Lydia Koidula tänav (Tallinn)

Lydia Koidula tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus. 
Tänav algab Narva maanteelt, ületab Poska tänava ja lõpeb ristumisel Mäekalda tänavaga.

Nimed

19. sajandil oli tänava nimi Catharinenthalscher Weg (Kadrioru tee). Pärast seda, kui 1863. aastal rajati hoonesse nr 23 aadlinaiste varjupaik, sai tänava nimeks Stiftstraße (Stifti tänav (1921. aastani), Tihvti tänav) ja Институтская улица (Institudi tänav, Instituudi tänav (1921–1923)). Lydia Koidula nime sai tänav 1923.

Ajalugu

Tänav tekkis arvatavasti seoses Kadrioru lossiparki uute hoonete rajamisega 1750. aastatel. 1752. aastal Kadrioru lossi arhitekti kohale asunud puusepp- ja ehitusmeister Johann Georg Teichert (1704–1773) rajas paljude teiste uute hoonete kõrval endale pargi territooriumile väikese elamu õue ja aiaga (praeguse maja nr 34 kohal). Maja juurde rajati praeguse Weizenbergi tänavaga paralleelne tee. 18. sajandi keskel asus aga Kadrioru kaguosas ka kaks eravaldust. Praeguse Koidula tänava Lasnamäe-poolses otsas lõikus Kadrioru pargi alasse riskülikukujuline võõras maatükk – doktor Niebergi lesele kuulunud erakrunt – ning sellest läänes hilisem Frese kinnistu. Teicherti maja juures olevat teed pikendati nähtavasti ka nende kruntideni. 1780. aastal ehitas Tallinna kaupmees Christian Frese oma krundile suure hoone, kuhu rajas sitsivabriku. Maja on osaliselt ümberehitatuna säilinud tänini (maja nr 23). Umbes 1783. aastal arhitekt Johann Schultzi poolt koostatud Kadrioru lossi plaanil on Frese majani kulgenud tee juba peale märgitud. 
19. sajandi alguseks oli pargi vana ida-lääne-suunalise allee jätkuna tekkinud praegune Koidula tänav. Et Kadrioru alevisse lubati nüüd elama ka isikuid, kes ei olnud lossi teenistuses, levis alevi hoonestus seoses elanikkonna kasvuga ka selle tänava algusse ja lossipargi alalegi. Sinna rajatud kinnistud oli suhteliselt pikad ja kitsad ning elamute fassaadid olid pööratud lossi poole. Sealsest vanemast hoonestusest pole aga midagi säilinud, sest 5. augustil 1834 alevis puhkenud suure tulekahjuga hävis paarkümmend hoonet. 
19. sajandi keskpaiku sai Tallinnast tähtis suvituspealinn. Suvilaid hakati ehitama nii Kadrioru lähedusse Narva maantee äärde kui ka otse Kadrioru alale Lasnamäe paekalda jalamil. 
Valdav osa Koidula tänava hoonestusest Kadrioru pargi loodepiirist kuni Narva maanteeni on rajatud 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi esimesel poolel.

Koidula 10

Koidula 10 on Aleksandr Vladovski projekteeritud juugendstiilis kahekorruseline puumaja 1932. aastast.

Koidula 22

Majas Koidula 22 peatus  1881. aasta juunis luuletaja Lydia Koidula.

Koidula 23

1780. aastal ehitas Tallinna kaupmees Christian Frese oma krundile suure hoone, kuhu rajas sitsivabriku. Kahekorruseline varaklassitsistlikus stiilis kivimaja on osaliselt ümberehitatuna säilinud tänini.
See on Koidula tänava vanim hoone. 
19. sajandi algul läks kinnistu koos kõigi hoonetega Kubermanguvalitsuse Ehituskomitee valdusse. 19. sajandi keskpaiku paiknes seal Mereväeinseneride Komando. Aastal 1863 läks kinnistu vaesestunud aadlisoost vanapiigade Püha Maarja varjupaigale (aadlinaiste varjupaik, Adelige Marienstift), mis tegutses 1938. aastani, mil peahoone anti Riigiparkide Valitsuse käsutusse. Pärast Teist maailmasõda töötasid majas koolid, viimati Tallinna Kadrioru Põhikool (Tallinna 13. 8-klassiline  Kool, Tallinna 59. Põhikool), ja kuni 2012. aastani Vene  Muuseum. Praegu on maja kasutuseta ja selle seisukord halveneb aastatega. 2017. aastal avas linn selles lasteaed Lotte. Hoone on korrastatud ja sel on küljel juurdeehitis. 
Hoone algne sisekujundus on täielikult ja plaanilahenduski osaliselt hävinud. Ka välisarhitektuuri on moonutanud näotu tuulekoda rokokoostiilis ukse ees ja teised juurde- ja ümberehitused. Ansambli kunagistest kõrvalhoonetest on vähesel määral säilinud vaid pikk paekivist võlvitud jääkelder vasakul esiplaanil ning osaliselt üks väiksem kivist majapidamishoone krundi sügavuses. Ülejäänud kõrvalhooned, samuti peahoone taga asunud tiik, on aja jooksul likvideeritud.

Koidula 24

Hoones Koidula 24 asus Mererajooni siseasjade osakond ja Mererajooni miilitsaosakond.