FidoNet

Ajalugu

FidoNet oli algselt rajatud mittekaubandusliku võrguna 1984. aastal Tom Jenningsi poolt. Aja jooksul said paljud teatetahvlisüsteemid (BBS, Bulletin Board Systems) FidoNeti protokollide toe ja arvutivõrk muutus arvutikasutajate vahelises suhtluses populaarseks. Fidoneti peamine kasutusaeg jääb 1990. aastate keskele. Kuigi FidoNeti kasutamine on võrreldes 1990. aastatega dramaatiliselt kukkunud, on see siiski kasutusel paljudes riikides, eriti Venemaal, sh need, mis on nüüd kasutajatele saadaval koos Interneti ühendustega läbi telneti.

Fidoneti võrk Eestis

Eestis oli FidoNet populaarne ajal, kui internetiühendust veel ei olnud, ning ka hiljem, kui internetiühendus tavatarbijale oli kallis. Fidoneti kasutamine Eestis vähenes peamiselt interneti leviku ja telefoni kõnealustustasu kehtestamisega 1999. aasta mais Eesti Telefoni poolt.

FidoNeti aadressid ja sõlmenimistud

FidoNeti aadressid sisaldavad vööndi numbrit, võrgu numbrit (regiooni numbrit) ja sõlme numbrit: vöönd:võrk/sõlm. FidoNeti struktuur võimaldab ka piirkonna, võõrustaja ja hubi staatuste tähenduslikku markeeringut, kuid see staatus ei ole otseselt pea-aadressis kajastatud. Näiteks Tulsa, Oklahoma, USA annab vööndi numbriks 1, regiooni numbriks 19, võrgu numbriks 170 ja sõlme numbriks 918. Sealse süsteemi FidoNeti aadress oleks 1:170/918. Regiooni kasutati halduslikel otstarvetel ja oli ainult osa aadressist, kui sõlm loendati otse regionaalse koordinaatori (Regional Coordinator) all.
FidoNeti poliitika eeldab, et iga FidoNeti süsteem säilitab iga teise liikme süsteemi sõlmenimistut (nodelist). Igal sõlme kohta saadaolev info sisaldab süsteemi või teadetetahvlisüsteemi (BBS) nime, sõlme operaatori nime, sõlme asukohta, telefoninumbrit ja tarkvara suutlikkust. Sõlmenimistut (Nodelist) uuendatakse iga nädal, et ära hoida segavaid "kõnesid" sõlmedele, mis on välja lülitatud. Et teha regulaarseid uuendusi, säilitavad iga võrgu koordinaatorid kohaliku süsteemilisti.

FidoNeti sõnumi saatmine

Teoorias peaks sõlm saatma sõnumid hub-ile. Hub, käitudes nagu teadete jaotuspunkt, edastaks selle võrgu koordinaatorile (Net Coordinator), kust edasi läheks see läbi regionaalse koordinaatori (Regional Coordinator). Teistesse vöönditesse saatmine toimuks läbi tsoonivärava(Zone Gate). Näiteks, 1:170/918 (node) -> 1:170/900 (hub) -> 1:170/0 (net coordinator) -> 1:19/0 (region coordinator) -> 1:1/0 (zone coordinator). Edasi edastataks see sihtpunkti sõlmedele.
Tegelikult ei ole kindlat suhet võrgu numbrite ja regioonide vahel. Mõnes FidoNeti alas, enamasti 2. vööndis, seos regiooni ja võrgu numbri vahel on põimunud. Näiteks, 2:201/329 on võrgus 201, mis on regioonis 20, samal ajal kui 2:2410/330 on võrgus 2410, mis on regioonis 24. 2. tsoon seostab sõlme numbri hub-i numbriga, kui võrk on piisavalt suur, et sisaldada hub-e. Seda efekti võib näha nodelist-is, kui vaadata võrgu 2410 ehitust, kus sõlm 2:2410/330 on hub 300 all.
See ei puutu teistesse vöönditesse. 1. vööndis on olukord teine. 1. vöönd on lähtepunkt, ja kui moodustatakse tsoonid ja regioonid, siis eksisteerivad võrgud jaotatakse regionaalselt osadesse kindla formaadita.

FidoNews

FidoNews on FidoNeti kogukonna infoleht, mida hakati välja andma 1984. aastal. See ilmub igal nädalal; selle hüüdnimi on The Snooze. Aja jooksul on selle väljaandjad (sh International FidoNet Association) vahetunud.