BLRT Grupp

BLRT Grupp on Eesti laevatehaste ja metallitööstuskontsern, suuremaid Eesti kapitaliga tööstusettevõtteid.
BLRT Gruppi kuulub 54 tütarettevõtet Eestis, Lätis, Leedus, Ukrainas, Venemaal, Poolas, Soomes ja Norras, sealhulgas mitu laevatehast. Eestis kuulub kontserni Tallinna Laevatehas, Leedus kaks tehast Klaipedas – Vakaru Laivu Gamykla (Western Shipyard) ja Baltija (endine Baltija Shipbuilding Yard, praegu Western Baltija Shipyard) ning Soomes Turku Repair Yard. BLRT Grupil on ka metallitöötlustehased Vilniuses.
Kontserni käive 2006. aastal oli ligi 3,5 miljardit krooni (223,7 miljonit eurot), 2014. aastal 411 miljonit eurot, 2017. aastal 399,9 mln eurot, 2018. aastal 425,8 mln eurot.
Kogukasum oli 2017. aastal 283,9 mln eurot, 2018. aastal 302,2 mln eurot. Puhaskasum oli 2017. aastal 18,5 mln eurot, 2018. aastal 15,1 mln eurot.
BLRT Grupil on kokku ligi 4000 töötajat, neist umbes 1600 Eestis.
40,11% kuulub BLT Holding OÜ-le, mille omanikud on Valeri Kovalenko (40%), Mihhail Gnidin (40%) ja Vladimir Toropov (20%). 45,11% kuulub Erriol OÜ-le, mlle omanik on Solv International LTD.
Juhatuse esinaine on Veronika Ivanovskaja, liikmed on Anatoli Onolov ja Algerd Andruškevitšus.

Ajalugu

Vene-Balti laevaehitustehas asutati 1912. aastal Venemaa mereväele laevade ehitamiseks Kopli poolsaare tipus. Sama aasta lõpus esitas Venemaa Mereministeerium tehasele esimese tellimuse kuue miiniristleja ehitamiseks. Esimesele laevale, eskaadri miiniristlejale Gavriil pandi kiil 18. novembril 1913. Esimese maailmasõja aegsete varustusraskuste tõttu läks see laev merele alles 22. septembril 1916 ja ka järgmiste laevade ehitusel oli viivitusi.
Pärast Esimest maailmasõda jäi ettevõte virelema, kuni likvideeriti Riigikogu otsusega ja osa tehase territooriumist hakkasid kasutama muud ettevõtted. 
Aastail 1947–1951 töötas sel territooriumil laevaremonditehas, mis kandis nime Tehas nr. 890 ning oli spetsialiseerunud sõjalaevade remondile. Alates 1960. aastast sai tehas nimeks Postkast 1083 (п/я 1083) ning see hakkas põhitoodangu kõrval valmistama ka tarbekaupu. Aastast 1967 sai tehas uue nime – Balti Laevaremonditehas (vene keeles Балтийский Судоремонтный Завод) ning see hakkas remontima ka kalatraalereid.
Perestroika ajal olid tehase töötajad detsembris 1989 asutanud rendiettevõtte, mis hakkas remontima ka kauba- ja reisilaevu. 1989. aastal remonditi tehases esimene välismaa reederi laev – Soome kuivlastilaev Trаde Wind. 1995. aastal loodi AS Balti Laevaremonditehas.
2001. aastal omandas BLRT Grupp nii Tallinna Meretehase kui ka Klaipeda laevaremonditehase Vakaru Laivu Remontas (Western Shiprepair Yard). Samal aastal nimetati Balti Laevaremonditehas ümber kontserniks BLRT Grupp. Kontsern ostis 2007. aastal Soome laevaremonditehase Turku Repair Yard ning 2010. aastal teisegi Klaipeda laevatehase Baltija Shipbuilding Yard ja selle tehase inseneribüroo Baltic Engineering Centre. Need olid kümmekond aastat kuulunud Taani firmale Odense Steel Shipyard.
Nii ettevõtte peakontor kui ka hulk Tallinnas asuvaid tütarettevõtteid tegutsevad Tallinnas Kopli poolsaare lõpus ja Vene-Balti sadamas. BLRT Grupile kuulub ka endise Tallinna Meretehase territoorium, kus on alanud elamuehitus, ja Peetri sadam, mis nimetati 2013. aastal ümber Noblessneri sadamaks. BLRT Grupi juhatuse esimees on Fjodor Berman, nõukogu esimees Mark Berman.