google/wiki40b huggingface dataset:
Thengiz Gudava

Thengiz Gudava (gruusia keeles თენგიზ გუდავა, vene keeles Тенгиз Зурабович Гудава; 28. november 1953 Samtredia – 16. aprill 2009 Praha) oli gruusia ajakirjanik ja inimõiguste aktivist. Ta pagendati Nõukogude Liidust 1987. aastal ning töötas 17 aastat Vabadusraadio heaks.
Ta lõpetas Moskva meditsiiniinstituudi biofüüsika alal. Koos oma vennaga Eduardiga liitus ta dissidentliku liikumisega. Nad moodustasid rokkbändi Phantom, millega suunasid inimeste tähelepanu inimõiguste probleemidele.
1982. aastal ta arreteeriti ning hoiti aasta aega uurimiseks kinni, misjärel määrati talle 7 aastat vangistust ja 3 aastat pagendust nõukogudevastase tegevuse eest. Vend Eduard protesteeris 1985. aasta novembris avalikult tema karistuse vastu ning talle määrati 4 aastat vanglakaristust. Vennad vabastati 1987. aastal tingimusel, et nad lahkuvad Nõukogude Liidust.
Ta läks Münchenisse ja 1995. aastal Prahasse. Ta tegi koostööd nõukogude dissidentidega ning kirjutas Nõukogude Liidu poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste probleemide teemadel.
2004. aastast oli ta vabakutseline ajakirjanik. Ta on kirjutanud ka luulet ja kaks romaani (2003, 2008).
20. aprillil 2009 teatas Vabadusraadio tema surmast Prahas "segastel asjaoludel". Teate järgi oli Gudava 15. aprilli õhtul lahkunud oma korterist, et osta sigarette, ning siis teadmata kadunud. Teadvusetu mehe leidis möödasõitja 20-minutilise sõidu kaugusel Gudava kodust. Gudava suri teel haiglasse. Politsei leidis ta laiba surnukuurist ning nimetas surmapõhjuseks autoõnnetuse, kuid ei selgitanud täpsemaid asjaolusid.
Tour de Ski

Tour de Ski on aastavahetuse paiku korraldatav murdmaasuusatamise rahvusvaheline võistlussari, mis kuulub osana maailmakarikavõistluste arvestusse. Tuuril jagatakse auhinnaraha miljoni Šveitsi frangi ulatuses. Auhinnaraha saavad nii iga distantsi paremad kui ka tuuri lõppjärjestuse parimad.
Esimene Tour de Ski peeti 2006–2007 hooajal. Võistlus koosnes kuuest etapist, kuna Tšehhis Nové Město toimuma pidanud etapid jäid lumepuuduse tõttu ära. Muud etapid toimusid Saksamaal Münchenis ja Oberstdorfis ning Itaalias Asiagos ja Val di Fiemmes. Võistlussarja võitsid naistest Virpi Kuitunen ja meestest Tobias Angerer.
Lepatriinupunane

"Lepatriinupunane" on Leida Kibuvitsa novellivalimik, mille koostas Linda Uustalu ja mis ilmus "Eesti novellivara" sarjas 1987 koos koostaja järelsõnaga.
Jan Stankiewicz

Jan Stankiewicz VR I/3 (valgevene Ян Станкевіч; 26. november 1891 – 16. august 1976) oli Valgevene-Ameerika Ühendriikide keeleteadlane, ajaloolane, filosoof, sõjaväelane (kaptenleitnant).
Ta sündis Arlianiatõs (Ašmiany lähedal).

Isiklikku

Tema vend Adam Stankiewicz (1891–1949) oli katoliku preester, kes hukkus Ozerlag-is, Irkutski oblastis olnud stalinistlikus koonduslaagris.
Aleksander Aren

Aleksander Aren (2. september 1885 Lihula vald, Läänemaa – 20. juuni 1945 Tallinn) oli Eesti politseinik.
Ta õppis Riia vaimulikus seminaris.
Aleksander Aren oli aastail 1901–1912 kooliõpetaja Harju- ja Järvamaal, 1912–1916 Rakveres ja Virumaal. 1917. aastal oli ta Rakvere miilitsaülem, 1918–1925 vaheaegadega Virumaa miilitsa- ja politseiülem (karistati korduvalt distsiplinaarkorras), seejärel juhutööline.
20. novembril 1918 määrati ta Virumaa Kaitseliidu ülemaks.
Arreteeriti 30. juulil 1940, sai vanglas halvatuse. 1941. aastal jäeti ta Eestisse ja vabanes.
Nullkasv

Nullkasv (inglise zero-growth) on tasakaaluseisund, mis on saavutatud tootmise, tarbimise ja seda toetava ökosüsteemi vahel. See tähendab ülemaailmset tarneahelat läbiva energiavarude ja toormaterjalide koguse stabiliseerimist.
Veen

Veenideks ehk tõmbsoonteks (ladina ains vena, mitm venae) nimetatakse peamiselt paljudel selgroogsetel loomadel tsirkulatsioonisüsteemi kuuluvaid õhukese seinaga mahtuvusveresooni, mida mööda juhitakse verd südame suunas. Veenid moodustavad omavahel arvukalt veenipõimikuid.
Veenide areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Veenide sein

Veenid on õhemate seintega kui arterid ja kulgevad enamasti paralleelselt samanimeliste arteritega, kuid nende arv on umbes kaks korda suurem.
Suuremate veenide sein koosneb kolmest kihist: väliskihist ehk adventiitiast, keskkihist ehk meediast ja sisekihist ehk intimast.
Paljude veenide seina sisekiht moodustab veeniklapikuid (valvulae venosae) mis avanevad ainul südame suunas ja takistavad vere allavajumist. Kui inimene seisab on veeniklapid sulgunud. Veeniklapikud puuduvad pea- ja seljaaju veenidel.

Veenide toonus

Veenide sein sisaldab silelihasrakke, mille toonusest (veenitoonus) sõltuvad nii veenide kui ka neis ringleva vere maht.
Veenitoonust reguleerib autonoomne närvisüsteem.

Venoosne vereringe

Veenivere ringlust nimetatakse vahel ka venoosseks vereringeks.
Inimeste ja teiste kõrgemate selgroogsete suures vereringes kannavad arterid hapnikurikast verd (arteriaalset verd) ja veenid hapnikuvaest verd (venoosset verd), väikeses vereringes ümberpöördult.
Enamikus veenides (va kopsuveenid) voolav veri sisaldab keharakkudest pärit olevat süsihappegaasi ja jääkaineid.
Väratiringes (näit maksas ja ajuripatsis) jagunevad veenid elundis kapillaarideks, millest moodustuvad taas suuremad sooned.
Kõik vererakud ei liigu arteritest veenidesse, kuna kudedes on hulgaliselt otseteid, mille kaudu nad kapillaaridesse liiguvad.
Väiksemaid veene nimetatakse veenuliteks. Sealt kulgeb veri suurematesse veenidesse. Kõige suuremad veenid on kaks õõnesveeni, mille kaudu imetajatel jõuab veri südame paremasse kotta.

Veenirõhu mõõtmine

Veenirõhku mõõdetakse vajadusel otsese meetodiga.

Patoloogia

Inimestel seostatakse veenidega näiteks selliseid haiguslikke seisundeid nagu krooniline veenipuudulikkus, süvaveenitromboos, veenikivi, veenikõvastumus, veenitromboos, veenikitsenemus, veenipõletik, hemorroidid.

Ajaloolist

Vana-Kreeka arstid Hippokrates ja Galenos uskusid, et südame-veresoonkond koosneb kahest eraldi soontevõrgustikust: arteritest ja veenidest.
Kuni Harvey ajani (ja tegelikult veel mõni aeg hiljemgi) valitses seisukoht, et arteriaalne ja venoosne veri on kaks erinevat vedelikku. Vereks peeti ainult venoosset verd ja arvati, et maks toodab seda pidevalt juurde ning veenid kannavad ta lihastesse ja kudedesse laiali, mis selle vere siis omakorda "ära tarbivad". Arteriaalseses veres nähti "elujõu" kandjat kopsudest läbi südame kudedesse. Selline oli ka Galenose seisukoht.
1628. aastal avaldas William Harvey raamatu "On the Motion of the Heart and Blood in Animals.", milles püüdis kirjeldada arterite ja veenide ühendusteid kopsudega ja perifeersete kudedega ja ka seda, et veri ringleb.
Viljandi Spordihoone

Ajalugu

31. märtsil 2001 avati spordihoone juurdeehitis.
Éverton Cardoso da Silva

Éverton Cardoso da Silva (tuntud enam lihtsalt kui Éverton; sündinud 11. detsembril 1988 Nortelândias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo.
Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal Paranás. 2008. aastal suundus ta laenule Brasiilia kõrgliiga klubisse Flamengo, kellega tuli 2009. aastal Brasiilia meistriks.
2010. aasta jaanuaris liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Tigres UANL, kuid ei suutnud seal klubi põhikoosseisu liikmeks saada. 2011. aastal oli ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Botafogo, 2012. aastal Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Suwon Samsung Bluewings ja 2013. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense.
2014. aastal naasis ta Flamengosse. Ta mängis seejärel Flamegos kuni 2018. aasta aprillini, mil liitus São Pauloga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.
George Creel

George Creel (1. detsember 1876 – 2. oktoober 1953) oli USA ajakirjanik, poliitik, president Woodrow Wilson põhiline kaastööline propaganda alal. USA avaliku informatsiooni komitee (United States Committee on Public Information) juht Esimese maailmasõja ajal.
Propagandatöö põhijõuna oli palgatud ja ette valmistatud 75 000 kõnemeest, nende tööstiil vastas nimetusele "nelja minuti mees".
Nn Creeli komiteel oli suuri teeneid avaliku arvamuse mõjutamisel Esimeses maailmasõjas osalemiseks ja hiljem president Wilsoni 14-punktise rahuplaani vastuvõtmiseks.
Plauen

Ajalugu

Plauenit on mainitud esmakordselt 1122. aastal. 1224 sai asula linnaõigused.
Tallinna–Pärnu–Riia raudtee

Tallinna–Pärnu–Riia raudtee oli raudteeliin, mis koosnes Tallinna–Pärnu raudteest, Pärnu–Mõisaküla raudteest ja Mõisaküla–Riia raudteest.

Ajalugu

Raudtee rajati aastatel 1975–1981 osaliselt kitsarööpmelise raudtee asemele. Läbi Pärnu kulgenud Tallinna ja Riia vaheline reisirongiliiklus avati pidulikult 17. juulil 1981.
1987. aasta seisuga sõitis liinil Tallinn–Pärnu–Riia mõlemal suunal üks reisirong päevas. Sõit kestis keskmiselt 5 tundi ja 15 minutit.
Viimane reisirong sõitis Tallinnast Riiga läbi Pärnu 20. veebruaril 1992. 
Tallinna–Pärnu raudteeliinil opereerib nüüdisajal Elron. Raudteelõigu omanik on Edelaraudtee. 
Pärnu–Mõisaküla raudteed kasutati pärast Tallinna–Pärnu–Riia liini sulgemist edasi, viimane reisirong sõitis sellel liinil 31. jaanuaril 1996. Kaubarongid opereerisid Pärnu–Mõisaküla vahel kuni 2000. aastani. Pärnu–Mõisaküla raudteelõik demonteeriti 2008. aastal.
Liinil Riia–Ipiku sõitis rong kuni 1997. aastani. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Liinil Riia–Skulte opereerivad siiani Läti raudtee elektrirongid.
Juhan Elken

Juhan Elken (1851–1931) oli eesti koolmeister ja koorijuht, aktiivne rahvusliku liikumise tegelane.
Elken sündis Kodaveres taluniku pojana, õppis samas kihelkonnakoolis ning oli hiljem koolmeistriks Laiusel ja Porkunis. Tegutses Aleksandrikooli liikumises, tegi kaastööd Eesti Postimehele, Sakalale, Tartu Eesti Seitungile ja hiljem ka Postimehele. Kuulus "Kalevipoja" seltsi ja ärgitas kohalikku seltsiliikumist.
Statistika

Mittetäielik ülevaade

Statistika rakendamine algab vaatluste või katsete tegemisega. Mõõta võib näiteks kristalle mingis kivimis või isegi teatud perioodi jooksul mingis tehases valmistatud tooteid. Samuti võib üht asja korduvalt mõõta fikseeritud ajavahemike järel.
Üldiselt on uuritava kogumi (üldkogumi) kõigi esindajate mõõtmine keerukas, näiteks liigse kulukuse tõttu. Seetõttu uuritakse sageli väiksemat osa üldkogumist, mida nimetatakse valimiks. 
Valimi andmeid saab kasutada mitmel viisil. Kõige lihtsam on valimi andmeid kirjeldada, näiteks leida keskväärtus ja standardhälve. Samas võib valimist teha järeldusi üldkogumi kohta, kasutades hüpoteeside kontrollimist (millega vastatakse mingile ei/jah-küsimusele), statistikute (arvuliste kirjeldajate) hindamist, korrelatsiooni leidmist, regressioon- ja dispersioonanalüüsi. 
Mingi kahe tunnuse korrelatsiooni leidmine aitab sageli kõige lihtsamini jõuda jälile, kas need tunnused on omavahel seotud. Näiteks inimeste kaal ja pikkus on sageli tugevasti korreleeritud, pikematel inimestel kipub olema ka suurem kehakaal. Ent mõnikord võivad tugevas korrelatsioonis olla ka üksteisest sõltumatud tunnused, seetõttu ei tähenda korrelatsioon kohe sisulist seotust. Samuti ei tähenda korrelatsioon põhjuslikku seost.
Valimi põhjal üldkogumi kohta järelduste tegemiseks peab valim olema moodustatud korrektselt. Näiteks kui tahame hinnata mingi kooli õpilaste keskmist kasvu, siis me ei tohi valimiks võtta ühe klassi õpilasi. Korrektse valimi määramisega (ning erinevate määrangute põhjal leitud hinnangute korrigeerimisega) tegeleb valikuuringute teooria.
Mingit statistika meetodit võib rakendada vaid siis, kui uuritav kogum vastab selle meetodi matemaatilistele eeldustele. Statistika väärkasutamine võib luua vääri järeldusi ning seeläbi mõjutada näiteks riigi sotsiaalpoliitikat või uute ravimite efektiivsust. Üsna sage on ka (korrektselt rakendatud statistika) tulemuste väärtõlgendamine statistikakauge inimese poolt.
Heido Selmet

Heido Selmet (sündinud 16. märtsil 1955) on eesti õpetaja ja treener.
Ta on Tallinna Sikupilli Keskkooli kehalise kasvatuse ja bioloogia õpetaja.
Heido Selmet on ka Eesti meistriks tulnud Sikupilli Keskkooli poistevõistkonna korvpallitreener.
Ta mängis filmis "Kevade" Visakut.
Antwerpeni provints

Haldusringkonnad

Antwerpeni provints jaguneb kolmeks haldusringkonnaks (arrondissementen).
Shizuoka

Ajalugu

Shizuokas asus Tokugawa Ieyasu residents tema valitsusaja lõpul. Shizuoka linn moodustati 1. aprillil 1889.
1949. aastal asutati Shizuoka ülikool.
2003. aastal liideti Shizuokaga vahetult idas paiknev Shimizu linn.
Shizuoka on teekaubanduse keskus. Linnas on ka arenenud masinaehitus.
Ekstremofiil

Ekstremofiilid on mikroorganismid, kes elavad hulkraksete jaoks ekstreemsetes tingimustes: madalatel temperatuuridel (näiteks merejääs), kuumaveeallikates või happelistes, aluselistes või soolastes veelistes jt keskkondades.
Esimesed ekstremofiilid avastati Yellowstone'i rahvuspargist 1970ndate algul, mil mikrobioloog Thomas Brock ja tema kolleegid leidsid sealt termofiilseid ekstremofiile, kes suutsid elada temperatuuridel üle 60 °C. Varsti pärast seda avastasid nad mikroobid, kes suudavad elada 80 °C juures. Leitud on ka hüpertermofiilseid mikroorganisme, kes suudavad elada ja paljuneda temperatuuridel üle 100 °C (kuni 121 °C).
Keskmise pronksiaja külm ajajärk

Keskmise pronksiaja külm ajajärk oli jahe periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 1800 eKr kuni 1500 eKr. Sellele järgnes hilispronksiaja kliimaoptimum.
Sellel tavalist 1500-aastase kliimatsükli tõusu katkestaval ajal on tuvastatud tugevaid vulkaanipurskeid. Ajajärgu ühe tõsisema külmenemise toonud kliimakatastroofi põhjustas umbes 1627 eKr toimunud Minose purske nime kandev vulkaan Thíra purse. Ajaliselt selle läheduses toimusid ka Avellino purske nimeline Vesuuvi purse umbes 1703–1617 eKr ja Alaskal kaldeera tekitanud Aniakchaki purse (umbes 1645 eKr).
Thera vulkaani purskega seostatakse Minose kultuuri esimeste paleede hävingut.
Vulkaanide pursked tingisid umbes sajandi väldanud jahedama ajajärgu. Järske kliima jahenemisi on tuvastatud aastarõngaste põhjal.
Tinni vald

Vapp

Valla vapp kinnitati 18. novembril 1994. Vapil kujutatakse viit sinist veetilka hõbedal taustal. See valiti esindamaks valla viit jõge ja Rjukani hüdroenergeetikat.
Nurmijärvi vald

Külad

Herunen, Järventausta, Kiljava, Klaukkala, Lepsämä, Metsäkylä, Numlahti, Nummenpää, Nukari, Nurmijärvi (kirikuküla), Palojoki, Perttula, Raala, Rajamäki, Röykkä, Suomies, Uotila ja Valkjärvi.
Kindralfeldmarssal (Baieri)

Kindralfeldmarssal (saksa keeles Generalfeldmarschall) oli Baieri hertsogkonna, Baieri kuurvürstkonna ja Baieri kuningriigi relvajõududes kehtinud auaste.
Rokokoo

Kuulsaid rokokookunstnikke

Antonie Watteau 
François Boucher 
Jean Baptiste Simeon Chardin
Thomas Gainsborough (1727–1788)
Joshua Reynolds (1723–1792)
William Hogarth (1697–1764)
Jean Honoré Fragonard (1732-1806)
Õigusakt

Näited

Euroopa Liidus tehakse palju õigusakte ning need tuleb dokumenteerida. Euroopa Liidu dokumentides kasutatakse Eurokeelt.
Eesti spordi biograafiline leksikon

"Eesti spordi biograafiline leksikon" on biograafiline leksikon, mis sisaldab Eesti sporditegelaste lühielulugusid.
Raamat valmis Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse ning Eesti Entsüklopeediakirjastuse koostöös ning Eesti Olümpiakomitee, Kultuuriministeeriumi ja Eesti Kultuurkapitali toel. 2011. aastal ilmunud leksikon on kolmas taoline väljaanne, eelmised ilmusid 1937. ja 2001. aastal. 
Leksikoni trükiväljaandes on ligi 6000 artiklit, neist 4300 juures on ka foto. 
Leksikoni materjalid on tehtud kättesaadavaks internetis nii Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse ülalpeetava pidevalt uuendatava veebiversiooni kui ka MTÜ Entsüklopeedia ülalpeetava raamatuversiooni kaudu "Eesti entsüklopeedia" veebilehel.
Tšiili ralli

Tšiili ralli on Tšiilis toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. 
Esimene Tšiili ralli toimus 2019. aastal Concepcióni provintsis Talcahuanos Bío Bío piirkonnas. See koosnes 16 katsest, mis tegi kokku 304,81 kilomeetrit.
Reet Mägedi

Helgi Reet Leissar-Mägedi (sündinud 11. juunil 1934 Tallinnas) on eesti näitleja ja vaimulik.
Ta sündis näitlejate perekonnas: isa Aadu Leissar, ema Johanna-Marie Leissar. Ta õppis aastatel 1951–1955 koos kaksikõe Mall Leissariga Draamateatri õppestuudios.
Reet Leissar oli aastatel 1955–1962 Ugala ja 1962–1976 Endla näitleja.
Aastal 1976 jättis ta teatri, käis leeris EELK Treimani koguduses ja läks õppima EELK Usuteaduse Instituuti. 1. detsembril 1978 ordineeriti ta EELK diakonõpetajaks ja määrati teenima Häädemeeste ja Treimani kogudusi. Aastal 1980 määrati ta teenima EELK Varbla Urbanuse kogudust, kus teenis kuni aastani 2002.
Ta oli abielus näitleja Lembit Mägedi'ga.
Aino Pervik

Aino Pervik (1961. aastast kodanikunimi Aino Raud; sündinud 22. aprillil 1932 Rakveres) on eesti kirjanik, luuletaja ja tõlkija.

Elulugu

Aino Pervik sündis velskri peres. 1939–1946 õppis ta Järvakandis algkoolis ja mittetäielikus keskkoolis, seejärel Tallinna Õpetajate Seminaris ning Tallinna Õpetajate Instituudis. 1948–1950 õppis Pervik Tallinna 7. Keskkoolis (tollase numeratsiooni järgi Tallinna 8. Keskkool).
Aastail 1950–1955 tudeeris ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas soome-ugri keelte erialal.
1955–1960 töötas Pervik Eesti Riiklikus Kirjastuses laste- ja noorsookirjanduse toimetajana. 1960–1964 oli ta Eesti Televisioonis laste- ja noortesaadete toimetaja, seejärel 1967. aastani mittekoosseisuline toimetaja. 1967. aastast on ta vabakutseline kirjanik.
Alates 1974. aastast on Pervik Eesti Kirjanike Liidu liige, 1961. aastast kuulub Ajakirjanike Liitu.

Kirjanduslik tegevus

Ehkki tänapäeval on Aino Pervik tuntud eelkõige lastekirjanikuna ning mitmed ta teosed kuuluvad eesti lastekirjanduse klassikasse, on ta avaldanud ka täiskasvanutele mõeldud romaane ja luulet, mis on jätnud kirjanduslukku selge jälje. Nii tõi kirjandusloolane Pärt Lias viieköitelises "Eesti kirjanduse ajaloos" Aino Perviku "Kaetud lauad" (1979) näiteks eesti olmeromaani žanri tuumikust, 1979. aasta olmekirjanduse buumi esindajate seas nimetab sama romaani ka kriitik Rein Veidemann. "Eesti entsüklopeedia" kirjeldust mööda on Pervik kirjutanud "elamuslikke, isikupärase kujundikeelega laste- ja noorsooraamatuid, müstilisust sisaldavaid luuletusi ja novelle, tõsieluromaane ning kirjanduskriitikat".
Kirjandusse jõudis Pervik kriitikuna 1950. aastate lõpul, retsensioone on ta pidevalt avaldanud ka hiljem. Samuti on ta kirjutanud artikleid ja ülevaateid lastekirjandusest ning publitsistikat sotsiaalteemadel.

Isiklikku

Aino Perviku abikaasa oli Eno Raud. Nende lapsed on Rein Raud, Piret Raud ja Mihkel Raud.
Bērzu mõis

Bērzu mõis (Bērzu muiža) oli suvemõis Lätis Riia linnas Čiekurkalnsi asumis. Mõisa peahoone asus Gustava Zemgala tänaval. Saksa keeles Birkenhof.
Mõisa rajamise aeg on teadmata. Aastast 1804 kuni aastani 1939 kuulus see Bulmerincqide perekonnale. Mõisas elasid nii kirurg Michael von Bulmerincq kui ka rahvusvahelise õiguse ekspert August von Bulmerincq. Viimaseks omanikuks oli Alexander Georg von Bulmerincq. Tänapäevaks on Bērzu mõisa hooned hävinud. Mõisa asukohta on ehitatud laohooned ja sellest pole maastikule jäänud ainsatki jälge.
Oma laulu ei leia ma üles

"Oma laulu ei leia ma üles" on eesti laul, mille meloodia autor on Valter Ojakäär ja sõnade autor Leelo Tungal. 
Laulu kirjutas Valter Ojakäär 1966. aastal, selle esmaesitajaks oli Heli Lääts. Videosalvestis laulust Heli Läätse esituses on osaks Eesti Telefilmi muusikafilmist "Meloodia 67". 1998. aastal ilmunud Valter Ojakääru kogumikalbumil "Meeletu maailm" esitab laulu Ilona Aasvere (Tiit Kikase seade).
Ansambel Metsatöll tegi laulust oma töötluse, mis ilmus 2005. aastal albumil "Terast mis hangund me hinge 10218". Metsatöllu esituses kasutati laulu 2008. aastal esilinastunud seriaali "Tuulepealne maa" tunnusmuusikana.
Valter Ojakääru 85. sünnipäeva kontserdil esitas laulu "Oma laulu ei leia ma üles" Evelin Pang. Laulu on esitanud ka Tallinna Ülikooli kammerkoor 2009. aastal Eesti Televisiooni võistlussaates "Laululahing". 2012. aastal ilmunud albumil "Kuldne põld" esitab sama laulu Maarja-Liis Ilus.
Karuki keel

Nimi

Karukitel puudub üldnimetus oma keele kohta. Tavaliselt öeldakse selle kohta araráhih või ararachúupha, mis mõlemad tähendavad 'inimeste keelt'. Olenevalt kontekstist võidakse samu termineid kasutada ka muude indiaani keelte kohta.
Karuki keelsest sõnast káruk ('ülesvoolu') tuletatud rahvanimetuse karokid ja keelenimetuse karoki keel võttis kasutusel Stephen Powers, sest nimi oli üldkäibiv kohalike valgete seas. Alfred Kroeber jätkas Powersi kirjaviisi kasutamist ning 20. sajandil kirjutati rahva ja keele nime valdavalt o-ga. Üksnes John Peabody Harrington kasutas foneetiliselt õigemat u-tähte. Karukid ise eelistavad nimes u-tähe kasutamist ning 21. sajandil on see saanud tavaliseks.
Provespa anomala

Provespa anomala on liik voltherilaste sugukonna ühisherilaste alamsugukonna perekonnast Provespa.

Nomenklatuur ja süstemaatika

Liiki kirjeldas 1854 Henri de Saussure. See on perekonna tüüpliik.
Sünonüüm on Vespa dorylloides. Seda kasutas Saussure 1853. aastal. Aastal 1854 kasutas ta nime Vespa anomala.
Alamliike ei ole.
Liik on tekkinud siis, kui Provespa barthelemyi oli juba lahknenud.

Levik

Liiki on kohatud Birmas, Tais, Malaisias (Lääne-Malaisia, Langkawi saar, Sarawaki osariik, Sabahi osariik), Singapuris, Bruneis, Indoneesias (Sumatra saar, Bangka saar, Batu saared, Durian, Karimun Lingga, Padang, Jaava, Kalimantan, Lauti saar).

Eluviis

Nad sülemlevad. Sülemi uue koloonia rajamiseks moodustab emaherilane koos suure arvu tööherilastega. Peretsükkel on tõenäoliselt aastane, sülemlemine toimub igal aastaajal.

Parasiidid

Sellel liigil parasiteerib Xenos provesparum.
Allen Kaasik

Allen Kaasik (sündinud 23. augustil 1970) on eesti arstiteadlane, biokeemik ja farmakoloog.

Haridus

Kaasik lõpetas 1988. aastal Tallinna 5. Keskkooli ning 1992. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna biokeemia erialal. 1994. aastal kaitses ta magistrikraadi Tartu Ülikooli patofüsioloogia instituudi juures tööga türeoidhormooni mõjust südame lihasraku signaalsüsteemidele. Aastail 1994–1998 oli ta doktorantuuris Tartu Ülikooli patofüsioloogia instituudis ning Helsingi Ülikooli biomeditsiini instituudis. 1998. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Thyroid hormone control over β-adrenergic signalling system in rat atria" (juhendaja Enn Seppet).

Töökäik

Kaasik on alates 1994. aastast töötanud Tartu Ülikoolis. Aastail 1994–1997 oli ta arstiteaduskonna üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi assistent, 1998–1999 farmakoloogia instituudi teadur. 1999–2001 töötas ta 10 kuud Pariisis, 2000–2001 oli TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline teadur, 2002–2008 vanemteadur, 2008. aastal erakorraline professor. Alates 1. septembrist 2008 on ta farmakoloogia instituudi professor ja vanemteadur.
Aastail 2003–2007 oli Kaasik molekulaarse ja kliinilise meditsiini keskuse juhataja asetäitja, aastast 2009 on ta siirdemeditsiini tippkeskuse tegevjuht, aastast 2011 haigusmudelite kompetentsikeskuse tegevjuht.
Raimond Erik Prentsel

Elulugu

Raimond Erik Prentsel oli raudteeinseneri poeg.
Lõpetas 1946 Tartu 1. Keskkooli, 1950 Tartu Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika osakonna (kaugõppes), 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsatööstuse osakonna (Kaiavere metsatööstus jsk. metsamaistranspordi protsessi projekteerimine. II gr. metsamassiivide transpordilise omandamise uurimine ja tüvede mahu määramise meetodite uurimine), tehnikakandidaat (1973, Leningradi Metsatehniline Akadeemia), väitekiri "Исследование оптимальных параметров и режимов работы гравитационных бревносбрасывателей". Oli 1946–1949 Tartu 1. Keskkooli ja Tartu 2. 7-aastase kooli õpetaja (TÜ-s õppimise kõrval), 1951–1952 Rakvere Metsatööstuskeskuse meister ja tehnik, 1952–1987 Pärnu Metsakombinaadi tehnik, normeerija, insener-monteerija ja konstrueerimise vaneminsener. Seejärel pensionil.

Teadustöö

Avaldanud töid metsatööstuse seadmete kohta. 1 autoritunnistus (koos N. Grigorjeviga).
Alfred Pallo

Alfred Pallo (9. juuni 1904 Linnamäe vald, Võrumaa – 1965 New York) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1925–1926 Tartu Ülikooli arsti- ja 1926–1933 (lõpetas) õigusteaduskonnas.
Alates 1934. aastast oli ta Tartu ringkonnakohtu kandidaat. 8. jaanuaril 1940 nimetas Vabariigi President ta Jõhvi jaoskonnakohtunikuks. 1942 määrati ta jaoskonnakohtunikuks Narva.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse, kus suri.