google/wiki40b huggingface dataset:
Schrödingeri kass

Eksperimendi põhimõte

Kvantmehaanika väidab, et kui n-ö rasket aatomituuma (mis võib radioaktiivselt laguneda) ei vaadelda, on selle osakese olek kirjeldatud 2 oleku superpositsioonina ehk tuum on samal ajal nii ergastatud kui ka mitteergastatud. Järelikult kass, kes istub sellise aine aatomitega ühes kastis, on samal ajal nii surnud kui ka elus. Kui kast avada, võib vaatleja näha vaid ühte võimalikku olekut: kas tuum lagunes ja kass on surnud või tuum ei lagunenud ja kass on elus.
Eksperimendi põhiküsimus on: millal muutub süsteem kahe oleku segust üheks konkreetseks olekuks? Eksperimendi eesmärk on näidata, et ilma reegliteta, mis näitavad, millal toimub lainefunktsiooni kollaps, ei ole kvantmehaanika täiuslik.
Kuna on ilmselge, et kass peab olema kas elus või surnud (kuna nende kahe oleku kombinatsiooni ei eksisteeri), siis on see seaduspära omane ka aatomituumale. See peab kindlasti olema kas ergastatud või mitte.
Suurtes keerulistes süsteemides, mis koosnevad mitmetest miljarditest aatomitest, toimub dekoherents peaaegu hetkeliselt ning seetõttu ei ole võimalik, et kass oleks kas või mingilgi ajahetkel korraga nii surnud kui ka elus. Dekoherents ise on üks olulisemaid eksperimendi osi.
Originaalartikkel ilmus 1935. aastal. Artikli eesmärk oli arutleda Einsteini-Podolsky-Roseni paradoksi üle, mille Albert Einstein, Boris Podolsky ja Nathan Rosen olid samal aastal varem avaldanud. EPRi ja Schrödingeri artikkel tõid sisse “kvantpõimituse” (saksa keeles Verschränkung, inglise keeles quantum entanglement, Schrödingeri loodud termin) mõiste, veidra seisundi, mis on omane kvantolekutele, kus kaks süsteemi ilmnevad superpositsioonina.
Siim Ennemuist

Siim Ennemuist (sündinud  5. detsembril 1989 Kuressaares) on eesti võrkpallur (temporündaja).
Ta mängib Tartu Pere Leivas ja kuulub 2012. aastast Eesti võrkpallikoondisse.
Poordi tänav

Poordi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Poordi tänav sai nime 29. novembril 2006.
Järve lahingu mälestussammas

Järve lahingu mälestussammas (ka Kohtla-Järve lahingu mälestussammas) on mälestusmärk, mis asub Kohtla-Järvel Järve linnaosas. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.
Mälestusmärk on pühendatud Järveküla lahingus hukkunutele. Soklil asuva prismal ristküliku kujulisel raamil on Vabadusristi kujutis.
Lest (perekond)

Lest (Platichthys) on perekond lestaliste seltsi kuuluvaid kalu.
Kavli auhind

Kavli auhind (norra keeles Kavliprisen; inglise keeles Kavli Prize) on teadusauhind silmapaistva panuse eest astrofüüsika, nanotehnoloogia ja neuroteaduse valdkonnas. 
Auhinna asutasid 2005. aastal ühiselt Norra Teaduste Akadeemia, Norra Haridus- ja Teadusministeerium ning Los Angeleses 2000. aastal asutatud Kavli Fond. Auhind on nimetatud norra päritolu suurärimehe ja filantroobi Fred Kavli (1927–2013) järgi. 
Auhinda jagatakse iga kahe aasta tagant alates 2008. aastast. Auhinnatseremoonial Oslos annab auhindu üle Norra kroonprints Haakon. Autasuks on kuldmedal, millega kaasneb ühe miljoni USA dollari suurune rahaline auhind.
Avatud menetlus

Avatud menetlus (inglise open procedure) on erimenetlus õigusakti andmisel.
Avatud menetlust kasutatakse nt keskkonnamõjude hindamisel (KMH) ja keskkonnamõju strateegilisel hindamisel (KSH).
Avatud menetlus eeldab muu hulgas, et haldusorgan peab enne otsuse tegemist andma menetlusosalistele võimaluse avaldada eelnõu või taotluse kohta oma arvamust ja esitada asjakohaseid vastuväiteid ning need ära kuulama. Haldusorgan määrab ettepanekute ja vastuväidete esitamiseks tähtaja, mis ei või olla lühem kui kaks nädalat väljapaneku algusest arvates. Ka asja arutamine avalikul istungil avatud menetluse osana on laialt levinud just keskkonnamõju hindamiste menetluses, kuna avatud menetluse korral otsustab haldusorgan õigusakti andmise pärast asja arutamist avalikul istungil.
Hristo Stoichkov

CSKA Sofia

Stoichkov liitus Bulgaaria kõrgliiga klubiga CSKA Sofia 1984. aastal. Sofiaga tuli ta kolm korda Bulgaaria meistriks ja neli korda karikavõitjaks.
1989–90 hooajal lõi ta 30 liigamängus 38 väravat. Sellega oli ta Euroopa parim väravakütt ja võitis Euroopa kuldsaapa.
Sofia meeskonnas lõi Stoichkov kuue aasta jooksul 112 väravat 169 mängus.

Barcelona

1990. aastal osteti Stoichkov Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Ta mängis toona Johan Cruijffi juhendamise all. 
Barcelonaga tuli ta viis korda Hispaania meistriks, neist neli korda järjestikustel aastatel, ja võitis ka 1992. aasta Euroopa karika. 1994. aastal valiti ta Euroopa parimaks jalgpalluriks. 
1996–97 hooajal tuli ta Barcelonaga Euroopa karikavõitjate karika võitjaks.

Hilisemad aastad

Samuti on Stoichkov mänginud veel Itaalia klubis Parma. Pärast Barcelonat siirdus ta tagasi vanasse koduklubisse CSKA Sofia. Stoichkov esindas veel klubisid nii Saudi Araabias, Jaapanis kui ka Ameerika Ühendriikides.

Koondisekarjäär

Aastatel 1986–1999 mängis Stoichkov Bulgaaria jalgpallikoondises 83 mängu ja lõi 37 väravat.
Ta tegi oma debüüdi koondise rivistuses 23. septembril 1987 Belgia vastu. Oma esimese värava lõi ta sõpruskohtumises Katariga, kui Bulgaaria kaotas 3:2.
1994. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Stoichkov kuus väravat, millega oli turniiri parim väravakütt. Ta aitas Bulgaarial jõuda poolfinaali ja valiti Romário ja Roberto Baggio järel MM-i kolmandaks parimaks mängijaks.
1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta kolmes mängus kolm väravat.
Stoichkov lõpetas koondisekarjääri 1997. aastal.
Idavere vald

Idavere vald (saksa keeles Itfer) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893.
Sompa raudteejaam

Sompa raudteejaam oli raudteejaam Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Sompa külas, raudteetsi 4 km kaugusel Jõhvist. Läbi Sompa kulgeb laiarööpmeline Tallinn–Narva raudtee. Naaberjaam Tallinna suunal oli Kohtla ja Narva suunal Jõhvi raudteejaam.
Sompa jaamahoone ehitati 1876 aastal, praeguseks on jaamahoone hävinud.
Ella Jaakson

Ella Jaakson (1895 Tartumaal Vara vallas – 1975? Tartus) oli Mati Undi romaani "Hüvasti, kollane kass" tegelase Ida Viiksoni prototüüp, Mati Undi vanemate tuttav, kelle juures korteris Tartus Teguri 27 kirjanik keskkoolipäevil elas.
Ta oli õppinud Tartus Puškini-nimelises tütarlastegümnaasiumis, mille lõpetas eksternina, ning töötas kuni 1940. aastani Eesti Panga Tartu osakonnas raamatupidajana.
Mati Undi vanematega tutvuski ta tänu pangaametniku tööle. Aastatel 1942–43 oli ta Linnamäel Undi vanemate talus sõjapaos.
1945. aasta veebruaris ta arreteeriti süüdistusega Kaitseliiduga seotuses, kuid vabastati mais 1946.
1960. aastate algul Tartusse õppima tulnud Mati Undiga tekkis rangel vanapreilil mitmeid konflikte ning esialgu ei kiitnud ta heaks ka romaani, mille üks tegelaskuju oli otseselt temast inspireeritud, kuid hiljem jälgis ta Undi loomingulist teekonda huvi ja kaasaelamisega.
Lēdurga (ajalooline piirkond)

Lēdurga on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Aģe jõe ülemjooksul asuva Lēdurga keskuseks oli samanimeline küla. Koha nime (Henriku Liivimaa kroonikas Lethegore) on arvatud tulevat liivikeelsetest sõnadest lēd "leht" ja urga "väike oja", "voolava veega madalik".
Lēdurgast on teada mitmeid noorema rauaaja kalmistuid. Kaubanduse olulisest rollist annavad tunnistust 11.–13. sajandist pärit mündileiud ja piirkonda läbiv tee, mis ühendas Koiva jõe äärset Turaida keskust põhja pool asuva Metsapoole alaga. Lēdurgast itta jäi Idumea. Lääne suunas ta mööda Aģe jõge Liivi laheni ilmselt ei ulatunud ja Henriku Liivimaa kroonikas mainitavad Aģe jõe äärsed liivlased Lēdurga elanikud ei olnud.
Liivi ristisõja aegset linnust sellest piirkonnast teada ei ole. Vaid oletatav linnamägi Inciemsi metsas võis olla sõjaaegseks pelgupaigaks.
Sarnaselt muude liivlaste piirkondadega alistus Lēdurga 1206. aastal ristisõdijatele. 1207. aastal Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahelise leppega läks ta Riia piiskopkonna koosseisu ja sinna moodustati omaette kirikukihelkond.
Henriku Liivimaa kroonikas on Lēdurgat mainitud seoses sinna ulatunud läänemaalaste ja saarlaste rüüsteretketega 1211. ja 1218. aastal.
Artur Tarmet

Artur Tarmet (kuni 1935. aastani Artur Trubok; 26. september 1898 Liiguste, Aaspere vald, Virumaa – 15. mai 1998 Stockholm) oli eesti agronoom.
Ta õppis aastail 1920–1935 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Aastail 1919–1920 oli Artur Tarmet Rakvere 2. algkooli õpetaja. 1924–1928 ARTP põllumajanduskonsulent Virumaal, 1928–1940 Põllutööministeeriumi kartuli väljaveo kontrolör, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse taimekaitse- ja seemnekontrolliosakonna vaneminspektor, 1943–1944 abijuhataja. 
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1945. aastal Rootsi. Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis ja Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu liige, 1993. aastal elas Hägerstenis.
Pruunvetikad

Süstemaatika

Üldjuhul käsitletakse pruunvetikaid klassi (Phaeophyceae) tasemel, harvem hõimkonna pruunvetiktaimed (Phaeophyta) tasemel . Kui pruunvetikaid käsitletakse hõimkonna tasemel, siis kuulub siia vaid üks klass – Phaeophyceae.

Bioloogia

Suur osa pruunvetiktaimi on makroskoopilised ning elavad valdavalt jahedate mererannikute põhjas, kuuludes fütobentosesse. Nende optimaalne kasvupiirkond on 6-15 meetrit.
Pruunvetikatele annavad iseloomuliku värvuse pigment fukoksantiin ja teised ksantofüllid. Pruunvetikate rakkudel on kujunenud iseloomulikud moodustised – füsoodid, mis sisaldavad parkaineid (tanniine).

Sigimine ja areng

Pruunvetikad paljunevad vegetatiivselt, suguliselt ja eoseliselt.

Pruunvetikad inimkasutuses

Pruunvetikad sisaldavad suhteliselt palju joodi ja muid mikroelemente, mistõttu neid kasutatakse  väetisena ja meditsiinis kilpnäärme alatalitluse korral. Viimasel ajal valmistatakse pruunvetiktaimedest ka preparaate, mis aitavad organismist väljutada radioaktiivseid aineid.
Kaal (riideese)

Kaal on endisaegne valgest linasest riidest õlalinik, mida kandsid Kagu-Eesti abielunaised pidulikel puhkudel.
Isadepäev

Ajalugu

Isadepäeva tähistati esmakordselt 1910. aastal Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Spokane'i linnas. Ametlikult kuulutati see päev Ameerika Ühendriikides riiklikuks pühaks 1966. aastal president Lyndon Johnsoni valitsemise ajal.
Traditsiooni algatas naine, kelle sõjaveteranist isa oli pärast abikaasa surma üksinda kuus last üles kasvatanud. Ameerika Ühendriikides on isadepäev juunikuu kolmandal pühapäeval.
Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad

Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad (International Physics Olympiad, IPhO) on iga-aastane rahvusvaheline füüsikavõistlus kooliõpilastele, mis toimub alates 1967. aastast.
2012. aastal peeti rahvusvaheline füüsikaolümpiaad Eestis.

Ajalugu

Esimese rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi korraldas professor Czesław Ścisłowski 1967. aastal Poolas ja sellel osales 5 riiki (Bulgaaria, Poola, Rumeenia, Tšehhoslovakkia ja Ungari). Iga võistkond koosnes kolmest õpilasest ja ühest juhendajast. Lahendamisele kuulus 4 teoreetilist probleemi ja üks eksperimentaalne ülesanne.
Teisel IPhO-l liitusid osalevate riikidega Nõukogude Liit, Saksa DV ja Jugoslaavia. Samuti alustati sellele eelnevalt füüsikaolümpiaadi statuudi koostamist, mis kinnitati Brnos mõned kuud pärast teise olümpiaadi toimumist. Samas leidis 1969. aastal aset ka kolmas füüsikaolümpiaad ning seekord oli igal riigil võimalik välja panna viiest õpilasest koosnev võistkond ja kaks juhendajat.
Neljandal olümpiaadil Moskvas tõsteti küll võistkonna lubatud suurus kuue õpilaseni, kuid juba alates järgmisest aastast fikseeriti see taas viie võistleja peale.
Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad ei toimunud 1973., 1978. ja 1980. aastal.

Eesti osalemine

Eesti on rahvusvahelisest füüsikaolümpiaadist osa võtnud alates 1992. aastast. 2019. aasta lõpu seisuga on Eesti õpilased saanud 8 kuldmedalit (Jegor Gužvin (1999), Ants Remm (2011), Jaan Toots (2012), Taavet Kalda (2015), Taavet Kalda ja Kaarel Hänni (2017) Richard Luhtaru (2018), Konstantin Dukatš (2019)), 20 hõbe- ja 37 pronksmedalit.
1996. aastal lubas tolleaegne haridusminister Jaak Aaviksoo, et Eesti korraldab olümpiaadi 2012. aastal. Järjekorras 43. rahvusvaheline füüsikaolümpiaad toimus 15.–24. juulil 2012 Tallinnas ja Tartus ning sellel osales 378 õpilast 80 riigist.
Alexander Guillemot de Villebois

Alexander Guillemot de Villebois (vene Александр Никитич Вильбоа; 1716 Gdańsk Nowe Szkoty −  vkj 29. jaanuar/9. veebruar 1781 Tartu) oli Venemaa sõjaväelane – kindral (generalfeldzeugmeister, 1762–1765), Püha Andrease ordeni kavaler, Kurista ja Sarakuste mõisnik.
Ta on maetud Võnnu vanale kalmistule.
John Abercrombie

John Abercrombie (16. detsember 1944 New Yorgi osariik Port Chester – 22. august 2017) oli USA džäss- ja rokk-kitarrist.
Abercrombie õppis 1962–1966 Berklee Muusikakolledžis ja lõpetas selle 1967. Hiljem õppis ta Põhja-Texase Muusikakolledži Ülikoolis. 1998 pälvis ta Berklee kolledži muusika alal väljapaistva vilistlase auhinna.
Tal oli modernne isikupärane stiil, milles on ühendatud džäss ja rokk.
Ta mängis 1970–1971 koos Randy ja Michael Breckeriga ansamblis Dreams. Tal on olnud ka oma ansambleid. 1970. aastate keskpaiku ja uuesti 1990. aastate keskpaiku oli tal bassimängija Dave Hollandi ja trummari Jack DeJohnette'iga bänd Gateway. Alates 1970. aastate keskpaigast kuni 1990. aastateni esnes ta aeg-ajalt duona koos kitarristi Ralph Towneriga. 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses oli tal kvartett pianisti Richie Beirachi, bassimängija George Mrazi ja trummari Peter Donaldiga. 1980ndate keskel ja 1990-ndate alguses oli tal trio bassimängija Marc Johnsoni ja trummari Peter Erskine'iga. Läbi 1990. aastate osales ta trios organisti Dan Walli ja trummari Adam Nussbaumiga. Alates 2000 esines ta kvartetis koos viiuldaja Mark Feldmani, bassimängija Marc Johnsoni ja trummari Joey Baroniga. Ta on töötanud paljude teistegi muusikutega.
Prantsuse park

Prantsuse park (ka prantsuse stiilis park, prantsuse pargistiil, barokkpark) on pargikujunduse stiil, mida muu hulgas iseloomustab peahoonest lähtuv keskteljeline lahendus. Prantsuse park vastandub inglise pargistiilile.
Prantsuse pargistiili looja on André Le Nôtre.
Augmentatsioon

Augmentatsioon on muusikas kompositsioonitehniline operatsioon, mille tulemusel toimub helivältuse pikenemine. Augmentatsioon on diminutsiooni vastandmõiste.
Augmentatsiooni mõistet hakati kasutama renessansspolüfoonia kontekstis, kui proportsionaalse notatsiooni puhul teatud muusikalõigu või hääle kõigile noodivältustele lisati teatud väärtus mõne kindla matemaatilise suhte (näiteks 2/1) alusel. Mõiste tuli kasutusele diminutsiooni vastandmõistena, et tähistada olukorda, kui pärast diminutsiooni taastusid algsed noodivältused.
Augmentatsiooni kui kompositsioonitehnilist operatsiooni on kasutanud paljud heliloojad. Näiteks Johann Sebastian Bach kasutab fuuga teema augmentatsiooni oma Orelifuuga C-duur BWV 547 kulminatsioonis.
David Miller (poliitikateoreetik)

David Miller (sündinud 8. märtsil 1946) on inglise poliitikateoreetik.
Miller õppis Cambridge'i ja Oxfordi ülikoolides ning on Oxfordi ülikooli ühiskonna- ja poliitikateooria professor. Ta on tuntud eelkõige mõõdukat rahvuslust toetavate kirjutiste poolest.
Milleri arvates suudab ühiskonnale parimat heaolu pakkuda rahvusriik. Et see püsiks, on vaja seda toetavat kodanikkonda, kes oleksid omavahel ja riigi suhtes solidaarsed. Tema rahvusluse definitsioon ei põhine otseselt ei keelelisel, kultuurilisel ega etnilisel printsiibil, vaid pigem riigitruudusel, nii et rahvuslus on tal sisuliselt identne patriotismiga.
An Essay Concerning Human Understanding

"An Essay Concerning Human Understanding" ("Essee inimmõistusest"; ka "Essee inimarust") on inglise filosoofi John Locke'i filosoofiaalane teos, mis ilmus aastal 1689 (kuigi trükitud aastaarvuks on 1690).
Staal

Staal (ka Stahl, Stahlen) oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa esiisa oli Tallinna patriits Henrich Staal (Генриха Стааль), keda on mainitud 1524. aastal. 
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Hõreda, Raikküla mõis.
Malle Enno

Isiklikku

Abikaasa Aare Lilleste (6. I 1959), sõudja, tulnud 1978 roolijaga neljapaadil ja kaheksapaadil Eesti meistriks.
Fenriz

Gylve Fenris Nagell (tuntud esinejanimega Fenriz; sündinud 28. novembril 1971) on norra muusik ja poliitik. Ta on tuntud kui üks kahest Darkthrone'i liikmest.
Cassia maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1879. aastal.
Modern Moral Philosophy

"Modern Moral Philosophy" ("Uusaja moraalifilosoofia" või "Moodne moraalifilosoofia") on G. E. M. Anscombe'i artikkel, millega ta algatas vooruseetika taassünni.
Luis Alberto Romero

Koondisekarjäär

Hispaania rahvuskoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2017 sõprusmängus Costa Rica vastu.
Tondi jutud

"Tondi jutud" oli Kanal 2 eetris olnud vestlussaade, mida juhtis Peeter Oja kehastatud keskealine telereporter Richard Tont – väljamõeldud tegelaskuju, kes järgib püüdlikult kõiki ameerika talkshow reegleid. Lisaks Ojale olid saates osalised DJ Mart Juur ja Tibi, keda kehastas Diana Lank.
Saate toimetajad Tiina Jõgeda, Villu Kangur, Juku-Kalle Raid ja Peep Pedmanson. Režissöör Maire Radsin, produtsendid Tõnis Haavel ja Rando Pettai.
Ökosüsteemsed hüved

Ökosüsteemsed hüved (inglise ecosystem goods) on looduslike protsesside tulemusena kujunevad ressursid, mida inimesed saavad kasutada ja millel on olemas turuväärtus. Ökosüsteemsed hüved on nt ravimtaimed, turismiobjektid.
Ökosüsteemsed hüved erinevad ökosüsteemsetest teenustest ehk keskkonnafunktsioonidest (inglise ecosystem services) seeläbi, et hüvedele antakse mingi turuväärtus, ökosüsteemseid teenuseid aga väärtustatakse, kuid neid üldjuhul ei müüda (ei oma turuväärtust).
Aacheperkareseneb

Aacheperkareseneb (ka Aacheperkaraseneb, Aacheperka), Nebiauti poeg, oli Vana-Egiptuse skulptor ("Amoni skulptor").
Aacheperkaresenebi nimi sisaldab Thutmosis I trooninime, mistõttu ta tegutses 18. dünastia ajal aastate 1490 eKr ja 1292 eKr vahel võib-olla Heliopolise elumajas, ühes Ra domeenis. Peale selle tegutses ta tõenäoliselt Ülem-Egiptuses Teeba ümbruses.
Aacheperkaraseneb on teada ainult ühe steeli järgi, mille ta püstitas oma isale Nebiautile. Sealjuures pole selge, kas on tegu tema enda tööga või oli ta ainult tellija. "Amoni skulptorina" pidi ta tegutsema Teeba linna ümbruses, sest seal oli selle jumala kultuse keskus. Aacheperkaraseneb figureerib lubjakivisteelil nii pikal nimekujul kui ka lühikujul Aacheperka hieroglüüfkirjas. Peale selle kujutatakse teistes registritres mitut muud perekonnaliiget, sealhulgas Aacheperkarasenebi venda Ri'd.
Kusi

Kusi ehk uriin on selgroogsete neerudes toodetav vedel eritis. Kusi koguneb kusepõide ja väljutatakse kusiti kaudu.
Inimene eritab ööpäevas 1–1,5 l kust.
Seda kasutatakse rahvameditsiinis ja orgaanilise väetisena.

Kasutamine

Uriini, eriti hapnema lastud uriini, on aastatuhandeid kasutatud puhastusvahendina. Kuna rasvaseep oli haruldane, kasutati antiikajal määrdunud kalevi puhastamiseks uriini. Pidev kosmeetiliste õlide tarvitamine nõudis rõivaste ja tekkide sagedast puhastamist, mistõttu oli uriinivajadus väga suur. Vanas-Roomas seadsid vanutajad tänavanurkadele uriini kogumiseks amforaid. Keiser Vespasianus maksustas uriinikogujad.
Hapendatud uriini kasutati veel 20. sajandil äsja pöetud villast villarasu eemaldamiseks ja villase riide vanutamiseks, parkainena nahaparkimisel ja ka vaskkatuste peitsimiseks (dekapeerimiseks).
Uriinil oli oluline roll käsivärvitöönduses. Mangopuu lehtedega toidetud India lehmade uriini aurutamisel saadi kollane värvaine india kollane (üldvalemiga C₁₉H₁₆O₁₁Mg · 5 H₂O). Selle valmistusviisi kohta on teateid juba 15. sajandist. 18. sajandil toodi seda värvainet ka Euroopasse sisse. 20. sajandi algusest alates on taolise valmistusviisi osatähtsus loomakaitse ideede leviku tõttu vähenenud.
Inimese uriini on kasutatud indigosinisega ehk potisinisega värvimisel. Selleks hapendati potis uriini koos peenikeseks hõõrutud sinikiviga või koos hariliku sinerõika lehtedega.  Seejuures kasutati ära uriini redutseerivat omadust indigo lõplikuks eraldamiseks ning värvaine kiududeni viimiseks.
Uriini lämmastikuühendite (imetajatel eelkõige karbamiid, kusihape ja kreatiniin), fosfaatide ning kaaliumi- ja kaltsiumisoolade sisalduse tõttu võib seda kasutada taimede toitainetega varustamiseks. Samas on toitainete sisaldus lahjendamata uriinis nii suur, et see mõjub neile hoopis kahjustavalt või surmavalt – nad “põlevad ära” toiteainete rohkuse tõttu. Lahjendatult veega on uriin kasvusoodustav väetis. Väheste sademetega piirkonnas võib see lisaks väetamisele, põhjustada uriini suure söögisoola sisalduse tõttu ka pinnase sooldumist.
Meditsiinis on kasutamist leidnud nii uriin kui ka sellest saadavad ained. Nii on sõja või katastroofi puhul kasutatud uriini haava desinfitseeriva vahendina.
Tänapäeval on menopausijärgsete naiste uriinist võimalik eraldada gonadotropiini, mida kasutatakse ärevushäirete ravil.
Loomad kasutavad uriini ka kommunikatsiooni vahendina (keemiline kommunikatsioon). Tuntuimaks näiteks on koer, kes nagu paljud teisedki loomad märgistab oma territooriumi märgatavatesse kohtadesse uriini sirtsutades. Mõnede kaslaste, nagu näiteks leopardi ja gepardi, ning enamik kabjaliste ja sõraliste isasloomadest tunneb emaslooma uriini lõhna järgi ära, kas viimane on paaritumisvõimeline või mitte. Looduses tekib kuses sisalduva karbamiidi lagunemisel hüdrolüüsi vahendusel kauakestva ja vänge lõhnaga gaas ammoniaak.
Edgar Heinrichsen

Edgar Heinrichsen VR I/3 (11. juuli 1887 Tallinn – 9. juuni 1966 Oldenburg) oli eesti insener.
Yzeure

Loodus

Kõrgus merepinnast on 217...278 m.

Tähised

Yzeure'i INSEE kood on 03321, sihtnumber 03400.

Haldus

Yzeure'i vald kuulub Moulinsi linnastu ühendusse.
Linnapea on alates 25. märtsist 1989 Guy Chambefort (parteitu vasakpoolne, varem Sotsialistlik Partei; praegune ametiaeg märts 2001 – märts 2008). Eelmine linnapea oli Jean-Paul Desgranges (Sotsialistlik Partei).
Korallpunane

Variatsioonid

Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." näitab korallpunast (Coral Red) peaaegu oranži punasena ning soovitab seda segada krapplakist, kaadmiumoranžist, kinaverist ja valgest.
RAL Classic värvikaardi toon 3016 Korallenrot on kergelt pastelse tooniga soe punane, mis sarnaneb madarapunasele või terrakota värvile.
Pantone värvid 16-1539 Coral ja 16-1546 Living Coral on soojatoonilised, ent pigem roosaka kui punase koralli värvi.
Veebivärv Coral on kergelt roosaka poole kalduv oranž.
Jaapani traditsiooniline värv sango-iro (珊瑚色, 'koralli värv') on korallroosa või roosakas-oranžikas soe punane.

Kasutamine

Värvus seostub looduslikkuse ja loomulikkusega, mõjub delikaatselt ja õrnalt.
Sisekujunduse värvina mõjub toon puhtast punasest rahulikumana, köökide vm interjööride kujunduses soovitatakse seda kasutada punase asemel kui vähem väsitavat. Eriti neutraaltoonide kõrval on korallpunase soojal toonil virgutav mõju.
Juuksehooldusvahendite tootjate Kallos Cosmetics ja Joico tootevalikusse kuulub korallpunane värv. Toon on oranžikas punane.
Pantone Inc. 2019. aasta trendivärv on Pantone 16-1546 Living Coral, roosakas intensiivne koralli värvi toon. Eestikeelses tõlkes on nimetatud seda koralloranžiks.