google/wiki40b huggingface dataset:
Ladina-Ameerika

Ladina-Ameerika (Iberoameerika) on Ameerika maailmajao osa, kuhu kuuluvad Ameerika maad peale USA ja Kanada. Hõlmab Lõuna-Ameerika, Kesk-Ameerika ja Põhja-Ameerika alad, mis jäävad Rio Grandest (Rio Bravo del Norte) lõuna poole. Kitsamas tähenduses ei arvata Ladina-Ameerikasse Kariibi mere saareriike ja mandril asuvaid istandusriike, samuti maid, kus ei kõnelda hispaania või portugali keelt. 
Nimetus tuleneb sellest, et neis riikides kõneldakse ladina keele baasil kujunenud keeli (hispaania, portugali ja prantsuse keel). Tegelikult on küll mõnel Ladina-Ameerika maal ametlikuks keeleks inglise või hollandi keel.
Galdhøpiggen

Nimi

Piggen on määrava artikliga vorm sõnast pigg ('terav mäetipp'). Gald on järsk mägirada. Hø on paljude mäetippude nimedes esinev sõna, mis on seotud sõnaga høg ('kõrge').

Nõlvad

Mäel on järsud nõlvad, mis on suunatud põhjas Styggebreeni poole, läänes Storjuvbreeni poole ja lõunas Svellnosbreeni poole.
Suhteline kõrgus on 2420 m.

Mäetipp

Mäetipp on suvel lumega kaetud.
Galdhøpiggenilt paistab umbes kümnendik Norra põhiosa territooriumist, sealhulgas suur osa Jotunheimenist. Põhjas paistab Snøhetta ja kagus Holtefjellet.
Mäetipus on kivihütt (Knut Vole hütt), mis on kolmas omataoline. Suvel on seal ka väike kiosk, mis toimib postkontorina.

Alpinism

Märgitud rada viib kirdest Juvasshyttast üle Styggebreeni ja idast Spiterstulenist üle Keilhausi mäetipu (2355 m üle merepinna).

Ajalugu

Tipult on leitud neoliitikumist pärit nool.
Meie ajal tõusid Galdhøpiggenile esmakordselt Lomi valla elanikud talunik Steinar Sulheim, kirikulaulja Flaatten ja õpetaja L. Arnesen juulis 1850.
Lahaar

Lahaar (indoneesia sõnast lahar 'vulkaaniline mudavool, mudalaava') on vulkaani nõlvadel tekkinud mudavool, mis koosneb vee ning vulkaanilise tuha, pimsi ja kivimite segust.
Lahaar tekib ülikuumade vulkaaniliste kivimite segunemisel jahedama kraatrijärve-, jõe-, liustiku- või vihmaveega.
Eristatakse kuumi ja külmi lahaare.
William Kidd

William Kidd (u 1645 Dundee – 23. mai 1701 Wapping) oli šoti piraat.
Ta sai kaaperkirja 1695. aastal Inglismaa kuninga William III käest. 1701. aastaks, kui ta piraatluse eest kohtu alla anti, oli ta selle aga kaotanud. Kaaperkiri leiti 200 aastat pärast Kiddi hukkamist Londoni riiklikust dokumendihoidlast.
Järvamaa Kutsehariduskeskus

Järvamaa Kutsehariduskeskus on Paides asuv kutsehariduskeskus. Kool moodustati 2008, kui ühinesid Paide Kutsekeskkool ja Türi Tehnika- ja maamajanduskool.
Independence (Missouri)

Independence on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Ta on üks kahest Jacksoni maakonna halduskeskusest (Kansas City kõrval).
2010. aastal oli linna rahvaarv 116 830 inimest.
Aleksander Suuman

Aleksander Suuman (õieti Aleksander Suumann; ka Sass Suuman, Suumani Sass; 25. aprill 1927 Metsaküla, Avanduse vald (tänapäeval Käru, Väike-Maarja vald) – 19. aprill 2003 Tallinn) oli eesti luuletaja ja maalikunstnik.
Lõpetas 1958. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. Töötas õpetajana Rakveres ning aastast 1958 Tartu Kunstikoolis.
Suuman debüteeris 1963. aastal kassetipõlvkonna teises luulekassetis koguga "Oh seda inimest!", aga 1966. aastal ilmunud "Krähmukirjad" tegid temast ühe nende aastate armastatuima luuletaja.
Alates kogust "Kui seda metsa ees oleks" (1989) muutis Suuman oma luuletamise stiili. Tema luuletused kasutavad graafilisi efekte ning sisaldavad argielulisi tähelepanekuid.
Suumani loomingut on tõlgitud vene, soome, läti, leedu, kasahhi, usbeki, moldova, armeenia, gruusia ja tšehhi keelde.

Isiklikku

Toomas Suumani, Imat Suumanni ja Aapo Puki isa.
Elas Tallinnas Kirjanike majas.
Maagimäestik

Maagimäestik (saksa keeles Erzgebirge, tšehhi Krušné hory) on mäestik Kesk-Euroopas, mis kulgeb edela-kirde suunas Tšehhi ja Saksamaa (täpsemalt Saksimaa) piiril. 12. – 20. sajandini oli mäestik Saksi- ja Böömimaa looduslikuks piiriks.
Mäestiku loodenõlvad on lauged, kagunõlvad aga järsud. Kõrgeimateks tippudeks on Klínoveci mägi (saksapäraselt Kellberg; kõrgus 1244 meetrit) ja Fichtelbergi mägi (1215 meetrit).
Piirkond mängis olulist rolli pronksiajal metallimaagi allikana ja keskajal metallurgia kujunemisel käsitööst suuremahulisemaks tööstuseks.
2019. aastal kanti mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Thomas Alsgaard

Maailmakarikavõistlustel

Thomas Alsgaard osales tippsportlase karjääri ajal kokku 98 karikavõistluste etapil ja tuli 29 korral esikolmikusse, millest 13 korda saavutas esikoha, ning sai 1998. aastal maailmakarikavõistlustel üldvõitja karika.

Isiklikku

Thomas Alsgaard oli tippsportlasena 190 cm pikk ja kaalus 82 kg.
Arvid Aae

Arvid Aae (1. juuli 1877 Rootsi, Blekinge lään, Ronneby vald, Hjortsberga kihelkond – 12. august 1913 Taani, Ludvigslyst Silkeborgi lähedal) oli rootsi päritolu taani maalikunstnik ja graafik.

Elulugu

Tema vanemad olid Christian Peder Erhard Aae (metsaülem Johannishusis Karlskrona lähedal) ja Thora Vilhelmine Hviide.
Ta oli kolm aastat dekoratiivmaalija õpipoiss, käis S. ja G. Vermehreni maalikoolis ning lõpetas 1901. aastal Kopenhaageni kuningliku kunstiakadeemia.
13. veebruaril 1903 sai ta Taani kodakondsuse.
Aastatel 1905–1906 viibis ta koos abikaasaga akadeemia reisistipendiumi toel Itaalias ja Pariisis.
Ta on maetud Århusi.

Looming

Tema loomingus on erinevaid žanreid. Ta maalis portreid, sageli laste portreid. Peale portreede eksponeeris ta Charlottenburgis žanrimaale. Itaalias maalis ta ka maastikke.
Tema pintslilöök oli Laura Bjerrumi hinnangul elav ja kerge. Brande kiriku altarimaali iseloomustab Bjerrumi järgi religioosne sügavus.
Tema töid on Koldingshusi muuseumis ja erakogudes.

Isiklikku

15. aprillil 1905 abiellus ta Frederiksbergis maalikunstnik Olga Harriet Rasmusseniga (Olga Aae).
Paattinen

Paattinen (soome Paattinen, rootsi Patis) on endine vald, praegu Turu linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse "linnaosa" (kaupunginosa) Maaria-Paattineni "suur-alal" (suuralue). Vald liideti Turu linnaga 1973. aastal ning ta on viimati Turuga liidetud vald.
Paattinenist voolab läbi Paattistenjoki. 
Paattinen on Turu linna kõige põhjapoolsem linnaosa ning selle pindala on teiste linnaosade omast tunduvalt suurem. Valla pindala oli 1920ndatel 62,4 km².
Linnaosa elanike arv on 2430 (2004). Aastal 1885 oli Paattineni vallas 875 elanikku (pindala 52 km²), aastal 1911 oli elanikke 1162, aastal 1926 oli vallas elanikke 1273. 
Paattineni praegune puukirik valmis 1909 Helge Ranckeni projekti järgi.

Tähised

Linnaosa sihtnumber on 21330.
Kvenja keel

Kvenja keel (kvenja ja inglise Quenya) on tehiskeel, mille konstrueeris oma fantaasiaromaanide maailma jaoks inglise kirjanik ja keeleteadlane J. R. R. Tolkien. See on üks Keskmaa haldjakeeltest, kõrvuti sindariniga.
Kvenja keele loomist alustas Tolkien 1910. aastal. Keele konstrueerimisel kasutas Tolkien olulisel määral soome keelt.
Argo Ollep

Argo Ollep on eesti laulja.
Ta on pärit Pärnumaalt ja laulab ansamblis DefRage.
Daisy Ridley

Lapsepõlv ja perekond

Daisy Ridley on Louise Fawkner-Corbetti ja Chris Augustine Ridley kolmest tütrest noorim. Tal on kaks vanemat õde Kika Rose ja Poppy Sophia. Samuti on tal kaks poolõde isa eelmisest abielust. 9–18-aastaselt käis ta Tring Parki etenduskunsti koolis. Seejärel astus ta Brickbeckis Londoni ülikooli, õppides klassikalist tsivilisatsiooni, kuid peagi lahkus ta ülikoolist, et pühenduda oma näitlejakarjäärile. Tema vanaonu Arnold Ridley (1896–1984) oli inglise näitleja ja näitekirjanik.
BBA

BBA on lühend ingliskeelsest terminist Bachelor of Business Administration, mis tähistab kõrghariduse esimest astet ehk ärijuhtimise bakalaureuse kraadi.
Õppe nominaalkestus on valdavalt kolm aastat, maht 120 ainepunkti (AP), erandina kuni neli aastat, maht 160 AP.
Enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõppe õppekavade peamine eesmärk oli arendada teoreetilisi teadmisi ja oskusi tööks valitud alal ning õppekava täitmine annab õiguse töötada kõrget kvalifikatsiooni nõudval ametikohal. Nimetatud õppe nominaalkestus on valdavalt neli aastat. Ülikooli kehtestatud tingimustel ja korras võib enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõpet arvestada magistriõppe osana.
Õppe lõpetanud isikule antakse diplom (rohekaskollasel plangil, tähis L; enne 1. juunit 2002 registrisse kantud õppekavade puhul sinisel plangil, tähis B), mis tõendab bakalaureuseõppe õppekava täitmist.
Rumeenia leu

Rumeenia leu (rumeenia keeles leu românesc, mitmuses lei, ISO 4217: RON) on Rumeenia rahaühik. See jaguneb sajaks baniks (ban, mitmuses bani). Praegune leu võeti kasutusele 1. juulil 2005, kui see asendas 10 000 vana leud (ROL). Leu tähendab lõvi.
Kasutuses on 1, 5, 10, 50, 100, 200 ja 500-leused pangatähed. Rumeenia leud laseb käibele Rumeenia rahvuspank Banca Naţională a României.
Leu võeti esimest korda kasutusele 1867. aastal.
1990. aastate majandusreformide ajal ületas inflatsioon ajuti 300% aastas ja septembris 2003 sai ühe euro eest 40 000 leud. Jaanuarist 2005 (kui Türgi liirist võeti maha kuus nulli) juulini 2005 oli leu maailma kõige väiksema väärtusega valuuta.
Praegused Rumeenia pangatähed on plastmassist.
Koorküla kihistik

Koorküla kihistik (inglise Koorküla Member) on devoni ajastu Burtnieki lademe Burtnieki kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Artur Verte aastal 1955.
Kihistik on kõige paksem Tsiistre 327 puuraugus (35,8 m).
Sven Jürgenson

Sven Jürgenson (sündinud 2. aprillil 1962 Tartus) on Eesti diplomaat, alates 2015. aastast Eesti suursaadik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures. Oma volikirja andis ta ÜRO peasekretärile Ban Ki-moonile üle 13. augustil 2015.
Sven Jürgenson lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi infotöötluse erialal.
Alates 1991. aastast töötab ta välisministeeriumis. Aastatel 1993–1995 töötas ta Eesti saatkonnas Viinis. Seejärel oli ta kuni 1996. aastani välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide ja julgeoleku büroo juhataja ning poliitikaosakonna juhataja asetäitja ning pärast seda kuni 1998. aastani poliitikaosakonna peadirektor. Ta oli samal ajal ka Tallinnas resideeriv Eesti suursaadik Türgis.
Aastatel 1998–2000 oli ta Eesti suursaadik ÜRO juures ning 2000–2003 Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. Pärast seda oli ta kuni 2006. aastani välisministeeriumi poliitikaküsimuste asekantsler. 
Aastatel 2006–2010 oli Sven Jürgenson Vabariigi presidendi välisnõunik. 
Aastatel 2010–2015 oli ta Eesti suursaadik Prantsusmaal.
Alates 2015. aastast on Jürgenson Eesti suursaadik Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures.
Struve raudteesild

Struve raudteesild, ka Darnõtsja raudteesild, (ukraina Залізничний міст Струве, Дарницький залізничний міст) oli raudteesild üle Dnepri jõe Kiievis.
Sild oli valmimisel Euroopa pikimaid raudteesildu.
Esimese maailmasõja eel oli sild Venemaal pikkuselt Sõzrani ja Amuri silla järel kolmas.

Silla rajamine

Aastatel 1866–1870 ehitati ehitusjärkude kaupa Kiievi–Kurski raudtee. Viimases järgus valmis 1870. aasta veebruaris raudteesild üle Dnepri jõe Kiievis. Silla esialgne nimi oli Dnepri sild Kiievi-Kurski raudteel.
12-avalise paralleelvöödega metallsõrestiksilla projekteeris sõjaväeinsener insenerkapten Amand Struve. Silla üldpikkus oli 1067,6 m, sillete skeem 12×89 m. Üheteelise raudteesilla ehitustööd kestsid viis aastat (1866–1870). Sillasambad rajati kessoonidele.
Ehitustöid juhtis Struve ise. Alltöövõtjatena võtsid ehitamisest osa ka mitu ehitusfirmat välismaalt. Silla valmimine tõi Struvele sillaehitajana laiema tuntuse ka väljaspool Venemaad. Keiser Aleksander II ülendas ta insenerpolkovnikuks.

Taastamine ja hävimine

Nõukogude-Poola sõjas 1920. aasta juunis poola vägede taganemisel õhitud sild taastati sama aasta septembris.
1941. aasta septembris sai sild Punaarmee taganemisel rängalt kannatada. Saksa okupatsiooni ajal sild taastati, kuid 1943. aasta oktoobris sakslaste taganemisel purustati sild täielikult. Kuni uue raudteesilla ehitamiseni toimis raudteevedu üle ajutiste sildade.
1949. aastal rajati hävinud silla kõrvale uus Darnõtsja raudteesild.
Hildigund Neubert

Hildigund Neubert (neiupõlvenimega Falcke; sündinud 1960 Quedlinburgis) on saksa laulja ja endine Saksa Demokraatliku Vabariigi teisitimõtleja. Aastatel 2003–2013 oli ta Saksa DV riikliku julgeoleku ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik.
Neubert on luterlik-evangeelse pastori tütar. Ta käis polütehnilises gümnaasiumis (Erweiterte Oberschule) ja astus pärast selle lõpetamist 1979. aastal Weimaris asuvasse Franz Liszti kõrgemasse muusikakooli, kus õppis laulmist. Weimaris sai ta tuttavaks oma tulevase abikaasa Ehrhart Neubertiga, kes oli seal kõrgkooli pastor. 1984–1987 laulis ta Weimari rahvusteatri kooris.
See muusik, kes on ka nelja täiskasvanud lapse ema, kuulus Saksamaa Demokraatlikus Vabariigis teisitimõtlejate ringkondadesse ning oli ühiskondlikult aktiivne Weimari Evangeelse Üliõpilaskoguduse Rahuringis ja nn konsiliaarses protsessis.
Perestroika ajal kuulus Neubert 1989. aastast opositsioonierakonda Demokraatliku Pöörde Rohelised (Gründern des Demokratischen Aufbruches). 1996. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu.
1997–2003 töötas Neubert kodanikuühenduses Bürgerbüro e.V., mille eesmärgiks on Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri tagajärjel tekkinud kahju uurimine, korvamine ja teadvustamine ühiskonnas. Ta oli 2003. aastast kuni 2013. aasta oktoobrini Saksa DV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi dokumentide Tüüringi liidumaa volinik. Seaduse kohaselt ei olnud järgmine ametiperiood enam võimalik. Tema ametist lahkumise tseremoonial toonitas maapäeva president Birgit Diezel, et oleme Neubertsile tänu võlgu selle eest, et Tüüringi on esimene liidumaa, kus kehtestati Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei diktatuuri ohvritele eripension. „Olete ka kangekaelselt seisnud hüvitusfondi loomise eest Saksa Demokraatliku Vabariigi laste- ja noortekodude süsteemi ohvrite toetamiseks,” ütles Diezel.
Alates 2011. aastast on Neubert Konrad Adenaueri Fondi juhatuse liige ja asepresident.
Neubert on alates 2013. aasta novembrist Tüüringi liidumaa riigikantselei riigisekretär ja vastutab seal Euroopa Liitu puudutavate küsimuste eest. Saksamaa 2013. aasta valimistel kandideeris ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Tüüringi liidumaa valimisnimekirjas ja jäi liidupäevast napilt välja – ta on esimene asendusliikmete nimekirjas.
2006 sai Hildigund Neubert Saksamaa Liitvabariigi Teeneteordeni.
Aegrelee

Aegrelee ehk viitrelee on kombinatsioon releest ja viitelemendist, mille toimel relee väljundolek muutub viivituse ehk viitega. Aegreleed kasutatakse näiteks vooluahela sisse- või väljalülitamisel viivituse tekitamiseks. 
Viivitust tekitav element võib olla mehaaniline (näiteks kellamehhanism), elektriline (näiteks RC-lüli) või elektrooniline.
Aegreleega sarnase toimega on taimer, mis muudab oma väljundolekut etteantud  ajavahemiku järel või etteantud ajahetkel.
Kaido Jaanson

Kaido Jaanson (21. juuni 1940 Pärnu – 2. mai 2015 Tartu) oli eesti ajaloolane ja politoloog.
1965. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloo eriala, õppis 1968–1971 aspirantuuris ning sai 1975. aastal ajalookandidaadiks.
Aastatel 1971–1991 töötas ta Tartu Ülikooli üldajaloo kateedri õppejõuna, oli 1991–1995 lähiajaloo õppetooli dotsent, 1995–1999 politoloogia osakonna juhataja, 1995–2001 rahvusvaheliste suhete professor ning alates 2001. aastast rahvusvaheliste suhete õppetooli hoidja.
Kaido Jaanson kuulus EV presidendi akadeemilisse nõukokku, Eesti Diplomaatide Kooli nõukokku ning okupatsioonide repressiivpoliitika uurimise riiklikku komisjoni.
Richard Mabuza

Richard Mabuza (sündinud 3. märtsil 1946) on Svaasimaa kergejõustiklane.
Ta osales 1972. aasta suveolümpiamängudel, kus ta saavutas meeste maratonijooksus 17. koha.
Amoco

Amoco Corporation oli rahvusvaheline nafta- ja keemiaettevõte.
Ettevõtte eellaseks oli Standard Oil Company (Indiana), mis asutati 1889 aastal Indianas Whitingis paiknenud rafineerimistehase ümber, ning 1910. aastal Baltimore'is asutatud American Oil Company.
1998. aastal liideti Amoco BP-ga. Kuni 2000. aastani kandis ühisettevõte nime BP Amoco plc.
Amoco saavutuseks peetakse bensiini transportimiseks mõeldud tsisternautode ja bensiinijaamade kasutuselevõttu.
Villem Tomingas

Villem Tomingas (12. oktoober 1911 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 14. juuni 1990 Nõo vald, Tartu maakond) oli eesti agronoom.
Ta õppis 1931–1937 ja 1945–1946 Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Üliõpilasselts Liivika liige.
Ta oli 1941 Õisu piimandusinstituudi õppe- ja katsemajandi juhataja, 1941–1942 Õisu ja 1942–1944 Heimtali riigimõisa valitseja. 1944–1945 Sootaga sovhoosi direktori kt ja peaagronoom, 1945–50 Tartu ülikooli Raadi õppe- ja katsemajandi direktor, siis kuni 1961 Saduküla ja Viiratsi sovhoosi peaagronoom. 1961–1968 Kehtna näidissovhoosi, 1969–76 Gagarini-nimelise näidissovhoostehnikumi direktor ja direktori asetäitja.
Heinrich Gutkin

Heinrich Gutkin (13. juuni 1879 Tallinn – 11. oktoober 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli juudi rahvusest Eesti ettevõtja ja Rahvuskogu liige.
Heinrich Gutkin oli Tallinna Juudi Ühispanga juhatuse esimees, riidekaupluse omanik ja Kaubandus-Tööstuskoja liige aastatel 1925–1937.
Heinrich Gutkin oli ka Juudi Kultuuriomavalitsuse abiesimees, Juudi vähemusrahvuse IV kultuurinõukogu liige ning Juudi kultuuriomavalitsuse esindaja Rahvuskogu Teises Kojas.
H. Gutkin vahistati nõukogude julgeolekuasutuste poolt 14. juunil 1941 ja küüditati NSV Liitu, kus suri vangilaagris.
Miyazaki Linnaülikool

Miyazaki Linnaülikool (宮崎公立大学, Miyazaki Municipal University) on ülikool Miyazakis, Jaapanis.
Ülikool on asutatud aastal 1993.
Agni

Agni on hinduismi ja vedade tulejumal, tuli kui vahendaja inimeste ja jumalate vahel (põletusohvri jumalateni viija). Koldetulena alati kohalolev ja kaitsev. Ka kodu-, preestrite-, abielu-, maasfääri jumal. “Inimkonna kaitsja”. Usuti olevat paljudes kohtades - tulepulkadest välguni.
Rweru järv

Rweru järv (ka Rugwero järv, Rugweru järv) on järv Burundi (Kirundo provints) ja Rwanda piiril Burundi põhjapoolseima punkti ning Tansaania piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 2°21...28′ S, 30°16...22′ E või 2°21...27′ S, 30°17...24′ E.
Järve pindala on umbes 100 km², sellest umbes 80 km² Burundi ja umbes 20 km² Rwanda territooriumil. Teistel andmetel on pindala ilma soodeta umbes 60 km². Järve pindala on märgadel ja kuivadel aastatel oluliselt erinev; 2010. aastaks on järv kaua kestnud põua tõttu oluliselt kokku tõmbunud. Järve ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 18 km või 8 km ning ida-lääne suunas umbes 14,5 km või 15 km. Ümbermõõt on 76 km. Järve ruumala on 210 miljonit m³. Maksimaalne sügavus on 3,9 m, keskmine sügavus 2,1 m.
Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m või 1750 m.
Järve voolavad lõuna poolt Muhembuzi jõgi ja ida poolt Nyamabuno jõgi. Viimase kaudu on Rweru järv ühenduses Kanzigiri järvega. Järvest põhja pool Rwandas läheb Rweru järv üle enamasti raskesti ligipääsetavateks Mugesera-Rugwero soodeks, millest mitu kilomeetrit järvest eemal väljub Nyabarongo jõgi (Nyawarungu). Peale selle väljub järvest jõgi, mis suubub Nyabarongo jõkke. Suubumiskohast allavoolu kannab jõgi Akagera Niiluse nime ning suubub ida poole Rusumu joastiku poole. Soodega piirneb järv läänes, põhjas ja loodes.
Vee pH on pinnal 8,8, põhjas 7,5. Vee temperatuur on 21,7–26,2° C. Ühes liitris vees sisaldub 13,40 mg Na, 6,35 mg K, 4,40 mg Ca, 6,07 mg Mg, 5,40 mg Cl ja 37,0 mg SiO₂.
Järvel ujub arvutult väikesi ringi- ja poolringikujulisi papüürussaari. Kaldaid ääristab papüürus koos Vossia cuspidata ja muude veetaimedega. Papüürusest madalamas rindes kasvab Dryopteris gongylodes. Järveäärsetes soodes kasvab Miscanthidium. Puudest esineb muu hulgas tara-datlipalm; lõuna- ja kagukallas on metsased.
Järvest peetakse kala. Aastal 1976 püüti 300 tonni, 1986 püüti 350–400 tonni. Potentsiaalne püük on 400–450 tonni aastas, sealhulgas Burundis 320–360 tonni. Püütakse 17 liiki kalu 4 sugukonnast (kirevahvenlased, karpkalalased, angersägalased, Mochokidae. 1975/1976 oli 150 kalurit, neist 45 Burundist. Kalapüüki piirab kirevahvenlaste paljunemiseks vajalike randade nappus ja varasem ülepüük.
Järveäärsetel maadel haritakse kohati põldu; need ei ole kaitse all.
Järve kaldal on Kwisigu ja Nzove asula, läheduses Kirundo, Nemba ja Kibungo.
Jan Kjærstad

Jan Kjærstad (sündinud 6. märtsil 1953) on norra kirjanik.
Ta on lõpetanud Norra Teoloogiakooli ning Oslo Ülikooli teoloogina.
Jan Kjærstad on kirjutanud mitmeid romaane, lühijutte, esseesid ning olnud ka kirjandusajakirja Vinduet ("Aken") toimetaja. Võitnud mitmeid auhindu, millest mainekaim on Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind, mille ta pälvis televisioonikangelase Jonas Wergelandi ("Võrgutaja", "Vallutaja" ning "Avastaja") loomise eest.
Kirjanduses debüteeris 1980. aastal teosega "Kloden dreier stille rundt" ("Maa pöördub vaikselt").
Eesti keeles on autorilt 2006. aastal ilmunud ka romaan "Märgid, mis juhivad armastuseni" ("Tegn til kjærlighet", 2002).
Tallinna linna noortevolikogu

Tegevus

Noortevolikogu põhitegevus on kaasata noori aktiivselt osalema ühiskondliku elu korraldamises.  Organisatsiooni tegevus jaotub kaheks: noortepoliitika ja üritused. Traditsioonilised üritused on Tallinna ja Harjumaa osaluskohvik, Tallinna Linnavolikogu Simulatsioon, Tallinna noorte visioonikonverents ja Tallinna linnaosade ümarlauad. Noortevolikogu saab poliitilise sisendi oma ürituste kaudu ning liikmetelt, kes esindavad noortevolikogus Tallinna noorte huvirühmi. Noortevolikogul on samaaegselt poliitiliselt reageeriv kohustus, st avaldada arvamust noori puudutavadel teemadel Tallinnas.
Noortevolikogu annab iga aasta detsembris välja Tallinna noorte õiguste edendaja tiitli, millega kaasneb Kuldse Käbi auhind. Aastal 2012 pälvis tunnustuse Karmen Koit, Tallinna Õpilasesinduse asutajaliige ning aastal 2013 Grete Maria Neppo, Eesti Õpilasesinduste Liidu avaliku poliitika juht.

Valimine

Noortevolikogul on 21 liiget, kes valitakse üheks aastaks kolmest huvirühmast: õpilaste, üliõpilaste hulgast ja noorteühendustest. Igal huvirühmal on seitse esindajat. Uue koosseisu valimised toimuvad iga aasta oktoobri lõpus või novembri alguses.
Igasse huvirühma on eraldi konkurss. Üliõpilaste valimised korraldab Tallinna Üliõpilaskondade Ümarlaud, õpilaste valimised Tallinna Õpilasesindus ning noorteühenduse esindajate valimised Tallinna Spordi- ja Noorsooamet.

Liikmed

Novembris 2014 alustas Tallinna linna noortevolikogu neljas koosseis: Valeria Larina (Tallinna Juudikool), Hanna-Lysa Kenk (Tallinna Ühisgümnaasium), Villem Lassmann (Rocca al Mare kool), Madis Trahov (Rocca al Mare kool), Sten Laansoo (Tallinna Reaalkool), Mihkel Lennuk (Viimsi Keskkool), Janno Rasmus Dreger (Gustav Adolfi Gümnaasium), Carel Kuus (Sisekaitseakadeemia), Mariliis Eensalu (Tallinna Ülikool), Sander Soots (Tallinna Ülikool), Anna Nikulitševa (Tallinna Ülikool), Alina Tubli (Tallinna Ülikool), Eleri Rattasepp (Tallinna Ülikool), Ilja Samoilov (Tartu Ülikool), Daniel Raud (IRL Noored), Georgi Džaniašvili (Eesti Gruusia Rahvusühing), Annela Tammiste, Aune Marjapuu (MTÜ Tegusad Eesti Noored), Kea Kruuse (MTÜ Noored Ühiskonna Heaks), Tuuli Helind (Eesti Reformierakonna Noortekogu), Ronald Ross (Keskerakonna noortekogu).
Tallinna linna noortevolikogu juhib neljaliikmeline juhatus. Juhatuse esimees on Kea Kruuse, aseesimees ja tegevkomisjoni juht on Aune Marjapuu ning poliitiliste komisjonide juhid, kes on võrdsed aseesimehega, Karine Oganesjan ja Ilja Samoilov. 
Noortevolikogu koordinaator omavalitsuses on Marko Ool.
Kullaaru mõis

Kullaaru mõis (saksa keeles Kullaarro) oli poolmõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Poolmõis moodustati 1855. aastal Kloodi mõisast eraldatud osast.
Bugsy Siegel

Benjamin "Bugsy" Siegel (sünninimega Benjamin Siegelbaum, 28. veebruar 1906 Brooklyn, New York – 20. juuni 1947 Beverly Hills, Los Angeles) oli USA gangster, kelle ideedest sai alguse Las Vegase muutumine maailma õnnemängude pealinnaks.