Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee

Ajalugu

10. jaanuaril 1946 Londonis toimunud esimesest istungist võttis osa 51 riiki.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee asub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis alates hoone valmimisest 1952. aastal. 1988. aasta detsembris korraldati Yasser Arafati ärakuulamiseks Peaassamblee 29. istungjärk Rahvuste palees Genfis (Šveits).

Päevakord

Iga istungjärgu päevakord kavandatakse kuni seitse kuud ette ning see algab esialgse loendi väljaandmisega küsimustest, mis tuleks lisada esialgsesse päevakorda. Esialgne eskiis viimistletakse esialgseks päevakorraks 60 päeva enne istungjärgu algust. Istungjärgu alguses toimuval võetakse plenaaristungil vastu lõplik päevakord, milles jaotatakse töö kuue peakomitee vahel, kes esitavad hiljem aruanded uuesti assambleele, kus need kiidetakse heaks kas konsensuse või hääletamisega. Peaassamblee korrapärased plenaaristungid on viimastel aastatel olnud algselt kavandatud kestma ajakava järgi täpselt kolm kuud, ehkki täiendav töökoormus on seda ajavahemikku märkimisväärselt pikendanud. ÜRO menetlusreeglite kohaselt peaksid tavapäraselt plaanitud istungid algama "septembrikuu kolmanda nädala teisipäeval, alustades loendamist esimesest nädalast, kus on vähemalt üks tööpäev." Kahe viimase korrapärase istungi vahele kavandati tavapäraselt plaaniline vaheaeg, kestusega täpselt kolm kuud pärast istungi lõppu, detsembri alguseni, kuid istungitega jätkati jaanuaris ning need jätkusid peaaegu kuni järgmiste istungite alguseni.

Allasutused

Peaassamblee allasutused on jagatud viide kategooriasse: komiteed (kokku 30, kuus peamist), komisjonid (seitse), ametid (boards, kuus), nõukogud ja kolleegiumid (panels, viis), töörühmad ja "muud".

Resolutsioonid

Peaassamblee hääletab liikmesriikide esitatud resolutsioonide üle. Üldiselt on tegemist seisukohavõttudega, mis sümboliseerivad rahvusvahelise üldsuse arvamust mitmesuguste maailma asjade kohta. Suurem osa Peaassamblee resolutsioonidest ei ole õiguslikus ega praktilises mõttes siduvad, sest Peaassambleel pole enamiku küsimuste suhtes täidesaatvat voli. Peaassambleel on volitused lõplike otsuste tegemiseks vaid mõnes valdkonnas, näiteks ÜRO eelarve kohta.
Peaassamblee otsused on liikmesriikidele üldiselt mittesiduvad, kuid neil otsustel on märkimisväärne poliitiline kaal ning need on õiguslikult siduvad Peaassamblee tegevuse suhtes. Peaassamblee võib esitada otsusele siduva iseloomu saamiseks küsimuse ka Julgeolekunõukogule.

ÜRO eelarve

Peaassamblee kinnitab Ühinenud Rahvaste Organisatsioon eelarve ja otsustab, kui palju rahalisi vahendeid iga liikmesriik organisatsiooni käigushoidmiseks peab eraldama.

Valimised

Peaassamblee hääletab Julgeolekunõukogu kümne mittealalise liikme valimistel; viimane selline valimine toimus 2013. aasta 6. detsembril. Need valimised toimuvad igal aastal ning valituks osutunud on liikmed kaks aastat, igal aastal vahetatakse viis liiget välja. Kandidaadid valitakse välja ÜRO piirkondlike gruppide poolt. Peaassamblee valib ka Majandus- ja Sotsiaalnõukogu liikmed. Peaassamblee valib välja ka Tööstusarengu Organisatsiooni liikmed ning mõned Hooldusnõukogu (Trusteeship Council) liikmed. Peaassamblee nimetab Julgeolekunõukogu soovitusel ametisse ÜRO peasekretäri ja võtab vastu Sekretariaadi administreerimist reguleeriva eeskirja. Koos Julgeolekunõukoguga valib Peaassamblee ametisse Haagi Rahvusvahelise Kohtu kohtunikud.