google/wiki40b huggingface dataset:
Nukuriik

Sõda terrorismiga

Viimastel aastatel on seoses Afganistani ja Iraagi sõjaga väidetud, et need riigid on muutunud USA nukuriikideks, kuna valitsused on üles seatud USA poolt ja alluvad USA korraldustele. 2008. aasta jaanuaris küsiti Afganistani presidendilt Ḩāmid Karzaylt temaga tehtud intervjuus, kas ta on USA nukuvalitsuse juht, ja ta vastas, et "if I am called a puppet because we are grateful to America, then let that be my nickname."
Baldwini maakond (Alabama)

Baldwini maakond (Baldwin County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30°43' N, 87°43' W. 
Maakonna halduskeskus on Bay Minette ja suurim linn Daphne. 
Maakonna pindala on 5250 km². Veepindala on 1115 km².  
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 182 265. Aastal 2000 oli elanikke 140 415.

Ajalugu

Baldwini maakond moodustati pärast 21. detsembril 1809 ehk 10 aastat enne Alabama osariigi loomist. Enne seda oli maakond kuni 1817. aastani kuulunud Mississippi territooriumi valdusse. Maakond on nime saanud senaator Abraham Baldwini järgi.
Gustav Schäfer

Gustav Klaus Wolfgang Schäfer (sündinud 8. septembril 1988 Magdeburgis) on saksa ansambli Tokio Hotel trummar.

Isiklikku

Schäfer elab Magdeburgis. Tal on õde Franciska.
Krasnojarski krai

Rahvastik

Suuremad linnad on Krasnojarsk, Norilsk, Atšinsk, Kansk, Železnogorsk ja Zelenogorsk.
Geophis

Levila

Need maod elavad Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Rootsi-Eesti Ühing

Rootsi-Eesti Ühing oli 1930ndatel Rootsis tegutsenud ühing. Ühingul oli 184 liiget. Ühingu esimees on olnud rootslane Bengt Bergqvist.
Tanegashima kosmosekeskus

Tanegashima kosmosekeskus (jaapani keeles 種子島宇宙センター Tanegashima uchū sentā; lühend TNSC) on Jaapani kosmoseagentuurile JAXA kuuluv kosmodroom Tanega saare kagurannikul.
Kosmosekeskus asub Kagoshima prefektuuris, tema geograafilised koordinaadid on 30° 24′ 0″ N, 130° 58′ 12″ E.
See on Jaapani suurim kosmosekeskus. Keskus loodi 1969. aastal. Kompleksi pindala on 9,7 km².
Keskuses on kaks stardikompleksi, Yoshinobu ja Osaki. Yoshinobus on kaks stardiplatvormi. Peamiselt kasutatakse kanderakette H-IIA ja H-IIB, kuid ka väiksemaid kanderakette, mis on mõeldud teadusotstarbeliste suborbitaallendude jaoks. Tanegashima kosmosekeskuses ka koostatakse, testitakse ja jälgitakse satelliite nii radari kui optiliste seadmete abil. Yoshinobus on ka katseseade H-IIA kanderakettide esimese astme raketimootorite testimiseks.
Monashi ülikool

Monashi ülikool (inglise keeles Monash University) on ülikool Austraalias Melbourne'is.
Ülikool asutati 1958.
Ülikoolis õpib üle 78 000 üliõpilase (2017).
Jōmoni ajastu

Jōmoni ajastu [džoomoni ajastu] (jaapani keeles 縄文時代, jōmon jidai) on Jaapani ajaloo ajastu umbes 13. aastatuhandest eKr kuni umbes aastani 300 eKr.
Sõna jōmon märgib nöörornamenti, mis on iseloomulik arheoloogilisele Jōmoni kultuurile: savinõudele ja -kujudele tekitati ornament pulga abil, mille ümber olid mähitud nöörid.
Olle Kärner

Olle Kärner (sündinud 24. novembril 1977 Tartus) on eesti orienteeruja.

Haridus

1996. aastal lõpetas Nõo Reaalgümnaasiumi. 2001. aastal lõpetas Tartu Ülikooli avaliku halduse eriala bakalaureuseõppe.

Sporditulemused

Aastatel 2001–2014 on võitnud orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel 18 kulda, 6 hõbedat ja 4 pronksi.
Osalenud orienteerumisjooksu maailmameistrivõistlustel aastatel 1999, 2001 ja 2003–2013.
2003. aasta orienteerumisjooksu MMil Šveitsis sai lühirajal 10. koha.
2006. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Otepääl võitis ta tavarajal pronksi.
2006. aasta orienteerumisjooksu MMil Taanis Aarhusis sai ta tavarajal 5. koha.
2007. aasta orienteerumisjooksu MMil Kiievis sai ta lühirajal 10. koha.
2008. aastal tuli Soome klubi Delta võistkonnas esimese eestlasena Jukola teatejooksu võitjaks.
2008. aasta orienteerumisjooksu MMil Tšehhis Olomoucis sai ta lühirajal 14. koha ja tavarajal 8. koha.
2013. aasta orienteerumisjooksu MMil Soomes Vuokattis sai teatejooksus Eesti meeskonnas koos Timo Silla ja Lauri Sillaga 7. koha.

Isiklikku

Tema isa oli Olavi Kärner (1942–2016).
Tallinna 32. Keskkool

Ajalugu

Koolihoone ehitati 1971. aastal. 
Enne uude koolihoonesse kolimist asus tollane vene õppekeelega Tallinna 32. Keskkool koolihoones Sakala 21 (aastani 1966), kuhu seejärel kolis Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut. Praegu asub selles hoones Eesti õppekeelega kool.
1975. aastal anti koolile Nõukogude Liidu kangelase Jakob Kunderi nimi ja kooli ametlikuks nimeks oli Jakob Kunderi nimeline Tallinna 32. Keskkool.
Süvaõppe leviku ajal oli Tallinna 32. Keskkool tuntud oma teatriklasside tõttu.
1999. aastal sai koolist alguse moedisainerite võistlus SuperNoova.
2018. aastal võitis Tallinna 32. Keskkool esmakordselt toimunud konkursi "Aasta kool"

Keeleõpetus

Põhikool: inglise ja vene keel.
Gümnaasium: inglise ja vene ning prantsuse või saksa keel.

Huviringid

Mudilaskoor, põhikooli ansambel, gümnaasiumi segakoor. Meisterdamine, nuputamine, draama, prantsuse keel, näitering KOKK.

Projektid

Kool osaleb 2003. aastast Comeniuse projektis. Projekt „Equal 2 Equal”. Projekti üldiseks eesmärgiks on õpilaste hoiakute ja arusaamade väljaarendamine ühiskonna soorollide ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste küsimuses.

Rekonstrueerimine

Koolihoone rekonstrueeriti 2008. aastal AS KMG Ehituse poolt.
Peter Rubel

Peter Rubel (ka Peter Heinrich Rubel, Peeter Heinrich Rubel; 8. jaanuar 1905 Suure-Kõpu vald, Viljandimaa – 20. august 1941 Tartu lähedal) oli Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Peter Rubel oli kooliõpetaja poeg ning Salme Rubeli abikaasa ja Madis Rubeli isa.
Lõpetas 1922 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1927 TÜ põllumajandusteaduskonna agronoomina; põllumajandusmagister (1928, TÜ), väitekiri "Põllutööliste palgaolud Eestis". Täiendas end TÜ stipendiaadina 1928–1930 Taanis, Hollandis ja Berliini Ülikoolis.
Oli 1926–1927 Tartu maavalitsuse ja Asunike Liidu nõuandja väikemajapidamiste alal, 1927–1928 Asunike Liidu töötaja, ajakirja Uus Talu toimetaja, 1930–1934 Põllutööministeeriumi põllumajandusosakonna majandusnõuandja, 1934–1938 maatulunduse nõunik, 1938–1941 TÜ agraarpoliitika ja ühistegevuse õppejõud, aastast 1940 professor ning agraarökonoomika ja plaanimajanduse kateedri juhataja.
Oli 1941 hävituspataljonis, langes vangi ja hukati.
Trevor Elhi

Koondisekarjäär

A-koondise debüüdi tegi Elhi 22. novembril 2016 sõpruskohtumises Antigua ja Barbuda vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi veel Martin Miller.
Astra Põder

Astra Põder (artistinimega Astra; sündinud 1973) on eesti laulja.
1995. aastal osales ta ETV lauluvõistlusel "Kaks takti ette", kus saavutas teise koha. 
Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õpilasena laulis ta sisse Raadio 2 reklaamklippe, mille muusika autor oli Alo Mattiisen. Astra Põderi lauluõpetaja Otsa koolis oli Silvi Vrait.
1995. aastal alustas Astra koostööd Kalle Kukega ning ilmusid laulud "Lend", "Sinuga" ja "Armumise lugu".
2013. aastal alustas ta soolokarjääri ning ilmus laul "Kas tõesti on nii", millele on järgnenud veel plaadi jagu lugusid. 
Astra on lauljana tegev siiani, ta esineb festivalidel, ööklubides. Astra laulab ka muusikalistes kollektiivides Igihaljas Seitse ja Horre Zeigeri Big Band.
Ringkond

Ringkond on haldusüksuse tüüp, mõnedes riikides ühtlasi ka omavalitsusüksus. Ringkonnad varieeruvad suuruselt eri maades, nad võivad hõlmata mitmeid maakondi, kuid ringkond võib olla ka mingi munitsipaalüksuse allüksus.

Wales

Walesis ametlikult terminit district ('ringkond') ei kasutata. Wales on jagatud 22 tervikomavalitsuseks.

Šotimaa

Ringkonnad (districts) olid Šotimaal aastail 1975–1996 omavalitsusüksused.

Põhja-Iirimaa

Ringkonnad (districts) Põhja-Iirimaal on omavalitsusüksused. Kogu Põhja-Iirimaa territoorium on jagatud 26 ringkonnaks.

Venemaa

Venemaal võib ringkond tähendada föderaalsubjektide haldusüksust, näiteks rajoon (район) või rahvusrajoon (национальный район), omavalitsusüksust, näiteks (munitsipaalrajoon (муниципальный район) või suurema linna haldusüksust – linnarajoon (городской район).
Grän

Geograafia

Grän asub Tannheimi orus, mis on kõrge mägiorg Baieri piiril. See asub maanteel Pfrontenisse Lõuna-Saksamaal.
Loona kivikalme

Loona kivikalme on muistne kivikalme (tüübilt kivikirstkalme) Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare külas.
Kalmet uuriti 1958–1959 Lembit Jaanitsa juhendamisel. Kalmega samal kõrgendikul asus ka muistne asulakoht (Loona asulakoht) umbes 2. aastatuhande II-III veerandist. Kalme enda vanuseks hinnatakse 9.–8. sajandit eKr ja hiljem kasutati kalmet ka meie ajaarvamise alguse aegu.
Kalmete lähipiirkonnas on veel mitmeid teisi kivikirstkalmeid: üks neist 300 m lääne pool, kolm kalmet Kivi ja Türnpuu talu juures.
Viro tsässon

Viro tsässon oli tsässon Setumaal Viro külas, tänapäevase haldusjaotuse järgi  Setomaa vallas Võru maakonnas. 
Tsässona asukohta tähistab Viro kivirist. Tsässonas asunud kivirist pärineb Vilemon Talomehe arvates Petseri kloostri asutamise aegadest (15.–16. sajand). Ristil on kirjad, mis pole loetavad. Risti mõõtmed on: kõrgus 1,3 m, laius 0,92 m ja paksus 0,3 m.
Risti kohal asunud tsässon oli Hilläkeste, Palandõ ja Viro küla Issanda Muutmise pühale (setu keeles paasapäiv, 6. august) pühendatud tsässon (ka Palandõ tsässon). Veel 1994. aastal olid hoone seinad püsti, aga katus juba sisse langenud. 2000. aasta kevadel koristas Priit Laanoja lagunenud tsässona palgid ning kohale jäi ainult tsässonas olnud kivirist. 
Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsiooni andmetel oli tsässon nelinurkse põhiplaaniga rõhtpalkehitis. Palgid olid kirvega tahutud ning põrand oli kirvega tahutud poolpalkidest. Katus oli laastukatus ning katusel oli rist. 1974. aastaks oli säilinud ainult ikooniruum, eeskoda oli varematel aegadel maha lõhutud. Tsässona mõõdud olid: pikkus 3,6 m, laius 3,4 m ja kõrgus 2,85 m.
Pikatiivalised

Pikatiivalised ehk piiritajalised (Apodiformes) on lindude klassi kuuluv selts.
Władysław Sikorski

Władysław Eugeniusz Sikorski (20. mai 1881 – 4. juuli 1943) oli Poola sõjaväelane ja poliitik, Poola eksiilvalitsuse peaminister (1939–1943).
Enne Esimest maailmasõda lõi ta ja osales mitmes põrandaalustes organisatsioonis, mis taotlesid Poola lahkulöömist Vene Impeeriumist. Esimeses maailmasõjas osales ta Poola Leegioni koosseisus ja hiljem vastloodud Poola armee koosseisus Nõukogude-Poola sõjas 1919–1921. Viimases mängis ta olulist rolli otsustavas Varssavi lahingus. Poola Teise Vabariigi varajastel aastatel täitis ta mitmeid valitsusameteid, sh oli ta peaminister (1922–1923) ja sõjaminister (1923–1924). Pärast marssal Józef Piłsudski riigipööret 1926. aasta mais ja Sanacja valitsuse moodustamist langes ta valitsuse soosingust välja.
Teise maailmasõja ajal oli Sikorski Poola eksiilvalitsuse peaminister, Poola Sõjaväe ülemjuhataja ja Poola diplomaatia jõuline eestkõneleja. Ta toetas Poola ja Nõukogude liidu diplomaatiliste suhete taastamist, mis katkesid pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel ning nende invasiooni Poola vastu. Kui 1943 palus Sikorski Rahvusvahelisel Punasel Ristil hakata uurima Katõni massimõrva, katkestas Nõukogude Liidu diktaator Jossif Stalin 23. aprillil igasugused Poola ja Nõukogude Liidu vahelised diplomaatilised suhted.
Juulis 1943 kukkus vahetult pärast starti Gibraltarilt merre lennuk, milles oli ka Sikorski. Surma said kõik peale piloodi. Kuna õnnetuse põhjused on vaidlustatavad, on tema surma põhjuste kohta liikvel mitmeid vandenõuteooriaid.
Sikorski oli kõige prestiižsem Poola eksiiljuht ja tema surm oli tõsine tagasilöök Poola küsimuse lahendamisel.
Tutt-tihane

Levila

Tutt-tihane on levinud Euroopas Pürenee poolsaarest kuni Uuraliteni.

Kirjeldus

Tutt-tihase iseloomulikem tunnus on teravatipuline musta-valgekirju tutt. Ta toitub aasta läbi peamiselt putukatest. Tutt-tihane on paigalind. Eesti mandriosas on tutt-tihane tavaline haudelind, kuid saartel puudub.
Tema pesitsusaegset arvukust on hinnatud 80 000 - 140 000 paarile, talvist arvukust 200 000 - 300 000 isendile.

Elupaik

Tutt-tihane elutseb okasmetsades, eelistades männikuid. Eestis on tutt-tihane erinevat tüüpi männimetsadele omane lind. Kuusemetsi asustab ta harvemini.

Pesitsemine

Tutt-tihane ehitab pesa enamasti puuõõnsusse, kasutades sageli väike-kirjurähni, põhjatihase ja ka teiste tihaste vanu pesakoopaid. Ta rajab pesa ka oksaaukudesse ja puulõhedesse ning kasutab metsa ülesseatud pesakaste. Täiskurnas on 4-7, väga harva 8 valget roostepruunide pisilaikudega muna. Haudevältus 13-17 päeva. Pojad on pesahoidjad, nad väljuvad pesast kahe- kuni kolmenädalastena ning seejärel püsivad pesitsuskoha läheduses.
Greene'i maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1786. aastal.
Hermann Johann Heitzig

Hermann Johann Heitzig (9. august/19. august 1682 Tallinn – 25. september/6. oktoober 1740 Kose) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 2. juulil 1703) Kieli ja (immatrikuleeriti 13. juulil 1705) Jena ülikoolis. Ordineeriti 14. detsembril/25. detsembril 1710 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1710–1740 (kutsuti 4. novembril/15. novembril) Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja; Eestimaa konsistooriumi erakorraliseks assessoriks sai 15. märtsil/26. märtsil 1715; Ida-Harju praostkonna abipraostiks sai 3. augustil/14. augustil 1721, praostiks aastal 1740.
Heitzig oli aastal 1721 ilmunud eestikeelse kodu- ja kirikuraamatu üks autoreid. Ta aitas Heinrich Gutsleffil eesti keelde tõlkida Johann Anastasius Freylinghausen vagadusteost Jummala Nou.... Ta oli pietistlike tõekspidamistega, pooldas August Hermann Francke õpetust ja oli tema ideede toetaja Eestimaal.

Isiklikku

Tema tütre Hedwig Dorothea abikaasa Samuel Nauhausen oli Nissi ja Kadrina Katariina koguduse õpetaja.
Major

Major on kaptenist kõrgem ja kolonelleitnandist madalam sõjaväeline auaste maaväes ja õhuväes.
Mereväes vastab majorile kaptenmajori auaste.
Estonia Seltsi segakoor

Estonia Seltsi Segakoor on aastal 1993 loodud segakoor. See on 1912–1940 tegutsenud Estonia seltsi Muusika Osakonna segakoori järglane.
Segakooris laulab u 50 inimest.
Caffè latte

Caffè latte (itaalia keeles: caffè e latte), ka late, on kohvijook, kus on 1/4 espressot ja 3/4 vahustatud piima. Kuum espresso (umbes 7 cl) valatakse klaasi või tassi põhja, selle peale valatakse kuuma auruga vahustatud piim (umbes 2 dl).
Caffè latte't juuakse tavaliselt kõrgest klaasist. Ka teisi latte'l põhinevaid maitsekohvisid juuakse kõrgetest klaasidest. Joogi peal on piimavaht.
Sõna latte tuleb itaalia keelest ning tähendab piima. Ingliskeelsetes maades viidatakse sellega kohvijookidele, mille tegemisel on kasutatud kuuma piima. Itaalias kutsutakse seda jooki nimetusega caffè e latte või caffellatte, mis tähendab "kohvi ja piima". Prantslaste café au lait on sarnane, kuid mitte päris identne jook.
Veel 1980ndatel sai Itaalias kohvikus caffè latte't tellides klaasi piima. Termin latte tähendab üldiselt maailmas caffè latte't.
Liivia Oraste

Liivia Oraste (aastani 1972 Vares; sündinud 13. aprillil 1953 Kambjas Tartumaal) on Eesti keemik.

Elulugu

Liivia Oraste on töölise tütar.
Lõpetas 1970 Nõo Keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Oli 1977–79 TÜ analüütilise keemia kateedri nooremteadur, 1979–89 vanemlaborant, 1989–92 orgaanilise keemia kateedri vaneminsener, 1992–95 Tartu Lennujaama katlaoperaator, 1995–97 Tartu Soojuse keemik, 1997–99 Eesti Põllumajandusülikooli toiduhügieeni labori (lepinguline) töötaja, 1999– keemiaosakonna vanemlaborant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: lahuste elektrijuhtivus. Üle 10 teadustrükise.
Koela Kivipõllumägi

Muistise kirjeldus

Muistis on paiknenud Triki talu põllumaal kõrgeimas kohas. Tänapäeval tähistab maa-alust kalmistut 1 või 2 m laiune ja 2 m kõrgune kividevarevöönd. Kivivare vahel on kasvanud väiksemaid puid ja põõsaid. Algse maa-aluse kalmistu täpsetes mõõtmetes ei olda kindlad, kuid arvatakse, et säilinud on vähem kui 10%.

Hävinemine

Muinasaegse maa-aluse kalmistu hävitanine algas 1910. aastal, kui sealt hakati kruusa kaevandama. Suurem häving on aset leidnud 1955. aastast alates. Kaevandid on täidetud põllukividega.

Arheoloogilised uuringud

Maa-alust kalmistut on inspekteerinud arheoloog Artur Vassar. Juba siis leiti põletusmatusekohast hõbemünt. Teine arheoloogiline uuring metallidetektoriga viidi läbi 2000. aasta suvel ning tehti ka väike süvend.

Arheoloogilised leiud

Kalmistust on aja jooksul leitud 90 cm sügavuselt odaotsi, rauatükke, nööbikujulisi pronksesemeid. Tänapäevaks on leiud väljaarvatud ühe odaotsa. Kruusa kaevandamise ajal on leitud kalmest hulk inimluid. 2000. aastal leiti kalmest leiti 5.-6. sajandi pKr aja esemed nagu ambsõlg, hõbesõrmus, pannal, nuga ning hulk raudneete.

Dateering

Muistis on inspekteerinise ajal dateeritud 5.–7.sajandisse pKr.
Koeru

Ajalugu

Aruküla küla (Arrenküll) ja mõisa (Arroküll) on esimest korda mainitud 17. sajandi esimesel poolel.
Koeru alevik kujunes Koeru Maarja-Magdaleena kiriku ja Koeru kõrts-postijaama juurde 19. sajandi lõpus. 
Koeru on olnud Koeru külanõukogu ja Majaka kolhoosi keskus. Ajaloos asus Koeru kihelkonnas.

Majandus

Koerust kirdes Kapu külas, valla kõrgeimas punktis Haagi mäel töötab Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS-i Koeru Raadio- ja Televisioonijaam (masti kõrgus 349,70 m), masti taldmik Kroonlinna nullist 106 m.
Endises autoremonditehases tegutseb AS Konesko (metallitöötlus), Jutron Baltic Assemblies OÜ (elektroonika), Päästeameti Koeru depoo. Veel on Koerus AS Natural (puidutöötlus) ja AS Koeru Kommunaal (elumajade hooldus). 
Koerus on olnud Paide Piimakombinaadi tsehh.

Kultuuriline ja sotsiaalne infrastruktuur

Koerus on kaks kogudust, kool, kultuurimaja, raamatukogu, postkontor, arstikeskus (varem haigla ja ambulatoorium), hooldekeskus (varem invaliididekodu) ja apteek.

Haridus

On teada, et hiljemalt 1724. aastal on Koeru kiriku juures lapsi õpetatud ning 1727 töötas Koeru kihelkonnas kool. 
1920 kolis kool Koeru Algkooli nime all Aruküla mõisa. 
1974 valmis uus koolihoone ja tegevust alustas Koeru Keskkool. Keskkooli esimene lend lõpetas 1978. Õpilaste arv oli 2002./2003. õppeaastal 378. Direktor on Tiit Kalda.

Religioon

Alevikus tegutsevad EELK Koeru Maarja-Magdaleena kogudus (Koeru Maarja-Magdaleena kirikus; õpetaja Allan Praats) ja Koeru Vabakogudus.

Kultuuripärand

Koerus asuvad Koeru Maarja-Magdaleena kirik, Koeru kõrts-postijaam ja Aruküla mõis. 
Kiriku ees on Vabadussõja mälestussammas. Sammas avati 1934. aastal ja taastati 1998. aastal.
Endisel saksa erakooli hoonel on Eduard Viiralti mälestusmärk. Viiralt õppis seal 1911–1913.
1935 rajati 1905. aasta revolutsiooni monument (skulptor Juhan Raudsepp).
Koerust on pärit luuletaja Kalju Lepik.
Kuldnoka tänav (Rakvere)

Kuldnoka tänav on tänav Rakveres.
Tänav on umbtänav pikkusega 230 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta saab alguse Kauri tänavast ida suunas.
Laura Dahlmeier

Maailmakarikas

Laura Dahlmeier on võitnud 19 individuaalset maailmakarika etappi (seisuga 21. jaanuar 2018).
Mart Roost

Mart Roost (sündinud 7. märtsil 1960 Tallinnas) on Eesti arvutiteadlane.

Elulugu

Mart Roost on inseneri ja proviisori poeg.
Lõpetas 1978 Tallinna 22. Keskkooli, 1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi infotöötluse erialal ja 1990 samas aspirantuuri; tehnikamagister (2000, TTÜ), väitekiri "Infosüsteemide isearendamise käsitlus". Oli 1983–1986 TTÜ informaatikainstituudi nooremteadur, 1986–1992 vaneminsener ja 1992–2005 lektor, 2005–2006 erakorraline teadur, aastast 2006 teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: infosüsteemide projekteerimine, loomine ja arendamine, organisatsiooni projekteerimine, projektijuhtimine, andmebaasid ja kommunikatsioon. 15 teadustrükist.
Lasse Lehis

Lasse Lehis (sündinud 15. augustil 1972) on Eesti õigusteadlane, Eesti Maksumaksjate Liidu juhatuse liige.
2001. aastal kaitses Lehis Tartu Ülikoolis doktorikraadi majandusteaduses väitekirjaga "Eesti tulumaksureform" (juhendaja Kalle Merusk). Ta on avaldanud arvukalt artikleid majandusteemadel, samuti maksundust käsitlevaid raamatuid.
2001. aastast on ta Rahvusvahelise Maksuõiguse Ühing IFA-Eesti juhatuse esimees, 2007. aastast MTÜ Eesti Maksumaksjate Liit juhatuse liige, 1999. aastast MTÜ Eesti Maksuteadlaste Selts juhatuse esimees, 1998. aastast Riigikohtu halduskolleegiumi nõunik.
EVEA nimetas Lehise (koos Indrek Tederiga) 2009. aasta ettevõtluse sõbraks.
Nöörirada

Nöörirada on orienteerumisrada, mis on mõeldud algaja orienteeruja julgestamiseks. See on rada, mis on maastikul tähistatud lindiga nii, et liikujat ei juhatata otse ühest kontrollpunktist teise, vaid pikema ringiga. Idee on selles, et algaja orienteeruja saaks turvaliselt harjutada maastikul liikumist ja õppida iseseisvalt teevalikute üle otsustama.
Nöörirada kasutatakse nii algajate treeningutel kui orienteerumisvõistlustel kuni 12-aastaste laste radadel.
Induktiivpool

Ehitus

Pool koosneb alusest ja sellele mähitud mähisest. Alusele mähitud poolidel võib olla üks või mitu mähist. Samuti võivad ühe mähise osad olla alusele mähitud sektsioneeritult, ühekihilised mähised kindla keerusammuga.
Väikese induktiivsusega poolide puhul võib poolialus ka puududa. Kõrgsageduspoolid, mis on mähitud jämedast vask- või hõbetatud traadist, võivad olla ka ilma aluseta (mähitud vastava jämedusega alusele ja seejärel alus eemaldatud).
Selleks et vähendada pooli mõõtmeid ja võimaldada induktiivsust  teatud piirides sujuvalt reguleerida, kasutatakse suurt magnetilist läbitavust omavat ferriitsüdamikku. Ülikõrgsageduspoolides kasutatakse diamagnetilisest metallist (nt vasest) südamikke; need mõjuvad induktiivsust vähendavalt.
Parasiitsidestuste tekkimise vältimiseks varjestatakse induktiivpoolid vask- või alumiiniumplekist varjega.

Südamikuta induktiivpoolid

Järgmiste valemite abil saab võrdlemisi täpselt arvutada südamikuta pooli induktiivsust ja keerdude arvu. Kõigis valemites on induktiivsus mikrohenrides (μH) ja poolide mõõtmed millimeetrites.

Mantelsüdamikuga  induktiivpoolid

Mantelsüdamikuga poolidele on omane suur hüvetegur ja varjestusaste ning väike omamahtuvus. Südamiku konstruktsioonist tulenev magnetvarjestustoime ei välista vajadusel elektrostaatilist varjestamist.
Mantelsüdamikuga poolide induktiivsus arvutatakse samamoodi nagu silindrilise südamikuga pooli korral.

Diamagnetsüdamikuga induktiivpoolid

Diamagnetsüdamikuga induktiivpoolidel on induktiivsuse vähendamiseks mittemagnetilisest metallist (vask, alumiinium, valgevask) südamik. Diamagnetsüdamikuga on võimalik induktiivsust vähendada 10...15%. Mittemagnetiline südamik vähendab oluliselt pooli hüvetegurit. Kõige väiksemad kaod on puhtast vasest südamiku korral. Teistest metallidest südamike kasutamisel suureneb kadu võrdeliselt vase elektritakistuse ja kasutatava metalli elektritakistuse suhtega.

Induktiivpoolide varjestus

Poolide varjestamist kasutatakse neil juhtudel, kui on vaja ära hoida poolidevahelist parasiitsidestust. Parasiitsidestust tekitab poolide ümber olev magnetväli.
Varje mõjul väheneb pooli induktiivsus ja hüvetegur ning suureneb omamahtuvus. Pooli andmete muutumine on seda suurem, mida lähemal on varje pooli mähise keerdudele.
Poolide varjestamiseks kasutatakse alumiinium-, vask- või valgevaskplekist silindrilisi või ristkülikukujulisi topsikuid. Sageli tehakse kõrgsageduspoolide varjetesse avad, et oleks võimalik keerata häälestamiseks poolisüdamikke.
FBI failid

"FBI failid" (inglise keeles The FBI Files) on USA dokumentaalsari, mis oli Discovery kanalil eetris aastatel 1996–2006.
Sari kirjeldas tõestisündinud FBI juhtumeid.
Elmar Jürgens

Elmar Jürgens (22. september 1910 Vana-Vändra vald – 21. jaanuar 1990) oli eesti entomoloog.
Ta lõpetas 1929. aastal Vändra Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1929–1931 ja 1937–1942 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilasselts Liivikasse.
Ta tegeles muuhulgas kultuurtaimedel elavate mardikatega.
Arthur Amelung

Arthur Amelung (15. juuli / 27. juuli 1840 – 25. märts / 6. aprill 1874) oli keeleteadlane.
Ta õppis 1862–1863 ajalugu ja keemiat Tartu ülikoolis.