google/wiki40b huggingface dataset:
Neerusammas

Neerusambaks (ladina keeles ains columna renalis, mitm columnae renales) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel neerukoores neerupüramiidide ümber ja vahel paiknevat osa. Neerusambad sisaldavad neerutorukesi. 
Neerusammaste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Süstemaatiline anatoomia

Kehtivas loomaanatoomia standardis Nomina Anatomica Veterinaria liigitatakse neerusambad urogenitaalsüsteemi.
Nüüdisajal kehtivas inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica kuuluvad neerusambad kuseelundite süsteemi. 
Varem liigitati neerusambad kuse-suguelundkonna kuseelundite hulka (Roosalu, 2010:128).
Prosymna angolensis

Levik

Neid võib kohata roomamas Namiibias, Angolas, Botswanas, Zimbabwes ja Sambias.
Gamviki kirik

Kogudus ja kihelkond

Kuningliku resolutsiooniga 16. novembrist 1861 eraldati osa Tana kogudusest Nesseby kihelkonnast Tana kihelkonnaks ning sellega liideti osa Lebesby kihelkonna Kjøllefjordi kogudusest Gamviki kogudusena.
1. jaanuaril 1914 muudeti Tana ja Gamviki koguduse vahelist piiri, nii et osa Tana kogudusest läks Gamviki koguduse alla.
Kuningliku resolutsiooniga 11. oktoobrist 1968 eraldati Gamviki kogudus Tana kihelkonnast eraldi Gamviki kihelkonnaks.

Juubel

Aastal  2008 tähistati 50 aasta möödumist kiriku sisseõnnistamisest.  Pidulikul jumalateenistusel teenisid Gamviki koguduse õpetaja ning Hammerfesti praostkonna praost. Kaasa tegid Gamviki koguduse koor ja lasterühmad. Kutsutud olid kõik, kes olid selles kirikus laulatatud, konfirmeeritud või ristitud.

Varasemad kirikud

Esimene kirik (samekapellet ('saami kabel')) rajati algselt 1718–1719 misjonikirikuna Deatnu valda Gullholmenisse. Sealt toodi ta Gamviki 1856 ja õnnistati sisse 1858. Kabel seisis uue kiriku kõrval 1914. aastani. Pärast sajandivahetust oli kavas viia see üle Hopi, kuid see plaan jäi soiku.
Teine Gamviki kirik rajati kabeli kõrvale ja pühitseti sisse 15. juulil 1894. Seal oli 260 istekohta. Saksa väed põletasid selle 5. novembril 1944 taganedes maha nagu suurema osa teisigi Finnmargi kirikuid.
Kiirabiauto

Kiirabiauto on auto, mida kasutatakse kiirabi personali ja varustuse ning patsientide transpordiks.

Kiirabiautode valmistamine

Kiirabiautod valmistatakse tänapäeval peaaegu alati saritootmises oleva sõiduki baasil. Sellise lähenemise peamine põhjus on finantsvahendite kokkuhoid. Saritootmises olevalt sõidukilt eemaldatakse vastavalt konkreetsele projektile kõik mittevajalik ja asendatakse see otstarbekohase varustusega. Baasauto keretüübiks valitakse sageli kaubik, kuid kiirabiautosid ehitatakse kõikide autotüüpide baasil. Kiirabiauto peab vastama kõigile autoehituse ja liiklusohutuse standarditele.
Tasuvusanalüüs

Tasuvusanalüüs (inglise cost-benefit analysis ehk lühendatult CBA) on nii majanduslike, sotsiaalsete kui ka keskkonnakaitseliste kulude ja tulude rahalistes ühikutes arvestamise meetod. Mingi projekti vm tegevuse tasuvust hinnatakse selle kulu ja eeldatava kasu omavahelise võrdlemise teel.
Rūta Staliliūnaitė

Rūta Staliliūnaitė (21. jaanuar 1938 Šiauliai – 9. mai 2011 Kaunas) oli leedu teatri- ja filminäitleja.
Aastatel 1963–1993 töötas ta Kaunase Draamateatris.
Aastal 1983 mängis Staliliūnaitė Arūnas Žebriūnase lavastatud filmis "Rikkur, vaene".
Tõmbekeskuste Eesti

Tõmbekeskuste Eesti nime sai regionaalminister Siim Kiisleri poolt 2012. aasta oktoobris algatatud omavalitsusreform.
Omavalitsusreformi seaduseelnõu nägi ette, et omavalitsused ühinevad vabatahtlikult piirkonnas väljakujunenud olulisemate tõmbekeskustega, mille tulemusel tekib Eestisse pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimisi kuni 63 senisest tugevamat ja võimekamat omavalitsust.
Allee tänav (Kuressaare)

Allee tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Lossi tänavalt, suundub esmalt kagusse, siis lõunasse, ja lõppeb, kohtudes Kalda puiestee ja Uus-Roomassaare tänava algusega. Tänava pikkus on umbes 400 meetrit.
Tänav sai nime 1924. aastal. Nõukogude ajal kandis see Vladimir Dejevi tänava nime.
Lauri Leis

Saavutused

Isiklik kolmikhüpperekord 16,77 (2008), kaugushüpperekord 7,48 (2005). Ateena olümpiamängudel (2004) saavutas 33. koha tulemusega 16,18.

Treenerid

Tema treeneriteks on olnud Valeri Holodnjakov (Võrus) ja Sven Andresoo (2000–2007 Audentese Spordikool). Alates 2007. aastast treenib Andrei Nazarovi käeall.
Leili Iher

Leili Iher (28. jaanuaril 1941 Osula, Sõmerpalu vald, Võrumaa – 20. mai 2015) oli eesti kirjandusteadlane ja luulekriitik. Ta oli alates 1960. aastate teisest poolest avaldanud luuleteoreetilisi artikleid ja aastal 2011 mahuka uurimusliku Gustav Suitsu biograafia.
Leili Iher on korraldanud ja välja andnud oma isa, luuletaja ja prosaisti Rihhard Iheri (1910–80) loomingulist pärandit: koostanud luule valikkogu "Havva kivi. Ikupilli ja loriluku" (Tartu 1998) ja avaldanud jutustuse "Kaheksa kellalööki" (Võru 2000; varem ilmunud järjejutuna ajalehes Eesti Sõna 1943).
Zeltiņi kihelkond

Ajalugu

Varem oli Zeltiņi Aluliina kihelkonna adjunktuur. 1902. aastal eraldati see iseseisvaks kihelkonnaks. Siiski, XVII sajandi lõpus ja XVIII sajandi alguses moodustas see koos Lejasciemsi kihelkonnaga lühikest aega eraldiseisva kihelkonna.
Toronto Pearsoni rahvusvaheline lennujaam

Toronto Pearsoni rahvusvaheline lennujaam (IATA: YYZ, ICAO: CYYZ), ametlikult nimega Lester B. Pearsoni rahvusvaheline lennujaam (sageli lühendatud Toronto Pearson, Pearsoni lennujaam või lihtsalt Pearson) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Toronto linna. Lennujaam asub Toronto kesklinnast 22,5 km loodes. Pearsoni lennujaam on Kanada suurim ja kõige reisijate rohkeim lennujaam.
Ruslan Rjabošapka

Ametialane tegevus

Aastatel 2013–2014 töötas ta Transparency Internationali Ukraina esinduses ning 2014. aasta märtsist 2016. aasta märtsini Ukraina justiitsministeeriumis. 29. augustil 2019 andis Ukraina Ülemraada oma nõusoleku nimetada Rjabošapka Ukraina peaprokuröriks.

Ukraina peaprokurörina

2. septembril vabastas Rjabošapka ametist Ukraina sõjaväeprokuratuuri peaprokuröri Anatoli Matiosi.
Mäo mõis

Mäo mõis (saksa keeles Mexhof) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb Mäo mõisa keskus Paide linna Järva maakonnas.
Mõisa peahoone koordinaadid on 58° 54′ 44″ N, 25° 36′ 44″ E.

Ajalugu

Mäo mõisat on esmakordselt mainitud 16. sajandil, mil mõis kuulus Meckside perekonnale. Nende järgi sai mõis ka oma saksakeelse nime. 
17. sajandil kuulus mõis kuulsale Rootsi väejuhile Lennart Torstensonile. 1669. sai omanikuks kindralmajor Hans von Fersen. Peale Põhjasõda kuulus mõis väga pikka aega Stackelbergidele ning mõnda aega ka Löwensternidele ja Essenitele. 
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Alexandra von Grünewaldt, kes oli kuulsa Vene helilooja Nikolai Rimski-Korsakovi vennatütar. Helilooja veetis mitmed suved Mäo mõisas ning korraldas seal arvukaid kodukontserte.

Mõisahoone

Mäo mõisa kahekorruseline barokne kivist peahoone ehitati 17. sajandi lõpus. Hoone hävis Põhjasõjas ning selle säilinud müüridele rajati uus peahoone 18. sajandil. 19. sajandi esimesel kolmandikul ehitati hoone põhjalikult ümber klassitsistlikus stiilis. Mõisahoonet ehitati pikemaks ning sai endale kolmeosalised kaaraknad ehk veneetsia aknad, ning nelja sambaga portikuse. 
1960.–70. aastatel varemeteks muutunud peahoonet hakati 1980. aastate lõpul taastama. Paraku valmisid siis aga vaid uued laed ja katused, misjärel tööd katkes. Hoonest on säilinud vaid majakarp ning enamik arhitektuurseid detaile on hävinud. Ümberehitatuna on säilinud ka kõrvalhooneid.
Märjamaa–Koluvere maantee

Märjamaa–Koluvere maantee (registrinumbriga 29) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 65. kilomeetril Orgita külas. Tee pikkus on 25,1 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee 11. kilomeetril Koluvere külas. Märjamaa alevi tänavatena kannab nimesid Pärnu maantee ja Sipa tee.

Asulad Märjamaa–Koluvere maanteel

Orgita küla, Märjamaa alev, Rangu küla, Sipa küla, Loodna küla, Laukna küla, Koluvere küla.
Kaspar (auruvedur)

L-3297 Kaspar on 1953. aastal Vorošilovgradi Veduritehases ehitatud L-tüüpi auruvedur, mis restaureeriti AS Edelaraudtee, Eesti Raudteekultuuri Sihtasutuse ja vabatahtlike abiga 2010. aastal. Auruveduri taastamine läks maksma 200 000 krooni. Nimi "Kaspar" anti vedurile talgute käigus.
Veduri avareis toimus 10. septembril 2010. Kaspar väljus hommikul Balti jaamast, peatus Raplas ning jõudis pärastlõunaks Türile.
Veduri alaliseks asukohaks on Türi Raudteemuuseum.
Floyd Ayité

Floyd Ama Nino Ayité (sündinud 15. detsembril 1988 Bordeaux's) on Prantsusmaal sündinud Togo jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Fulham ja Togo jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Bordeaux' Girondinsis. Karjääri esimesed kaheksa aastat veetis ta Prantsusmaa klubides. Lisaks Bordeaux' Girondinsile mängis ta veel Angersis, Nancys, Reimsis ja Bastias.
2016. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Fulham. Hooajal 2017–18 kindlustati pääs kõrgliigasse. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi Ayité 9. märtsil 2019 mängus Leicester City vastu.
Togo jalgpallikoondises tegi Ayité debüüdi 2007. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 19. novembril 2008 sõprusmängus Rwanda vastu. Ta on kuulunud Togo koondisse 2013. ja 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Tema vanem vend Jonathan Ayité on samuti jalgpallur.
Friedrich Pacius

Friedrich Pacius (rootsipäraselt Fredrik Pacius) (19. märts 1809 Hamburg – 8. jaanuar 1891 Helsingi) oli saksa päritolu muusik (eelkõige viiuldaja), helilooja ja dirigent. 
Ta elas aastatel 1828–1834 Stockholmis. Alates 1834. aastast elas ta Soomes. Teda on kutsutud soome muusika isaks.
Ta on kirjutanud kolm ooperit, sümfoonia ja viiulikontserdi.
Friedrich Pacius viisistas 1848. aastal Johan Ludvig Runebergi luuletuse "Vårt Land". Sellest on hiljem saanud Soome ("Maamme"), Eesti ("Mu isamaa, mu õnn ja rõõm") ja liivlaste ("Min izāmō") hümni viis.
Pacius on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Saelint

Saelint on õhuke hammastatud servaga teraslint, mida kasutatakse lõikeriistana lintsaepingis.
Korgi ja pehmemate materjalide saagimiseks võidakse kasutada ka hammasteta saelinti ning vormimisel abrasiivlinti.
Saelindid valmistatakse suhteliselt suure niklisisaldusega spetsiaalterasest. Lint peab olema ühtlase paksuse ja väga sileda pinnaga ning selle tagumine serv peab olema rangelt sirgjooneline.
Lindi otsad ühendatakse jootmise või keevitamise teel. Saelindid eelpingestatakse, et nad taluksid pidevat kõver- ja sirgjoonelise trajektoori vaheldumist. Sae hambatipud karastatakse või kaetakse stelliidiga.
Tislerilintsaagide lindi laius on tavaliselt 3–25 mm, palgi- ja prussisaagide laius aga kuni 400 mm. Lindi paksus jääb vahemikku 0,45–2,1 mm.
Rani Hamid

Rani Hamid (sündinud 14. juulil 1944 Sylhetis Sylheti jaotises) on Bangladeshi maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1985).
Hamid hakkas malet mängima 34-aastaselt. Ta on 19-kordne Bangladeshi naiste malemeister (ajavahemikus 1979–2018) ja kolmekordne Briti naiste malemeister (1983, 1985, 1989).
Pärast FIDE tsooniturniiri võitu (2017) pääses ta mängima 2018. aastal naiste maailmameistrivõistlustele Hantõ-Mansiiskis (64 osavõtjat), kus aga kaotas avaringis Anna Muzõtšukile ja 32 parema hulka ei pääsenud. Ta oli turniiril vanim mängija.
Roosi tänav (Pärnu)

Roosi tänav on tänav Pärnus Rannapargi lähedal.
Tänav saab alguse Esplanaadi tänava ja Paul Kerese tänava ristmikult ning suundub kagusse. Roosi tänav ristub Pärna ja Supeluse tänavaga ning lõppeb Aia tänavaga ristumisel.
Tänav sai nime 1915.
Toomas Örjan Pärt

Elulugu

Toomas Örjan Pärt on arsti poeg, Peeter Pärdi ja Eva Silvia Pärt-Enanderi vend.
Lõpetas 1978 Gävle Vasaskolani gümnaasiumi reaalharu, 1983 Uppsala Ülikooli bioloogia, keemia, statistika ja lineaaralgebra erialal, Ph.D. (zooökoloogia, 1991, samas), väitekiri "Philopatry and age as factors influencing reproductive success in the collared flycatcher (Ficedula albicollis)". Oli 1986–91 Uppsala Ülikooli nooremteadur, 1991–95 Rootsi Põllumajandusülikooli vanemteadur, 1996–2001 ülikoolilektor, 2006– kaitsebioloogia professor, ühtlasi 1993–95, 1997–99 ja 2006–07 ka Rootsi Põllumajandusülikooli eluslooduse ökoloogia õppetooli juhataja abi kraadiõppe alal ja 1995–96 eluslooduse ökoloogia õppetooli bakalaureuseõppe õppealajuhataja, aastast 2008 asurkonnaökoloogia õppetooli juhataja. Lugenud üldbioloogia, ökoloogia, loomade ja taimede levimise, elulugude teooria, asurkonnageneetika ja evolutsiooni kursusi. Oli 2000 stipendiaadina California Ülikoolis (San Diego), pidanud loenguid teadusüritustel Uus-Meremaal (Christhurchis), Viinis, Hamburgis, Rootsis ning mitmes USA ülikoolis.

Teadustöö

Peamised uurimisvaldkonnad: kaitsebioloogia ja asurkonnaökoloogia. Rahvusvahelise ornitoloogiasümpoosiumi (Hamburg, 2006) organisaatoreid. Ajakirja Ornis Svecica abitoimetaja (1990–2006). 47 teadustrükist.
Peugeot 205

Mudelid

Alguses kasutuati Peugeot 205 puhul kahe- ja kolmetähelisi kombinatsioone, et varustustasemeid ja mudeliversioone üksteisest eristada, kuid pärast "facelifti" asendati need kõlavate nimedega. Iga mudeliversiooni ei müüdud kõigis riikides. Näiteks Trophy mudelit pole Saksamaal kunagi müüdud. Osaliselt erinesid riigiti 205 varustustasemed. Näiteks hakati Prantsusmaal üsnagi hilja lisama Peugeot 205-le katalüsaatoreid võrreldes teiste Euroopa riikidega (Saksamaa jaoks toodetud autodele lisati viimane juba 1980. aastate keskpaigal).

Keretüübid

Kolme- ja viieukseliste kerede kõrvale disainis Pininfarina 205 kabrioleti. Samuti disainis ta ka kaks kaubikuversiooni 205-st. Mudeliaastal 1988 läbis 205 uuenduskuuri, mille tagajärjel muutus armatuurlaud modernsemaks ning muutus ka keskkonsool. Teine uuenduskuur leidis aset aastal 1990 juuli kuus, mil auto sai omale valged suunatuled, uuendatud välimusega tagumised tuled ning ümaramad peeglid. Alates 1992 keskpaigast kaotati ära tagumise luugi alumisel osal asetsev plastikust kate.

Kabriolett

CTI on lahtise katusega versioon GTI-st, erinevalt Jaapani ja Austraalia turgudele ei olnud Euroopas saadaval teda 120 hj mootoriga.

         o CTI 1.6:  03/86 – 08/89 1580 cm³ 76 kW/104 hj
         o CTI 1.6:  03/86 – 02/92 1580 cm³ 83 kW/113 hj
         o CTI 1.9:  03/86 – 1994, 1905 cm³ 75 kW/102 hj (Kat)
Peugeot 205 Cabrio Roland Garros
CT vennana saab XS-i võrrelda viieukselise GT-ga, see mudel ei olnud eriliste lisadega, mis jättis ta igavaks varustuse poolest.

         o CT:  1986–88, 1360 cm³ 59 kW (80 hj)
CJ mudelinimega Junior paistis eriti silma oma teksariidega kaetud istmetega.

         o CJ:  1987–88, 1360 cm³ 44 kW (60 hj)
         o CJ:  1988–94, 1124 cm³ 44 kW (60 hj)
Roland Garrose versiooni oli saadaval nii lahtise kui ka kinnise katusega, seda oli alguses saada vaid TU3M mootoriga, mis arendas võimsust kuni 75 hj, hiljem hakati seda mudelit müüma ka XU5M 90 hj mootoriga.

         o Roland Garros Cabriolet: alates 1991, 1360 cm³ 55 kW (75 hj)
         o Roland Garros Cabriolet: alates 1991, 1580 cm³ 66 kW (90 hj)
Viimased lahtised versioonid nimetati ümber Cabriolet 205-ks ja neid turustati rikkaliku varustusega, lisaks suurele armatuurlauale olid neil ka sportlikud istmed. Kuid mootoriks olid vaid 75 hj TU3M mootorid. Lisaks kõigele olid viimaste aastate mudelid vastuvõtlikumad korrosioonile (roostele).
Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital

Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapital on üks Eesti Kultuurkapitali sihtkapitale, mis toetab Eesti kujutava ja rakenduskunstiga seonduvaid tegevusi. Sihtkapitali eesmärk on "eesti professionaalse kunsti edendamine, säilitamine ja populariseerimine". 
Sihtkapital annab igal aastal välja Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali preemiaid.
Kurt Mattsson

Kurt Mattsson (hüüdnimi "Kurre"; sündinud 1. märtsil 1940 Lahtis) on Soome endine poksija.
Mattsson oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Soome meister aastatel 1962–1963 ning sai 1961. aastal III koha.
Mattsson osales kokku kolm korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel. Ta kaotas oma kohtumise 1961. ja 1963. aastal ning võitis oma kohtumise 1962. aastal.
Mattsson osales 1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Józef Grzesiakile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel Belgradis 1961. aastal, kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 15. Euroopa meistrivõistlustel Moskvas 1963. aastal, kuid kaotas jälle oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Mattsson poksis septembrist 1965 kuni detsembrini 1969 elukutselisena. Ta pidas kokku 13 kohtumist ning võitis neist 9 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Andris Kolbergs

Elukäik

Kirjanik sündis Jūrmalas meremehe perekonnas. Üldhariduse omandas ta Riias. Aastatel 1966–1968 õppis ta Moskva Polügraafia Instituudis. Kolbergs on töötanud Riia Vagunitehases, VEFis ja huumoriajakirjas Dadzis (1965–1968), kus avaldati ka tema esimesed kirjanduslikud katsetused. 1970. aastate keskel algas viljakas koostöö Riia kinostuudioga. Esimene kriminaalromaan "Krimināllieta trijām dienām" ilmus 1977. aastal.
Läti taasiseseisvumise järel oli Andris Kolbergs Riia Läti Seltsi esimene esimees (1989), ajakirja Atpūta peatoimetaja (1991–1992) ja Läti Kriminaalkirjanike Assotsiatsiooni (Latvijas Detektīvžanra asociācijas; Латвийской ассоциации писателей детективного жанра) president.
Bernhard Steinberg

Bernhard Steinberg (15. märts 1872 Tartu – 26. august 1948 Geislingen) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1893–1902. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti pastoriks 16. augustil 1903.
Aastal 1903 oli Tartu Maarja koguduse abiõpetaja. Oli aastal 1904 Berliinis misjonitöö praktikal. Tartu Maarja koguduse adjunkt 1904–1905. Narva Peetri koguduse adjunkt 1905–1906; sama koguduse õpetaja 1906–1910. Pilistvere Andrease koguduse õpetaja 1910–1944. Viljandi praostkonna praost 1920–1935. Praost-emeeritus 1936.
Lahkus aastal 1944 Saksamaale. Suri aastal 1948 Geislingenis.

Isiklikku

Vaimulikud olid ka tema poeg Juhan Suurkivi ja väimees Hans Rebane. Floridas on vaimulikuks (Kesk-Florida koguduses) tema tütrepoeg Priit Rebane, kes varem oli Evangelical Lutheran Church in America teenistuses.
Korku keel

Korku keel (varem eesti keeles kurku keel) on Austroneesia hõimkonna munda keelkonda kuuluv keel. Seda kõnelevad korkud India keskosas Madhya Pradeshi ja Mahārāshtra osariigis. Kõnelejate arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmetel umbes 574 000. ISO 639-3 keelekood on kfq.
Keele nimetus tuleb korkukeelsest sõnast koroku ('inimesed'). Keele korkukeelne nimetus on nawasi. Ingliskeelne nimetus on Korku, on kasutatud ka nimetusi Bondeya, Bopchi, Korki, Kuri, Kurku, Kurku-Ruma ja Ramekhera.
Leho Haldna

Leho Haldna (sündinud 1. juunil 1961 Tartus) on eesti orienteeruja, orienteerumiskohtunik ja sporditegelane.
Ta lõpetas aastal 1979 Tartu 7. Keskkooli ja aastal 1984 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal.

Karjäär spordiametnikuna

Leho Haldna oli aastatel 1993–2007 Eesti Orienteerumisliidu president.
Aastatel 1998–2001 kuulus ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) orienteerumisjooksukomisjoni.
Aastatel 2001–2002 kuulus ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni arengukomisjoni ja aastatel 2002–2008 oli föderatsiooni nõukogu liige.
Aastatel 2010–2016 oli ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni asepresident. 
Augustis 2016 valiti ta Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni presidendiks.
Spalerosophis

Levila

Need maod on levinud Aafrika põhjaosas ja Indiast Pakistanini.
Vassili Rosladin

Vassili Rosladin (suri 4. veebruaril 1590) oli Ivan Julma repressioonide eest Eestimaale pagenud vene aadlik.
Kui 1580. aastatel oli Vene–Rootsi sõda Narva jõe taha jõudnud, tuli suur hulk Vene tsaaririigi aadlikke Ivan Julma väest üle Rootsi kuninga teenistusse. Vassili Rosladin hukkus Virumaal Rootsi poolel sõdides Kõrkküla juures peetud lahingus 4. veebruaril 1590.
Vassili Rosladinile ja ta vennale läänistati Lõuna-Läänemaal Järise ja Sause külad.
Tema mälestuseks püstitati Kõrkküla kivirist.
Must lind

"Must lind" on ansambli Ruja 1994. aastal välja antud kogumik.
R. Austin Freeman

Elulugu

Richard Austin Freeman sündis 1862. aastal Londonis Richard Freemani ja Ann Maria Dunni pere noorima, viienda lapsena. Esmalt õppis noormees apteekriks. Hiljem täiendas end Middlesexi Haigla meditsiinikoolis, kust sai kirurgi paberid. Aastatel 1887–1891 töötas Freeman Kullaranniku (tänases Ghanas) pealinnas Accras arstina, Ashanti ja Bondoukou piirkonnas aga mitme ekspeditsiooni juhina. Nende aastate jooksul läbielatust valmis reisiraamat "Travels and Life in Ashanti and Jaman" (1898). Aafrikas haigestus mees rängalt malaariasse. Invaliidistunud Richard Austin Freeman saadeti tagasi Suurbritanniasse. Pärast esimest maailmasõda kolis ta koos abikaasaga pealinnast Kagu-Inglismaale Gravesendi linna. Seal hakkas Richard Austin kirjutama kriminaalromaane, tegutsedes ka kohaliku arstina.
Erna Sepp

Erna Sepp (aastatel 1953–1980 Tšeban; sündinud 27. veebruaril 1927 Oudovas) on Eesti hüdrogeoloogiainsener, geoloogia-mineraloogiakandidaat (1969, Moskva).

Elulugu

1955. aastal lõpetas ta Moskva Ordžonikidze-nimelise Geoloogilise Uuringu lnstituudi.
Aastatel 1955–1960 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõuna ja 1957–1980 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse hüdrogeoloogiajaama juhatajana, vanem- ja peahüdrogeoloogi ja jaoskonna juhatajana.
Aastatel 1972–1975 oli ta geoloogina välislähetusel Sambias ja 1979–1980 Vietnamis.
Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Rahvamajanduse Juhtivate Töötajate ja Spetsialistide Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudi vanemteadur.
Ta on uurinud Eesti põhjaveevaru kujunemist, kasutamist ja kaitset, avaldanud artikleid ja publikatsioone läbi aastakümnete.
Paulina Rubio

Biograafia

Üle 23-aastase karjääri jooksul on ta maailma üks edukamaid muusikuid. Ta alustas oma lauljakarjääri bändis Timbiriche. Sooloartistina on Paulina müünud üle 20 miljoni albumi.
Sekt

Ajalugu

Sõna secta, millest sõna "sekt" pärineb, tähendas algselt mõtte- ja eluviisi ning tuleneb sõnast sequor 'järgin', mitte sõnast seco 'lõikan', nagu tavaliselt arvatakse. Sõna secta oli kreeka sõna haírēsis 'valik, mõtteviis' tõlkevaste.  
Antiikajal nimetati sektideks filosoofilisi ja usulisi rühmitusi ning sellel sõnal puudus negatiivne kõrvaltähendus. Ka esimesi kristlasi kui juutluse suunda nimetati neutraalses mõttes natsareenide sektiks. Tollal võis sektiks nimetada esseene (vastandusid maailmale ja olid range sisekorraga). Variserid ja saduserid olid erakonnad.   
Paulus kasutab oma kirjades sõna haírēsis kogudusesiseste lõhede tähistamiseks (näiteks 1Ko 1:10: Ma kutsun teid üles, vennad, meie Issanda Jeesuse Kristuse pärast, et te kõik räägiksite ühtviisi ja et teie seas ei oleks lõhesid, vaid et te oleksite ühte liidetud samas meeles ja samas nõus. Ta taunib lõhesid kui niisuguseid, andmata eelistust mingile kindlale suunale. 
Hilisantiikses kristluses hakati sõna haírēsis üha enam kasutama kõrvalekallete kohta üksteisega osadusühtsuses olevate kristlike koguduste ühisest õpetusest. 4. sajandil hakati kirikus seda sõna kasutama 'eksiõpetuse' tähenduses. 
Keskaegse katoliku kirikus oli selles tähenduses käibel sõna secta. Näiteks luterlasi nimetati secta lutherana ning katoliku kirik on veel 20. sajandilgi nimetanud protestantlikke kirikuid sektideks.
Andres Vutt

Andres Vutt (sündinud 24. augustil 1969 Tartus) on eesti jurist, Tartu Ülikooli äriõiguse dotsent.