google/wiki40b huggingface dataset:
Kreeta habekits

Kreeta habekits ehk kreeta besoaarkits (Capra aegagrus cretica) on kitsede perekonda kuuluva pulstikkitse alamliik, kes elab looduslikult Kreeta ja Theodórou saarel Kreekas.
IUCN-i kaitsestaatuste arvestuses on kreeta habekits ohualdis.
Selma Feldbach

Selma Feldbach (5. mai 1878 Tartu – 2. aprill 1924) oli eesti kirurg ja arstiteadlane. Ta oli esimene eestlanna, kes sai arstikutse.
Aastal 1904 lõpetas ta Berliini ülikooli.
Aastail 1908–1913 ja 1917–1918 oli Tartu Ülikoolis õppejõud.
Ta asutas 1908. aastal Tartu Ülikooli N. Pirogovi nimelise Arstiteadusliku Seltsi.
Tutlane

Tutlane (Cristatella mucedo) on sammalloomade hõimkonda kuuluv liik. Ainuke liik oma perekonnas.
Eestis leidub neid sisevetes hajusalt.
Baidarata laht

Baidarata laht (Байдарацкая губа) on Kara mere laht Jugori ja Jamali poolsaare vahel.
Lahe pikkus on 180 km, laius kuni 78 km, sügavus kuni 20 m.
Pinnavee temperatuur on suvel +5...+6°C. Oktoobrist kuni juunini on peaaegu kogu laht kaetud jääga.
Laheäärsed asulad on Ust-Kara, Ust-Juribei ja Morrasale küla.
Lahte suubub umbes 70 jõge.
Lahes on 5 saart.
Air Wales

Lennukipark

Algselt kuulus firmale kaks Dornier Do 228 lennukit, mille asemele osteti hiljem ATR42-300 lennukid. Tegevuse lõpetamise ajaks oli ettevõttel neid 5. 2006. aasta märtsis oli Air Walesi lennukipargi keskmine vanus 13,4 aastat.
Bodrum

Ajalugu

Linna asutasid arvatavasti doorlased 7. sajandil eKr. Kuulus Kaaria riigi koosseisu.
Anna vald

Anna vald (enne 1916. aastat Purdi vald (saksa keeles Noistfer)) oli vald Järvamaal Anna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.
Stepanida Borissova

Stepanida Iljinitšna Borissova, sünninimi Stepanida Semjonova, (vene keeles Степанида Ильинична Борисова; sündinud 15. aprillil 1950 Megino-Kangalassõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi näitleja ja laulja, Venemaa rahvakunstnik.
Tema eestvedamisel loodi Olongho Teater. Ta on Olongho teatri näitlejastuudio kunstiline juht ning on teinud mitu lavastust.

Haridustee ja töökäik

Pärast Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist 1974. aastal töötab ta näitlejana Oiunski-nimelises Sahha akadeemilises teatris.
Lauljana viljeleb ta folkmuusikat. Seejuures kasutab ta jakuudi laulule iseloomulikku laulutehnikat toiuk. Alates 1990. aastatest on ta folkrokklauljana käinud paljudel gastrollidel Euroopa, Ameerika ja Aasia riikides ning osa võtnud etnomuusika festivalidest Hiinas (1996), Berliinis (2002), Jaapanis (2002) ja Suurbritannias (2004).
2009. aastal mängis ta Andrei Borissovi lavastatud mängufilmis "Taina Tšingis Haana" ("Тайна Чингис Хаана") Tšingis-khaani ema Oeluni rollis.

Isiklikku

Tema abikaasa on teatrilavastaja Andrei Borissov.
Maaritsa mõis

Maaritsa mõis, ka Vastse-Reola mõis (saksa keeles Neu-Rewold) oli Vana-Prangli mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.
Vesilahus

Vesilahus on lahus, kus lahustiks on vesi.
Nt lahust, kus kaltsiumhüdroksiidi on lahustatud vees (s.t lahustiks on vesi), nimetatakse lubjaveeks.
Ploom

Kasutamine

Ploome võib süüa värskelt, kuumtöödelda ja konservida. Ploomidest keedatakse moosi ja marmelaadi. Neid lisatakse küpsetistesse ja jäätisesse. Ploome konservitakse, suhkrustatakse, kuivatatakse ja marineeritakse. Neist tehakse mahla, brändit (slivovits), nalivkat (paalinka) ja veini.

Ploom sümbolina

Ploomid on kujutatud Noarootsi valla vapil. Kolm punast ploomi sümboliseerivad ühelt poolt Noarootsis aretatud ploomisorti ("Noarootsi punane"), teiselt poolt ka kolme valla ajaloolist piirkonda – Noarootsi, Sutlepa ja Riguldi (1920.–1930. aastatel iseseisvad vallad).
Tromsøya

Tromsøya (põhjasaami Romssasuolu) on saar Norras Tromsi maakonnas Tromsø vallas mandri ning Kvaløya saare vahel.
Tromsø kesklinn on saare idaosas ja suur osa linna elanikest elab sellel saarel. Tromsø lennujaam on saare lääneosas. Saart ühendavad mandril asuva Tromsdaleniga Tromsø sild ja Tromsøysundi tunnel ning Kvaløyaga Sandnessundi sild.
Saare pindala on 22,39 km² ja sellel elab umbes 33 000 inimest. Saare pikkus põhjast lõunasse on umbes 10 km.
Kõrgeim punkt on saare põhjaosas asuv Varden (159 m üle merepinna). Saare keskel on järv Prestvannet, mis paisutati üles 1867. Suure osa saarest katab hoonestus, kuid põhja-lõunasuunalisel kõrgendikul, eriti selle põhjaosas, on metsapiirkondi.
Saare idaosas on Tromsø Ülikool, Põhja-Norra Ülikoolihaigla ja Tromsø Muuseum.
Katrin Maiste

Katrin Maiste (sündinud 29. juunil 1971) on kultuurikorraldaja ja taani filoloog, Eesti Instituudi
tegevjuht.
Lauri Pääslane

Lauri Pääslane (12. juuni 1968 – 12. september 2006) oli eesti kaitseväelane ja noorteinstruktor.
Aastal 1999 oli ta Kaitseliidu Noorte Kotkaste Tallinna maleva pealik ning aastatel 2003–2006 samas maleva instruktor.
Georg von Bock

Georg von Bock (vene keeles Георгий Тимофеевич Бок) (6. oktoober (ukj 18. oktoober) 1818 – 12. juuni 1876 Schwerin) oli baltisaksa päritolu vene mereväelane, viitseadmiral.

Elulugu

Georg von Bock kuulus nimekasse baltisaksa aadlisuguvõsasse. Ta oli Võisiku mõisniku polkovnik Timotheus Eberhard von Bocki (1787–1836) ja tema eestlannast abikaasa Ewa Catharina (suri 1862) ainus laps. 10-aastaselt kirjutati ta õppima merekorpusesse, mille lõpetas 1835. aastal mitšmani auastmes. Teenis esialgu Musta mere laevastikus, hiljem mereväe peastaabis adjutandina. 1860. aastal arvati 1. järgu kaptenina reservi. 1865. aastal sai temast tiibadjutant, 1866. aastal kontradmiral ja 1872. aastal suurvürst Vladimir Aleksandrovitši õuemeister.

Perekond

Bock naitus 1847. aastal kindralmajor Dmitri Ignatjevi tütre Annaga (1824–1916). Abielust sündis kaks poega ja tütar. Vanema poja riiginõunik ja kammerhärra Vladimiri (1850–1899) surmaga kustus Bockide suguvõsa Võisiku liin.

Autasud

Teda autasustati Püha Anna II, Püha Vladimiri IV ja III klassi ordeni ning mitmete välismaa ordenitega.
Oivo Soots

Oivo Soots (kuni 1936. aastani Oskar Soots; 25. jaanuar 1904 Kõpu, Viljandimaa – 28. veebruar 1944 Jõhvi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).

Elukäik

Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi.  Asus 1925.a kevadel õppima Sõjakoolis alalisväe ohvitseride kursusel, mille lõpetas 16.06.1927. Teenis 5. Jalaväerügemendis, järgmisel aastal asus õppima lennukoolis. Pärast Lennukooli lõpetamist määrati teenima  Üksikusse Lennuväedivisjoni nr 1. 16.11.1939.a kinnitati divisjoni tehnikajaoskonna ülemaks. 04.-18.05 1940.a käis Saksamaal Õhukaitsele luurelennukeid Henschel Hs 126B-1 toomas.
Annekteritud Eestis 1940.a sügisel, jäeti teenima Punaarmee  22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli.
1941. a. suvel Venemaale taganevate Nõukogude vägede koosseisus olevast eskadrillist, mis paiknes  Jägalas, otsustas O. Soots evakueerimise ajal põgeneda ja jääda Eestisse. Pärast rindejoone ületamist ühines major  Hirvelaane pataljoniga ning oli pataljoni majandusülema kohal. 1943. a. teenis Saksa sõjaväe 127. luurelennugrupi 3. salga ülema, 1944. a. aga  11. öiste pommituslennukite grupi I salga ülema kohal. Sooritas 110 lahinglendu.
1944. aasta 27.–28. veebruari öösel pommitasid venelased Jõhvi lennuvälja, parajasti lahinglennult naasnud ja veel lennukis istunud Soots sai raskelt peast haavata ning suri 28.02.1944 Jõhvi välilaatsaretis. Ta maeti 4. märtsil Tallinna garnisoni kalmistule.
Bulgaariakeelne Vikipeedia

Bulgaariakeelne Vikipeedia (bulgaaria keeles Българоезична Уикипедия) on Vikipeedia bulgaariakeelne versioon.
Bulgaariakeelne vikipeedia sai alguse 6. detsembril 2003.
Seal on 254717 artiklit, millega see on artiklite arvult 34. keeleversioon.
Bulgaariakeelse vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 24. mail 2010 ja 200 000 piiri 12. juunil 2015.
Nohipalu järved

Nohipalu järved (ka Nohipalo järved) on järvestik Põlvamaal Räpina vallas. Need on Valgjärv ja Mustjärv.
Mustjärv on huumustoiteline ja väikese läbipaistvusega, Valgjärv aga oligotroofne ja Eesti üks läbipaistvaimaid. Viimases leidub ka mitmeid taimharuldusi, näiteks järv-lahnarohtu.
Järved jäävad Meenikunno maastikukaitseala territooriumile.
Vassilissa

Vassilissa (vene keeles Василиса) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1214. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Vassilissa 43 naisel.
Stüreen

Stüreen ehk fenüületeen (IUPACi eelistatuim nimetus) ehk etenüülbenseen ehk vinüülbenseen (varasem nimetus ka stürool) on meeldiva lõhnaga värvitu ja kergesti aurustuv vedelik, mis keeb temperatuuril 145,2 ºC. Stüreeni keemiline valem on C₆H₅-CH=CH₂. Stüreeni toodetakse põhiliselt etüülbenseeni (C₆H₅-CH₂-CH₃) dehüdrogeenimisel ZnO juuresolekul temperatuuril 600 ºC.
Stüreeni molekulis olev aromaatse tsükliga konjugeeritud kõrvalahela kaksikside astub kergesti kõigisse alkeenidele iseloomulikesse reaktsioonidesse. Ta polümeriseerub iseeneslikult juba toatemperatuuril, seepärast säilitamisel lisatakse antioksüdante, näiteks hüdrokinooni. Fenüületeen on tuntud monomeer polümeeride tootmiseks. Kuumutamisel ta polümeriseerub polüstürooliks; kopolümerisatsioonil butadieeniga saadakse butadieenstüroolkautšuk.
Jaan Ross

Jaan Ross (sündinud 5. aprillil 1957 Tartus) on eesti muusikateadlane ja psühholoog.
Ta on Tartu Ülikooli ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor ning Eesti Teaduste Akadeemia liige.
Ta on ka tõlkinud eesti keelde kaasaegset vene ilukirjandust (Andrei Gelassimov, Vladimir Voinovitš, Jevgeni Griškovets, Andrei Ivanov, Marina Palei) ja toimetanud muusikateadlaste kirjutatud raamatute tõlkeid.

Haridus

Omandanud Tartus põhihariduse ning lõpetanud ka Tartu Lastemuusikakooli klaveriklassi, jätkas ta õpinguid muusikateooria alal Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas 1975. aastal. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetas ta 1980. aastal muusikateaduse ja -pedagoogika alal. 1988. aastal kaitses Jaan Ross kunstiteaduste kandidaadi väitekirja "Konsonantsuse objektiivsed eeltingimused muusikas" Leedu Muusika- ja Teatriakadeemias ning 1992. aastal psühholoogiadoktori väitekirja Turus Åbo Akademis.

Töökäik

Aastail 1993–1996 oli Jaan Ross Eesti Keele Instituudi teadusdirektor, 1996–1999 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan, 2003–2006 TÜ kunstide osakonna juhataja. 1993–2010 oli ta TÜ kunstide osakonna professor ning aastast 1995 on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Jaan Ross 2003. aastal.

Teadustegevus

Akadeemik Rossi peamiseks uurimisvaldkonnaks on muusika taju ja tunnetuse ning muusikahelide objektiivse kirjeldamisega seotud probleemid: läänemeresoome regiviiside temporaalne struktuur, akustilise analüüsi rakendamine laulja vokaaltehniliste probleemide lahendamisel, helikõrguse taju iseärasused, kuulmisillusioonide taju iseärasused, konsonantsitaju objektiivsed eeltingimused.

Teaduskorralduslik tegevus

Jaan Ross on mitmete Eesti ja välismaa teadusühingute liige. Alates 2009 on ta Euroopa Kognitiivsete Muusikateaduste Ühingu (ESCOM) juhatuse liige ning ülikoolidevahelise kultuuriteaduste ja kunstide doktorikooli juht. Samuti on ta ajakirjade Musicae Scientiae, Journal of Interdisciplinary Music Studies, Res Musica ja Akadeemia ning Proceedings of the Estonian Academy of Sciences toimetuskolleegiumi liige. Jaan Ross on avaldanud üle 150 teaduspublikatsiooni, olnud 9 magistri- ja 7 doktoritöö juhendajaks, oponeerinud ja eelretsenseerinud doktoriväitekirju Cambridge’i, Yorki, Tampere ja Helsingi ülikoolis ning Leedu Muusika- ja Teatriakadeemias.

Isiklikku

Jaan Ross on atmosfäärifüüsiku ja ökoloogi akadeemik Juhan Rossi poeg.
Ta on abielus keeleteadlase Kristiina Rossiga, neil on tütar Johanna Ross.
Enno Tubli

Enno Tubli (sündinud 2. märtsil 1952 Tartus) on eesti dirigent ja trompetimängija.
Ta lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1970. aastal ja Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli 1974. aastal. Ta on lõpetanud Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1978. aastal trompetistina.
Ta on puhkpilliorkestri Popsid peadirigent alates 1974. aastast.

Enno on abielus Siiri  Tubliga kellega neil on neli last:
Mati TubliTiina TubliTõnu TubliSiim Tubli
Õiglase kaubanduse päev

Õiglase kaubanduse päev on rahvusvaheline tähtpäev, mida peetakse igal aastal maikuu teisel pühapäeval. Õiglase kaubanduse päeval korraldatakse üritusi, millega püütakse edendada õiglast kaubandust ja anda panust võitlusse vaesuse ja sunnitöö ning kliimamuutuste ja majanduskriiside vastu.
Õiglase kaubanduse päeva hakati tähistama Maailma Õiglase Kaubanduse Organisatsiooni (WFTO) eestvõttel 2004. aastal (WFTO ise asutati 15 aastat varem, 1989. aastal). WFTO-sse kuulub üle 70 maailma riigi.
Õiglase kaubanduse päeva tähistatakse maailma riikides mitmesuguste üritustega, kus kohalikud tootjad ja käsitöölised toetavad õiglase kaubanduse algatusi.
Katrin Lust

Haridus

Katrin Lust õppis aastatel 1997-2000 Tartu Tamme Gümnaasiumis. 1998–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalehe Tamme-Press peatoimetaja.

Karjäär

Ta on töötanud Õhtulehes ja TV3 Seitsmestes uudistes.
Liia Einasto

Liia Einasto (aastani 1951 Liia Tiit; sündinud 26. augustil 1929 Tartus) on eesti matemaatik ja programmeerija.
Ta lõpetas aastal 1946 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1951 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikuna.
Ta töötas aastatel 1951–1962 Tartu Riiklikus Ülikoolis vanemlaborandi ja vanemõpetajana. Aastatel 1962–1973 töötas ta Füüsika ja Astronoomia Instituudis ning aastatel 1973–1989 Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis inseneri ja programmeerijana.
Ta on koostanud Galaktika ja kaksiktähtede matemaatiliste mudelite programme. Ta on 13 teadusraamatu kaasautor.

Isiklikku

Ta abiellus 10. märtsil 1951 astrofüüsik Jaan Einastoga, neil sündis kolm last: tütred Maret ja Riina ning poeg Indrek.  Maret Einasto on astrofüüsik, Riina Einasto on kirjanik.
Pajusi vald (Põltsamaa kihelkond)

Pajusi vald (Gemeinde Pajus) oli vald Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.
Vallas sündisid Hans Silbermann, August Jürima, Jaan Roos, Voldemar Luik, Johannes Lehman, Eduard Roos, Anne Šaraškin.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Pajusi valla koosseisu.
Vastse-Kuuste vald

Asustus

Vallas oli Vastse-Kuuste alevik ja 10 küla: Karilatsi, Kiidjärve, Koorvere, Leevijõe, Logina, Lootvina, Padari, Popsiküla, Valgemetsa, Vooreküla.
Shalom

Shalom (heebrea keeles שָׁלוֹם; kirjutatud ka kui shalom, sholom, sholem, sholoim või shulem) on heebrea sõna, mis tähendab rahu, harmooniat, terviklikkust, õitsengut ja heaolu. Väljendit pruugitakse samuti idioomiliselt nii tervituseks kui hüvastijätuks.
Maie Ojamaa

Elulugu

Maie Ojamaa on töölise tütar.
Lõpetas 1975 Tartu 1. Keskkooli, 1981 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Oli 1981–85 TÜ spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedri nooremteadur, 1985–91 assistent, 1992 kardioloogiakliiniku vanemlaborant, aastast 1993 spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku assistent. Õpetanud spordimeditsiini ja taastusravi.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: hüpertensioon, üliõpilaste kehaline areng ja tervisekäitumine, südame isheemiatõve haigete taastusravi. Üle 30 teadustrükise.
Raimo Punning

Saavutused

Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996, 1999, 2001, 2002)
1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;
2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht.

Rahvusvahelised turniirid

Põhjamaade meistrivõistlused
1993. aasta  – 3. koht (juunior);
1993. aasta  – 3. koht;
1994. aasta  – 2. koht (juunior);
1996. aasta  – 5. koht.
Grand Prix of Germany 
1993. aasta – 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1997. aasta – 1. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
2000. aasta – 6. koht.
Herman Kare Tournament 
1996. aasta – 4. koht.
Henn Parts

Henn Parts (20. jaanuar (vkj 8. jaanuar) 1880 Adame talu, Polli vald, Pärnumaa – 22. veebruar 1946 Tartu) oli Eesti rohuteadlane ja ravimikeemik.

Elulugu

Henn Partsi vanemad olid Peeter ja Ann Parts.
Lõpetas Viljandi linnakooli, 1907 Tartu keiserliku ülikooli, farmaatsiamagister (1914), farmaatsiadoktor (1929, TÜ), väitekiri "Organoterapöitiliste preparaatide valmistamisest ja nende mõju kindlaksmääramisest" (Tartu, 1929). Täiendas end 1926 Prahas, 1931 Viinis ja Budapestis, 1938 Berliinis ja Bernis.
Oli 1898–1901 Kroonlinnas apteekriõpilane, 1901–1904 Peterburis apteekriabiline, 1908–1920 Luuga maakonnas Novinka alevis apteegijuhataja, 1921 Tallinnas Tervishoiuvalitsuse revident ja apteegiosakonna juhataja, 1921–1926 TÜ rohuteaduse instituudi farmatseutilise keemia dotsent, 1926–1929 farmatseutilise keemia instituudi erakorraline professor (1931 avas Tartus oma apteegi), 1929–1940 korraline professor, 1940–1946 farmatseutilise keemia kateedri juhataja, professor, 1923–1933 ühtlasi (kohakaaslusega) arstirohtude instituudi juhataja. Õpetas farmatseutilist keemiat.

Teadustöö

Töid farmatseutiliste preparaatide sünteesist ja analüüsist, kodumaa toorainete uurimisest farmatseutiliseks otstarbeks, teadusharu ajaloost. Riigi Tervishoiunõukogu liige 1929–36. Üle 30 teadustrükise.
Varbla laidude looduskaitseala

Varbla laidude looduskaitseala (varem Varbla laidude maastikukaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas. Kaitseala pindala on 71,7 ha (varasema maastikukaitseala pindala oli 916,5 ha). 
Kaitseala on moodustatud 1976. aastal kaitse alla võetud kümne laiu (Varbla laiud) (aastal 1991 reorganiseeriti Varbla laidude kaitsealaks) alusel. Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse määrus 2007.aastal) 
Kaitstavateks linnuliikideks on: tõmmuvaeras (Melanitta fusca), väiketiir (Sterna albifrons), punaselg-õgija (Lanius collurio), suurkoovitaja (Numenius arquata), jõgitiir (Sterna hirundo), randtiir (Sterna paradisaea) , punajalg-tilder (Tringa totanus), luitsnokk-part (Anas clypeata), rääkspart (Anas strepera), hallhani ehk roohani (Anser anser), tuttvart (Aythya fuligula), kühmnokk-luik (Cygnus olor), kalakajakas (Larus canus), jääkoskel (Mergus merganser), hahk (Somateria mollissima) ja kiivitaja (Vanellus vanellus). 
Kaitstavad taimeliigid on: emaputk (Angelica palustris),  liivatüll (Charadrius hiaticula).
Daniela Ruah

Daniela Sofia Korn Ruah Olsen (sündinud 2. detsembril 1983 Bostonis) on Portugali–USA näitleja, kes on tuntust kogunud NCIS eriagendi Kensi Blye rolliga teleseriaalis "NCIS: Los Angeles". 
Ta oli üks neljast õhtujuhist 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Ta on abielus oma "NCIS:Los Angelese" ekraanipartneri Eric Christian Olseni vanema venna kaskadöör David Paul Olseniga ja neil on kaks last. 
Daniela Ruah'l on heterokroomia: ta vasak silm on helepruuni ja parem musta värvi.
Walter Baade

Wilhelm Heinrich Walter Baade (4. märts 1893 Schröttinghausen – 25. juuni 1960 Göttingen) oli saksa astronoom, kes 1931 emigreerus USA-sse.
Ta töötas Mount Wilsoni ja Mount Palomari observatooriumis ning oli hiljem Göttingeni ülikooli Gaussi professor.  
Koos Fritz Zwickyga esitas ta hüpoteesi, et supernoovad võivad tekitada neutrontähti.
Kasutades ära Teise maailmasõja aegset pimendust, mis vähendas valgusreostust Mount Wilsoni observatooriumis, lahutas ta esmakordselt tähed Andromeeda galaktika keskmes. Sellele tuginedes defineeris ta populatsioonitüübid.  
Ta avastas, et on kaks tüüpi tsefeiide, ning tegi kindlaks, et Krabiudu on 1054. aasta supernoova jäänus. Samuti tegi ta kindlaks mitme raadiokiirguse allika optilised vasted.  
Ta avastas 10 asteroidi, sealhulgas pika tiirlemisperioodiga 944 Hidalgo, Apollo tüüpi asteroidi 1566 Icarus, mille periheel on Päikesele lähemal kui Merkuuri periheel, ning Amori-tüüpi asteroidi 1036 Ganymed.
Tümokinoon

Farmakoloogilised uuringud

Tümokinoon toimib antioksüdandina.
Tümokinoon (TQ) toimib immuunsüsteemi – modulleerides põletikumediaatoreid.
Loomkatsetes toimib tümokinoon vähivastase ainena – selle toime täpseid molekulaarseid mehhanisme ei tunta.
Aed-mustköömne õli ja tümokinoon on osade in vitro vähirakuliinide uuringutes efektiivsed vere-, kopsu-, neeru-, maksa-, kõhunäärme-, eesnäärme-, emakakaela, soole- ja nahavähi korral.
In vitro katsed (2008) inimese kõhunäärme vähirakkude liiniga näitasid, et tümokinooni lisamine tappis ligi 80 protsenti vähirakkudest. Tümokinoon kutsus esile nende rakkude programmeeritud raku surma kasutades geene p53, Bax, bcl-2 ja p21.
Tsiviilelanik

Etmüloogia

Sõna “tsiviilelanik” viib tagasi 14. sajandi lõppu ja on pärit vanaprantsuse keelest. Usutakse, et sõna "tsiviilelanik" on kasutatud viidates mittevõitleja kohta juba 1829. aastal. Nüüd seostub termin mittevõitlejast inimesega, kes ei võta osa sõjategevusest.
Ebba Saral

Ebba-Marie Saral (sündinud Ebba-Marie Vimberg; 10. mai 1890 Haljala, Virumaa – 20. aprill 1942 Sverdlovsk, Nõukogude Liit) oli käsitööõpetaja ja -edendaja, Eesti Naiskodukaitse loojaid ja Naiskodukaitse Tartu ringkonna esinaine.

Elukäik

Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.
Oma põhitöö kõrvalt võttis aktiivselt osa ühiskondlikust elust, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabi nimelises laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Eesti Põllumeeste seltsis jm.
Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres.  Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.

Tunnustused

Ebba Saralile anti Eesti Punase Risti 4. järgu rist, Kaitseliidu valgeristi III klass, Kotkaristi V klass, Naiskodukaitse teenetemärk, Soome kaitseliidu hõberist, Läti kaitseliidu teeneterist, Valgetähe 4. järgu teenetemärk, Lotta Svärdi teenetemärk jm.
Ujumise maailmameistrivõistlused

Ajalugu

Ujumise maailmameistrivõistluste ajalugu algas 1973. aastast, kui Belgradis toimusid esimesed võistlused maailmameistritiitli pärast. Võitjad selgitati ujumises, vettehüppetes, meeste veepallis ja uudsel alal kujundujumises.
Võitjate hulgas oli palju neid, kes aasta tagasi Müncheni olümpiavees kuulsust võitsid: Roland Matthes, John Henckens, Gunnar Larsson, Keena Rothammer, Ulrika Knape, Klaus Dibiasi ja teised (olümpiamängude kangelane Mark Spitz ei võistelnud).
Järgmine MM peeti kahe aasta pärast 1975. aastal Colombia linnas Calis. Kolmas MM toimus 1978. aastal Lääne-Berliinis. Edasi otsustas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon hakata MM-i korraldama olümpiamängude vahelisel paarisaastatel. Alates 2001. aastast korraldatakse maailmameistrivõistlusi iga kahe aasta tagant paaritutel aastatel.
Markku Sarasto

Markku Sarasto (sündinud 1962 Riihimäel) on Soome endine poksija. Ta võistles harrastajana 80 korda ning võitis neist 74 ja kaotas 6 kohtumist.
Sarasto oli 1982. aastal Soome meister kukk-kaalus (kuni 54 kg) ning sai Soome meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1981. aastal ja sulgkaalus (kuni 57 kg) 1984. aastal III koha.
Sarasto osales 1981. aastal Tamperes 24. Euroopa meistrivõistlustel kukk-kaalus (kuni 54 kg), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilsemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Viktor Mirošnõtšenkole (Nõukogude Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1982. aastal Münchenis 3. maailmameistrivõistlustel poksis kukk-kaalus (kuni 54 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon

Dissemineeritud intravaskulaarne koagulatsioon (lühend DIK) ehk fibriinikaotussündroom ehk kulutuskoagulopaatia on vere hüübimissüsteemi aktiveerumise häire, mille tagajärjel kulutatakse ära vere hüübimistegurid.