google/wiki40b huggingface dataset:
Joona (vaimulik)

Joona (ilmaliku nimega Joann; suri ajavahemikus 1474–1480 Petseri kloostris) oli õigeusu vaimulik, Petseri kloostri asutaja.
Ta saadeti aastal 1467 Moskvast Tartusse misjonitööd tegema ja teenis Tartus Püha Imetegija Nikolause ja Püha Suurmärter Georgiuse kirikus. Tartus tegutses ta koos preester Issidoriga. Õigeusklike tagakiusamise tõttu kolis ta aastal 1470 Pihkvasse.
Teda peetakse Petseri kloostri asutajaks aastal 1473.
Tema naine oli Maria (nunnana Vassa).
Cloppenburg

Turism

Üks Cloppenburgi peamisi turismisihtkohti on Museumsdorf Cloppenburg, piirkonna vanade ehitiste kogu, mis demonteeriti ja muuseumis uuesti kokku pandi.
Cabdulaahi Yuusuf Axmed

Cabdullaahi Yuusuf Axmed (15. detsember 1934 – 23. märts 2012) oli Somaalia poliitik. Ta oli 14. oktoobrist 2004 kuni 29. detsembrini 2008 Somaalia president.
Augustis 1994 valiti ta Puntlandi iseseisvuse eest võitleva Somaalia Päästmise Demokraatliku Rinde juhiks. (Ka kindral Mohamed Abshir Musa väidab, et valiti samal kongressil SPDR juhiks, ent tema jäi eksiili ega võtnud Puntlandi valitsemisest vahetult osa.)
23. juulil 1998 kuulutas Puntland end iseseisvaks Somaalia koosseisus ning Cabdulaahi Yuusuf Axmedist sai Puntlandi president. Presidendiks jäi ta 30. juunini 2001, mil ta soovis oma ametiaega pikendada 2004. aastani. Seda vastustas Jama Ali Jama, kellest sai lühikeseks ajaks Puntlandi president, ent kodusõjas jäi Cabdulaahi Yuusuf Axmed peale ja oli uuesti Puntlandi president 8. maist 2002 oktoobrini 2004. Võrreldes muu Somaaliaga saavutas Cabdulaahi Yuusuf Axmed Puntlandis suhtelise stabiilsuse.
Et Puntland ei taotlenud eraldumist Somaaliast, siis oli Cabdulaahi Yuusuf Axmed sobiv kandidaat Somaalia presidendi kohale. Ta valiti presidendiks 10. oktoobril 2004 Keenia pealinnas Nairobis (poliitilise ebastabiilsuse tõttu ei valitud presidenti Somaalias) ja andis ametivande 14. oktoobril.
Presidendina seadis ta oma eesmärgiks keskvõimu piiride laiendamisele kaugemale pealinna Muqdisho lähiümbrusest. Ta on saavutanud eelkokkuleppe, et 2006 läheb Puntland uuesti Somaalia keskvalitsuse kontrolli alla.
29. detsembril 2008 astus Cabdulaahi Yuusuf Axmed presidendi ametist tagasi, põhjendades seda oma suutmatusega tagada riigis rahu, stabiilsust ja demokraatiat.
Kiigumõisa Külmaallikad

Kiigumõisa Külmaallikad on kaitsealused allikad Järva maakonnas Paide linnas. Allikad jäävad Kiigumõisa maastikukaitsealale, varem kaitsti allikaid Kiigumõisa allikate kaitseala piires.
Allikad moodustavad 0,5 km läbimõõduga alal 4 allikarühma. Allikatest alguse saavad ojad suubuvad Jägala jõkke.
Liopholidophis

Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.
Å (Tranøy)

Å on küla Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas Tranøy vallas 7,5 km Stonglandseidetist läänes, osa Å alusühikust. Geograafilised koordinaadid on 69°4′51″ N, 16°59′53″ E.
Å juures Stonglandseidetit ja Skrolsviki ühendavalt teelt fylkesvei 221 ära tee fylkesvei 224 Rødsandi suunas.
Å's oli varem oma lasteaed, kool ja poed. Praegu on need kõik, nagu ka kirik, pank ja vanadekodu, Stonglandseidets. 12,5 km läänes asuval Skrolsvikil on kiirlaevaühendus Harstadiga.
Å postiaadress on 9392 Stonglandseidet.
Alaviidid

Alaviidid (araabia keeles علوية‎ Alawiyyah/Alawīyah) on muslimite usurühm keskse asualaga Süürias Ţarţūsi ja Latakia provintsis.
Alaviite loetakse vahel šiiitide hulka kuuluvaiks, kõik muslimid ei tunnista neid aga islamiusulisteks.
Alaviite on Süüria sunniitliku enamusega elanikkonnas umbes 20%, kuid neil on suur poliitiline võim. Alaviitide sekka kuuluvad Süüriat 1971. aastast valitsenud Assadi perekonda kuuluvad presidendid. Riigi sõjaväe ja luurejuhtide seas on samuti märkimisväärsel hulgal alaviite.
Alaviitide koguarvu on hinnatud kolmele miljonile, neist vähem kui pooled elavad Süürias. Lisaks Süüriale paiknevad alaviitide arvukamad kogukonnad Türgis ning Liibanonis.
Aastatel 1923–1936 oli olemas Alaviidi Riik pealinnaga Latakias.
Laiuse kalmistu

Laiuse kalmistu asub Vilina külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu on ajaloomälestis.
Kalmistu pärineb tõenäoliselt 18. sajandi kolmandast veerandist. II maailmasõja hukkunute ühishauda on maetud 13 langenut, kellest kahe nime pole teada.
Kalmistul asuva 1912. aastal ehitatud kabeli projekteeris arhitekt Rudolf von Engelhardt. Kalmistul asub ka Juhan Raudsepa skulptureeritud monument.
Illüüria keel

Illüüria keel on muistsete illüürlaste keel. Kuulub indoeuroopa keelkonna paleobalkani rühma. Kõige lähedasem on albaania keelele, ilmnevad seosed ka balti, slaavi ja germaani keeltega.
On esindatud kahe lähedases suguluses oleva variandiga – balkani-illüüria ja messapi keelega. Esimene oli levinud Balkani poolsaare loodeosas. Teateid sellest leidub antiikautoritel 7. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr. Tõrjuti välja ladina keele poolt. Nimede põhjal võib otsustada, et illüüria keel Balkani poolsaarel jaguneb kaheks murdevööndiks (dalmatiini ja pannooni). Balkani-illüüria keelest ei ole kirjalikke mälestisi. Jäljed sellest keelest on rekonstrueeritud paljude pärisnimede (isikunimede, kohanimede, rahvanimede) ning väheste glosside põhjal antiikautorite teostest. Messapi keelt peegeldavad umbes 350 lühikest stereotüüpset pealdist, mis on leitud Kagu-Itaaliast (6. sajand eKr – 1. sajand pKr) ja mõned glossid.
Mõlemale illüüria keele variandile on iseloomulik indoeuroopa vokaalide *a, *e, *o kolmeliikmelise süsteemi üleminek kaheliikmeliseks e, a; diftongide ai, au, eu (messapi variandis ka ou, ei), sonantide l, r, m, n ja 10 konsonandi olemasolu. Konsonantismile on iseloomulik indoeuroopa *b/bh, *d/dh, *g/gh peegeldumine kujul b, d, g.
Morfoloogiast on vähe teada. Rekonstrueeritud on käändsõnatüved, mille lõpus on -a, -o või konsonant, formandid -n-, -nd-, -nt-, -r-, -l-, -d-, -t-, -st- jt. Messapi variandi puhul on rekonstrueeritud 5 käänet (nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal) ning üksikud verbi aoristi-, perfekti- ja optatiivivormid.
Teadmised süntaksist on raidkirjade tekstide trafaretsuse tõttu piiratud. Pühendusraidkirjad järgivad mustrit VO (verb + objekt). Teine sagedane järgnevus on käändsõna nominatiiv + käändsõna genitiiv + verb.
Leksika koosneb pärisnimedest, mille tähendus jääb sageli segaseks. Teadaolevad üldnimed on glossid ning mõned interpreteerimisele alluvad sõnad raidkirjadelt.
Piirkonna nime Dardania seostatakse albaania sõnaga dardhë 'pirn'. Piirkonna nime Delminium seostatakse albaania sõnaga delme, dele 'lammas'. Piirkonna nime Dimalum seostatakse albaania sõnadega di (dy) 'kaks' ja mal 'mägi'. Isikunime Barduli seostatakse albaania nimega Bardhyl 'valge'.
Stenorrhina

Levila

Need maod on levinud Mehhikos ja Belize'is.
Tsivilisatsioon

Tsivilisatsioon (ladinakeelsest terminist civilis – "kodanikesse puutuv, üldkasulik) tähistab hästi korraldatud ja kõrge kultuuritasemega ühiskondi. Seda on defineeritud ka kui ühiskonda, "kus on arenenud põlluharimine ja käsitöö, välja kujunenud ühiskonnakihid, tekkinud linnad ja riik, tuntakse kirja ning luuakse kõrgetasemelisi kirjandus- ja kunstiteoseid".

Tsivilisatsioon ja kultuur

Kultuuri ja tsivilisatsiooni suhtestusest kirjutab ajaloofilosoof Oswald Spengler.
Tsivilisatsiooni kujunemine tähistab temal loovalt kultuurilt üleminekut tarbijalikule elulaadile. Ta eristab kultuuri tsivilisatsioonist viimase laialdasema tehnikakasutuse poolest.
Samuel Huntington eristab kaheksat tsivilisatsiooni: hiina ehk sinoiline, jaapani, hindu, muhameedlik, vene õigeusu, Lääne, Ladina-Ameerika ja Aafrika. Ta näeb tsivilisatsioonis üldist kultuuripiirkonda, mille moodustab sarnane kultuurikeskkond.
Üldhariduskool

Üldhariduskool on kool, kus saab omandada üldharidust (erinevalt näiteks kutse-, huvi- või kõrgharidusest). Eestis on üldhariduskoolid algkool, põhikool, üldhariduskeskkool, gümnaasium.
Ristkaarfriis

Ristkaarfriis (saksa keeles Kreuzbogenfries, inglise keeles interlaced arches) on eriti tellisehitistele omane friis või ehisvööt, mis moodustub kahest põimuvast ümarkaarte reast nii, et kaarte ristumiskohtades moodustub teravkaar.
Motiiv esineb esmakordselt 10.–11. sajandi mauri arhitektuuris ja jõuab oletatavasti palverändurite või sõjakäikude vahendusel Põhja-Itaaliasse, kus ta esineb Lombardia romaani ehitistel ümarkaarfriisi kõrval juba 12. sajandi algul. Kaared võivad olla moodustatud nii vormidetailidest kui lihtsalt kaarekujuliselt laotud tavalistest tellistest. Vahel on kaarte kulg esile tõstetud valgekskrohvitud tausta abil. Väga levinud friisitüüp peale Itaalia ka Saksamaa tellisromaanikas. Kiviehitistel esineb kaarfriis raiddekoorina. Inglismaa romaani arhitektuurile on iseloomulikum ristkaare esinemine koos sambakestega petikarkaadis.
Ristkaarfriis võib olla ka gootikat ennetades kergelt teravkaarne, nagu Sitsiilia mauri-normanni stiilis ehitistes Cefalùs, Monreales ja mujal. Vähesel määral esineb terav- või kiilkaarset ristkaarfriisi gooti arhitektuuris, sageli ehisraamistikfriisiks kujundatuna. Itaalia gootikas leiab dekoratiivne ristkaarestikku meenutav ehisraamistik kasutamist arkaadides paleefassaadidel.
Kirgiisi NSV lipp

Kirgiisi NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Kirgiisi NSV lipp.
Esimene lipp võeti kasutusele 23. märtsil 1937. Plagu oli punane ja selle vardapoolsesse ülanurka oli kirjutatud kuldsete tähtedega kirgiisi ja vene keeles "Kirgiisi NSV". 1940, kui kirgiisi kirjakeeles mindi üle kirillitsale, muudeti ka lipul kirgiisikeelset teksti.
22. detsembril 1952 sai Kirgiisi NSV uue lipu. Lipp oli punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldsed sirp ja vasar, nende kohal aga kuldse äärisega punane viisnurkne täht. Keskelt läbistasid lippu kolm horisontaalset laidu (sinine, valge, sinine). Valge laid moodustas 1:20 lipu kõrgusest. Sinine sümboliseeris mägijärvede vett, valge triip aga mäetippude igilund.
Kirgiisi NSV kasutas seda lippu kuni 1991. aastani (Kõrgõzstan 3. märtsini 1992).
Kalle Palander

Kalle Markus Palander (sündinud 2. mail 1977 Tornios) on Soome endine mäesuusataja.
Kalle Palander on Soome edukaim meesmäesuusataja. 1999. aastal tuli ta üllatuslikult maailmameistriks slaalomis. Hooajal 2002–2003 võitis ta slaalomi maailma karika. Aastatel 2003–2007 võitis Palander kokku kümme slaalomi ja neli suurslaalomi maailmakarikavõistluste etappi.
Ta on Ida-Virumaal asuva Ontika mõisakompleksi omanik.
Ülo Luht

Ülo Luht (sündinud 24. veebruaril 1949 Voldis) on eesti rahvatantsujuht. Ta oli 2009. aasta  XVIII üldtantsupeo "Meri" üldjuht-pealavastaja.

Haridus

Haridusteed alustas Ülo Luht 8-klassilises Saadjärve koolis. Tantsualase hariduse on ta saanud Viljandi kultuuriharidustöö koolist ja Tallinna Pedagoogilisest Instituudist. Need on ta lõpetanud vastavalt 1969. aastal kultuuritöötaja-tantsujuhina ja 1982. aastal kultuuritöötaja-näitejuhina.

Tegevus tantsujuhina

1972. alustas Luht tööd Uhtna klubis, kus hakkas juhendama naisrühma ja tööveteranide tantsurühma. Pooleteiseaastase tööga suutis ta rühmad nii heale tasemele viia, et naisrühm tuli üleliidulise maataidlusülevaatuse Eesti voorus kolmandaks ja tööveteranid esimeseks. 
Aastatel 1974–1999 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi (hiljem Tallinna Tehnikaülikooli) tantsuansambli Kuljus kunstiline juht. 1999. aastast on ta olnud samas vilistlasrühmade juht ja kunstilise juhi assistent. Aastatel 1985–2006 oli ta Eestimaa tantsujuhtide rahvatantsurühma juhendaja.
Luht on kaheksal korral olnud tegev üldlaulupidude lavastusrühmas ja kolmel korral noorte tantsupidude lavastusrühmas. Ta on olnud üldjuht-pealavastaja (2009), üldjuht-lavastaja (1990), kolmel korral liigi üldjuht (1977, 1982, 2014), peo üldjuhi assistent (2007) ja viiel korral liigi üldjuhi assistent (1970, 1975, 1981, 1985 ja 1994).
Aastatel 1988–1993 oli Luht Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi kaasesimees.
Ülo Luht oli 12. juunil 2011 Jõgeval toimunud Eesti esimese naiste tantsupeo ja 12. juunil 2016 II Eesti naiste tantsupeo pealavastaja ja kunstiline juht.

Looming

Luht on koos abikaasa Pill Luhaga loonud tantse solistidele ning sega- ja naisrühmadele. 
XVIII üldtantsupeol tulid esitamisele tema koreograafiaga tantsud "Algumeri", "Kalamehe jutt", "Armastus jääb..." ja "Merepidu".
81 (bussiliin)

81 on ajutine Tallinna bussilliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Reisisadama A-terminali-Kakumäe sadam. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub merepäevade ajal.
Mustoja maastikukaitseala

Mustoja maastikukaitsela on maastikukaitseala Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 3488,2 ha .
Poogandi järve ääres kaitseala idaosas asub RMK hallatav laagriplats.

Ajalugu

Venemaa keisririigi ajal asusid Mustoja mõhnastikel kohalike külade ühised karjamaad ning samuti olevat seal kandis paiknenud tsaari ratsaväe harjutusala. Pärast Vabadussõja lõppu hakkas Eesti Kaitsevägi otsima sobivat paika suviseks harjutusalaks ning leidis selle Mustoja juurest, kus oli hõre asustus, kuid hea ligipääs. Kohalike käest osteti maad kokku ning alustati Petseri laskevälja rajamist. Lähedaloleva raudtee tõttu sooritati seal alal ka soomusrongide laskeharjutusi. Värska lähedale Õrsava järve kaldale ehitati Põhjalaager ja Petseri lähedale Voropi külla Lõunalaager. Kraavitamisega kuivendati harjutusala keskel asunud Tedresoo. Samas laskeväljal filmiti ka mängufilmi "Noored kotkad" lahingustseenid.
Pärast teist maailmasõda läks ala Nõukogude armee kätte ja koht sai tuntuks Värska polügoonina. Paljudel eestiaegsetel hoonetel lasti laguneda, aga kohati rajati ka uusi. 1990. aastate algul toimusid piirkonnas ulatuslikud evakuatsioonitööd, misjärel jäi piirkond tühjaks. 1998. aastal moodustati kaitseala, et kaitsta muu hulgas haruldasi pinnavorme (nt Mustoja mõhnastik), ökosüsteeme ja kaitsealuseid liike.
Mads Mikkelsen

Mads Dittmann Mikkelsen (sündinud 22. novembril 1965 Kopenhaagenis) on taani filminäitleja.
Mads Mikkelsen on mänginud filmides "Mina olen Dina", "Pärast pulmi", "Casino Royal", "Leek ja Sidrun" ja "Coco Chanel & Igor Stravinski".
Tiiu Oja

Tiiu Oja (aastani 1969 Tiiu Märtin; 24. detsember 1940 Tartu – 5. juuni 2014) oli Eesti ajaloolane ja arhivaar.

Elulugu

Tiiu Oja oli töölise tütar.
Ta lõpetas aastal 1959 Tartu 8. Keskkooli ja aastal 1969 Moskva Ajaloo-Arhiivinduse Instituudi. Ta oli 1969–1979 Eesti Ajalooarhiivi teadur, 1979–1982 osakonnajuhataja, 1982–1996 teadusdirektor, aastast 1996 arhivaar.

Teadustöö

Uurinud Eesti Ajalooarhiivis säilitatavaid pitsateid, vappe ja eksliibriseid, Eestimaa asutuste ajalugu. Osalenud arhiivi 6 kogumiku koostamisel ("Eesti mõisad" Tallinn, 1994 jt), oli 1987–88 "Album Academicum Universitatis Tartuensis I 1889–1918" (Trt, 1986) ja 1987–94 "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944 I–III" (Trt, 1994) toimetaja. 1991–93 stažeeris Rootsi ja Saksamaa arhiivides. Akadeemilise Baltisaksa Kultuuriseltsi ja Eesti Arhivaaride Ühingu liige. Üle 20 teadustrükise, aimeartikleid.
Eino Pillikse

Elulugu

Eino Pillikse oli mehaaniku poeg.
Lõpetas 1933 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis 1936–1948 (vaheaegadega) TTÜ-s / Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI), 1946–1948 Tartu Ülikoolis matemaatikat, lõpetas 1965 TPI elektrinseneri erialal. 1940 lõpetas Sõjakooli aspirantide kursuse (lipnik). Korporatsioon Tehnola liige.
Töötas 1936–1944 Riigi Ringhäälingu tehnikaosakonnas. 1944. aasta aprillis arreteeriti, põgenes vanglast ja varjas end sakslaste lahkumiseni. Oli 1944–1947 Vändra Keskkooli matemaatikaõpetaja, 1947–1948 Tartu Industriaaltehnikumi õpetaja ja osakonnajuhataja. Arreteeriti, oli 1948–1954 vangilaagris. Pärast vabanemist töötas peaenergeetiku ja projekteerijana, 1968–1974 oli Polütehnilise Instituudi EKE Projekt vaneminsener. Aastast 1974 pensionil.

Teadustöö

Aastast 1932 tegi kaastööd ajalehtedele Vaba Maa, Päevaleht, Rahvaleht jmt. Nn Pillikse valemi rakendamine kõrgepingeliinide rajamisel võimaldas 1960–1975 säästa üle 3200 ha metsa. Oli "Põllumajanduse entsüklopeedia" (I kd ilmus 1998) kaasautor. Osales aktiivselt Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimisringi tegevuses. Oli 1984–1987 mälumängu "Kaitse loodust" mängujuht. Esines raadios ja televisioonis. Looduseuurijate Selts (LUS), Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Kodu-uurimise Seltsi asutajaliige, korp! Tehnola taastamise algataja (1989) ja auvilistlane (1991). Üle 100 trükise kultuuriloost, tehnika ja põllumajanduse ajaloost (mitu uurimust jäid käsikirja).
Kalmer Lain

Kalmer Lain (sündinud 7. juunil 1968 Paides) on eesti ettevõtja ja poliitik, endine Jõgeva linnapea, endine Tabivere vallavanem ja Reformierakonna Jõgeva piirkonna juht. Ta oli ka XII Riigikogu liige 2014–2015.
1986. aastal lõpetas Lain Jõgeva 1. Keskkooli. 2006. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning astus samal alal magistrantuuri.
1990–1993 oli Lain AS-i Carmen kommertsdirektor, 1993–1996 Gamer Kaubanduse OÜ kommertsdirektor ja 1996–2005 tegevdirektor, 2005–2009 Jõgeva abilinnapea ning 2009–2013 Jõgeva linnapea. Ettevõtjana on Lain tegelnud baaripidamise ja ehitusmaterjalide müügiga. 2013. aasta jaanuaris lagunes IRL-i ja Reformierakonna koalitsioon Jõgeva linnavolikogus, Lainile avaldati umbusaldust ning uueks linnapeaks sai IRL-i kuuluv senine abilinnapea Mihkel Kübar. 2013. aasta augustis valiti Kalmer Lain Tabivere vallavanemaks.
2002. aastast kuulub Lain Reformierakonda, 2005. aastast juhib selle Jõgeva piirkonda.
Linnapea ameti kõrvalt on Kalmer Lain olnud SA Jõgeva Haigla nõukogu liige, Jõgeva linna terviseedenduse komisjoni esimees ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu liige.
18. novembril 2014 seoses Tartu maavanema Reno Laidre tagasiastumisega sai Lainist XII Riigikogu liige.
Lain oli Jõgeva Ettevõtjate Klubi asutajaliige ja kolme aasta vältel klubi president. Samuti on ta Järvamaa Ettevõtjate Seltsi ja Jõgeva Lyons Klubi asutajaliige.
August (eesnimi)

August on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.
Eestis oli 2017. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi August 433 mehel. August oli populaarsuselt 288. mehenimi. Nime August kandja oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 69). Kõige populaarsem oli eesnimi August vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,32.
Järva-Jaani gümnaasium

Järva-Jaani gümnaasium on gümnaasium Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani alevis.
Järva-Jaani hariduselu algab 1685, kui seal avati talurahvakool.
1939 liideti kokku asulas tegutsevad Järva-Jaani I algkool ja Järva-Jaani II algkool. Uue õppeasutuse nimeks sai Järva-Jaani 6-klassiline algkool. 1944 korraldati algkool ümber Järva-Jaani mittetäielikuks keskkooliks. 1955 nimetati kool ümber Järva-Jaani keskkooliks. Alates 1. septembrist 2004 kannab kool nime Järva-Jaani gümnaasium.
Victoria (Suurbritannia kuninganna)

Residentsid

Kuninganna Victoria elas Buckinghami palees ning puhkas Põhja-Šoti mägismaa äärealal asuvas Balmorali lossis.
Mitchelli maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Hoki

Hoki (inglise hockey) on spordiala, kus kaks omavahel võistlevat võistkonda proovivad hokikepiga lüüa palli või litrit vastase väravasse. Tuntumad hoki liigid on jäähoki, maahoki ja saalihoki. Eesti spordis peetakse hoki all harilikult silmas jäähokit.
Kemi saami keel

Kemi saami keel on 19. sajandil väljasurnud saami keel, mida kõneldi Soome Lapimaa lõunaosas Kuolajärvi ja Sompio piirkonnas.
Kemi saami keelt kirjutati ladina tähestikus. Kemi saami keelest on säilinud mõned joiud ning aastal 1829 avaldatud Jacob Fellmani koostatud väike sõnastik. 
Keel oli soovõrdne, selles puudus grammatiliselt sugu.

Meieisapalve

Äätj miin, ki lak täivest.

Paisse läos tu nammat.

Alda pootos tu väldegodde.

Läos tu taattot nou täivest, ku ädnamest.

Adde miji täb päiv miin juokpäiv laip.

Ja adde miji miin suddoit addagas,

nou ku miieg addep miin velvolidäme.

Ja ale sääte miin kjäusaussi.

Mutto tjouta miin pahast.

Tälle tu li väldegodde, vuöjme ja kudne ijankaikisest.

Amen.
Ahti (laev)

Ajalugu

Ahti saadi kingitusena 29. märtsil 1994 Taani Mereväelt ja oli taasiseseisvunud Eesti esimene sõjalaev. Ahti oli ka Taani Mereväe esimene laev, mis anti üle teisele riigile.
1999. aasta mais tekkis hooletust kütuse ümberpumpamisest Ahtile Miinisadamas kütusereostus, mis keskkonnale siiski erilist ohtu ei kujutanud, sest õnneks voolas kütust Ahtilt merre väike kogus. Vahepealsetel aastatel oli Ahti Mereväe teenistusest välja arvatud, kuid hiljem arvati taas teenistusse. 
Tänaseks on Ahti lõplikult teenistusest välja arvatud ja erakätes.
Aliteerimine

Aliteerimine on terase või malmi pinnakihi rikastamine alumiiniumiga. Aliteerimise tagajärjel omandab materjal kõrge kuumuspüsivuse (kuni 900 °C), kuna toote pinnale moodustub tihe alumiiniumoksiidist kile.
Terase termiline töötlemine
Aliteerimine | Karastamine | Lõõmutamine | Nitriitimine | Noolutamine | Normaliseerimine | Tsementiitimine | Tsüaneerimine
Colin Ross

Colin Ross (4. juuni 1885 Viin – 29. aprill 1945 Urfeld) oli saksa ajakirjanik ja reisikirjanik.
Tema raamatuist on eesti keeles ilmunud 1940. aastal "Maailm vaekausil" (Die Welt auf der Waage) Leopold Kenni tõlkes.
Järva maavanem

Järva maavanem oli Järva maavalitsuse juht (maavanem).
Ester Šank

Ester Šank (sündinud Näpping; 13. märtsil 1956) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Ta on lõpetanud Türi Keskkooli (kuldmedaliga) ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal cum laude 1979. aastal.
Ta on olnud toimetaja ajalehtedes Ühistöö, Rahva Hääl, Eesti Sõnumid, Sõnumileht ja Maaleht, samuti ajakirja Saldo peatoimetaja.
2002–2006 töötas Ester Šank president Arnold Rüütli pressinõunikuna, 2006–2015 oli ta Tallinna Linnavolikogu avalike suhete nõunik. Aprillist 2016 töötab ta Tallinna Kesklinna valitsuses.

Isiklikku

Tema abikaasa on Eesti esindaja ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioonis (FAO) Ruve Šank. Nende tütar on Ede Schank Tamkivi, nende väimees on Sten Tamkivi.
Nieburi rahu

Nieburi rahu oli 1392 Hansa Liidu ja Novgorodi vabariigi esindajate vahel sõlmitud kaubandusleping. 
Lepingu sõlmisid 1392 Novgorodis Hansa Liitu esindav Lübecki raehärra Johann Niebur (:de) ja Novgorodi vabariiki esindavad possaadnik Timofei Jurjevitš ja tuhatnik Nikita Fjodorovitš. Leping sõlmiti selleks, et muu hulgas hõlbustada kahe poole vaheliste kaubandustülide lahendamist ja tagada kaupmeeste liikumisvabadus (näiteks saksa kaupmeestele nn puhas tee Novgorodi). 
Lepingus kokkulepitud sätted püsisid Hansa Liidu ja Novgorodi vabariigi vahel 15. sajandi lõpuni.
Smolenski kõrgustik

Smolenski kõrgustik (vene keeles Смоленская возвышенность) on kõrgustik Venemaa Euroopaosas, Smolenski-Moskva kõrgustiku osa. Kõrgus kuni 314 meetrit.
Smolenski kõrgustik hõlmab territooriumi Orša linnast Valgevenes kuni Moskva oblasti Možaiski rajoonini, peamiselt Smolenski oblastis.
Kõrgustiku lääneosa koosneb Devoni ajastu dolomiidi ja lubjakivist, idaosa (Smolenskist ida pool) – Karboni ajastu lubjakivi, savi ja mergelist. Pinnamood on künklik.
Smolenski kõrgustikust saavad alguse Desna, Ugra, Moskva jõgi ja teised jõed.
Malpiigialaadsed

Süstemaatika

Malpiigialaadsete seltsi kuulub 28–37 sugukonda, 725 perekonda ja 16 000 kuni 17 000 liiki. Kuus suurimat sugukonda on piimalillelised (Euphorbiaceae) (6300 liiki), toogpuulised (Phyllanthaceae) (2000 liiki), naistepunalised (Clusiaceae) (1000–1500 liiki), malpiigialised (Malpighiaceae) (1250 liiki), pajulised (Salicaceae) (üle 1000 liigi) ja kannikeselised (Violaceae) (800–900 liiki).

Levila

Malpiigialaadsed kasvavad peamiselt troopikas, kuid mõned perekonnad nagu piimalill, naistepuna, lina, paju ja kannike on tuntud ka parasvöötmes.

Tuntuimad esindajad

Seltsi kuulub tuntud toidutaim maniokk ja mitmed troopilised puuviljad  nagu kannatuslille ja mangostanipuu viljad. Piimalilleliste sugukonda kuuluv kummipuu mängis olulist rolli tööstusrevolutsioonis. Dekoratiivtaimedest kuuluvad siia seltsi kannatuslill, naistepuna, jõulutäht, kannikesed ja võõrasema. Paju kasutavad toorainena korvipunujad ja parkalid, keskkonnamajanduses on pajud kasutusel erosioonitõrjel ja maaparanduses ning üha suuremat huvi pakuvad nad alternatiivse energiaallikana. Linum usitatissimum (harilik lina) on oluline kiu- ja õlitaim.
Malpiigialaadsete seltsi esindajad sisaldavad ka tähelepanuväärsel määral meditsiini seisukohalt huvi pakkuvaid ühendeid, narkootilisi aineid ning mürke. Suurepärased näited on kokapõõsas Erythroxylum coca, riitsinus Ricinus communis, käsnviljak Hydnocarpus (mida on rahvameditsiinis kasutatud pidalitõve raviks) ja naistepuna Hypericum perforatum. Paju koorest saadud salitsiinist sünteesitud aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) kasutatakse valu ja palaviku ravis.