google/wiki40b huggingface dataset:
Friedrich Fromm

Friedrich Fromm (8. august 1888 Charlottenburg, Berliin – 12. märts 1945 Brandenburg-Gördeni vangla) oli Saksamaa sõjaväelane, kes osales 20. juuli vandenõu mahasurumises.
Fromm osales Esimeses maailmasõjas. 1939. aastal sai temast Wehrmachti reservvägede (Ersatzheer) juhataja.
Kuigi Fromm oli 1944. aastal teadlik, et osad tema alluvad – kõige tuntuim nendest tema staabiülem, kolonel Claus von Stauffenberg, plaanisid Hitleri atentaati, ei teavitanud ta sellest ametivõime, ning nõustus plaanis osalema, kui pärast vandenõu õnnestumist saab ta uues valitsuses kõrge koha. Siiski ei osalenud ta vandenõus otseselt. Pärast 15. juulil toimunud atentaadi katkestamist keeldus Fromm vandenõus osalemast.
20. juulil tuli aga teade, et Hitler ja paljud Wehrmachti kindralstaabi liikmed väidetavalt hukkusid Saksa sõjaväe idarinde peakorteris Wolfsschanzes toimunud plahvatuses. Fromm sai kohe aru, et selle taga on Stauffenberg ja teised kaasvandenõulased. Kui vandenõulased jõudsid Berliini ning Fromm läks neid vahistama, võeti ta ruttu vangi ning suleti Bendlerblockis vangikongi. Pärast mässu ebaõnnestumist leiti ja vabastati ta Ersatzheeri vägede poolt.
Et katta kinni väiteid, nagu ta oleks vandenõus osalenud, käskis Fromm vandenõulased – kolonel Claus von Stauffenbergi, leitnant Werner von Haefteni, kindral Friedrich Olbrichti, ja kolonel Albrecht Mertz von Quirnheimi – viivitamatult hukata, erinevalt Hitleri käsust vandenõulased elusalt kinni võtta. Mahalaskmised viidi täide selsamal ööl kell 1.
Pärast vandenõulaste hukkamist läks Fromm tagasi oma staapi, kus olid mitmed tippnatsid – ka Joseph Goebbels. Seal üritas ta mässu mahasurumist enda nimele kirjutada.
Juba järgmise päeva hommikul aga Fromm vahistati ning viidi vanglasse kohut ootama. 14. septembril 1944 vabastati ta sõjaväeteenistusest. Nüüd juba tsiviilelanikuna, mõistis Rahvakohus Frommi 7. märtsil 1945 surma. Kuna tema seotust vandenõuga ei suudetud tõestada, mõisteti ta surma arguse eest vaenlase ees. Hukkamine viidi täide 12. märtsil 1945 Brandenburg-Gördeni vanglas mahalaskmise läbi.
Kiviuq (kuu)

Uurimine

30. augustil 2010 vaatles Kiviuqi kosmoseaparaadi Cassini ISS kaamera (ISS-Imaging Science Subsystem, pildikuva alasüsteem) ning määras 9,3 miljoni kilomeetri kauguselt Kiviuqilt paistva valguse intensiivsuse perioodilise muutumise põhjal ta pöörlemisperioodiks 21 tundi ja 49 minutit.
Ars Apta

Ars Apta on pärimusmuusikat viljelev ansambel.

Koosseis

Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kolm džässi- ja kaks pärimusmuusikaüliõpilast.
TBD-Biodiscovery

TBD-Biodiscovery on üks Eesti juhtivaid biotehnoloogiafirmasid, mis tegeleb orgaanilise keemia sünteesi ja analüüsiga. Peamiselt on TBD-Biodiscovery tuntud vähiravimite toimeainete väljatöötajana, kuid ettevõte on ka üks maailma juhtivaid vähiuuringuis kasutatava D-lutsiferiini tootjaid. Ligikaudu 95% TBD-Biodiscovery toodangust eksporditakse. Firma partnerite seas on Läti farmaatsiafirma Grindeks, samuti Saksamaa, USA, Iisraeli jpt riikide biotehnoloogia-, farmaatsia- ja keemiaettevõtted. TBD-Biodiscovery on üks vähestest Eesti ettevõtetest, kellel on Ravimiameti luba ravimi toimeaineid toota ja eksportida. Firma toodab enam kui 30 toimainet, mille seas on kopsuvähiravim amrubitsiin ning põletikuvastane aine antasoliin.
Tartu Ülikooli spin-off'ina loodud ettevõte tegutseb Tartu Biotehnoloogia Pargis Tiigi tänaval. Firma nõukogu esimees on Andrus Tasa, tegevjuht Jaanus Vahtra, arendusjuht Olga Tšubrik. TBD-Biodiscovery põhineb Eesti kapitalil. 2014. aastal ületas firma käive 1 miljon eurot. Ettevõttel oli siis 25 töötajat.
TBD-Biodiscovery on osalenud Tallinna Teaduspargi Tehnopol kiirendiprogrammis ning saanud toetust Kredexilt.
2015. aastal nimetati TBD-Biodiscovery Tartu linna parimaks ettevõtteks meditsiini ja eluteaduste valdkonnas. 2011. ja 2015. aastal oli firma Saksa-Balti Kaubanduskoja väljaantava Saksa Majanduse Auhinna finalist. TBD-Biodiscovery on olnud üks üle-eestiliste keemiaolümpiaadide toetajaist.
Salto (Uruguay)

Ajalugu

Linn on asutatud 8. novembril 1756.
Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija

Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija on Eesti NSV-s välja antud aunimetus.
Eesti NSV teenelise ratsionaliseerija aunimetus kehtestati 1960. aastal ja seda andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "Eesti NSV rahvamajanduses tööstuse, ehituse, transpordi, side ja põllumajanduse alal ellurakendatud eriti väärtuslike ratsionaliseerimisettepanekute autoreile, samuti isikuile, kes omavad suuri teeneid leiutus- ja ratsionaliseerimistegevuse arendamisel ning leiutiste ja ratsionaliseerimisettepanekute ellurakendamisel."
Koos aunimetusega anti selle saajale Eesti NSV teenelise ratsionaliseerija hõberinnamärk.
Val-d'Isère

Geograafiline asend

Val d'Isère asub Alpides Savoie ajaloolises vallas. See on üks Euroopa tuntumaid mäesuusakeskusi. Val d'Isère moodustab koos naabervalla Tignesiga ühtse koostöökeskuse, mida tuntakse Espace Killy nime all. Seal on 131 laskumisrada, mille kogupikkus on 300 km. Tegu pole küll Euroopa suurima kogukilometraažiga laskumisradadega, kuid need rajad asuvad merepinnast kõrgemal kui muude paikade mäesuusarajad ning igal talvel on seal lume olemasolu ja suusaspordiks vajalik kogus lund tagatud.

Ajalugu

Esimese maailmasõja järel oli Val d'Isère külas vaid mõni majapidamine ja selle elanikud tegelesid põllumajandusega. Küla asub kolme oru ristumiskohas ning põllumaa võimaldas pidevalt kasvatada head ja kvaliteetset toodangut. Siis veel ei osatud sealses lumes näha ärivõimalusi. Ala elanikud elasid oma igapäevast ja karmi elu.
1920. aastate alguses püüdsid aga piirkonna mõned asukad igapäevaellu muutusi tuua ja hakkasid looma küla, mis oleks valmis pakkuma sportimisvõimalusi. Vähehaaval kasvas väikesest külast välja märkimisväärne talispordikeskus, kus tänapäeval on ligi 50 mäetõstukit ja -lifti. See pakub sportimisvõimalusi nii mäesuusatajatele kui ka murdmaasuusatajatele.
Kartulivähk

Kartulivähk on taimehaigus, mida tekitab viburseen Synchytrium endobioticum. Haigusesse nakatuvad kartul ja ka teised maavitsalised.
Nakatunud kartulimugulatele tekivad pruunid köbrud, mugula kuju moondub, sisu muutub kõvaks. Inimesele nakatunud mugulad ohtlikud ei ole.
Haigusetekitaja pärineb Lõuna-Ameerikast ning jõudis Euroopasse 1880ndatel. Eestis on kartulivähki leitud 1950., 1986. ja 2009. aastal. Haigust tekitava seene eosed levivad seemnekartuli, mulla ja sõnnikuga ning võivad mullas eluvõimelisena püsida erinevatel andmetel 10–30 aastat. Nakatumist soodustab niiskus.
Kartulivähki aitab ennetada kontrollitud päritoluga vähikindlate sortide seemne kasutamine. Tõrjena rakendatakse karantiini – nakatunud põllul ei tohi enam kartulit kasvatada. Teatud kultuuride (mais, hernes, nisu) kasvatamine võimaldab aja jooksul haigusetekitaja mullast kaotada.
Krki sild

Krki sild (horvaadi keeles Krčki most) on Horvaatias asuv sild, mis ületab Krki väina ja ühendab Krki saart maismaaga.
Silla geograafilised koordinaadid on 45°14′40″N, 14°34′00″E.
See on raudbetoonist kaarsild, mille peal on sõidutee. Sild koosneb kahest osasillast, mille vahel on väike Sveti Marko saar. Sildeavad on 390 ja 244 meetrit pikad. Silla kogupikkus on 1430 meetrit, laius 11,4 meetrit. Silla kõrgus merepinnast on kuni 67 meetrit.
Silda mööda Krkile sõitjad peavad tasuma sillamaksu, mille suurus on olenevalt sõiduki suurusest ja muudest asjaoludest 30–120 kuna. Saarelt lahkumine on tasuta.
Silla peaarhitekt oli Ilija Stojadinović, tööd tegid ka arhitektid Vukan Njagulj ja Bojan Možina. Ehitustöödel kasutati 20 500 m³ betooni, 130 t eelpingestatud terast ja 4500 t armatuurterast. Sild on projekteeritud vastu pidama kuni 142/h kiirusega puhuvale tuulele. Silda ehitas 350 töötajat. Valmimise ajal oli Krki sild maailma pikima sildeavaga betoonsild. Selle tiitli kaotas ta 1997, kui Hiinas valmis Wanxiani sild.
Sild avati 19. juulil 1980 ja nimetati Josip Broz Tito järgi Tito sillaks (Titov most). 1980 kuni 2000 ületas silda 27,2 miljonit autot, mis ületab mandri ja saare vahelise parvlaevaliikluse rohkem kui kahekordselt.
Krki saarel asub Rijeka lennuväli. Seetõttu peavad kõik Rijekast lennuväljale sõitvad autod silla ületama.
Aino-Kaisa Pekonen

Aino-Kaisa Ilona Pekonen (neiuna Hirviniemi; sündinud 24. jaanuaril 1979 Riihimäel) on Soome poliitik, ta kuulub erakonda Vasakliit. Ta on 6. juunist 2019 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Antti Rinne valitsuses).
Ta sündis aastal 1979 Riihimäel. Ta lõpetas aastal 2000 Hyvinkääl hooldustöötaja koolituse. Seejärel töötas ta hooldustöötajana.
Ta valiti 2011. aasta Soome parlamendivalimistel eduskunna liikmeks (vasakliidu ridades), eduskunnas kuulus ta sotsiaalpoliitika ja tervishoiu komisjoni.
6. juunist 2019 on ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister Antti Rinne valitsuses.

Isiklikku

Tema isa Rauli Hirviniemi ja ema Erja Hirviniemi on olnud Riihimäe linnavolikogu liikmed vasakliidu fraktsioonis. Tema vend Aku Hirviniemi on näitleja. Ta on aastast 2003 abielus Henri Pekoneniga, neil on kolm poega.
Crow Wingi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
St. Galleni Kuldne psalter

St. Galleni Kuldne psalter (ladina keeles Psalterium aureum) on karolingideaegne illumineeritud käsikirjaline psalter, pärit St. Galleni kloostrist 9. sajandi teiselt poolelt. Praegu asub St Galleni kloostri raamatukogus viidaga Cod. Sang. 22 (lühend Codex sangallensis'est).

Käsikiri

Raamat koosneb 344 õhukesest valgest pärgamendilehest mõõdus 363 x 265 mm. Dateeritud aastaisse 883-888 ja 890-900. Köide pole originaalne, karmiinpunane nahkköide arvatakse pärinevat 15. sajandist

Tekst

Tekst on lehel laiade veeristega, 19-22 rida lehel. Terve raamat on kirjutatud ühe kirjutaja käekirjaga, karolingide minusklis ja üleni kuldkirjas, välja arvatud punase mennikuga rustikas kirjutatud märkused (nn rubriigid). Psalmid ja psalmivärsid algavad kaunistatud initsiaalidega, mida on käsikirjas mitmes suuruses.

Illustratsioonid

Psalter on kaunistatud kahe tervet lehekülge täitva miniatuuriga raamatu algul. Need on kuningas Taavetit koos muusikute ja tantsijatega kujutav pilt esimese lehekülje pöördel ning sammastele toetuva kaare all seisvat ja õnnistavat vaimulikku kujutav pilt seitsmenda lehekülje pöördel. Järgnevad psalmid, esimese algus kaunistatud initsiaaliga Beatus vir qui non tervet lehte täitmas, tekst jätkub rustikas järgmisel lehel ... abiit inconsilio. Samuti on käsikirjas 15 reeglipäratult paiknevat lehekülje või poole suurust illustratsiooni psalmide alguste juures. Kasutatud värvide hulgas domineerivad kulla ja punase kõrval roheline ja purpurivärv. 72. psalmist tagapool ei leidu käsikirjas enam ühtegi illustratsiooni.
Vana-Saaluse mõis

Vana-Saaluse mõis (saksa keeles Waldhof) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal.
Galaktikate osarühm

Galaktikate osarühm on galaktikarühma väike osarühm, millesse kuuluvad üks suurem galaktika ja sellega gravitatsiooniliselt seotud väiksemad nn satelliitgalaktikad, mis tiirlevad ümber raskuskeskmeks oleva suurema galaktika.

Meie koht galaktikasüsteemide hierarhias

Linnutee tähesüsteem kuulub ühte kahest Kohalikku Galaktikarühma osarühmast – Linnutee osarühma.
Helme Orjakivi

Helme Orjakivi on ohvrikivi Viljandimaal Helme kihelkonna Helme alevikus.

Kohapärimus

Orjakivi kohta on 1939. aastal Helme kihelkonna Koorküla valla Laksi talust 1927. aastal sündinud Asta Jõemetsalt korjatud peidetud varanduse lugu: 
Vanasti orjaajal oli üks taluperenaine Helme mõisale kuuluval karja- ehk heinamaal karjas. Ta oli kuulnud teistelt inimestelt, et orus asuva orjakivi all olevat peidus kulda. Kari sõi rahulikult ja perenaine, himustades kulda endale, hakkas täie jõuga orjakivi kangutama. Ta oligi kivi üles kangutanud ja kivi ääre alt kastitäie kulda välja võtnud ning kivile asetanud. Kari oli selle aja sees kaugele läinud ja perenaine läks neid tagasi ajama, jättes kullakasti niikauaks kivile. Karja tagasi ajades tuli perenaine rõõmsa meelega kivi juurde tagasi, kuhu jättis leitud kulla. Oli aga juhtunud kurba meelt tekitav lugu. Perenaise imestuseks olid kullast järele jäänud ainult koltunud puulehed. (ERA II 236, 619/20 (10) < Helme khk, Koorküla v, Laksi t, – S. Jõemets < Asta Jõemets, sünd 1927 (1939).
Kivi tekkimise kohta on 1929. aastal Tõrvast üles kirjutatud muistend:
Vanast olnud Helme mõisas kuri kubjas, kes teolisi igatpidi piinas, kudas vähegi sai. oli jälle palav päev, kui kubjas teolisi kepiga peksis, nii et mõned maha langesid. Aga kogemata pääsis üks teoline põgenema. Ta jooksis teistest eemale ja istus kivile, et jalgu puhata. Ja palus, et kivi oleks pehme ja halastaks ta pääle, kui kubjas temale ei halastanud. Ime sündis. Kivi halastas vaesele teolisele ja talle tundus, nagu istuks ta pehmel padjal. Varssi pärast seda suri ta oma valude kätte. Teisel päeval leidsid teda kubjas, ning inimesed, kes teda olid otsima tulnud. Kui nad surnu kivilt ära tõstsid, nägid, et kivil kaks tagumiku jälge olid, mis teoline oma istumise ja palvega oli saanud. Sest ajast peale kutsuvad inimesed seda Orjakiviks. Kivi seisab praegu alles ja teda võib Helme surnuaia tagant mäenõlvakult leida. (E 63597/8 < Helme khk, Tõrva – L. Lüks (1929).
Berrieni maakond (Georgia)

Ajalugu

Berrieni maakond moodustati 25. veebruaril 1856. aastal Coffee, Irwini ja Lowndesi maakonna osadest. Maakond sai nime USA justiitsministri John M. Berrieni järgi.
Fernando Ocáriz Braña

Fernando Ocáriz Braña (sündinud 27. oktoobril 1944) on Hispaania päritolu Rooma Katoliku Kiriku vaimulik. Ta on 23. jaanuarist 2017 Püha Risti Preestrite Ühingu ja Opus Dei prelaat.
Fernando Ocáriz Braña sündis Prantsusmaal Pariisis Hispaania kodusõja põgenike peres viimase lapsena. Ta õppis Barcelona ülikoolis füüsikat, omandas 1969 Paavstlikus Lateraani Ülikoolis litsentsiaadikraadi teoloogias ja 1977 Navarra ülikoolis doktorikraadi teoloogias. Ta ordineeriti 1977 preestriks. 
Ocáriz Braña on alates 1986 Usudoktriini kongregatsiooni nõunik, 2003. aastast Vaimulikkonna Kongregatsiooni  ja 2011. aastast Uue Evangelisatsiooni Paavstliku Nõukogu liige. Ta on ka Paavstliku Teoloogia Akadeemia liige ja tegutsenud Rooma Paavstlikus Püha Risti Ülikoolis fundamentaalteoloogia professorina.
Ocáriz Braña oli 1994. aastast Opus Dei generaalvikaar ja 2014. aastast abivikaar. Tema hobiks on tennis.
Kodused Hääled

Kodused Hääled on aastast 1996 ilmuv ajaleht, mis vahendab Audru (aastani 2017 Audru valla) ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte annab välja Pärnu linnavalitsus.
1996-2012 kandis leht nime Tuleviku Nimel.
Axel Brun

Axel Brun (sünninimi Axel-Helmuth Brun) (sündinud 5. veebruaril 1930 Paslepa vallas (praeguses Noarootsi vallas) on eestirootslasest maadleja ja maadluskohtunik.

Isiklikud andmed

Axel Brun lõpetas Pürksi algkooli ning aastal 1944 siirdus sarnaselt paljude eestirootslastega Rootsi. Töötanud ka Stockholmis lukksepana.

Kohtunikuna

Axel Brun tegutses aastast 1952 Stockholmi klubi Djurgårdens IF juhtorganites. Bruni olulisust sealsetes maadlusringkondades näitab seegi, et klubi koduleheküljel leiduv klubi ajaloo lühiülevaade toob viie nime seas lisaks OM medalivõitjale, teisele Eestis sündinud mehele Edvin Vesterby'le, ära ka Axel Bruni nime. Lisaks on klubi andnud talle 50-aastaseks saamise puhul teenetemärgi "Hõbedane hobuseraud" (Silverhästskon), mis on määratud ka kahele Rootsi kuningale.
Rahvusvahelise Maadlusliidu kõrgema kategooria maadluskohtunik (1965). Kohtunikuna võttis osa 1976., 1980., 1984. ja 1988. aasta olümpiamängudest. Lisaks osalenud 14 korda maailmameistrivõistlustel ning 21 korda täiskasvanute ja noorte Euroopa meistrivõistlustel.
BMW E36

BMW E36 autoplatvorm oli aluseks aastatel 1990 kuni 1999 toodetud BMW 3-seeria algtaseme luksusauto / kompaktse äriklassi auto valmistamisel. See oli BMW E30 järeltulija ja vahetati lõpuks välja BMW E46 poolt aastal 1998. Samas, kuna E46 2-ukselised kupeed ja kabrioletid olid sellel ajal veel arendusjärgus, jätkas BMW nende tootmist E36 mudeli põhjal terve 1999 mudeliaasta jooksul. M3-e toodeti E36 kere baasil aastatel 1995-1999 USA-sse ja 1993-1999 Euroopa turule.
E36 mudelit tutvustati ja hakati müüma 1990. aasta lõpus Euroopas ja kui 1992. aasta mudelit USA-s ja Kanadas.
E36-t saatis turul meeletu edu. See lõi tugeva tagapõhja edule, mis saatis E46-te järgnevatel aastatel.
See kasutas "Z-telg" multilink-vedrustust tagateljel, mis oli end tõestanud Z1 all. DOHC mootoreid kasutati kogu mudeligammas, koos VANOS muutuva klapiajamisüsteemiga, mida tutvustati aastal 1993.
Neljaukselist mudelit hakati Ameerikas müüma 1991. aasta sügisest, aga E30 kupeesid müüdi veel pikalt ka 1992. aastal. E36 kabrioletiga läks aega kuni 1994. aastani. Luukpära Compacti tutvustati aastal 1993, see sai populaarseks Euroopas, aga mitte Ameerikas. BMW Compact oli identne tavalise E36 sedaaniga kuni A-piilarini. Kõik muu oli unikaalne, näiteks selle sõltumatu E30-l baseeruv tagavedrustus, mis erines tavamudelite "Z-telg" multilink-vedrustusest. Ka Z3-l ja M Coupe-l on sarnane tagavedrustuse süsteem. Universaalkerega Touring-mudelit müüdi Euroopas alates 1995, aga ei pakutud Ühendriikides.
2.5 L M50B25, mida kasutati 325-mudelitel, vahetati 1996. aastal välja 2.8 L M52B28 vastu, luues 328 sarja. Veel ühte 2.5 L mootorit, M52B25, tutvustati aastal 1998, aga autosid müüdi pigem 323 nime all kui 325.
4-ukselised 3-seeria mudelid vahetusid USA-s pärast 1998, samas kui 2-ukselised mudelid püsisid veel aastani 1999.
Paul Rahno

Paul Rahno (25. detsember 1901 Tallinn – 3. juuli 1980 Tallinn) oli Eesti mikrobioloog.

Elulugu

Paul Rahno oli ehitustöölise poeg.
Lõpetas keskkooli eksternina ja 1951 kaugõppes Leningradi Ülikooli; bioloogiakandidaat (1954, Leningradi Ülikool), bioloogiadoktor (1966, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Сезонная кoличественная динамика почвенных бактерий и факторы, обуславливающие ее". 1945–47 Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi direktor, 1947–50 sama instituudi Kuusiku filiaali juhataja, 1950–51 nooremteadur, 1951–54 TA Taimekasvatuse Instituudi nooremteadur (1951–52 direktori kohusetäitja), 1954–61 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) mikrobioloogia osakonna juhataja, 1961–70 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi mikrobioloogia sektori juhataja, 1970–80 samas vanemteadur-konsultant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mulla mikroorganismide aastaringne arengudünaamika ja seda põhjustavad tegurid, mikroorganismide arengu seaduspärasuste selgitamine madala mullatemperatuuri tingimustes ning nende tähtsus mulla lämmastikusisalduses ja viljakuses. Umbes 100 teadustrükist ning kodu-uurimuslikke kirjutisi Nõmme ja Harku kohta. Eesti NSV teeneline teadlane (1979), Nõukogude Eesti preemia (1972).
Heitmed

Heitmed (inglise emissions, eestikeelne tõlge emissioonid on vale) on keskkonda heidetud mis tahes objektid, ained jne. Enamasti on need kas prügi, heitvesi vms. Mõiste "heitmed" (ainsuses: heide, ainsuse omastav: heitme) ei hõlma heidetud ainete kogust; viimast väljendab "heide" (omastav: heite) ehk "emissioon" või "heitkogus(ed)".
Põllküla külanõukogu

Põllküla külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Klooga külanõukoguga.
Albertina Ivanova

Albertina Petrovna Ivanova (sündinud 11. augustil 1954) on mari luuletaja.
Tal on Eestis ilmunud nime all Albertina luulekogu "Sonaat viiulisoolole" (Соло скрипкалан соната) koos tõlgetega eesti, inglise ja vene keelde.
Tema luuletusi on eesti keeles ilmunud ka raamatus "Neli marilannat" Arvo Valtoni tõlkes.
Keskvõrre

Keskvõrre ehk komparatiiv on omadussõna kategooria, mis väljendab seda, et kirjeldataval olendil, asjal või nähtusel on omadust suuremal määral kui mingil teisel, nt Jüri on tõsisema loomuga kui Jaan.
Keskvõrre on ka määrsõna kategooria.

Eesti keel

Keskvõrde tunnuseks on alati m, mis liitub tavaliselt algvõrde omastava käände tüvele, nt suur : suure + m → suure/m, kaunis : `kauni + m → `kauni/m, korralik : korraliku + m → korraliku/m, roosa : roosa + m → roosa/m.
Jānis Vanags

Jānis Vanags (sündinud 25. mail 1958 Liepājas) on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop.
Ta lõpetas aastal 1976 Liepāja 5. Keskkooli ja aastal 1982 Läti Ülikooli keemiateaduskonna. Ta on töötanud keemiaõpetajana Riia 31. Keskkoolis. Ta õppis Läti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulikus seminaris. Ta ordineeriti 1. detsembril 1985 õpetajaks.
Pärast ordineerimist määrati ta vaimulikuks Saldusesse; ta on hooldanud ka Gaiķi, Skrunda ja Lutriņi kogudusi. Kuid 22. novembril 1992 sai autoõnnetuse tagajärjel surma peapiiskop Kārlis Gailītis ja ta valiti 26. jaanuaril 1993 uueks Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskopiks (ta sai valimistel 85% võimalikest häältest). 29. augustil 1993 introdutseeriti ta ametisse.
Vastandpolaarne pingemuundur

Vastandpolaarne pingemuundur (ingl buck-boost converter) on induktiivse salvestiga (induktiivpooliga) alalispingemuundur, mis muundab positiivse polaarsusega sisend-alalispinge negatiivse polaarsusega väljund-alalispingeks.

Väljundpinge muutmine

Soovitud suurusega negatiivse väljundpinge saamiseks muudetakse tüürlülituses pulsilaiusmodulatsiooni (PWM) abil töötsüklites lüliti avatud oleku ja tsükli kestuse suhet, nn täitetegurit. Mida pikemat aega on kommutatsiooniperioodi kestel lüliti avatud, seda rohkem energiat (suurem laeng) kandub väljundisse ja vastavalt suureneb väljundpinge (absoluutväärtuselt). Kui sisendpinge on näiteks 12 V, siis saab väljundpinget niiviisi muuta vahemikus 0 V kuni –12 V.
Välgutamine (seksuoloogia)

Välgutamine on paljastatud kehaosade (eriti suguelundite, rindade või tuharate) või aluspesu ootamatu lühiajaline eksponeerimine teistele inimestele. Seda sõna kasutatakse eelkõige naiste kohta.
Välgutamine võib olla varjamatult tahtlik või siis justkui juhuslik, kogemata toimuv.
Välgutamist võidakse kasutada võrgutamiseks, ahvatlemiseks, provotseerimiseks või seksuaalse erutuse ja/või rahulduse saamiseks, samuti viha märgina või solvanguna või ka lihtsalt lõbu pärast. Kui seksuaalse rahulduse saamiseks eelistatakse välgutamist, võib olla tegemist parafiiliaga.

Välgutamine filmikunstis

Üks tuntumaid välgutamise stseene on Sharon Stone'iga filmis "Basic Instinct". Catherine Tramell, keda Stone mängib, hoiab jalga üle põlve, kuid tõstab korraks jala teise kõrvale, nii et stseeni tegelased ja vaatajad näevad, et tal ei ole aluspükse jalas.
Henno Rahamägi

Henno Lembit Rahamägi (22. jaanuar 1907 Harku vald, Harjumaa – 21. detsember 1941 Kirov) oli eesti ajakirjanik.
Õppis 1924–1935 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Töötas 1926–1935 Kaja, 1935–1939 Uus Eesti ja 1939–1940 Nõmme Lehe toimetuses.
Arreteeriti 4. veebruaril 1941 Nõmmel, mõisteti surma.
Orjoli kubermang

Orjoli kubermang (vene Орловская губерния) oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa SFNV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Orjol. Kubermang eksisteeris 1796-1928.
1802-1920 oli kubermang jagatud 12 maakonnaks.
Ion Gheorghe Maurer

Ion Gheorghe Maurer (23. september 1902 Bukarest – 8. veebruar 2000 Bukarest) oli Rumeenia poliitik, Rumeenia Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt peaminister) 21. märtsist 1961 kuni 29. märtsini 1974.
Linnavolikogu

Linnavolikogu on linna kohaliku omavalitsuse esinduskogu. Harilikult moodustub linnavolikogu valimiste tulemusel.
Eestis reguleerib linnavolikogusid kohaliku omavalitsuse aluste seadus.

Ajalugu Eestis

Linnavolikogud eksisteerisid Eestis 1786–1797 ja 1878–1941, erandiks Balti kubermangudest välja jäänud Narva, kus linnavolikogu oli aastail 1873–1941. Linnavolikogud Venemaa linnaduuma eeskujul. Linnaduumad eksisteerisid 1785–1918.
Linnavolikogud moodustati 18. sajandil seisuste esinduse põhimõttel, seejärel varandusliku tsensuse põhimõttel ja alates 1917 üldise valimisõiguse põhimõttel.
18. sajandil jagunes linnavolikogu üldvolikoguks ja 6-liikmeliseks volikoguks. Volikogu oli täitevorgan ja vastas tänapäeva linnavalitsusele. Linnareform asendaski volikogud linnavalitsustega.