ning peig kostitas neid õlle-viina ja suupistega. Piits oli kas lühike või pikk - nii kuidas raha pandi. Kohati oli tavaks, et piitsaraha eest muretseti pulmapass, mille abil ületati pulmarongi teele tehtud tõkkeid.
Eesti Aeroklubi

Eesti Aeroklubi (EAK) oli aastail 1937–1940 Eestis lennusporti ja harrastuslennuasjandust ühendav riiklik organisatsioon.
Seni eralennuasjandust korraldanud Eesti Õhu- ja Gaasikaitse Liit likvideeriti 1. juulil 1936 ning selle asemele moodustati tegevusalade järgi Eesti Aeroklubi ja Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liit. 07. septembril 1937 kutsusid asutajaliikmed kokku koosoleku uue organisatsiooni, Eesti Aeroklubi moodustamiseks, kinnitati põhikiri ja valiti 9 klubi nõukogu liiget.
Eesti Aeroklubile allusid mootor- ja purilennusektsioon, alates 1938. aastast ka noortesektsioon. Viljandis ja Narvas olid klubi osakonnad.
23.–28. juulil 1938 Berliinis peetud konverentsil võeti Eesti Aeroklubi FAI (Rahvusvahelise Lennuasjanduse Liidu) liikmeks, ning selle otsusel määrati Eesti Aeroklubi ainuvolitatud ja FAI ametlikuks ainuesindajaks Eestis. Seega kujutas Eesti Aeroklubi endast ainsat seaduslikku lennuspordi võimu Eestis ning lennuspordisaavutused ja rekordid, mis polnud Eesti Aeroklubis registreeritud, ei leidnud tunnustamist Eestis ega ka rahvusvaheliselt. 
Eesti Aeroklubi nõukogu esimeheks  oli teedeministri abi Karl Jürgenson, juhatuse esimeheks (presidendiks) määrati majandusminister Karl Selter. 1938. aastal oli aeroklubil 265 liiget. Klubi 190 000-kroonisest aastaeelarvest 150 000 krooni tuli riiklikust toetusest (1939).
EAK omanduses oli 7 mootor- ja 5 purilennukit ning erialaraamatukogu. Eesti Aeroklubi korraldas lennukursusi nii mootor- kui ka purilennu alal ning lendurite lennuväljaõpet ja -treeninguid. Aeroklubi võimaldas sooritada tasulisi ülelende.
Eesti Aeroklubi suleti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu määratud sisekaitseülema otsusega 12. juulil 1940.
Kiripugu-rüdi

Kiripugu-rüdi ehk kiripugu-risla (Calidris melanotos) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Villu Talsi

Villu Talsi (sündinud 28. septembril 1988) on eesti folkmuusik.
Ta mängib mandoliini ansamblites Epöpoa ja Curly Strings.

Isiklikku

Alates 6. augustist 2011 on ta abielus Eeva Talsiga.
Salman Straž

Salman Straž (14. september 1927 Tallinn – 14. märts 1989) oli juudi rahvusest Eesti majandusteadlane.
Ta õppis aastatel 1934–1941 Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumis. Aastal 1941 evakueerus Tatari ANSV-sse, lõpetas aastaks 1945 Kaasani Töölisnoorte 4. Keskkooli ja kaks kursust Kaasani Aviotehnikumis. Aastal 1949 lõpetas cum laude Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas kaubanduse ökonoomika erialal. Aastatel 1963–1966 oli aspirantuuris Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis, kaitses aastal 1966 majandusteaduste kandidaadi väitekirja, sai aastal 1970 dotsendiks. Aastal 1981 kaitses majandusteaduste doktori väitekirja, sai aastal 1983 professoriks.
Ta oli aastatel 1949–1951 Eesti NSV Kaubandusministeeriumis vaneminstrukoriks ja plaaniosakonna juhatajaks. Aastatel 1951–1963 oli ta Tallinna Riikliku ja Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi õppejõud ja käitispraktika juhataja. Aastatel 1955–1964 oli ta TRÜ raamatupidamise osakonna õppejõud tunnitasu alusel.
Aastatel 1964–1966 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi statistika ja raamatupidamise kateedri õppejõud tunnitasu alusel, aastatel 1966–1968 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1968–1975 dotsent. Aastatel 1975–1981 oli ta statistika kateedri dotsent, aastatel 1981–1989 samas professor.
Tema teadustöö põhisuundadeks oli eri piirkondade turusuhete, nõudluse, elatustaseme ja tarbimise statistilise analüüsi metodoloogia, elukalliduse indeksi arvutamine ja prognoosi metodoloogia. Ta avaldas üle 80 õppemetoodilise ja teaduspublikatsiooni.
Geldrop

Geldrop on linn Hollandis Põhja-Brabanti provintsi Geldrop-Mierlo vallas. 2011. aastal oli linnas on 28 500 elanikku, linna pindala on 13,35 km².
Geldrop oli omaette vald 2004. aastani, mil see ühines Mierlo vallaga. Ühinemise põhieesmärk oli hoiduda liitumast Eindhoveni vallaga.
Linnake on pälvinud rahvusvahelist kuulsust, nimetades ühes piirkonnas tänavad J. R. R. Tolkieni romaanitriloogia "Sõrmuste isand" tegelaste järgi.

Transport

Geldroppi ühendab Eindhoveniga idas maantee A67. Linnas paikneb ka Geldropi raudteejaam.

Geldropi arheoloogia

Geldrop on pakkunud arheoloogilisteks väljakaevamisteks viljakat pinnast, sealt on saadud leide nii ajaloolisest kui ka eelaajaloolisest ajast. Asula täpne vanus on teadmata, küll aga on leitud jälgi eelajaloolistest asukatest.
Enam kui 10 000 aasta eest püstitasid praeguse Geldropi alale oma telgid põhjapõdrakütid Ahrensburgi kultuurist. Nende ajast on leitud muuhulgas kaks graveeringutega varvast. Ühel neist on kujutatud põhjapõdrasarv, teisel väike tantsiv tüdruk, kes on saanud hüüdnime "Mierlo Venus".
Zesgehuchteni linnajaost lõunas paiknesid nooremal kiviajal (umbes 3000 eKr) väikesed asulad.
Geonehuisi ja Hoog Geldropi linnajaost on saadud leide Rooma perioodist ja varakeskajast. 1989. aasta sügisel leiti arheoloogilistel väljakaevamistel 't Zandi surnusaia lähistel neli asulakohta hilisest Rooma ajast ning keskajast, perioodist 350–1225 pKr.
Winneshieki maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 20. veebruaril 1847. See sai nime ühe hotšangi pealiku järgi.
Kaiduni meteoriit

Kaiduni meteoriit on meteoriit, mis kukkus 3. detsembril 1980 Jeemenisse, Al-Khuraybah' küla lähedal asunud Nõukogude sõjaväebaasi.
Alguses nähti taevas loodest kagu suunas lendavat tulekuuli ning hiljem leiti väikesest impaktkraatrist umbes 2 kg kaaluv kivi.

Koostis

Meteoriidi koostises on palju mineraale ning selle päritolu pole päris selge. Suures osas on ta koostiselt sarnane CR2-tüüpi süsinikkondriitidega, kuid sarnaneb osalt ka teiste süsinikkondriitide tüüpidega (C1, CM1 ja C3). Ligikaudu 60 mineraalist, mida selles meteoriidis leidub, pole mitut siiani kuskilt mujalt loodusest leitud, näiteks florenskiiti (keemilise valemiga FeTiP).

Päritolu

Märtsis 2004 pakuti välja, et see meteoriit võiks olla pärit Marsi kaaslaselt Phoboselt.
Aleksander Jurich

Aleksander August Jurich (ka Alex; 23. november 1880 Humala küla, Harjumaa – 1945 Saksamaa) oli eesti fotograaf ja kunstnik.

Elukäik

Lõpetas 1901. aastal Tallinnas keskkooli. Tegutses Tallinnas eduka päevapiltnikuna oma ateljees Pikal tänaval. Üks tema erihuve oli näitlejate pildistamine ja joonistamine. Jäädvustas Draamateatri, Estonia teatri ja Draamastuudio näitlejaid lavakostüümides.
Kunstniku kutseoskuse omandas 1912. aastal Berliinis Brasche ateljees maalikunsti erialal ja 1915–1916 August Weizenbergi ateljees skulptuuri alal. Õppis kunstnike Albu ja Gustav Mootse juures graafikat. Käis enesetäiendusreisidel Inglismaal, Saksamaal, Hollandis, Itaalias, Prantsusmaa ja Aafrikas.

Looming

Jurich on loonud õlimaale, pastellportreid, söe- ja sulejoonistusi.
Ta oli Eesti Kunstnikkude Liidu liige. Esines EKL-i kunstinäitusel 1925. aastal ja Organiseerimatute näitustel.
Dmitri Kurilov

Osalemine muusikalis ja filmis

2010. aastal osales Dmitri Kurilov peaosatäitjana filmis "Tudengimuusikal".
Samal aastal ilmus ka lühifilm "Õpin Eestis!" Dimmy Rocksiga peaosas. Film valmis Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia projekti „Õpin Eestis – Hindame head kõrgharidust“ raames. Filmis löövad kaasa Kiviõli Vene Gümnaasiumi õpilased, õpetajad ja ENTA koolitustel osalenud noored.
2013. aastal osales ta Georg Malviuse lavastatud muusikalis "Grease" (Teater Vanemuine).

Korraldamine

Abi ENTA projekti "Õpin Eestis!" korraldamises (kevad 2010)
Filmi "Õpin Eestis!" stsenarist ja produtsent.
Projektilaulu "Your choice today" sõnade autor
Piirikivi

Piirikivi on talu, kinnistu, omavalitsuse või riigi piiril asuvat punkti (enamasti nurgapunkti) märkiv kivi. Sageli on piirikivile raiutud rist (ristikivi). Esineb ka sisseraiutud tähtede, nurkade ja aastaarvudega piirikive.
Eestis hakati talude piire piirikividega tähistama 1860. aastatel seoses talude päriseksostmisega. Piirikive paigaldasid maamõõtjad hirsnikest tunnistajate juuresolekul.
Võim

„Võim on inimese võime sundida oma tahet peale teistele inimestele,”(Max Weber).
Võim on sotsiaalne ressurss, mis on peaaegu igas inimsuhtes, grupis ja ühiskonnas  ebavõrdselt jaotunud. Mõni inimene ja grupp omab otsuste tegemisel alati suuremat sõnaõigust kui teine.
Mõjuvõimu saab defineerida kui inimese võimet veenda teisi järgima tema tahet ning ta põhineb peamiselt isiklikel omadustel ja vähem sotsiaalsel staatusel. Tihti on mõjuvõimsal inimesel mingi eriline talent või erilised teadmised või on ta lähedalt seotud mõne autoriteetse inimesega.
Ernst Hertel

Ernst Wilhelm Hertel (8. oktoober 1897 Samaara kubermang – 25. mai 1957 Hohenlockstedt, Schleswig-Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sündis volgasakslaste asunduses Zürich, Nikolajevski maakonnas, Samaara kubermangus. Ta lõpetas aastal 1917 Astrahani 1. Gümnaasiumi ja astus samal aastal Kiievi ülikooli (Saraatovis) arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Siis tuli Eestisse ja asus samal aastal õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kuid õpingud katkestas Vabadussõda. Vabadussõjast võttis ta osa aastatel 1919–1920 Balti pataljoni koosseisus. Õpingud arstiteaduskonnas jätkusid ja aastal 1924 lõpetas ta ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Academica.
Aastatel 1924–1926 oli ta arstiks Murikatsis, Kärstna vallas. Aastatel 1926–1930 töötas ta eraarstina Karksi-Nuias. Seejärel kvalifitseerus ta ümber suu- ja hambahaiguste arstiks ja töötas aastani 1939 hambaarstina Narvas.
Aastal 1939 repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1940–1945 töötas ta hambaarstina Adlershorstis ja aastast 1945 Hohenlockstedtis Schleswig-Holsteinis.
Dr. Ernst Hertel suri aastal 1957 Hohenlockstedtis Schleswig-Holsteinis.

Isiklikku

Tema isa William Oskar Hertel ja õemees (õe Beate Käthe abikaasa) Theodor Kima olid arstid.
Soostumine

Soostumine Eestis

Eestis on soostumine saanud kesta viimasest jääajast saadik, s.o. üle 10 000 aasta. Selle ajaga on soostunud umbes 70% Eesti territooriumist. Et Eestis on sademete hulk ületab auramist, siis küllaldase vee äravoolu puudusega piirkondades on levinud sood ja soostikud. Esimesed sood on Eestis tekkinud 9000–10 000 aastat tagasi, nende arv ja pindala kasvas aastatuhandete jooksul ning see protsess toimub tänapäevalgi.
Erik Oxenstierna

Krahv Erik Axelsson Oxenstierna af Södermöre (13. veebruar 1624 Fiholmi mõis, Eskilstuna lähedal – 23. oktoober 1656 Frauenburg, Preisimaa) oli Rootsi riiginõunik ja riigikantsler.
Sündis Smålandis asunud Södermöre krahvi, Kimito ja Nynase vabahärra, Fiholmi (Fiholms slott) ja Tidö  härra Axel Gustafsson Oxenstierna af Södermöre (1583–1654) ja Anna Bååti (1579–1649) pojana, kes oli hertsog Karli nõuniku Åke Johansson Bååti ja Christina Trolle tütar. 
Ta oli 1642 aastal Uppsala Ülikooli rektor (rector illustris). Aastatel 1646 kuni 1652 Tallinna ja Eestimaa asehaldur, ning Rootsi riigikantsler 1654. aastast. Tema sugulane (isa onupoeg) Gabriel Bengtsson Oxenstierna (1586–1656) oli aastatel 1645–1647 Liivimaa kindralkuberner. 
Ta suri Frauenburgis Preisimaal ja maeti Jäderi kirikusse (rootsi Jäder kyrka) Södermanlandis.
Eesti alal kuulus talle teiste hulgas krahv Claes Tottilt ostetud Läänemaa Kirbla kihelkonna Keskküla mõis, 1651. aastal kingitud Vohnja (Fonal) ja Vatku (Watküll) ja isalt 1654. aastal päritud Vanamõisa (Wannamois) mõis.
Tallinna Kalev (spordiklubi)

Tallinna Kalev on Tallinnas tegutsev spordiklubi. Klubil on võistkonnad mitmel spordialal.
Klubi asutati 1909, kandes siis nime Jalgpalliselts Meteor. Aastast 1911 kannab praegust nime Tallinna Kalev.

Jalgpall

Klubi jalgpalli meeskond on JK Tallinna Kalev ja naiskond JK Tallinna Kalev naiskond.

Jääpall

1910ndatel oli klubil edukas jääpallimeeskond, kes tuli mitu korda Eesti meistriks.

Ragbi

Klubil on ka ragbimeeskond: Tallinna Kalev RFC.

Ujumine

Tegutseb Kalevi Ujumiskool.
Rhabdops

Levila

Need maod elavad Indias, Birmas ja Hiinas.
Heinaste vald

Haldusajalugu

Aastal 1935 oli Heinaste valla pindala 79,1 km² ja seal oli 1436 elanikku. Ta oli  Valmiera maakonna koosseisus.
Aastal 1945 moodustati vallas Heinaste külanõukogu ja Mērnieki külanõukogu. 16. oktoobril 1947 läks vald Limbaži maakonna koosseisu. Aastal 1949 vald likvideeriti. 1950. aasta algusest kuulus endine valla territoorium Limbaži rajooni alla. Aastal 1951 liideti Mērnieki külanõukogu Heinaste külanõukogu koosseisu. Aastal 1956 liideti Mērnieki külanõukogu Heinaste linna koosseisu, moodustades Heinaste linna maaterritooriumi. Aastal 1977 liideti Heinaste linna maaterritooriumiga osa Salatsi linna maaterritooriumist, aga osa Heinaste linna maaterritooriumist läks Salatsi külanõukogu koosseisu. 
Aastal 2009 läks Heinaste linn koos maaterritooriumiga Salatsi piirkonna koosseisu ning Heinaste maaterritoorium sai iseseisvaks haldusüksuseks. Aastal 2010 nimetati Heinaste maaterritoorium ümber Heinaste vallaks.

Kaitstavad objektid

Kohaliku kaitse all on muinsusmälestistest Mērnieki keskaegne kalmistu.
Looduskaitse all on Vāverītese kask, pahaga kask, Ozoli tamm, Grāvīši pärn, Ēkāji tamm, Rāmnieki künnapuu, Jaunmuiža vaher, Rožupe metsa jugapuu, Andrupise pärn, Tīrmeži pärnad, Upeskalni pärnad, Mērnieki kask, Mērnieki pärn, Mērnieki kaseallee, Mērnieki punased kaljud, Pietese õunapuu, Kondīķi pärn, Vanagi kask ja Vanagi tamm. Heinaste valda jääb 61 hektari suurune Mērnieki soostunud metsade hoiuala, valla põhjaossa jääb  osaliselt Kalna soo hoiuala. Valda läbib Salatsi oru maastikukaitseala, vald ise asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Hermann Johann Friedrich Harten

Hermann Johann Friedrich von Harten (18. jaanuar/29. jaanuar 1794 Mustjala – 27. september/9. oktoober 1841 Kaarma) oli Eesti vaimulik.
Õpetuse sai ta koduõpetaja käest. Aastatel 1811–1814 õppis ta usuteadust Tartu Ülikoolis. Aastatel 1814–1820 töötas ta Eestimaa kubermangus koduõpetajana.
Aastatel 1821–1841 oli ta Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1825–1831 Mustjala Anna kogudust. Aastatel 1833–1836 oli ta Konsistooriumi assessor, 1836–1841 oli ta Saaremaa superintendent.
Kultuurilukku on Harten läinud eelkõige sellega, et ta asutas aastal 1835 Kaarmal Saaremaal esimese, Eestis ühe esimestest eestlastest koosneva laulukoori. Sellega rajas ta väga tugeva koorilaulutraditsiooni Kaarmal. Samuti rajas ta Kaarmal piibliseltsi ning hoolitses agaralt ka kihelkonna- ja külakoolide eest.

Isiklikku

Tema isa Georg Friedrich Harten oli Mustjala Anna koguduse õpetaja, vend Carl Eduard Harten oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema äi Christoph Friedrich Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Aastal 1840 tõsteti ta aadliseisusse Püha Stanislavi III järgu ordeni andmisega. Vanaisa Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, onu Johannes Heinrich Felicius oli Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa (emaemaisa) Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja, tädimees Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.
Bentoniit

Bentoniit on peamiselt savimineraalidest koosnev heledat värvi pehme ning poorne settekivim.
Bentoniit on tekkinud vulkaanidest pärineva püroklastilise materjali ümberkristalliseerumisel. Tavaliselt toimub see vees, kus algsed magmast kristalliseerunud mineraalid ja vulkaaniline klaas muutuvad mitmesugusteks savimineraalideks, peamiselt smektiidiks.
Bentoniidikihid koosnesid algselt vulkaanilisest tuhast, mis kattis laialdasi alasid. Selline tuhakiht tekkis võimsa vulkaanipurske tagajärjel geoloogilises ajas väga kiirelt ning on seetõttu kasutatav stratigraafilise markerina kihtide korreleerimisel.
Nime on bentoniidile andnud Fort Benton Wyomingi osariigis USA-s.
Bentoniiti leidub ka Eestis.
Zaz

Auhinnad ja nominatsioonid

2014. aasta World Music Awardsil nomineeriti Zaz kategooriates "maailma parim naisartist" ja "maailma parim live-esineja", kategoorias "maailma parim plaat" tema plaadid "Zaz" ja "Recto Verso", kategoorias "maailma parim laul" tema laulud "Si" ja "On Ira" ning kategoorias "maailma parim video" tema muusikavideo "On Ira".'
Palivere mõis

Palivere mõis (saksa k. Pallifer) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Nigula valla territooriumile.

Ajalugu

Palivere mõis rajati keskajal, esmakordselt on seda mainitud 1493. aastal. Mõis kuulus eri aegadel Bergidele, Luederitele ja Pilar von Pilchaudele. 1909. aastal omandas mõisa Woldemar von Hunnius, kes jäi valduse omanikuks 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

1805. aastal valmis varaklassitsistlik ühekorruseline kõrgema keskrisaliidiga härrastemaja. 19. sajandi II poolel lisati ehitisele hulknurksed trepikojad ja veranda.
Mõisa kivist peahoone püstitati 1845. aastal, algselt oli see ühekorruseline, väljaarvatud keskosa. Võõrandamise järel tegutses mõisas lastekodu ning 1960. aastast eriinternaatkool. 1930. aastatel ehitati endine mõisahoone tervenisti kahekorruseliseks. Alates 1994. aastast asus mõisahoones Palivere Laste- ja Noortekodu, ruumides tegutses ka hostel ühes seminari- ja piduruumidega. 2012. aasta kevadel lõpetati nende asutuste tegevus ja mõis läks Riigi Kinnisvara AS omandisse. Lastekodulapsed koliti ümber Haapsalu peremajadesse. Renoveeritud mõisa viinakööki, mis ehitati 1926. aastal, jäi tegutsema Vidruka kool (endine Palivere Eriinternaatkool). Vidruka kool lõpetas Paliveres tegevuse 2013. aastal, mil nad liitusid Haapsalu sanatoorse internaatkooliga ja moodustasid Viigi kooli.
Bad Muskau

Linnaosad

Linnatuumiku kõrval kuuluvad Bad Muskau koosseisu linnaosad Berg (aastast 1940) ja Köbeln (aastast 1950; 18. sajandil Gobelin, sorbi Kobjelin).
Joosep Meibaum

Joosep Meibaum (pseudonüüm J. Meig; 28. aprill 1895 Laius-Tähkvere vald, Tartumaa – 1941) oli Eesti poliitiline aktivist.
Ta astus Gattšina reaalkooli võltsitud küpsustunnistusega Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja õppis seal aastail 1920–1924, oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
26. novembril 1928 mõistis Tallinna-Haapsalu Rahukogu ta küpsustunnistuse võltsimise eest kolmeks aastaks vangiroodu. Ta vabastati ennetähtaegselt 1931. aastal.
1932. aastal avaldas ta J. Meigi nime all raamatu "Meie eluraskused" ja 1933. aastal "Põletavaist nähtusist meie elus", milles ta esitas süüdistusi valitsuse ja Riigikogu vastu. Kuna ta ei suutnud oma väiteid tõestada, mõistis Tartu-Võru Rahukogu 19. oktoobril 1934 ta kaheks kuuks vangi. Varem, 12. jaanuaril 1934, oli Tartu-Võru rahukogu karistanud teda valekaebuse tõstmise eest oma kirjastaja Karl Puusepa vastu kolmenädalase arestiga.
Ta oli Eesti Rahvusfašistide Kogu asutaja, kuid jaanuaris 1933 heideti ta kogust välja.
27. septembril 1935 mõistis Sõjaringkonnakohus Joosep Meibaumi vaps-terroristide protsessil kuueks aastaks vangimajja.
1941. aastal leidis ta, et Eestil peaks olema oma natsipartei. Partei lipp pidi olema sinine, sellel valgel ringil must haakrist. Hiljem said kavandatava partei liikmed teada, et Joosep Meibaum on Nõukogude Liidu spioonina hukatud.
Edgar Aavik väitis 1970. aastail, et 1941. aastal moodustati Tartus Eesti valitsus, mille peaminister oli Joosep Meibaum, kes olevat saanud selleks volituse Jüri Uluotsalt.
Mäksa mõisa kalmistu

Mäksa mõisa kalmistu on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mäksa külas Kastre vallas Tartu maakonnas. 
Kalmistu jääb Mäksa mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetrit kagusse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Essenid tõenäoliselt ajavahemikul pärast mõisa ostmist kuni Otto Reinhold von Esseni surmani 1863. aastal. 
Kalmistule maetute üldarv pole teada.

Kalmistu kabel

Kalmistul paikneb uusgooti stiilis matusekabel, mis on eraldi kultuurimälestis.
Vabaakadeemia Nord

Vabaakadeemia Nord on Tallinnas aadressil Siili tänav 14 asuv eraõppeasutus. 
Kool pakub ja edendab loomealast vabahariduslikku tegevust läbi vabahariduslike projektide, meistriklasside ja koolituste. Kooli haldab OÜ Eraakadeemia Nord.
Koolil on kunstigalerii, kus toimuvad kunstinäitused ja kus müüakse kunstiteoseid.
UEFA Euroopa Liiga 2010–2011

UEFA Euroopa Liiga 2010–11 hooaeg on Euroopa Liiga teine hooaeg. Varem võistlus oli tuntud UEFA karika nime all.
Hispaania klubi Atletico Madrid oli tiitlit kaitsev meister.