google/wiki40b huggingface dataset:
Üksildane Jüri

Üksildane Jüri (hispaania keeles El Solitario George, ka El Solitario Jorge; inglise keeles Lonesome George; surnud 24. juunil 2012) oli isane elevantkilpkonn, viimane teadaolev Pinta saare alamliigi Geochelone nigra abingdonii esindaja.
Üksildase Jüri avastas 1. detsembril 1971 ungari malakoloog József Vágvölgyi. Selleks ajaks olid Pinta saarele 1958 sisse toodud metskitsed saare taimestiku laastanud ja kilpkonnadest oli ellu jäänud üksainuke, Jüri. Kilpkonn viidi elama Charles Darwini uurimisjaama Santa Cruzi saarel ja sellest ajast oli see alamliik funktsionaalses mõttes välja surnud. Nimi anti kilpkonnale ameerika näitleja George Gobeli (1919–1991) järgi, keda samuti kutsuti Üksildaseks George'iks.
Üksildast Jüri hoiti koos kahe emaskilpkonnaga alamliigist G. n. becki, mis ei olnud geneetiliselt lähim alamliik. Emaskilpkonnad said küll mune, aga ühestki neist ei koorunud kilpkonni. Arvatavasti oli põhjuseks see, et nad olid liiga kaugest alamliigist.
Darwini uurimisjaam kuulutas välja 10 000 USA dollari suuruse autasu sellele, kes korraldab Jürile sobiva paarilise, aga seda tasu ei saanudki välja maksta.
2007. aasta mais leiti Isabela saarelt emane hübriidkilpkonn, kes isa poolt on alamliigist Geochelone nigra abingdonii. See andis lootust, et võidakse leida ka sellest alamliigist puhastverd emane kilpkonn, keda oleks saanud Üksildase Jüriga paaritada.
24. juunil 2012 teatas Galapagose rahvuspargi direktor Edwin Naula, et Üksildane Jüri on leitud surnuna. Surma avastas Fausto Llerena, kes oli Jüri eest hoolitsenud 40 aastat. Naula kahtlustas, et surma põhjustas südamerike, mis oli seotud kilpkonna kõrge eaga. Täpsema põhjuse väljaselgitamiseks korraldatakse lahkamine. Pärast lahkamist valmistatakse Üksildasest Jürist topis ja ta pannakse mõnes muuseumis vaatamiseks välja.
Ta vanus oli umbes 100 aastat ja kaal 90 kg. Elevantkilpkonnad võivad elada 120–200-aastaseks. 
Arvatakse, et umbes 2000 Isabela saarel elava kilpkonna seas võib mõni olla Üksildase Jüriga samast alamliigist.
Tänapäevaks on kõik kunagi Pintale toodud metskitsed hävitatud ja saare taimestik on hakanud taastuma, aga elevantkilpkonni seal enam ei ela.
Õiglase kaubanduse sõber

Õiglase kaubanduse sõbra märk on tunnustus nendele ettevõtetele, kes kasutavad õiglase kaubanduse tooteid või oma tootmises õiglase kaubanduse toorainet. See on selleks, et tarbija oskaks üles leida neid, kes nende vastu huvi tunnevad. Seda jagatakse kaubandus-, toitlustus- või tootmisettevõtetele, kodanikuühendustele, riigiasutustele, koolidele ja töökollektiividele, kes oma töös ja tegemistes panustavad õiglase kaubanduse arengusse ja levikusse Eestis.  
Õiglase kaubanduse sõbra märki annab Eestis välja MTÜ Mondo alates 2014 aastast.

Kriteeriumid

Hotell, restoran, toitlustaja või kohvik pakub vähemalt nelja kategooria õiglase kaubanduse märgistega kaupa, näiteks kohvi, teed, suhkrut, kosmeetikat. 
Kauplus tõstab esile õiglase kaubanduse väärtust ning pakub oma kaubavalikus enam kui 30 õiglase kaubanduse märgistega tooteartiklit.
Töökollektiiv, vabaühendus, riigiasutus ja kogudus jagab teadmisi õiglasest kaubandusest ja kasutab oma kontoris, kohvipausidel ja üritustel vähemalt kolme erineva kategooria õiglase kaubanduse märgistega kaupa, näiteks kohv, tee, troopilised puuviljad ja suhkur.
Õppeasutus kasutab õiglase kaubanduse märgistega kaupu, käsitleb oma tegevuses ka õiglase kaubanduse teemat ning teeb teavitustööd.
Kaupade maaletooja, töötleja ja tootja portfellis on õiglase kaubanduse toodetel või toorainel oluline osa või Fairtrade'i, UTZ Certifiedi või Rainforest Allianc'i märgisega omatoode.

Kandidaadiks esitamine

Kandidatuuri saab esitada Fairtrade'i veebilehel. Õiglase kaubanduse sõbra tunnistus antakse üle mai keskel, õiglase kaubanduse päeva tähistamise raames. Nimetuse andmine on rajatud usaldusele ja heale tahtele, mitte rangetele kriteeriumidele. Tunnustust ei pea uuesti taotlema, kui märgi saaja kinnitab iga-aastase ülevaate käigus Mondo seatud eelduste täitmist.
Sekstiljon

Sekstiljon on miljard triljonit ehk 1 000 000 000 000 000 000 000 ehk 10²¹.  
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse sekstiljonikordse väljendamiseks eesliidet "zetta-" (tähis Z).
Aleksandrine Pedusaar

Aleksandrine Pedusaar (eesnimi ka Aleksandra ja perenimi ka Pedussaar; 30. september (vkj)/13. oktoober 1889 Tallinn – 2. juuni 1974 Tallinn) oli Eesti õpetaja, koolijuht, noorsoo- ja haridusliikumise tegelane.
Ta lõpetas 1916. aastal Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna riigieksamiga. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ning oli selle asutajaliige.
Ta on olnud ajaloo, eesti, vene, saksa ja prantsuse keele õpetaja. Ta töötas aastatel 1908-1909 Türi kihelkonnakoolis, aastatel 1915-1916 Jakob Westholmi Eragümnaasiumis, 1917. aastal Stroinovski eragümnaasiumis Rakveres, aastatel 1917-1919 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis/Gustav Adolfi Gümnaasiumis ning aastatel 1918-1919 Tallinna Poeglaste Kaubanduskoolis. 
Ta oli sügisel 1917 Haapsalu tütarlastegümnaasiumi õpetaja ja ka juhataja.
Ta oli aprillist 1919 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ajalooõpetaja. Ta oli septembrist 1919 kuni 1934. aastani sama gümnaasiumi ja aastatel 1934–1944 selle järglaskoolide juhataja. Ta oli aastatel 1934–1937 ka Aleksandrine Pedusaare Tütarlaste Erakooli ja selle järglase Tallinna 7. Reaalkooli juhataja.

Isiklikku

Tema vennad olid arstid Konstantin ja Paul Pedusaar.
Spoltore

Haldus

Spoltore piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cappelle sul Tavo, Cepagatti, Montesilvano, Moscufo, Pescara, Pianella, San Giovanni Teatino (CH).
Spoltore halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Caprara d'Abruzzo, Pescarina, Pescarina Superiore, Ripoli, Santa Lucia, Santa Teresa, Torretta, Villa Raspa, Villa Santa Maria.

Loodus

Abruzzo mägisel maastikul asuvat Spoltoret lahutab idas Aadria merest provintsi keskus Pescara.

Ajalugu

1947. aastal eraldati Spoltore Pescarast ja moodustati praegune haldusüksus.
Ameerika Ühendriikide merevägi

Isikkoosseis

Tegevteenistuses on 325 826 tegevväelast ja reservis 98 693.

Tehnika

2018. aasta aprilli seisuga oli alalises valmisolekus 282 laeva ja üle 3700 õhusõiduki. 
Ameerika Ühendriikide mereväel on maailma suurim lennukikandjalaevastik, millest 2018. aasta jaanuari seisuga oli 11 tegevteenistuses ja 2 valmimisel.

Juhtimine

Mereväge juhib administratiivselt mereväeministeerium eesotsas tsiviilteenistujast mereväeminister. Mereväeministeerium kuulub ise Kaitseministeeriumi haldusalasse, mida juhib kaitseminister. Mereväeministeeriumi kõrgeim sõjaväelasest teenistuja on mereoperatsioonide ülem.
Vormelipõhine muusika

"Vormelipõhine muusika" (pr.k Musiques formelles, i.k Formalized Music) on Iannis Xenakise muusikateoreetiline põhitekst.
232-leheküljeline prantsuskeelne esimene originaalväljaanne "Musiques formelles, nouveaux principes formels de composition musicale" on ilmunud väljaande "La Revue Musicale" topelterinumbris 253-254 aastal 1963 Parisis Richard Masse kirjastuses ning selle sama väljaande kordustrükk aastal 1981 Pariisis Éditions Stocki kirjastuses.
273-leheküljeline ingliskeelne, parandatud ja laiendatud väljaanne on ilmunud pealkirja all "Formalized Music" aastal 1971 kirjastuses Indiana University Press Bloomingtonis ja Londonis ning sama väljaande parandatud, veel kord laiendatud ja uue materjaliga täiendatud versioon ilmus Sharon Kanachi tõlkes ja toimetamisel aastal 1991 kirjastuses Pendragon Press, Stuyvesant (NY).
Toyota Avensis

Toyota Avensis on Toyota sedaan ja universaal. Seda on toodetud 3 põlvkonda. 3.põlvkonda müüdi Eestis 2014. aasta märtsis 47 tükki.
Semiootiline Jälg

"Semiootiline Jälg" on Eesti Semiootika Seltsi poolt välja antav aastaauhind eelmisel kalendriaastal ilmunud parima semiootikateemalise kirjatöö ja Eesti semiootika edendamise eest.
Eesti meeste 46. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2001)

Eesti meeste 46. meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (2001)
Annika Lill

Isiklikku

Annika Lillel on neli last.
Benjamin Sachs

Benjamin Sachs on Ameerika Ühendriikide filosoof.
Hiiumaa kammermuusika päevad

Hiiumaa kammermuusika päevad on aastast 1999 Hiiumaal toimuv kammermuusikat esitav festival.
Festivali kunstiline juht on Mart Ernesaks.
Struktuurigeoloogia

Struktuurigeoloogia on teadusharu, mis tegeleb kivimite ja kivimkehade koosseisu, kuju, paigutuse, deformeerituse, mõõtmete jms ehk lühidalt geoloogiliste struktuuridega.
Struktuurigeoloogia ülesandeks on, läbi geoloogiliste struktuuride tõlgendamise, taastada mingi piirkonna geoloogiline ajalugu. Mõnikord arvatakse, et struktuurigeoloogia tegeleb vaid geoloogiliste deformatsioonide ja rikete uurimisega, mis ei ole siiski struktuurigeoloogiale olemuslik aspekt. Piltlikult öelduna on struktuurigeoloogia teadusharu, mis uurib maakoore arhitektuuri. Erinevalt arhitektist üritab struktuurigeoloog loomise asemel taastada loodusliku arhitektuuri tekke ja arengu üksikasju.
Struktuurigeoloogia ja geotektoonika mõisted on osaliselt kattuvad. Erinevus on selles, et geotektoonika tegeleb reeglina suuremate (regionaalsete ja planetaarsete) struktuuridega, näiteks laamade või kraatonitega, uurib nende teket ja arengut. Struktuurigeoloogia objekt võib aga olla isegi mikroskoopiline. Kattumine toimub regionaalsel tasandil, sest ka planetaarsete struktuuride areng peab kajastuma lokaalselt kivimites ning vastupidi. Lokaalsed struktuurid peavad olema mõistetavad geotektooniliste liikumiste taustsüsteemis. Struktuurigeoloogiat peetakse geotektoonika osaks.
Võrmilised

Võrmilised (Cuscutaceae Dumort.) on kaheiduleheliste taimede sugukond (Cronquisti süsteemis).
Sellesse sugukonda kuulub ainult üks perekond – võrm (Cuscuta).
Lamberti koosinusseadus

Lamberti koosinusseadus on optikareegel, mille kohaselt kiirgava keha kiirgusvoog sõltub otseselt kiirgava pinna normaali ja vaatleja sihi vahelise nurga koosinusest.
Vahel nimetatakse seda seadust ka koosinuse kiirgusseaduseks või Lamberti kiirgusseaduseks. See on nimetatud Johann Heinrich Lamberti järgi.
Rootsi dominioonid

Saaremaa

1643.–1645. aastani Rootsi ja Taani vahel kestnud sõja ülemvõimu pärast Läänemere maades lõpetas 1645. aastal Brömsebro rahu, millega Rootsi omandas Saaremaa. Erinevalt teistest Liivimaa kubermangu maakondadest oli Saaremaal oma asehaldur, Saaremaa rüütelkond, kirikuvalitsus (konsistoorium) ning Eesti- ja Liivimaast erinev maksusüsteem.

Dominioonid Skandinaavias

Brömsebro (1645) ja Roskilde rahulepingu (1658) alusel laienesid Rootsi krooni valdused lõunas. Taani loobus rahulepingu tingimustega Blekingest, Bohuslänist, Hallandist ja Skånest, mida Rootsi suutis hoida oma valduses, vaatamata hilisematele Skåne sõjale, aastatel 1674–1679. 1679. aasta Lundi rahulepingu kohaselt säilitasid provintsid oma vanad seadused ja privileegid, piirkondade lõplik integreerimine Rootsi riigi koosseisu toimus 1721. aastal.

Dominioonid Euroopa mandril

1630. aastal otsustas Rootsi kuningas Gustav II Adolf sekkuda Kolmekümneaastasse sõtta ning Saksa protestantlikele vürstiriikidele ja vabalinnadele appi minna ning suundus oma armeega Pommerisse.

Bremen ja Verden

Rootsi sai 1648. aastal Kolmekümneaastase sõja lõpetanud Vestfaali rahulepingu alusel kaks piiskopkonda Bremeni hertsogiriigi ja Verdeni vürstiriigist ning eraldiasetseva Wildeshauseni linna. Rootsi kaotas antud territooriumid Braunschweigi ja Lüneburgi kuurvürstile 1719. aasta rahulepinguga.
Vene Kunstnike Ühendus Eestis

Vene Kunstnike Ühendus on asutatud 1998. aastal ning sellesse kuuluvad Eestis elavad ja kunstiga tegelevad eri rahvustest inimesed. Nendevaheliseks iseloomustavaks lüliks on vene keel.
Vene Kunstnike Ühenduse juhataja on Aivar Rihkrand.
Ühendus korraldab püsivalt väljapanekuid Ida-Virumaa kunstigaleriides ja Tallinnas Vene Kultuurikeskuses, aga ka mitmel pool mujal. Näiteks 2011. aastal organiseeriti koostöös Tallinna Vene Muuseumiga retrospektiivne näitus "Vene kunstnikud Eestis. 21 sajandi algus". Esmakordselt ühenduse ajaloos toimus ühine näitus Tartus.
Pardiralli

Pardiralli on Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidu (EVLVL) korraldatav iga-aastane heategevuslik hooandmise ettevõtmine EVLVLi eesmärkide poole liikumiseks, vähihaigete laste ja nende perede olukorra teadvustamiseks ning ettevõtete ja eraisikute üleskutsumiseks panustama heategevuslikku abistamisse ja heaolu suurendamisse. Pardiralli haripunktiks on perepäev koos vannipartide võistuujutamisega. EVLVL on toeks neile vanematele, kelle lapsel on vähk, ning aitab perekonnal toime tulla selle raske elumuutuse, vajadusel ravi ja hingelise poolega.
Erwin Rommel

Biograafia

Rommel sündis neljalapselise pere teise pojana. Ta ristiti 19. novembril 1891. Rommeli isa nimi oli samuti Erwin Rommel, isa suri aastal 1913. Ema nimi oli Helena Luz, suri 1940.
Noor Rommel tahtis saada inseneriks, kuid isa oli sellele vastu ja 1910. aasta märtsis astus ta 19-aastaselt 124. Saksa jalaväerügementi Weingartenis. Siit algas tema järjepidev karjääriredelil tõusmine. Pärast rügementi astumist saadeti ta peatselt Danzigi kadettide ja ohvitseride kooli, kus ta 1911. aastal tutvus oma tulevase abikaasa Lucia Maria Molliniga, kes oli tollal vaid 17-aastane.
Esimese maailmasõja puhkemisel oli Rommel leitnant. Esimesed sõjakogemused sai ta Prantsusmaal, Itaalias ja Rumeenias võideldes. 1915. aastal autasustati teda Raudristiga. Sõja lõppedes ülendati ta kapteniks. 
Aastal 1916 abiellus Rommel Luciaga. 1928. aastal sündis neil poeg Manfred, kes oli hiljem Stuttgardi meer.
Pärast sõda oli Rommel pataljoniülem, hiljem Dresdeni jalaväekooli õpetaja (1929–1933). Aastatel 1929–1933 õpetas ta Potsdami Sõjaakadeemias. Enne Teist maailmasõda avaldas Rommel mitu õppematerjali.

Teine maailmasõda

Rommel juhatas 1940–1943 Saksa ekspeditsioonikorpust Põhja-Aafrikas ning paistis sealsetes kõrbetes silma osava väejuhina, mistõttu teda nimetati Kõrberebaseks. 1943. aastal pidid sakslased aga ülekaalukate liitlasvägede ees taanduma, Hitleri lubatud abi Rommelile ei saabunud õigel ajal. Seejärel määrati Rommel Prantsusmaal asuvate vägede juhatajaks, ent 1944. aastal toimus Juulivandenõus luhtunud katse lasta Hitler pommiga õhku, ning sellega seotuses hakati kahtlustama ka Rommelit. Talle anti kaks võimalust: kas minna häbistatult sõjakohtu alla, kus ta oleks ilmselt süüdi mõistetud, või teha enesetapp ja päästa oma maine. Rommel valis teise võimaluse.
Anssi Peräjoki

Anssi Peräjoki (sündinud 18. septembril 1973) on Soome endine poksija.
Peräjoki osales harrastajana kokku 153 kohtumisel, millest võitis 132 ja kaotas 21 kohtumist. 
Peräjoki oli kokku viiekordne Soome meister – I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1993-1995 ning II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1998-1999. Ta sai Soome meistrivõistlustel III koha kergekaalus (kuni 60 kg) 1991. aastal ja II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1992. aastal ning II koha I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aastal ja II keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aastal.
Peräjoki osales 7. maailmameistrivõistlustel Tamperes 1993. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Sergei Karavajevile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 8. maailmameistrivõistlustel Berliinis 1995. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 31. Euroopa meistrivõistlustel Vejles 1996. aastal II keskkaalus (kuni 75 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Peräjoki poksis oktoobrist 2000 kuni maini 2003 elukutselisena. Ta pidas 7 kohtumist ning võitis need kõik (neist 3 nokaudiga). Tema mänedžer oli Jaakko Helminen.
Gwinnetti maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.
Nõo kirik

Nõo Püha Laurentsiuse kirik kirik Tartu maakonnas Nõo vallas Nõos. Tegu on ühe vanima Eesti tellispiirkonna maakirikuga, mille algkuju on erandlikult hästi säilinud.
Kirik ehitati 13. sajandi lõpul kaitseehitusliku kolmelöövilise kodakirikuna. Esimesed teated hoone ehitamisest pärinevad 1250.–1260. aastatest. 
Nõo Laurentsiuse kirik on krohvitud kolme lööviga kolmetraveeline kirik, mille pikihoonele liitub silmatorkavalt avar ruutjas kooriruum. Kiriku kesklööv on peaaegu kaks korda laiem külglöövidest. Kesklööv on kaetud tugevate mõigasroietega 8-osaliste domikaalvõlvidega. Külglöövides on ristvõlvid, mille roideprofiil on lähedane kesklöövi omale. Eeskoda lääneportaali ees on lammutatud. Kiriku viilud on rikkalikult kujundatud. Käärkamber ja puidust torn on uuema aja lisandid.
Kirik on pühendatud esidiakon märter Laurentsiusele.
Nõo kiriku altarimaali "Kristus ristil" autoriks on Tõnis Grenzstein (arvatavasti koos Eduard Karl Franz von Gebhardtiga 1895).
Korporatsioon Neo-Lithuania

Korporatsioon Neo-Lithuania on Kaunases tegutsev üliõpilasorganisatsioon. See erineb Saksa traditsioonist lähtuvatest üliõpilaskorporatsioonidest selle poolest, et sellega saavad liituda nii mees- kui naistudengid.
Korporatsiooni Neo-Lithuania lipukiri on „Pro Patria!“.

Ajalugu

Neo-Lithuania asutati 1922. aastal kolmeteistkümne üliõpilase poolt. Nende eesmärk oli luua üliõpilasorganisatsioon, mis ei põhineks ei Venemaal ega Lääne-Euroopas levinud üliõpilasorganisatsioonide mudelil, vaid oleks omanäoline ja Leedu traditsioone järgiv.
Korporatsiooni lipp (punane-kuldne-punane) pühitseti 1924. aastal.
1928. aastal eraldusid Neo-Lithuaniast naisliikmed, kes moodustasid eraldi korporatsiooni Filiae Lithuaniae. Mõlemad korporatsioonid jäid tihedalt suhtlema ning Filiae Lithuaniae jäi kasutama samu värve, luues küll oma lipu, sümboolika ja moto - "Bonae artes et amicitia".
Pärast Teist maailmasõda jätkasid Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae tegevust paguluses. 1950. aastal otsustasid kaks korporatsiooni Clevelandis taasühineda.
Korporatsiooni tegevus Leedus taastati 1990. aastal.

Tegevus

Tänapäeval tegutsevad Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae ühise s.t Neo-Lithuania nime ja ühtse juhtimise all, ent kumbki on säilitanud oma sümboolika ja traditsioonid.

Välismärgid

Korporatsiooni Neo-Lithuania lipuvärvid on punane-kuldne-punane, ent nende teklid on tumerohelise põhja ja puna-kuldse-punase servaga.
Heribert Illig

Heribert Illig (sündinud 1947 Vohenstraußis) on saksa ajaloolane, kes arendas välja pseudoajaloo valdkonda kuuluva nn fantoomajahüpoteesi, mille kohaselt varajast keskaega (614–911) pole kunagi eksisteerinud. Kõik sellel perioodil toimunud ajaloosündmused on Illigi arvates valesti dateeritud. Valitsejad, kes sellel perioodil elasid, on tema arvates tühipaljas võltsing.
Tema hüpotees pole erilise tähelepanu osaliseks saanud.
Riia Eesti Põhikool

Riia Eesti Põhikool (läti keeles Rīgas Igauņu pamatskola) on Riias tegutsev eesti- ja lätikeelne kool.
Kool on Läti Haridus- ja Teadusministeeriumi halduses ja seetõttu ka töötab selle toetusel.

Ajalugu

Kooli ajalugu ulatub 20. sajandi algusesse, mil Riias asutati Riia Eestlaste Hariduse ja Abiandmise Seltsi eestvõttel algkool. Aastal 1915 kool suleti ja 1921 taasavati. Aastal 1940 Nõukogude võimude sunnil kool suleti. Aastal 1989 avas kool taas uksed tänu Läti Eesti Seltsi tegevusele.
Kermode karu

Välimus ja kehaehitus

Neil on kehv nägemine, aga väike terav koon ja ninasõõrmed tagavad neile üliterava lõhnataju. 
Täiskasvanud emasloomade tüvepikkus on 130–190 sentimeetrit ning kehamass 50–180 kilo. Isasloomad on aga suuremad ja kaaluvad mõnikord rohkem kui 200 kilo. Tagajalgadele tõustes küünib nende pikkus 250–275 sentimeetrini.
Karvastiku värv varieerub alates oranžist, kastanpruunist, kuldsest ja helekollasest kuni sinakashallini, mõned karud võivad olla ka musta-pruuni-valgelaigulised.

Käitumine

Kermode karud võivad näida sõbralikud, armsad ja lustakad, aga tegelikult võivad nad olla, nagu kõik karud, ettearvamatud ja ohtlikud.
Tauno Kangro

Haridus

Tauno Kangro alustas kunstiõpinguid Kalju Reiteli Skulptuuristuudios. 1984. aastal lõpetas ta Tallinna 20. Keskkooli. Aastatel 1986–1993 õppis ta Tallinna Kunstiülikoolis skulptuuri erialal.

Töö

Aastatel 1992–1999 oli Kangro kunstiõpetaja Vanalinna Hariduskolleegiumis ja Tallinna 32. Keskkoolis. Kangro on Eesti Kunstnike Liidu liige.

Näitused

Alates 1992. aastast on Kangrol olnud umbes 40 isikunäitust Eestis, Belgias, Hollandis, Leedus, Lätis, Norras, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal, Taanis ja Venemaal. Peale selle on ta osalenud neljal rühmanäitusel.
Kinga-ajamine

Kinga-ajamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
Kinga-ajamine oli mõrsja kingaga rahakogumine Saaremaa (Karja, Kaarma, Pühalepa jne) pulmas. Toimus mõrsjakodus esimesel päeval enne lahkumist või teise päeva hommikul peiu kodus. Pruudivend võttis mõrsja parema kinga pulmamõõga(~kepi) otsa, millel oli kelluke küljes.  Ta käis ringi, tilistas kellukest ja hõikas: "Austage pruuti, andke raha!". Raha visati kinga sisse. Mõrsja istus sel ajal kingata jalg saunavihal. Toimingut saatis vastav laul.
Ela ja lase teistel surra (film)

Sisu

Kui USA-s tapetakse kolm Briti agenti, saadetakse Bond sinna asja uurima. Kahtlusealuseks on San Monique'i saare peaminister dr Kananga. Saabudes New Yorki, elab Bond üle tapmiskatse. Mõrvarit otsides kohtub ta saladusliku mister Bigi ja ennustaja Solitaire'iga. Dr Kananga jäljed viivad Bondi San Monique'i saarele. Seal võidab ta esmalt Solitaire'i südame ja avastab ka laiuvad moonipõllud. Naasnud USA-sse, saab ta jälle kokku Mr Bigiga ning selgub, et Mr Big ja dr Kananga on üks ja seesama isik. Jätkuvalt on Bondil õnne nii krokodillifarmist (narkolaborist) põgenemisel kui ka ületamatul tagaajamisel mootorpaatidega. Otsustavad sündmused leiavad jälle aset San Monique'i saarel.
Kodumajutus

Kodumajutus on hommikusöögi või köögi kasutamise võimalusega, füüsilise isiku talus, majas või korteris paiknev majutusettevõte.
Viljandi maastikukaitseala

Ajalugu

Ala võeti kaitse alla 1964. aastal, kui moodustati Loodi looduspark. Aastal 1997 moodustati eraldi Viljandi maastikukaitseala.

Kaitseala koosseis

Kaitseala koosseisu kuuluvad Viljandi lossimägede paljand, Sammuli rahn, Viljandi järv, Valuoja, Uueveski oja, Raudna jõgi ja mitmed nimetud allikad.

Viljandi loodusala

Viljandi maastikukaitseala kuulub Viljandi loodusala nime all Natura 2000 kaitstavate alade võrgustikku, kaitsealused liigid on vingerjas ja saarmas.
Rahumäe jaamahoone

Ajalugu

Jaamahoone ehitati 1930. aastal. Enne seda (alates 1926) kasutati hoonena ümberehitatud kaubavagunit, mis uue valmimisel transporditi Kivimäe raudteepeatusse. 1932. aastal avati jaamahoones ka postiagentuur. Hoones paikneb nüüd puuetega laste mängu- ja vabaajakeskus (Rahumäe Mängujaam).

Asukoht

Rahumäe jaamahoone asub aadressil Pärnu maantee 288b.

Arhitektuur

Seinad ehitati põlevkivituhktellisest, nagu Hiiu jaamahoonelgi. Hoone on ühekorruseline, põrandapinda on ligi 100 m².
Vahepeal jäi jaamahoone kasutuseta, sest raudtee otsustas piletimüügi üle viia rongidesse ja loobus jaamahoonest. Aknad ja uksed löödi kinni, seinad soditi täis, hoonet lagastati. Katus sammaldus. Algselt loodeti hoonesse rajada politseikordnikupunkt.
2004. aasta augustis hakati hoonet rekonstrueerima. 
Kinniehitatud aknaavad avati, juurdeehitatud vaheseinad võeti maha, fassaad puhastati, ümbrus korrastati.

Kultuurimälestised

Kultuurimälestiseks (nr 8207) tunnistas hoone kultuuriminister 13. mail 1997.
Väike Väerada

Väike Väerada on matkarada, mis asub Elva linnas.

Raja tutvustus

Väike Väerada on 3 km pikkune,  saab alguse Elva raudteejaamast ja lõppeb Tartumaa Tervisespordikeskuse juures.
Raja ääres on kaks grillimis kohta, üks neist asub Elva paisjärve ääres ja teine Vaikse järve ääres.

Vaatamisväärsused

Rajale on paigutatud puuskulptuurid, mis on inspireeritud Eesti folkloorist. Rada möödub Elva paisjärvest, Elva jõest ja  Vaiksest järvest.
Rat King

Süžee

18-aastane Jury on lootusetult sõltuvuses arvutimängudest. Lähedaste survel on poiss viimaks nõus virtuaalmaailmast loobuma, kuid just siis ilmub välja Niki koos vastupandamatu arvutimänguga, mille eesmärgiks on missioonid täide viia reaalses elus.
Vaatamata hoiatustele siseneb mängu ka Jury. Kiiremate tulemuste nimel võtab temaga äravahetamiseni sarnane Niki üle Jury argipäevase elu ning koos jõutakse uutele tasanditele nii virtuaalses kui ka reaalses elus. Piirid eri maailmade vahel kaovad ning mõistatuseks jääb, mis mängu Niki tegelikult mängib. Ja kas see ongi üldse enam mäng?