google/wiki40b huggingface dataset:
Grusiinid

Grusiinid ehk georglased (varem eesti keeles grusiinlased; gruusia keeles ქართველები (kharthvelebi)) on Lõuna-Kaukaasia rahvas, kes elab põhiliselt Gruusias (2014. aasta rahvaloenduse andmetel 3 224 564). Märkimisväärne arv grusiine elab ka Türgis ja Venemaal (2010. aasta rahvaloenduse andmetel 157 803). Koguarvuks hinnatakse umbes 6 miljonit.
Enamik grusiine on kristlased ning kuulub autokefaalsesse Gruusia Õigeusu Kirikusse. Türgis ja Adžaarias leidub ka islamiusuliste grusiinide kogukondasid.
Gruusiinid räägivad gruusia keelt. Grusiinide hulka loetakse ka mitu subetnost: megrelid, lasid, svanid, kelle keeled on gruusia keelest mõnevõrra erinevad.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 490 grusiini (neist Tallinnas 244).
Fortum Tartu

Ajalugu

Eesmärgiga osaleda Tartu kaugküttesüsteemi ettevõtete aktsiate müügi enampakkumisel asutas 7. veebruaril 2000 Kotkan Energia Oy-le kuuluv AS Kotka Energy Holding ettevõte AS Tartu Energia (praeguse nimega AS Fortum Tartu). Pärast seda müüdi 20% ettevõtte osalusest Tartu soojamajanduse arengus eestvedavat rolli omavale AS-le Giga.
29. septembril 2000 sõlmis AS Kotka Energy Holding lepingu Tartu linnaga AS-i Tartu Keskkatlamaja aktsiate ostuks, millega kaasnes AS-i Tartu Jõujaam ja AS-i Anne Soojus aktsiate müük vastloodud valdusettevõttele. Ettevõte käis Tartu linnale kuulunud aktsiapaki eest välja 230 miljonit krooni (14,7 miljonit eurot).
24. aprillil 2003 müüs Kotka Energy Holding enda osaluse Soome suurima energeetikafirma Fortum tütarfirmale Fortum Power and Heat Oy. Selle tulemusena kuulub AS Fortum Tartu aktsiatest 60% Fortum Power and Heat Oy-le ja 40% AS-le Giga.
Ärinimi AS Fortum Tartu eksisteerib registrikandes alates 22. jaanuarist 2004.
Grete Lõbu

Grete Lõbu (sündinud 6. detsembril 1977) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

Haridus

Grete Lõbu lõpetas Tallinna Reaalkooli ja Tallinna Ülikooli psühholoogia erialal.

Ajakirjandustegevus

Ta on alates 1990. aastate lõpust olnud paljude telesaadete – "Tunnel", "Rusikas", "Kahvel", "Eesti muusika karikas", "Aastad muusikas", "Eesti kõige kõige" ning suurt tähelepanu pälvinud Tuuli Roosma juhitud saatesarja "Mamma mia", aga ka ETV "Jõulutunneli" – toimetaja.
Lõbu on juhtinud ETV saateid "Käi jala!", "Hommiku TV", "Tähelaev", ETV suvesaadet "Suveniir" ja jõulusaadet "Jõuluks koju". Ta on olnud suurülekannete nagu vabariigi aastapäeva vastuvõtt ja laulupidu saatejuht ning reporter.
Aastast 2003 on ta töötanud ka Vikerraadios, juhtides seal peamiselt hommikusaadet, eriprojekte ning saatesarju "Huvitaja" ja "Mis mõttes?".
2013. aasta septembrist juhib ta koos Marko Reikopiga Eesti Televisiooni igaargipäevast saadet "Ringvaade".

Isiklikku

Grete Lõbul on Margus Saarega tütred Sofia Margaret ja Anna Magdaleena.
Põldmagun

Levila ja kasvukoht

Areaali põhiosa on Vahemere ümbruses, kuid esineb ka Skandinaavias, ka Kesk-, Lääne- ja Väike-Aasias. Tulnukana kogu Euroopas. Eestis tavaline. Sagedam Lääne- ja Loode-Eestis, saartel.
Kasvab umbrohuna põldudel, tulnukana jäätmaadel ja prahipaikadel. Eelistab liivakaid muldi, kasvab ka kaljudel ja hõredates metsades. Valgusnõudlik, kuivataluv.

Kirjeldus

Lühiealine ühekojaline 10–70 cm kõrgune harunenud või vahel harunemata rohttaim. Kogu taim sisaldab mürgist piimmahla. 
Püstisel, väheharunenud, 20–60 cm kõrgusel, pikkade valkjate veidi karedate karvadega varrel on sulgjagused süstjate lehekestega lihtlehed.
Õisi on taimel 2–14. Õie läbimõõt on 4,5–5 cm. Kroonlehed võivad olla kuni 2 cm pikad, helepunased või roosad, harvem valged. Tolmukaniidid on violetjad. Õieraod on lidus, õiepungad aga eemalehoiduvate karvadega. Õitseb juunis ja juulis. Putuktolmleja.
Viljaks on äraspidimunajas kupar, mis on alusel sujuvalt ahenev, suhteliselt peenike ja karvadeta. Seemned on 5–6 mm pikad, valmivad juuli lõpust augustini.
Kapsaraud

Kapsaraud on S-kujulise raudtera ja sirge puit- või metallvarrega tööriist, mida on kasutatud kapsaste hapendamise ettevalmistamisel kapsapeade purustamiseks.  
Hapendamiseks tambitakse purustatud kapsad tünnis või tündris kapsanuiaga tihedalt kokku (nii et mahl peale tuleb), lisades tampimise ajal maitseaineid. 
Kapsaraud sobib ka seasööda ja muude loomasöötade peenestamiseks.

Kapsaraud kirjanduses

Oskar Lutsu "Kevades" väidab Toots köstrile, et tal viisid rotid kapsaraua ära ega toonudki tagasi.
Akon

Akon ['eikon] (täisnimega Aliaune Damala Bouga Time Bongo Puru Nacka Lu Lu Lu Badara Akon Thiam; sündinud 16. aprillil 1973) on USA R&B-laulja, helilooja ja produtsent.
Akon sündis Ameerika Ühendriikides, kuid veetis oma varase lapsepõlve Senegalis. Kui ta oli seitsmeaastane, kolis perekond tagasi USA-sse.
Tema esimese albumi lugudest "Lonely" ja "Locked Up" said edetabelite hitid. Praeguseks on neile lisandunud muu hulgas "Belly Dancer", "Smack That", "I Wanna Love You", "Don't Matter", "The Sweet Escape", "Wanna Be Startin' Somethin' 2008". 
Tema singel "Smack That" tõusis nädalaga maailma edetabelis 95. kohalt seitsmendaks. See oli edetabeli 48-aastase ajaloo jooksul suurim tõus. Akoni esimest albumit osteti üle 2,5 miljoni eksemplari ja teist albumit on seni müünud rohkem kui 3,5 miljonit eksemplari. Mõlemad albumid on saanud kuue nädalaga plaatinaplaadiks. Akon on koostööd teinud rohkem kui 130 artistiga, kelle hulgas on ka Michael Jackson, Eminem, Gwen Stefani, Snoop Dogg, P Diddy, R Kelly, Fergie, Busta Rhymes, Timbaland, Pitbull ja teised.
Hiidheinik

Hiidheinik (Tricholoma colossus) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Ruderaaltaimed

Ruderaaltaimed on kiirekasvulised ja tõhusa seemnelise uuenemisega taimed, mis kiiresti asustavad taimkattest vabanenud kasvukohti.
Ruderaaltaimedeks võidakse nimetada ka umbrohutaimi.
Ruderaaltaimede asustatud ala nimetatakse mõnikord ruderaalpaigaks.
Frank Packard (arhitekt)

Frank L. Packard (1866 – 26. oktoober 1923) oli USA arhitekt, kes tegutses Ohios.
Teletutvus

"Teletutvus" (vene keeles: "Телевизионное знакомство") oli Urmas Oti saatesari NSV Liidu (hiljem Venemaa) Kesktelevisioonis.
Saatesari sai tuntuks üle kogu toonase Nõukogude Liidu. Intervjueerija stiil oli oma aja kohta uuenduslik. Saatesari kestis seitse hooaega: 1986–1993. Ott intervjueeris põhiliselt Nõukogude Liidu ja Venemaa kultuuri- ja ühiskonnategelasi. 
Sarjas sündis 61 isikuintervjuud.
Konkreetne luule

Konkreetne luule on visuaalkunsti ja keele sümbioosis tekkinud žanr, mille puhul keel ei ole mitte ainult sisu, mõtte või meeleolu kandjaks, vaid lisaks ka luuletuse eesmärk ise. Konkreetse luule viljeleja luuletaja-konkretist esitleb visuaalsete vahenditega keelt ennast.
Konkreetse luule puhul kasutatakse kunstilise vahendina keele foneetilisi, visuaalseid ja kõlalisi omadusi. Sõnad, tähed või kirjavahemärgid võivad ka keele kontekstist väljuda ja vaatleja jaoks iseseisvuda, see tähendab muutuda "konkreetseks".
Selline keele enda esitlemine võib ka keelele kui mõtte väljendajale vastanduda, kuna konkreetne luuletus ei pruugi enam kanda mõtet vahendavat funktsiooni. Konkreetset luulet võib pidada ka mittepoeetiliseks meditatsiooniks poeetilise kujutusviisi tingimustes. Konkreetne luuletus ei pruugi enam olla luuletus "millestki", vaid keeleline resultaat asjana iseeneses.

Konkreetse luule ajalugu

Mõiste 'konkreetne luule' pärineb Theo van Doesburgilt ajakirjast Art Concret (1930), milles on esimest korda kasutatud mõistet 'konkreetne kunst'. Pildi "konkreetseteks" elementideks on näiteks punkt, joon, pind, värv. Selline "konkreetsuse" määratlus kanti üle kirjandusse ja fotograafiasse.
Sõltumatult Doesburgist tõi Pierre Schaeffer muusikasse mõiste konkreetne muusika.
Konkreetsele kunstile, luulele ja muusikale on iseloomulik kunstiliste elementide avaldumine ja kujutamine omaette iseseisva reaalsusena.
Eugen Gomringeri üleskutse vom vers zur konstellation (värsist konstellatsiooniks) (1954) sai konkreetse luule manifestiks. Mõistena määratles selle kunstnik, kunstiteoreetik ja kirjanik Öyvind Fahlström.
Gomringeri jaoks ei olnud sõnad enam tähenduste kandjateks, vaid visuaalsed ja foneetilised kujutamisvahendid. Teksti graafilise kujundamise abil oli võimalik nende sisulist tähendust kas rõhutada või selle üle ironiseerida. Vastava poeetilise tegevuse tulemuseks oli seejuures uus konstruktsioon, üksikute keele-elementide uudne ühendamine. Gomringer nimetabki oma luuletusi "konstellatsioonideks".
Saksakeelse konkreetse luule esindajad kuulusid Viini ringi või ka Max Bense ümber koondunud Stuttgardi ringi.
Eestis on konkreetse luule väljapaistvamad esindajad Leonhard Lapin ja Raul Meel.
Naja mossambica

Kirjeldus

Nende madude soomuste värvus on hall, olliviroheline või pruunikas oranž. Kõhualune on lõheroosat kuni lillakas-kollast värvi, mis vaheldub mustade triipudega.
Täiskasvanute keskmine kehapikkus on 90–105 cm, pikim isend oli 154 cm pikkune isane.(Durban, KwaZulu-Natali provints Lõuna-Aafrika Vabariik).

Käitumine

Need maod on väga närvilised ja ärksad. Kui nendeni jõuda, siis võib madu tõsta õhku kuni 2/3 oma kehapikkusest, ajada laiali oma lehvikutaolise kaelanaha 'kapuutsi' ja 'sülitada' valmilt enesekaitseks sülge. Sülje lennukaugus on 2–3 meetrit.
Aga nad võivad ka hammustada ja kui vaja surnut teeselda.

Järglased

Emased suguküpsed maod võivad eduka paaritumise ja munade kandluse korral muneda 10–22 muna, millest kooruvad maopojad on 230-250 mm pikkused.

Levila

Neid võib kohata roomamas Lüuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Angolas, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas,Sambias, Malawis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tansaanias ja Somaalias.
Richard Aldington

Richard Aldington (sünninimega Edward Godfree Aldington; 8. juuli 1892 Portsmouth – 27. juuli 1962 Sury-en-Vaux, Cheri departemang, Prantsusmaa) oli inglise kirjanik.
Aldington on tuntud oma esimese maailmasõja ainelise luule ja romaani "Kangelassurm" ("Death of a Hero", 1929, eesti keeles 1965) tõttu.
Kaksikduubel

Kaksikduubel (double-double) on korvpallis saavutus, kus korvpallur kogub ühe mängu jooksul viiest statistilisest näitajast (punktid, lauapallid, resultatiivsed söödud, blokeeringud, vaheltlõiked) kahes duubli ehk kahekohalise (10 või rohkem) tulemuse.
Kõige rohkem tehakse kaksikduublit punktide ja lauapallidega.
Troopiline mets

Ohud

Mitmed troopilised metsad on tähistatud suure bioloogilise mitmekesisusega looduskaitsealadena, kuid jäävad alles inimtekkelistele ja looduslikele häiretele. Kõik troopilised metsad on kogenud vähemalt mõningaid häireid.
Borneos tehtud uuringus kirjeldatakse, kuidas aastatel 1973– 2018 oli vanametsa kasv vähendatud 76%-lt 50%-le saarest, peamiselt tule ja põllumajanduse laienemise tõttu. Laialt levinud seisukoht on, et väärtuse andmine nende metsade pakutavatele ökosüsteemi teenustele võib tuua kaasa jätkusuutlikuma poliitika.Siiski on vaja selgeid keskkonna-, sotsiaal- ja majanduslike tulemuste jälgimise ja hindamise mehhanisme. Näiteks Vietnami uuring näitas, et vaesed ja ebajärjekindlad andmed koos inimressursside ja poliitilise huvi puudumisega (seega rahalise toetuse puudumine) takistavad jõupingutusi metsa maa jaotamise parandamiseks ja metsade keskkonnateenuste maksete maksmiseks.

Seosed Eestiga

Põhjapoolsetes raiejärgsetes metsades on lokaalne liigirikkuse kahanemine vähema liikide arvukuse tõttu väiksem kui troopikas. Sealjuures on raiejärgsed muutused linnustikus suuremad pigem sega- kui leht- ja okasmetsades; segametsad aga levivad just põhja-parasvöötmes ehk alal, kus paikneb ka Eesti.  Kui troopikas vähendab igasugune metsa raiumine lindude liigirikkust, võib parasvöötmes mõõdukas raie liigirikkust suurendada. Lageraied vähendavad aga kõikjal elurikkust, samuti muutub nende tulemusena oluliselt igal laiuskraadil metsade linnustiku algne liigiline koosseis.
Pasigraafia

Pasigraafia on märgisüsteem, mille puhul sümbolid tähistavad mõisteid, mitte kõneldava keele sõnu. Pasigraafiad peaks olema üldarusaadavad kõigile inimestele olenemata nende emakeelest.
Pasigraafiad on näiteks noodikiri, matemaatilised sümbolid ja ka numbrisüsteemid. Pasigraafia alla liigitatakse vahel ka hieroglüüfilised kirjasüsteemid. Pasigraafiad on ka piktogrammid ja blisskiri.

Ajalugu

Pasigraafia ideele aluse panijaks ja mõiste kasutuselevõtjaks on peetud Gottfried Wilhelm Leibnizit, kes kasutas pasigraafia mõistet 1666. aastal teoses "Dissertatio de arte combinatoria".
Esimese puhta pasigraafia loojaks arvatakse olevat prantslane Joseph de Maimieux'd, kes esitas oma kontseptsiooni 1797. aastal.
Eestis on pasigraafia arendamisega tegelenud näiteks Jakob Linzbach ja Jaan Sarv, mõlemad püüdsid välja töötada oma kunstlikku märgisüsteemi.
Wilhelm Grimm

Wilhelm Carl Grimm (24. veebruar 1786 Hanau – 16. detsember 1859 Berliin) oli saksa folklorist.
Koos venna Jacob Grimmiga on ta tuntud keeleteadlane ja muinasjuttude koguja.
Koos Karl Lachmanni ja Georg Friedrich Beneckega panid nad aluse saksa filoloogiale ehk germanistikale.
Aachen-Mitte

Aachen-Mitte on üks Aacheni seitsmest linnarajoonist. See asub Aacheni keskel. Geograafilised koordinaadid on 50°46′ 30″ N, 6°5′3″ E.
Elanike arv 31. detsembril 2013 oli 161 337, 2012. aastal 159 889  2005. aastal oli elanike arv 168 513, 2009. aastal 156 538. Aachen-Mitte on ülekaalukalt kõige suurema elanike arvuga Aacheni linnaosa.
Sihtnumbrid on 52062, 52064, 52066, 52068 ja 52070, suunakood 0241.
Kõrgus merepinnast on umbes 170 m.
Robert Lepikson

Haridus

1970 lõpetas Lepikson Tallinna 1. Keskkooli.
1980 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina.

Isiklikku

Tema isa oli tehnikateadlane Heino Lepikson. Tema poeg Erik on autosportlane, kaardilugeja.
Evoluut

Evoluut (ld sõnast ēvolūtus 'lahtirullitud') on tasandilise joone normaalide parve mähisjoon.
Ellipsi evoluuti nimetatakse astroidiks.
Paide KEK

Paide KEK (1959–1963 Paide Rajooni Kolhoosidevaheline Ehituskontor, 1963–1992 Paide Kolhooside Ehituskontor) oli Eesti Kolhoosiehituse süsteemi kuulunud ehitusettevõte.
Paide KEK asutati 1959. aastal, keskus asus Mäol. Paide KEK ehitas mitmeid tootmis-, teenindus- ja ühiskondlikke hooneid Paide rajoonis.
Paide KEK-i haldus- ja tootmishooned Mäol projekteerisid arhitektid Toomas Rein ja Jüri Okas. Toomas Reinu projekteeritud Paide KEK-i administratiivhoone valmis 1974. aastal.
1992. aastal EKE süsteemi kuulunud KEK-id, sealhulgas Paide KEK esmalt taasriigistati ja seejärel erastati. Paide KEK reorganiseeriti aktsiaseltsiks AS Paide KEK.
2004. aastal muudeti AS Paide KEK-i ärinime, uus ärinimi on Mäo Invest AS.
Mäo Invest AS tegeleb kinnisvara halduse, arenduse ja üürileandmisega Mäo tööstuskülas, kus neile kuulub 32 ha maad (sealhulgas endise Mäo mõisa maad) ja mitmeid hooneid. Mäo Invest tütarettevõtetena tegutsevad endise Paide KEK-i haldus- ja tootmishoonetes aknatootmisettevõte AS Viking Window ja OÜ Mäo Grill (Sämmi Grill).
Buffalo maakond (Nebraska)

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Suur tänav (Narva)

Suur tänav on tänav Narva Vanalinnas. Algab Koidula tänavast, ristub Viru ja Heinaturu tänavaga ning lõpeb Kraavi tänavaga ristudes. Piirab idast Raekoja platsi. Tänava pikkus on umbes 430 m.
Suur tänav on Narva üks vanimatest tänavatest. Ta oli linna peamine tänav ja ühendas Narva kindlust Karjaväravaga. 1684. aasta Narva linnaplaanil on ta märgitud saksa keeles nime Lange Gasse auch Schloss- und Burggasse all. Ajalooliselt kandis tänav nime Lossi tänav. 1905. aasta linnaplaanil selle tänava nimi oli Võšgorodskaja (Вышгородская улица). 
Narva põhjapoolses müüris Suure tänava lõpus asus kõige suurem ja kaunim linna peavärav – Karja- ehk Vene värav.
Vastavalt Vene tsaari Ivan IV (Groznõi) käsule ehitati 16. sajandil Suure tänava lõppu Karjavärava lähedale õigeusu kirik. 1650. aastatel kohandati see väike kirik ümber linna vaestemajaks. 
Keskajal asus Suure ja Viru tänava ristmiku ääres turuplats, mille ääres olid vaekoda ja poed, linnakirikuga külgneval krundil raetuba ja kool.
Raekoja platsi ääres Suure ja Rüütli tänava nurgal kuni 1944. aastani oli keskaegsed kloostrimüürid. Enne sõda asus seal võimsate keldrimüüridega hoones hotell Central.
Teise maailmasõja ajal hävitati kõik selle tänava hooned. Nende asemele ehitati hiljem kolme- ja neljakorruselised majad ehk hruštšovkad.
Pärast Teist maailmasõda kandis tänav nime Mahmastali tänav nõukogude diplomaatilise kulleri Johann Mahmastali järgi. 11. mai 1994. aasta linnavalitsuse otsusega Suure tänava nimi taastati.
Juhtpult

Juhtpuldiks nimetatakse masina töö juhtimiseks mõeldud seadet. Reeglina asuvad juhtpuldil masina seisundi jälgimiseks vajalikud andurid ja masina juhtimiseks mõeldud nupud, kangid jms.
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

1961. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid  12.–20. märtsil Alūksnes.
Lindi looduskaitseala

Lindi looduskaitseala on viiest lahustükist koosnev ning Pärnumaal Tõstamaa ja Pärnu linna piiridesse jääv looduskaitseala, mille pindala on 10,95 km². Looduskaitsala suurima osa moodustab Lindi raba.
Lindi soo asub Pärnu madaliku edelaosas loode–kagusihilises nõos. Soo tekkis Litoriinamere laguunis ja tänapäevani piirab seda luitevall. Selle taha moodustuvad tiigid, mis enamasti kesksuveks ära kuivavad, kuid leidub ka palju mudaälveid ja laukaid. Suurema osa soost moodustab lageraba. Soo idaosas on 2 peaaegu kinni kasvanud järve.
Lindi kaitsealasse jäävad hariliku jugapuu kasvukohad, mis võeti kaitse alla 12. septembril 1958 Pärnu linna RSN TK otsusega nr. 376. Aastal 1981, kui hakati moodustama sookaitsealasid, võeti kaitse alla Lindi soo. Eesti NSV Ministrite Nõukogu võttis vastava määruse nr. 340 vastu 25. mail 1981. Aastal 1999 liideti Lindi raba ja kõik selle ümbruses esinevad kaitsealuste liikide leiukohad üheks looduskaitsealaks.
Looduskaitsealal on täheldatud järgmisi haudelinde: merikotkas, must-toonekurg, sarvikpütt, sookurg, teder, rüüt, mudatilder, metstilder, punajalg-tilder, kägu, öösorr, põldlõoke, sookiur, metskiur, linavästrik, käblik, punarind, kadakatäks, laulurästas, vainurästas, väike-lehelind, salu-lehelind, must-kärbsenäpp, punaselg-õgija ja metsvint.
Kaitsealustest taimedest kasvavad Lindi looduskaitsealal väike käopõll, laialehine neiuvaip ja harilik jugapuu.
Viktor Woldemar Theodor Speer

Viktor Woldemar Theodor Speer (17. oktoober 1875 Suure-Jaani – 4. juuni 1946 Blankenburg (Harz)) oli Eesti vaimulik.
Õppis Viljandi Maagümnaasiumis ja Riia Linnagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1893–1900. Prooviaastal oli ta Audru ja Vändra koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. augustil 1902.
Oli aastatel 1902–1903 Pärnu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1903–1904 oli ta Rõuge Maarja koguduse adjunkt. Aastatel 1904–1922 oli ta Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1922–1939 teenis ta Tallinna Oleviste kogudust, olles aastatel 1932–1939 veel Saksa praostkonna abipraost.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Poseni (praegu Poznan) Kristuse kirikus. Suri aastal 1946 Blankenburgis Harzi kreisis Saksi-Anhalti liidumaal.

Isiklikku

Tema isa Oskar Woldemar Speer oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Tema teise naise Anna (esimene mees Tallinna Oleviste koguduse õpetaja Hermann Theodor Karl Hesse) isa Rudolf Adam Winkler oli Jüri koguduse õpetaja. Tema õemees oli Halliste Püha Anna koguduse õpetaja Erwin Karl Reinhold von Dehn.
Helikiirus

Helikiirus on helilaine levimise kiirus elastses keskkonnas ehk teepikkus, mida helilaine läbib ühikulise aja jooksul.
Kuivas õhus temperatuuril 20 °C on helikiirus ligikaudu 343 m/s ehk 1235 km/h ehk ligikaudu üks kilomeeter kolme sekundi jooksul. Magevees on helikiirus 1 atm rõhu korral ligikaudu 1450 m/s ehk 5220 km/h.

Ajalugu

Heli mitte silmapilkset levimist õhus teati ilmselt ammu enne esimesi katseid helikiiruse mõõtmiseks. Teadaolevalt mõõtis esimesena helikiirust 1635. aastal Pierre Gassendi Pariisis. Gassendi kasutas katses tulirelvi, mõõtes teada oleval kaugusel relvatorust tuleva sähvatuse ja heli saabumise vahelist aega. Tulemuseks sai Gassendi 478 m/s. Katset kordas hiljem Marin Mersenne, kes sai ilmselt hoolikama katsepüstitusega tulemuseks 450 m/s. Itaallased Giovani Alfonso Borelli ja Vincenzo Viviani parendasid täpsust veelgi ja said tulemuseks 350 m/s. Kõik need katsetused, ei võtnud arvesse õhu temperatuuri, niiskust, ega tuule kiiruse võimalikke mõjusi mõõtmistulemustele. Helikiiruse sõltuvust õhu temperatuurist demonstreeris itaallane Branconi Bolognas alles 1738. Ühed esimestest arvestatava täpsusega katsetest helikiiruse määramiseks õhus viisid läbi Prantsuse Akadeemia liikmed aastal 1738. Katses mõõdeti kahuri tulistamisel helilaine hilinemisaega eri kaugustel võrreldes nähtava plahvatusega kahuritorus. Kuivas õhus temperatuuril 0 °C tuulevaikse ilmaga saadi tulemuseks 337 m/s.
Ühe esimese katse helikiiruse mõõtmiseks tahkistes tegi 1808 prantsuse füüsik Jean Baptiste Biot. Biot kasutas katses 1000 m pikkust raudtoru. Mõõtes õhus ja metallis levinud lainete vahelist viiteaega, järeldas Biot, et metallis levib helilaine mitu korda kiiremini kui õhus.
Vees mõõtsid teadaolevalt esmakordselt helikiirust prantsuse matemaatik Charles Sturm ja šveitsi füüsik Jean-Daniel Colladon. See toimus 1826. aastal Genfi järves. Nende mõõteseadmestik koosnes paatidelt vette lastud kellast ja 13–14 km kaugusel olevast kuuldetorust. Fikseerimaks kella löömise aega. kasutasid nad põlevast pulbrist tekkind välgatust. Helikiiruseks 8 °C vees määrasid nad c=1435 m/s, mis on äärmiselt lähedane sarnastes oludes tänapäeval mõõdetuga c=1439 m/s.

Akustiline dispersioon

Dispersioonivabas keskkonnas on helikiirus sõltumatu helisagedusest. Selliseks keskkonnaks on näiteks ideaalne gaas. Dispersiivses keskkonnas sõltub helikiirus helisagedusest. Selle sõltuvuse määrab dispersiooniseos. Erinevad sageduskomponendid liiguvad sellises keskkonnas erineva faasikiirusega, kuid heli kantav energia liigub rühmakiirusel. Dispersioon on iseloomulik paljudele lainenähtustele, mistõttu esineb sarnane nähtus ka valguse puhul (kirjeldust vaasta artiklist dispersioon). Heli puhul nimetatakse seda nähtust akustiliseks dispersiooniks.
Kuuldava heli jaoks on õhk dispersioonivaba. Kõrgetel sagedustel (> 28 kHz) muutub õhk tema süsihappegaasi sisalduse tõttu dispersiivseks.
Speedway

Speedway on mootorrattaspordi võistlusklass. Speedway võidusõiduratastel puuduvad pidurid ning käigukast.
Artur Rubinstein

Artur Rubinstein (28. jaanuar 1887 Łódź – 20. detsember 1982 Genf) oli Poolas sündinud juudi päritolu ameerika pianist. Ta on tuntud peamiselt Chopini teoste esitajana.
Ajaleht The New York Times on nimetanud teda üheks 20. sajandi suurimaks pianistiks.
Mariesi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Gao Jingyi

Gao Jingyi (hiina 高晶一, pinyinis: Gāo Jīngyī, sündinud 1982) on Eestis pikaajaliselt elanud hiina keeleteadlane.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on etümoloogia ja filoloogia. Ta on avaldanud kolm monograafiat ja mitmeid artikleid, sealhulgas ka sellistes indekseeritud ajakirjades nagu Linguistica Uralica ja Trames Eestis, Yǔyán yánjiū (Keele uurimine) Hiinas, Studies in Language Hollandis ja Central Asiatic Journal Saksamaal.
Ta on uurinud ühiseid etümoloogiaid ka nendes keelkondades, mida tavaliselt ei võrrelda, nt hiina ja germaani keelte vahel, hiina ja uurali keelte vahel, ungari ja jenissei keelte vahel.
Gao on kaitsnud 2014. aastal Tartu Ülikoolis üldkeeleteaduse erialal filosoofiadoktori kraadi (juhendaja Urmas Sutrop). Ta on töötanud alates 2008. aastast Eesti Keele Instituudis, lisaks alates 2010. aastast Tartu Ülikoolis. Ta on õpetanud ka Tallinna Ülikoolis. Ta on alates 2016. aastast Pekingi rahvusvaheliste õpingute ülikooli (Beijing International Studies University) erakorraline professor. 
Ta on esimese eesti keelest otse hiina keelde tõlkeraamatu "Eesti muinasjutud" (Peking, 2010) tõlkija.
Ta on koos Märt Läänemetsaga koostanud esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015).
Gao on koostanud esimese eesti-hiina sõnaraamatu "Eesti-hiina põhisõnavara sõnastik" (EKSA, 2019).
37 (Tallinna bussiliin)

37 on Tallinna bussiliin, mida teenindab Tallinna Linnatranspordi AS. Bussiliin ühendab Mustamäe asumit Mustamäe linnaosas Haabersti asumiga Haabersti linnaosas. Algpeatus on Keskuse ja lõpp-peatus on Zoo.