Sango keel

Kõnelejad

Kesk-Aafrika Vabariigis kõneles 1988. aasta seisuga sangot emakeelena 350 000 inimest. Teiste riikidega kokku emakeelseid kõnelejaid 404 000. Teise keelena kõneleb sangot 1 600 000 inimest, kelle hulgas on rohkem mehi kui naisi. Sango emakeelsed kõnelejad elavad enamasti linnades ja on noored. Samuti kõneletakse sangot Tšaadi lõunaosas kaubanduskeelena, kuid emakeelseid kõnelejaid ilmselt pole ja keelekasutus on vähenev. Kasvavaks keeleks on see aga Kongo DV-s, eriti põhjaosas.

Vokaalid

Sango keeles on 5 nasaalset (ĩ ã ɛ̃ ɔ̃ ũ) ja 7 oraalset (i, u, a, e, o, ɛ, ɔ) vokaali.

Konsonandid

Sango keeles esinevad järgmised konsonandid: p, b, t, d, k, g, kp, gb, mb, mv, nd, ng, ngb, nz, f, v, s, z, h, l, r, y, w. Harvemini, vaid mõnedes laensõnades esinevad ka: ’b, s, z.

Fonotaktika

Silbitüübina tavaliselt kasutusel CV (c – konsonant, v – vokaal) või V. Harvemini esineb ka CCV.

Morfoloogia

Sango keel on isoleeriv keel. Sõnajärjeks on SVO, olenemata lausetüübist. Sango keeles esinevad järgnevad sõnaliigid: substantiivid, verbid, adjektiivid, adverbid, numeraalid, pronoomenid, prepositsioonid, konjunktsioonid ja interjektsioonid.

Modaalsus

Esineb modaalsus ehk grammatiline kategooria, mis väljendab rääkija vahekorda lausesisuga ja lausesisu vahekorda tegelikkusega. Sango keeles võib rääkida deontilisest modaalsusest, mis kirjeldab agendi seotust tegevusega läbi selle võimalikkuse, kohustuslikkuse või lubatavuse ja episteemilisest modaalsusest, mis kirjeldab rääkija suhtumist lause sisu tõenäolisusse. Episteemilist modaalsust peetakse keeles hilisemaks nähtuseks, mis on deontilisest modaalsusest välja arenenud. Sango keeles võib üks modaalverb samas kontekstis tähistada nii ühte kui teist modaalsuse tüüpi. Nt il faut que ('peab' eesti keeles) võib tähistada nii seda, et tegevus on agendile kohustuslik, kui seda, et rääkija usub, et lause sisu on väga tõenäoline.

Pronoomenid

Mina – mbï
Sina – mo
Tema – lo
Meie – ë
Teie – âla
Nemad – âla
Kui verbile ei eelne pronoomenit, liitub talle eesliide a-. Nt mo yeke (sina oled), aga Bêafrîka ayeke (Keskaafrika on).

Arvsõnad

1 – ôko
2 – ûse
3 – otâ
4 – usïö
5 – ukü
6 – omënë
7 – mbâsâmbâlâ
8 – miombe
9 – gümbâyä
10 – balë ôko
Kümneid moodustatakse lisades numbreid 1–9 tähistava sõna ette sõna balë. Teistkümnete moodustamiseks lisatakse kümnele na (mis tähistab ja-d) ja seejärel taas arvsõna. Nt balë ukü na otâ (53). Sadade ja tuhandete moodustamine sarnaneb kümnete moodustamisega, sadade puhul kasutatakse balë asemel sõna ngbangbo ja tuhandete puhul sâke. Edasiste numbrite lisamisele kasutatakse taas na’d. Miljonit tähistab sõna kûtu.

Genitiiv

Genitiiv moodustatakse tavaliselt eessõnaga tî.
dû tî ngû
Auk GEN vesi – veeauk.

Artiklid

Kasutusel on nii definiitsed, kui indefiniitsed artiklid. Nt:
Mbênî môlengê – laps (indefiniitne, nagu inglise keele a)
Môlengê nî – see laps (definiitne, nagu inglise keele the)
Môlengê dûê – kõik lapsed (kvantor, nagu inglise keele all)
Môlengê sô – see laps (demonstratiivne, nagu inglise keele this)

Mitmus

Mitmust märgitakse eesliitega â-, mis liitub substantiivile ja/või indefiniitsele artiklile ja/või adjektiivile. Mitmuse märkimine ei ole kohustuslik. Tavaliselt märgitakse mitmus elusolendite puhul. Kui arv aga lauses kajastub, ei ole mitmuse märkimine tavaline.

Keelenäide

Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.

Kirjaviis

Sango keel kasutab ladina tähestikku.

Keelest veel

Internetist võib leida inglise-sango/prantsuse-sango sõnaraamatu.
Sango keeles on ilmunud põhiliselt religioosset kirjandust, muud trükisõna on ilmunud vähe.