google/wiki40b huggingface dataset:
Akupank

Akupank (inglise keeles Powerbank) on kaasaskantav seade, mis võimaldab oma sisseehitatud akumulaatorisse salvestatud elektrienergiat USB-ühenduse kaudu üle kanda mitmesuguste elektrienergiat kasutavate seadmete akumulaatoritesse. Akupangad on populaarsed nutitelefonide ja teiste mobiilsete infotehnoloogiaseadmete akumulaatorite elektrienergiaga laadimisel. Akupank võimaldab elektrienergiat tarvitavate seadmete akumulaatorite laadimist elektrivõrgu ühenduseta. Sisuliselt on tegu universaalse kaasaskantava varuakumulaatoriga. Akupanga akumulaatorit laetakse tavaliselt Micro-USB-ühenduse kaudu. Akupanga koostisosadeks on kaitsekesta paigutatud taaslaetav liitiumioonaku või liitiumpolümeeraku, trükkplaat (PCB, inglise keeles printed circuit board) ja trükkplaadil paiknev mikrokontroller, mis kontrollib ja stabiliseerib väljundvoolu ja kaitseb akut nii lühise kui ka ülekoormuse eest. Oma laia leviku tõttu kogub akupank järjest enam populaarsust kaubamärgi ja reklaami kandjana. Üldistades saab öelda, et mida suurem on aku elektrienergia mahutavus, seda suuremate mõõtmetega on akupank.

Ajalugu

Akupanga tekkeprotsessi saame kokku võtta etappidena. Esimene neist leidis aset aastatel 2001–2003, kui grupp üliõpilasi pani kokku AAA-patareidest koosneva CEs 2001. See oli mahutavuselt väike ja mõõtmetelt ebamõistlikult suur. Teises faasis aastatel 2004–2006 keskenduti rohkem turukontseptsiooni leidmisele. Järgnemisel aastal sai akupank inimeste silmis tuntuks, kuna üha rohkem elektroonikafirmasid hakkas selle arendamisega tegelema. Aastal 2007 tuli tehasest esimene iPhone, mille klientidest sai suurim akupanga potentsiaalne klientuur, kuna telefoni aku oli sisse ehitatud ja mahutavus väike. Alates aastast 2009 on akupangal üle 500 brändinime ning jätkub jõudne kasv. Samuti on vähenenud märgatavalt akupankade välised mõõtmed ning mahutavust kasvatatakse vastavalt vajadusele.
Tiit Riismaa

Tiit Riismaa (sündinud 8. veebruaril 1949 Tallinnas) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Tiit Riismaa on talupidaja poeg.
Lõpetas 1967 Tallinna 2. Keskkooli ja 1972 TRÜ rakendusmatemaatika erialal, 1975–1977 Teaduste Akadeemia aspirantuuris; füüsika-matemaatikakandidaat (1986, Venemaa Teaduste Akadeemia Arvutuskeskus, Moskva), väitekiri "Описание и оптимизация структуры иерархических систем".
1972. aastast Küberneetika Instituudi, praegu TTÜ Küberneetika Instituudi teadur. 1990–1992 TTÜ dotsent, 1992–1993 Eesti Merehariduskeskuse (allikas öeldud Eesti Merehariduskeskus) dotsent, 1993–1995 piirialade valitsuskomisjoni esimees.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mat süsteemiteooria, graafiteooria, hierarhilised süsteemid, matemaatiline programmeerimine.
Väikesed Karpaadid

Väikesed Karpaadid (slovaki Malé Karpaty) on mäestik Slovakkias. Kulgeb 100 km pikkuselt Doonaust Bratislava kohal Valgete Karpaatideni.
Maksimaalne kõrgus 768 m (Záruby).
Väikesed Karpaadid on osa Lääne-Karpaatidest.
Valdavad tamme- ja pöögimetsad, nõlvade madalamatel osadel kasvatatakse viinamarja.
Lendava Makaronimonstrumi kirik

Lendava Makaronimonstrumi Kirik on sotsiaalne liikumine, mis on suunatud kreatsionismi vastu hariduses. Selle põhimõtteid arendatakse satiirilises õpetuses Pastafarianism,
Liikumise algatas Kansase osariigis 2005 aastal füüsik Bobby Henderson, (s 1980). Aasta hiljem avaldas ta Lendava Makaronimonstrumi Evangeeliumi.
Venemaal algasid pastafarianistide aktsioonid 2013. aastal. Liikumise esimeseks juhiks oli pastriarh Sama Pasta IV (Mihail Samin, (s. 2000)). Lendava Makaronimonstrumi Evangeelium avaldati Venemaal 2016. a. 
Mihhail Samin oli ka "Harry Potter ja ratsionaalse mõtlemise meetodid"  Venemaal väljaandmise algataja 2018. a.
https://en.wikipedia.org/wiki/Flying_Spaghetti_Monster
31. Kaitsepataljon

Isikkoosseis

Kaitsepataljon (saksa Estnische Schutzmannschafts Abteilung 31), hilisem 31. Kaitsepataljon värvati Eesti SS-i kõrgema politseijuhi korraldusel vabatahtlikest väegrupi Nord tagalateenistuseks 1942 suvel Rakveres, märtsis 1943. aastal liideti pataljoniga kompaniid Omakaitse Viru maleva Rakverest, Kundast, Jõhvist ja Omakaitse Narva malevast.
Pataljoni ülesandeks oli rannakaitse Virumaal ja partisanide vastane võitlus Kirde-Eestis Eesti-Vene piiri läheduses. 
Pataljoni staap ja 1. kompanii asusid Rakveres, ülejäänud kolm kompaniid Narvas. Pataljoni juurde kuulus ka autotranspordiüksus. 
1944. aasta 29. jaanuarist 1944 asus 31. Eesti Politseipataljoniks (saksa Estnische Polizei Füsilier Bataillon 31) ümbernimetatud pataljon jalaväekindral Otto Sponheimeri grupi koosseisus Narva rindel ja Purtse juures rannakaitses. 
1944. aasta 14. veebruaril osales osa pataljonist Meriküla dessandi likvideerimisel.

Pataljoni likvideerimine

31. Politseipataljon likvideeriti 1944. aasta juuni keskel. Pataljoni mehed jaotati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni vahel.
Rebane (perekonnanimi)

Rebane on eesti perekonnanimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Rebane 1036 mehel ja 1182 naisel. Perekonnanimede levikult on Rebane meeste puhul 11. ja naiste puhul 10. kohal. Nimi on levinuim Valga maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 46,24.
August Mutt

August Mutt (4. jaanuar 1903 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 21. veebruar 1976 Tallinn) oli eesti insener ja õpetaja.
Ta lõpetas 1928. aastal Tallinna Tehnikumi ja õppis Tallinna Tehnikumi juures pedagoogikakursustel.
Töötas seejärel Võru tööstuskoolis.
1933–1940 Narva Tööstuskeskkooli juhataja, 1940–1944 Tartu Tehnikumi direktor, 1944–1946 Tallinna Tehnikumi õppealadirektor.
1936. aastal valiti ta Eesti Kutsekooliõpetajate Ühingu esimeheks ja ühingu esindajana Õpetajate Koja nõukogusse.
Lausanne'i Ülikool

Lausanne'i Ülikool (prantsuse Université de Lausanne) on prantsuskeelne ülikool Šveitsis Lausanne'is.
Asutati 1537. aastal teoloogiakoolina, 1890. aastast alates töötab ülikoolina.
Ülikoolis on 10 200 üliõpilast ja 7 teaduskonda.
Nautiluspokaal

Nautiluspokaal on merelimuse laevukese (Nautilus) kojast valmistatud luksuslik pokaal, mis on kaunistatud väärismetallist panustega ning sageli ka vääriskividega. Nende valmistamine oli iseloomulik renessansi- ja barokiperioodile, kauneimad näited pärinevad 16. ja 17. sajandi Saksamaalt. Nautiluspokaal oli loodus- ja kunstiobjekti ühendava haruldusesemena kollektsioneerimisobjekt ja neid võis leida ülikute kunsti- ja loodusharulduse kogudes, nn Wunderkammer'ites.

Kirjeldus

Laevukese koda, mis väärismetalliga raamistatuna ja mõnikord kaanega varustatuna moodustas pokaali kupa, on spiraalselt rulluva kujuga, külgedelt lamendunud, läbimõõduga kuni 20 cm ja laiusega umbes 7 cm. See oli raskesti kättesaadavuse tõttu (laevukesed elavad sügaval meres) 16. sajandil eriline haruldus. Enne pokaaliks kujundamist lihviti maha väliskülje kare lubikiht, nii et nähtavale tuli koja pärlmutrikiht (saksa keeles kutsuti laevukest ka "Irisschnecke", ligikaudne tõlge 'vikerkaaretigu'). Pärlmutterpind kas lihviti lihtsalt siledaks, kaunistati sisselõigatud reljeefkujutistega või tumeda värviga tehtud uurendpiltidega.
Lisaks laevukese kojale koosnes pokaal tugijalast ja alusest. Dekooris oli esiplaanil mereteema, tugijala ja kaane motiivide hulgas on merekoletised, delfiinid, meremaod ja -lohed, hippokampused, Neptun, nereiidid ja merineitsid, kuid esines ka muid motiive, näiteks Herakles, metsmees või faun, puutüvi koos puuraiduriga, eksootilised kaugete maade elanikud. Kooskõlas mereteemaga kasutati kaunistusena sageli vääriskorallioksi ja pärleid, aga lisati ka muid vääriskive.
Kääpa Põhikool

Kääpa Põhikool on üldhariduskool Võru maakonnas Võru vallas Kääpal.
Kääpal algas korrapärane koolitöö 1835. aastal. Praegune koolihoone valmis 1939. Hoone renoveeriti 2002, mil tehti ka juurdeehitis.
Kõrgus (film)

Süžee

Kõrgahju ehitusele saabub montööride brigaad töödejuhataja Konstantin Tokmakovi ja brigadir Nikolai Passetšniku juhtimisel. Filmis kujutatakse montööride brigaadi tööd ja nende omavahelisi suhteid.
Mäe tänav

Mäe tänav (Bergstraße, ka Mehstraße) on tänav Tartus Ülejõe linnaosas. See algab Narva maanteelt, ristub Urva tänavaga (paremalt) ja Pika tänavaga ning katkeb Jaama tänaval. Kahte tänava osa lahutab üksteisest trepp ning peale treppi tänav jätkub, ristudes Puiestee tänavaga, Peetri tänavaga, Peetrituruga, Orava tänavaga ja Jänese tänavaga, kus tänav ka lõpeb, olles seejuures 890 meetri pikkune. Mäe tänav kulgeb tõusvas joones, selle ülemine ots Jaama tänaval on märksa kõrgemal kui alumine Narva maanteel.
Lelulugu

"Lelulugu" ("Toy Story") on Disney/Pixar animastuudiote täispikk joonisfilm. Mänguasjade seiklusi kajastavale linaloole on paari aastaga valminud mitu järge. 
Esimene film valmis aastal 1995. (Eestis linastus 6 september 1997) ja teine 1999. aastal (17. märts 2000). Mõlemad osad lavastas John Lasseter. Kolmas film valmis 2010 (16. juuli 2010) aastal Lee Unkrichi käe all.
Ester (eesnimi)

Ester on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 161. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1179 naisel.
Teele Viira

Elulugu

Teele Viira lõpetas Kuressaare Gümnaasiumi. Alates 2007. aastast jätkas ta haridusteed Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, õppides pop- ja džässlaulu.
Gümnaasiumi ajal mängis Teele FC Kuressaare naiskonnas (numbri 7 all) jalgpalli.
Abituriendina jõudis Viira 2007. aastal Eesti Koolimissi lõppvõistlusele.

Muusikaline tegevus

Laulmisega alustas 16-aastaselt Laine Lehto juhendamisel huvikoolis Inspira. 2005. aastal osales Eesti Televisiooni laulusaates "Kaks takti ette" ning kolm aastat hiljem Nuku- ja Noorsooteatri segakoori koosseisus "Laululahingus". Eesti Laul 2011 konkursil astus neiu üles võiduloo "Rockefeller Street" taustalauljana. Teele Viira on osalenud ka "Keskkoolimuusikalis".
2013. aastal hakkas ta laulma ansamblis Sounds of September.

Koostöö teatriga

Märtsis 2010 esietendunud nukuteatri noortemuusikalis "Keskkoolimuusikal" mängis Teele Viira kandvat rolli, mustanahalist Taylor McKessie't. Augustis 2011 esines ta Viimsis Rannarahva Muuseumi hoovis muusikalises lastelavastuses "Limpa ja mereröövlid".

Teletöö

Teele Viira on olnud saatejuht saadetes "Laulupealinn", "Tantsi tagumik trimmi", "Eesti asi" ja "Reisijaht".
Keila rajoon

Keila rajoon oli haldusterritoriaalne üksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1962. 
Keila rajoon moodustati 1950 septembris Harjumaa lääneosast seoses maakondade likvideerimisega. Rajooni keskus asus Keilas. Rajooni kuulusid algselt Keila ja Paldiski linn ning Haiba, Joa, Keila, Klooga, Kloostri, Laitse, Nissi, Põllküla, Risti, Ruila, Turba, Vasalemma ja Vihterpalu külanõukogu.
Pärast külanõukogude ühendamisi 1954 juunis jäi Keila rajooni 7 külanõukogu: Keila, Kernu, Klooga, Nissi, Padise, Risti ja Vasalemma külanõukogu.
1959 veebruarist liideti Keila rajooniga Harku ja Saue külanõukogu Harju rajoonist.
Keila rajoon likvideeriti 1962 märtsis ja selle territoorium liideti Harju rajooniga.
Roosna mõis (Lääne-Nigula)

Roosna mõis (saksa keeles Rosenhof) oli Kirimäe mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Jonathan Gallant

Isiklikku

Jonathan Gallant on abielus, 5. oktoobril 2007 sündis poeg Xavier Jeffrey.
Sillamäe mõis

Sillamäe mõis (saksa keeles Sillamäggi; ka Uus-Sõtke mõis) oli poolmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.
Mõis asutati 1849 Vaivara mõisast eraldatud alast.
Ivan Kuratov

Ivan Kuratov (Иван Алексеевич Куратов; 18. juuli (vkj. 6. juuli) 1839 Kibra küla, Ust-Sõssolski maakond (tänapäeval Kuratovo küla, Sõssola rajoon, Komi Vabariik) – 29. november (vkj. 17. november) 1875 Vernõi (tänapäeval Almatõ, Kasahstan)) oli komi luuletaja ja keeleteadlane, komi kirjanduse rajajaid.
1850–1860 õppis Ivan Kuratov Jarski vaimulikus õppeasutuses ja Vologda vaimulikus seminaris. 1861–1865 töötas ta õpetajana Ust-Sõssolskis. 1866. aastal lõpetas ta Kaasani polguaudiitorite kooli ja suunati Semipalatinskisse sõjakohtu teenistusse. 1867. aastal suunati Kuratov Vernõisse, kus ta töötas 1871. aastani vägede staabis ja seejärel kuberneri erivolitustega ametnikuna.
Oma eluajal avaldas Ivan Kuratov ajakirjanduses ainult viis luuletust ja needki ilma autori nimeta. Laiema avalikkuse ette jõudsid tema luuletused alles 1923. aastal ajakirjas Parma Jol (Парма ёль). 1926. aastal ilmusid ta luuletused esimest korda raamatus "Коми гижысьяс" ("Komi kirjanikud").
Eesti keeles on 2005. aastal ilmunud Ivan Kuratovi luulevalimik "Poleks kurbust, poleks rõõmu : (luulet 1857-1875)". Ivan Kuratovi luulet on avaldatud ka 1996. aastal välja antud kogumikus "Enne koitu : soome-ugri luuleklassikat".
Osmussaare maavärin

Osmussaare maavärin oli 25. oktoobril 1976 toimunud maavärin, mille epitsenter oli Osmussaare põhjatipu lähedal (5...6 km kirde pool) merepõhjas ja mille hüpotsenter asus 10 kilomeetri sügavusel.
Maavärina magnituud oli 4,75, intensiivsus 6...7 palli MSK-64 skaala järgi. See oli võimsaim teadaolev maavärin Eestis.
Osmussaare kirderannal järsul pangal tekkisid suured varingud. Saare keskel asuvasse kivimajja tekkis pragu, mis ulatus räästast maapinnani.
Tallinnas oli värinat selgelt tunda. Laelambid kõikusid ja aknaklaasid klirisesid.
Järgnesid järeltõuked, kõige tugevamad umbes 10 minutit ja pool tundi hiljem. Tundlike aparaatidega registreeriti järeltõukeid veel novembris.
Levisid kuuldused, nagu oleks tegemist olnud aatomiallveelaeva või Paldiskis asuva tuumareaktori plahvatusega.
Tallinna Ülikooli Meeskoor

Tallinna Ülikooli meeskoor on Tallinna Ülikooli juures tegutsev meeskoor.
Koor loeb end Tallinna Pedagoogilise Instituudi Meeskoori järeltulijaks.

Dirigendid

Tallinna Ülikooli meeskoori dirigendid on Indrek Vijard ja Kadi Uibo.
Brintsidofoviir

Nimetused ja tähised

Sünonüümid: CMX001; Cidofovir-HDP
CAS-i registreerimisnumber on 444805-28-1. PubChemi number on CID 483477.
Farmakoterapeutiline rühm on määratlemata, ATC-kood on määratlemata (ravim on registreerimata).

Näidustused

Ravim on mõeldud tsütomegaloviiruse ja adenoviiruse nakkuse ning lastehalvatuse ja Ebola viirushaiguse raviks ning on läbimas kliiniliste katsetuste III faasi. 
Katsed laborihiirtega näitasid, et ravim mõjutab kesknärvisüsteemi ja läbistab hematoentsefaalse barjääri.

USA-s

1. oktoobril 2014 teatasid esimesest kinnitatud Ebola viirushaiguse haigusjuhust ka USA ametkonnad , New York Times tuvastas '0 patsiendiks' USA-s Thomas Eric D, kellele manustati ravimina brintsidofoviiri, kuid 8. oktoobri seisuga on ta surnuks kuulutatud.
Meteoroloogiainstrumendid

Meteoroloogiainstrumendid (ka meteoroloogilised instrumendid, meteoroloogilised mõõteriistad, meteoroloogilised seadmed) on riistad, millega määratakse meteoroloogiliste elementide väärtusi.
Õhu- ja pinnasetemperatuuri mõõdetakse hrl termomeetriga (enamasti kas vedelik-, bimetall- või elektrilise termomeetriga). Õhutemperatuuri automaatseks registreerimiseks kasutatakse termograafi.
Õhuniiskust mõõdetakse psühromeetriga vm niiskusmõõturitega.
Sademeid mõõdetakse sadememõõturiga.
Tuule kiirust ja suunda määratakse anemomeetri, -graafi ja anemorumbograafiga.
Õhurõhku mõõdetakse baromeetri ja barograafiga. (EE).
Erinevate kiirguste määramiseks on kasutusel pürheliomeeter, aktinomeeter, püranomeeter, pürgeomeeter, bilansomeeter
Päikesepaiste kestust määrab heliograafiga.
Pilvede kõrgust määratakse nt pilootpallide, prožektorite ja fotoelektriliste registreerijatega
Polüfunktsionaalsete meteoroloogiainstrumentide hulka kuuluvad burromeeter ja ilmakivi.
Ira Trilljärv

Ira Trilljärv (3. detsember 1924 Tallinn – 30. august 1980 Tallinn) oli eesti koorijuht.
Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1951 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Gustav Ernesaksa klassis).
Ta oli aastatel 1951–1966 teatris Estonia koormeister ja 1966–1969 kontsertmeister. Aastatel 1969–1980 oli ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kontsertmeister.

Isiklikku

Tema vanaisa oli Aleksander-Harald Trilljärv.
Oidrema vald

Oidrema vald (saksa keeles Oidenorm) oli vald Läänemaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Oidrema vald Veltsa vallaga.
Valla alal asus Oidrema mõis.
Stix Zadinia

Stix Zadinia (pärisnimega Darren Leader) on Ameerika Ühendriikide trummar. 
Ta on tuntud glam metal'i bändi Steel Panther (varem Metal Skool) liikmena. Ta on saanud mõjutusi Bon Jovilt ja teistelt rokkbändidelt, kes alustasid tegevust 1970. ja 1980. aastatel. 
Stix on koos Steel Pantheri kitarristi Russ Parrishiga olnud ka bändis The Thornbirds, mille liikmed olid veel Jeff Duncan ja Dean Cameron.
Rohekilt

Rohekilt on roheka värvuse ja kildalise tekstuuriga moondekivim.
Enamasti on tegemist moondunud aluseliste kivimite ehk metabasiitidega, millele annavad rohelise värvi mineraalid kloriit, epidoot või aktinoliit.
Tüüpiliselt on nad tekkinud 8–50 km sügavusel maapõues temperatuuril 400–500 °C. Koostis sõltub nende lähtekivimiste koostisest. Põhiliselt tekivad nad basaldist, gabrost või teistest sarnastest kivimitest, mis sisaldavad naatriumirikkaid plagioklasse päevakivi, kloriiti, epidooti ja kvartsi.
Rohekildal on sageli mingil määral suunatud tekstuur. Seda põhjustavad tema koostises olevad mineraalid, eriti kloriit ja aktinoliit. Harilikult on nad jämedate teradega.
Basaldid, mis asuvad ookeani põhjas ookeani keskmäestiku lähedal on tavaliselt moondunud pisut rohekilda sarnasteks. Mitmesuguste arhaikumist pärit kraatonite rohekildavööd on moondunud rohekildafaatsiesteks. Need ürgsed kivimid on paljude maagilademete lähtekivimid.
Rohekilt on rohkem väligeoloogilise termin. Kui kivimit on uuritud täpsemalt, saab sellele anda ka täpsema nimetuse, näiteks kloriitkilt.
Bergedorfi postmargid

Bergedorfi postmargid on postmargid, mis anti välja 1861. aastal Bergedorfi linnas Saksamaal.
Alates 1420. aastast oli Bergedorf olnud Hamburgi ja Lübecki vabalinnade ühisvaldus, seetõttu ei saanud Bergedorfis kehtestada kummagi riigi postmarke. 1. novembril 1861 lasti müügile 5 erinevat marki nimiväärtuses ½, 1, 1½, 3 ja 4 šillingit. Margid olid ruudukujulised, perforeerimata ja nende formaat kasvas koos nimiväärtusega (kallimad margid olid suuremad).
1. jaanuaril 1868 läks Bergedorf ostu teel Hamburgi ainuomandusse ja samast päevast kaotasid kohalikud margid kehtivuse.
Viivi Timm

Viivi Timm (19. oktoober 1934 Tartu – 13. veebruar 1997 Puhja) oli eesti zooloog (malakoloog) ja hüdrobioloog.

Elukäik

Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogias. Aastatel 1958–1961 oli kooliõpetaja. Ta oli bioloogiakandidaat (1979; kinnitatud Leningradis 1980). 
Aastast 1961 töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Võrtsjärve Limnoloogiajaama teadur (1986. aastast vanemteadur). 
Ta uuris Eesti järvede zoobentost, eriti mageveelimuseid. Ta kirjeldas 4 uut herneskarplase liiki.

Pere

Ta oli eesti zooloogi ja hüdroloogi Tarmo Timmi abikaasa.
Kuzma Petrov-Vodkin

Kuzma Sergejevitš Petrov-Vodkin (vene Кузьма Сергеевич Петров-Водкин; 5. november 1878 – 15. veebruar 1939 Leningrad) oli vene kunstnik ja kirjanik.
Ta sündis Samara lähedal kingsepa perekonnas. Ta õppis maalimist ja joonistamist Samaras, seejärel Peterburis ning Münchenis Anton Ažbe kunstikoolis (1901). Seejärel asus ta õppima Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikooli (МУЖВЗ), kus õppis Valentin Serovi juhendamisel. Pärast kooli lõpetamist 1905 siirdus ta töötama ja täiendama end Pariisi eraakadeemiatesse.
Aastal 1911 liitus ta kunstnike ühendusega "Mir Iskusstva".
Petrov-Vodkin on eelkõige tuntud oma sümbolistlike maalidega, kuid ta on loonud ka graafikat ja töötanud teatrikunstnikuna.
Kuzma Petrov-Vodkinilt on ilmunud kaks luulekogu: "Моя повесть" ja "Самаркандия".
Restu kool

Restu kool oli kool Valga maakonnas Sangaste vallas (tänapäeval Otepää vallas) Restu külas.
Aastatel 1919–1998 tegutses kool Restu mõisa peahoones.
Johan Lombak

Noorus

Pärast 4. klassi lõpetamist 1913 läks trükikotta laduja õpilaseks. 
Teenis Venemaa Keisririigi sõjaväes reamehena maist kuni oktoobrini 1916, millal vabastati haiguse tõttu. Tuli Viljandisse tagasi ja jätkas tööd trükikojas. Aprillis 1917 kutsuti tagasi armeesse. 
Tegeles 1918. aastal  trükikodade natsionaliseerimisega Viljandis (Совдеп) jaanuarist kuni veebruari keskeni. Siis taganes koos bolševikega Samarasse Nõukogude Venemaal.

Teenistus NSV Liidus

1920–1921 oli Lombak Tomski kubermangu Tšekaa uurija. 1921– 1922 oli ta Kaug-Ida Vabariigi Riikliku Poliitilise Kaitse Aktiivosakonna ülem (начальник Активной части Государственной политической охраны Дальневосточной Республики) ning 1922–1923 Vene SFNV GPU Primorje kubermangu osakonna jaoskonnaülem.
Augustist kuni oktoobrini 1923 oli ta Vene SFNV GPU Kamtšatka kubermanguvalitsuse ülema kohusetäitja. 1923–1928 oli ta OGPU Kamtšatka osakonna ülem 
Aastatel 1928–1929 oli ta OGPU 54. Nertšinski piirivalvesalga, aastatel 1929–1930 OGPU 53. Dauri piirivalvesalga ning aastatel 1930–1931 OGPU 56. Blagoveštšenski piirivalvesalga ülem. 
1931–1932 oli ta OGPU Krimmi Täievolilise esinduse ja piirikaitsevägede ülem (Частей пограничной охраны и войск Полномочного представительства ОГПУ по Крыму) ning 1932–1934 OGPU Krimmi Täievolilise esinduse ja piirikaitsevägede inspektsiooni ülem.
23. detsembril 1935. aastal sai ta polkovniku auastme. 
1934–1936 oli ta OGPU Sverdlovski oblasti täievolilise esinduse vägede operatiivosakonna ja NKVD Sverdlovski oblasti sisekaitse valitsuse ülem ning 1936–1937 sisekaitse valitsuse staabiülem. Aprillist augustini 1937 oli ta Uurali ringkonna sisekaitsevägede staabiülem. 1937–1938 oli ta NKVD 60. Kamtšatka piirivalvesalga ülem ning 1937–1938. aasta märts Kamtšatka oblasti UNKVD ülem. 
1938. aasta märtsis vallandati stalinliku puhastuse käigus.

Juunipööre Eestis

Pärast 21. juunil 1940 Eestis läbiviidud juunipööret viibis Johan Lombak 25. juunil 1940 Jossif Stalini vastuvõtul Moskva Kremlis.

Teenistus Punaarmees

1942. aasta veebruarist oktoobrini oli Lombak 249. Eesti Laskurdiviisi 917. Laskurpolgu komandör. 1942. aasta oktoobris-detsembris oli ta 249. Eesti Laskurdiviisi ülema asetäitja poliitalal.
30. detsembrist 1942 kuni 3. märtsini 1945 oli ta 249. Eesti Laskurdiviisi ülem. 1943. aasta 18. mail sai ta kindralmajori auastme. Seejärel õppis Kindralstaabi Akadeemias.
1946—1947 oli ta 118. Tallinna Laskurdiviisi ülem ning 1947–1948 22. kuulipilduja-suurtükidiviisi ülema asetäitja.
1948. aasta veebruarist aprillini oli ta Eesti NSV sõjakomissari asetäitja ning 1948–1951 Eesti NSV sõjakomissar.
Dawesi plaan

Dawesi plaan oli Ameerika Ühendriikide rahandustegelase ja poliitiku Charles Dawesi juhitud komisjoni koostatud plaan Saksamaalt Esimese maailmasõja sõjavõlgade kättesaamiseks.
Aastail 1923–1924 tutvus komisjon Saksamaa majandusliku olukorraga ning tuli järeldusele, et Saksamaa ei suuda reparatsioone maksta. Komisjon pakkus välja Dawesi plaani, mis nägi ette reparatsioonimaksete tunduvat vähendamist ning Saksamaale laenuandmise ja investeeringute võimaldamist maa majanduse taastamiseks. Plaani toetas Suurbritannia ja lõpuks nõustus sellega ka Prantsusmaa. Dawesi plaan soodustas poliitilise olukorra stabiliseerumist Saksamaal ning võimaldas sakslastel alustada reparatsioonide regulaarset väljamaksmist.
Adrien Théaux

Adrien Théaux (sündinud 18. septembril 1984 Tarbesis) on Prantsusmaa mäesuusataja.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta ülisuurslaalomis pronksmedali. Maailmameistrivõistlustel oli seni Théaux' parimaks kohaks 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is kiirlaskumises saadud 5. koht.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta Alpi kahevõistluses 12. koha, ülisuurslaalomis 13. koha ja kiirlaskumises 16. koha. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta ülisuurslaalomis kümnes.
Théaux osales esimest korda maailma karikavõistluste etapil Kranjska Goras 28. veebruaril 2004 suurslaalomis, kuid ei pääsenud esimese laskumise tulemusel teise ringi. Esimese poodiumikoha sai ta Beaver Creekis 4. detsembril 2010 ülisuurslaalomis, kui oli Georg Streitbergeri järel teine. Esimese võidu MK-etapil sai ta Lenzerheides 16. märtsil 2011, kui võitis kiirlaskumise.

Maailma karikavõistlustel

Adrien Théaux on osalenud (seisuga 2. jaanuar 2016) 207 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 12 korral, neist 3 etappi on ta võitnud.