google/wiki40b huggingface dataset:
152 kiri

152 kiri on 101 kirja jätkuna 2017. aasta jaanuaris avaldatud 152 eesti kultuuritegelase kiri, milles ollakse seisukohal, et Rail Balticu rajamine praegusel kujul tuleb peatada ja asuda kavandama Eesti vajadustest lähtuvat raudteed. 
Kirja pealkiri on: "Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti vajab raudteed Euroopasse, kuid mitte praegu planeeritud kujul". 
Kiri ilmus 26. jaanuaril 2017 ajalehes Postimees. 
Ajalehe Avalik Eesti teises numbris on 152 kiri taasavaldatud.

Allakirjutanud

Kirja autoreiks on järgmised 152 inimest.
Ave Alavainu, Grete Arro, Anzori Barkalaja, Anne Daniel-Karlsen, Helje Eelma, Jaan Einasto, Rein Einasto, Mart Einpalu,
Eenok Haamer, Lehte Hainsalu, Vootele Hansen, Toomas Haug, Riina Hein, Eik Hermann, Mati Hint, Mart Hiob, Tiina Hiiob, Indrek Hirv, Priit Humal, Kalev Härk, Aapo Ilves, Heigo Jelle, Jaak Johanson, Kärt Johanson, Jaak Jõerüüt, Õnne Jõgi, Arvo Järvet, Toomas Jüriado, Robert Jürjendal, Fred Jüssi, Mart Jüssi, Ahto Kaasik, Jaak Kangilaski, Jaan Kangilaski, Mart Kangur, Mihkel Kangur, Jaan Kaplinski, Margus Kasterpalu, Ülle Kauksi, Toomas Kiho, Mart Kivastik, Orest Kormašov, Ülo Krigul, Kalev Kukk, Toomas Kukk, Egge Kulbok-Lattik, Jako Kull, Kalevi Kull, Mihkel Kunnus, Marju Kõivupuu, Urmas Kõljalg, Tõnis Kõrvits, Tõnu Kõrvits, Ragne Kõuts, Karli Lambot, Anu Lamp, Olaf Langsepp, Raho Langsepp, Kalev Lattik, Peeter Laurits, Marju Lepajõe, Leida Lepik, Märt-Matis Lill, Pille Lill, Aleksei Lotman, Viivi Luik, Tõnis Lukas, Regina Lukk-Toompere, Alo Lõhmus, Asko Lõhmus, Maarja Lõhmus, Jaak Maandi, Ülo Mander, Rein Maran, Heino Mardiste, Anneli Meri, Valdur Mikita, Toomas Muru, Ingmar Muusikus, Sulev Mäeltsemees, Tõnis Mägi, Rein Männiste, Silvia Nagelmaa, Jaan Nuga, Endel Oja, Eve Oja, Mart Orav, Tanel Ots, Taavi Pae, Hannes Palang, Jüri Parik, Aare Pilv, Martti Preem, Margus Punab, Liisa Puusepp, Ivar Põllu, Tiit Pääsuke, Juhani Püttsepp, Vladas Radvilavičius, Rea Raus, Jaan Riis, Tiit Riismaa, Jaanus Rohumaa, Riina Roose, Emil Rutiku, Aivar Ruukel, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Kalev Sepp, Hiljar Sibul, Mari Sibul, Riho Sibul, Gennadi Skromnov, Kärt Summatavet, Kalle Suuroja, Marek Tamm, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Juhan Telgmaa, Ene-Margit Tiit, Valdur Tiit, Toomas Tiivel, Peep Tomingas, Tiia Toomet, Kalle Toompere, Toomas Trapido, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Aleksei Turovski, Pärtel Tõnsberg, Erkki-Sven Tüür, Kristina Ude, Jaak Uibu, Jaan Undusk, Maarja Undusk, Marju Unt, Emil Urbel, Arne Uusjärv, Tiit Vaasma, Eero Vainikko, Maarja Vaino, Kalle Vellevoog, Alar Veraksitš, Villu Veski, Tõnu Viik, Kaupo Vipp, Peeter Volkonski, Ülo Vooglaid, Hannes Võrno, Airi Värnik.

Järg

12. juunil 2017 avaldati 222 kodaniku kiri, millega paluti jätta Rail Balticu leping ratifitseerimata. 10. aprillil 2018 avaldati 424 kiri, millega põhjendati Rail Balticu lepingu ratifitseerimisotsuse tühistamise tarvidust.
Jean Absil

Jean Nicolas Joseph Absil (23. oktoober 1893 Bonsecours, Hennegau – 2. veebruar 1974 Ukkel) oli Belgia helilooja, organist ja muusikapedagoog.
Hilja Rüütli

Hilja Rüütli (pseudonüüm Aili Helm; 18. aprill 1921 Vana-Kuuste vald – 18. veebruar 2009 Tallinn) oli eesti proosakirjanik, velsker ja meditsiiniõde.
Ta lõpetas aastal 1935 Reola algkooli ja aastal 1939 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi; jätkas õpinguid aastatel 1940 ja 1941–1942 (heideti veebruaris 1941 poliitilistel põhjustel koolist) Tartu Kolledžis. Aastatel 1942–1944 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja aastatel 1944–1945 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas ning aastatel 1944–1945 Tallinna Meditsiinikoolis, mille lõpetas velskrikutsega.
Ta töötas aastal 1940 Tartu raudteeambulantsis ja aastatel 1940–1944 Tartu Ülikooli bakterioloogiainstituudis keemiku abilisena. 1944 aasta augustis-septembris oli ta Tartu rindel soomepoiste pataljonis sanitariks.
1945. aasta lõpul ta arreteeriti ja saadeti Vorkuta vangilaagrisse, kust vabanes aastal 1956, misjärel töötas Tallinna farmaatsiatehases töölisena. Aastatel 1956–1993 töötas ta Tallinna Pelgulinna haiglas meditsiiniõena, oli aastatel 1958–1981 ülemõde. Ta on tegutsenud lektorina meditsiiniõdede täienduskursustel. Samuti oli ta Eesti Meditsiiniõdede Seltsi asutajaliige ning aastatel 1966–1974 esinaine, hiljem auliige.
Samuti on ta koos Helmut Tarandiga kujutanud eesti poliitvangide elu tetraloogias (neljas raamat "Kirjad pimedusest" pole raamatuna ilmunud).
Puhasväärtus

Puhasväärtuse leidmine

Puhasväärtuse arvutamisel võetakse varana arvesse finantsvara ehk lihtsamalt öeldes säästud (raha pangakontodel, väärtpaberid jms), kinnisvara ja muu ajas püsiva või kasvava väärtusega vara. 
Säästud (hoiused, investeerimis- ja pensionifondide osakud, aktsiad jms) võib puhasväärtuse arvutamisel arvesse võtta täies ulatuses, sest need on mõeldud selleks, et katta erakorralisi väljaminekuid või kompenseerida regulaarse sissetuleku vähenemist. Elu- ja pensionikindlustus on samuti sääst (erinevalt vara- ja õnnetusjuhtumikindlustusest) selles ulatuses, mida elukindlustusselts lepingu kohe lõpetamisel maksaks. Erinevad säästude liigid ei pruugi olla igal ajahetkel kohe kasutatavad.
Vallasvara – autot, kodumasinaid, riideid jms – ei ole üldjuhul õige puhasväärtuse hulka arvestada. 
Võlgade all pannakse kirja pangast (näiteks eluaseme ostuks või tarbimiseks), liisingufirmast, sõbralt, tuttavalt ühisrahastusplatvormi kaudu või kiirlaenufirmast võetud laenud, samuti kauplusest järelmaksu või krediitkaardiga ostes tekkinud võlad.
Hagenthal-le-Bas

Hagenthal-le-Bas on vald Ida-Prantsusmaal Haut-Rhin'i departemangus.
Kõrgesaare vald (Reigi kihelkond)

Kõrgesaare vald (Hohenholm) oli vald Reigi kihelkonnas.
Vald moodustati 1866. aastal.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala täielikult uue Kõrgesaare valla koosseisu.
Jaan Luik (põllumees)

Jaan Luik (29. juuli 1892 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 15. juuni 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli põllutööministri abi.
Ta õppis Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas aastail 1920–1925 (lõpetas), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta oli 1915. aastal maamõõtja-taksaator Venemaal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1923 Põllutööministeeriumi vanemmaamõõtja, 1923–1928 Viljandi abimetsaülem ja Pärnu ringkonna metsarevident, 1928–1940 Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse (Riigimaade ja Metsade Valitsuse) direktor, 1939–1940 Põllutööministri abi.
Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal ja suri vangistuses.
Alice Talvik

Alice Talvik (neiuna Alice Ader; sündinud 2. aprillil 1940 Helsingis) on eesti telediktor ja näitleja. 
Ta töötas 1958–1996 Eesti Televisioonis, oli kuni aastani 1980 diktor, hiljem programmijuht. 
1961. aastal astus ta üles näitlejana filmis "Juhuslik kohtumine" ja 1981. aastal filmis "Keskpäev".  
Alice Talvik on Eesti Raadio soomekeelsete saadete diktori Artur Adra (1908–1975) tütar ning Astra (abielludes Trass), Andrese, Annika ja Artur Talviku ema. Mati Talvik oli tema abikaasa.
Kadrina kirikumõis

Kadrina kirikumõis (saksa keeles Pastorat St. Katharinen) oli kirikumõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.
Mati Talvik

Haridus ja teletöö

Talvik oli Tallinna 20. Keskkooli 12. lennu vilistlane aastast 1960.
Ta töötas alates 1968. aasta jaanuarist Eesti Televisioonis. Talviku tuntuim teletöö on ajaloosari Ajavaod.

Prototüübina

Talvik oli üks neist, keda portreteeriti Eesti Televisioonis Urmas Vadi stsenaariumi põhjal 2005 valminud telefilmis "Kohtumine tundmatuga".

Isiklikku

Tema isa oli jurist Edgar Talvik (1911–1992) ning onu oli laulja Kalmer Tennosaar.
Tema õde on arhitekt Tiina Linna, kelle abikaasa oli Ivo Linna vend Taivo Linna. Nende onu oli Juhan Peegel. 
Tema abikaasa Alice Talvik oli samuti kauaaegne Eesti Televisiooni töötaja.
Tema poeg on eesti filmiprodutsent, stsenarist ja poliitik Artur Talvik. Tal on veel 22. juulil 1970 sündinud poeg Andres Talvik ning tütred Annika Marmora (sündinud Talvik) ja Astra Arvill (sündinud Talvik). 
Mati Talvik suri Tallinnas, leinatalitus peeti 31. juulil 2018 ETV 4. stuudios. Talvik maeti Metsakalmistule, Jaak Joala naabrusse.
Kirill Käro

Kirill Käro (sündinud 24. veebruaril 1975 Tallinnas) on Eestis sündinud vene teatri- ja filminäitleja.
Ta lõpetas aastal 1992 Tallinna 12. Keskkooli (praeguse Lasnamäe Gümnaasiumi).
Õppis B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis Moskvas.

Filmid

Ta on mänginud Eestis filmides "Punane elavhõbe" ja "Rotilõks". Samuti mängis ta Soome-Eesti-Saksamaa koostööfilmis (režissöör Klaus Härö) "Vehkleja" ja Andres Puustusmaa 2017. aasta filmis "Rohelised kassid". 
Venemaal mängib ta seriaalis "Nuuskija" nimiosalist, eraklikku ja kummalisevõitu detektiivi.
Üks viimaseid olulisi rolle on tal tehtud 10-osalises Vene teleseriaalis "Konsultant", kus ta mängis psühholoog-konsultanti. Seriaal, mis valmis 2016, on filmitud NSV Liidu jõhkraima sarimõrvari Andrei Tšikatilo kuritegude avastamise ainetel.

Isiklikku

Volli Käro on tema vanaonu poeg.
Minni Kurs-Olesk

Minni (Vilhelmine-Marie-Karoline) Kurs-Olesk (1905. aastani Kurs; 13. märts 1879 Tartu – 20. oktoober 1940) oli Eesti poliitik ja seltskonnategelane.
Kurs-Olesk oli Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liige.
Minni Kurs sündis Tartus käsitööliste perekonnas. 1895 lõpetas ta Alfred Grassi tütarlastekooli ning astus seejärel saksa naisõpetajate seminari, mille lõpetas 1898. aastal õpetaja kutsega. 1899 läks ta Chişinău saksa kirikukooli saksa keele õpetajaks. 1901. aastal läks ta Soome saksa keele koduõpetajaks. Soomes olles tutvus ta sealse naisliikumise ja selle juhtidega. 1902 sõitis Kurs-Olesk Inglismaale ning õppis kaks aastat vabakuulajana Londoni Ülikooli poliitiliste teaduste osakonnas. Inglismaal liitus ta sufražettide liikumisega ning sõbrunes nende juhi Emmeline Pankhurstiga. 1904 naasis Minni Kurs-Olesk Tartusse ning abiellus 1905 advokaat Lui Oleskiga. 1918. aasta aprillist novembrini oli ta Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud nagu ka tema abikaasa. Pärast vanglast vabanemist valiti nad mõlemad Asutava Kogu liikmeks. Ta oli ka Seadusandliku Delegatsiooni liige.
Kurs-Olesk asutas mitmeid seltse. Ta oli 1918 asutatud Tartu Naisühingu vaimseks juhiks ja ideoloogiks ning 1934 valiti ta selle auliikmeks.
1930. aastal valiti ta Tartu linna nõunikuks.
Karjaoru joastik

Karjaoru joastik asub Saka külas Toila vallas Ida-Viru maakonnas. 
Joastik saab veed Ontika peakraavi veest. Joastikul on kaks astangut, millest kraavi voolusuunas esimese kõrgus on 3,5 ja teise 5,5 meetrit. Kokku on joastiku kogukõrgus 12 meetrit. Pärast astanguid jätkab kraavi vesi teed kosena, mille kõrgus on peaaegu 20 meetrit. Kraav on veevaene vaid väga kuivadel suvedel.
Joastiku paljand on Toila kihistu Saka kihistiku stratotüüp. Ülemised kuus meetrit moodustab lubjakivi (Loobu kihistu ja Aseri kihistu). Selle all on 15 cm Sillaoru kihistu savikat ooide sisaldavat lubjakivi. Selle all on 130 cm Kalvi ja Künnapõhja kihistike glaukoniiti sisaldavat lubjakivi ja paljandi alumine osa koosneb Saka kihistiku kollakast paksukihilisest dolomiidistunud lubjakivist.
Teemu Pukki

Teemu Pukki (sündinud 29. märtsil 1990 Kotkas) on Soome jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League'i klubis Norwich City.
Ta alustas karjääri kodulinna klubis Kotkan Työväen Palloilijat.
2008. aastal liitus ta Hispaania klubiga Sevilla. Ta mängis Hispaanias hooajal 2008–09, millest suurema osa Sevilla duubelmeeskonnas Hispaania esiliigas. Ainsal korral mängis ta Hispaania kõrgliigas 25. jaanuaril 2009 mängus Racing de Santanderi vastu.
Seejärel naasis Pukki Soome, mängides kaks hooaega Soome kõrgliiga klubis HJK Helsinki, tulles mõlemal hooajal Soome meistriks.
2011. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga Schalke 04, kus mängis kaks hooaega. Hooajal 2013–14 mängis ta Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic, kellega tuli sel hooajal riigi meistriks. 2014. aasta septembris liitus ta Taani kõrgliiga klubiga Brøndby. Hooajal 2016–17 lõi ta Taani kõrgliigas 20 väravat, millega oli liiga paremuselt teine väravakütt. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 17 väravat. Mõlemal neil hooajal sai ta Brøndbyga Taani liigas teise koha.
2018. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Norwich Cityga. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga Inglismaa esiliiga ja sellega tõusti Premier League'i. Hooajal 2018–19lõi Pukki esiliigas 29 väravat, millega oli ta liiga suurim väravakütt. Samal hooajal valiti ta Inglismaa esiliiga ja Norwich City hooaja parimaks mängijaks, samuti esiliiga sümboolsesse koosseisu.
Premier League'is tegi ta Norwich City meeskonnas debüüdi 9. augustil 2019 mängus Liverpooli vastu ja lõi selles mängus ka värava.
Soome jalgpallikoondises tegi Pukki debüüdi 2009. aasta septembris sõprusmängus Jaapani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. mail 2012 sõprusmängus Türgi vastu.
Madara-kirivaksik (perekond)

Madara-kirivaksik (Epirrhoe) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.
Thomas von Ramm

Thomas von Ramm (surnud 26. veebruar (vkj. 16. veebruar) 1631) oli Riia bürgermeister ning Tartu õuekohtu asepresident. 
Thomas von Ramm sündis Riia müntmeistri Christoph Rammi ja Barbara Krögeri pojana.
Umbes kolmekümneaastasena sai ta Riia raehärraks ja 1621 bürgermeistriks.
Üsna rikkana oli ta rahaliselt toetanud Gustav II Adolfi sõjaretki ning seetõttu kinkis kuningas 1622. aastal talle Padise kloostri koos ümbritsevate maadega. 28. augustil 1624 sai Thomas Ramm aadlikuks.
1628 ostis ta endale ka Pakri saared.
1630 määrati Thomas von Ramm Tartu õuekohtu esimeseks asepresidendiks.
Talle kuulusid Padise ja Vihterpalu mõis.
Thomas von Ramm suri 1631 ja maeti 7. juuli (vkj 27. juunil) 1632 Tallinna Toomkirikusse.
Hoiu-laenuühistu

Hoiu-laenuühistute ajalugu Eestis

Esimene hoiu-laenuühistu loodi 1902. aastal Tartus, millele järgnes nii krediidi- kui muude valdkondade ühistute (nt. tarbijate ühistud, piimandusühistud jne) asutamine üle Eesti. 1938. aastaks oli ühistuliste pankade (hoiu-laenuühistute, vastastikuste krediidiühingute, ühispankade) turuosa Eesti üldisel pangandusturul hoiuste osas 52%. Hoiu-laenuühistute süsteemi likvideerimisega alustas nõukogude võim 1940. aastal. Süsteem likvideeriti täielikult 1949. aastaks. 1990. aastal loodi Eestis esimene pärastsõjajärgne hoiu-laenuühistu – Lääne Hoiu-laenuühistu.

Leedu

Leedus tegutses 2011. aasta aprilli lõpu seisuga 71 hoiu-laenuühistut (kredito unija), millest 62 kuulusid hoiu-laenuühistute keskühistusse Lietuvos centrinė kredito unija (LCKU). LCKU liikmesühistutel oli liikmeid kokku 2011. aasta aprilli lõpus 116 000, nendest 2400 olid juriidilised isikud. 2011. aasta jaanuaris aprillini teenis LCKU 1,3 miljonit litti kasumit võrreldes 2010. aasta sama aja 4,2 miljoni litise kahjumiga. LCKU varad kasvasid 2011. aasta esimese nelja kuuga 32 protsendi võrra 1,3 miljardi litini. Hoiuste hulk kasvas samal perioodil 31 protsendi võrra 1,1 miljardi litini ja laenuportfell 27 protsendi võrra 721,1 miljoni litini.

Saksamaa

Saksamaal on üle 80 protsendi maapiirkondade elanikest hoiu-laenuühistute liikmed.

Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriikides on üle 90 miljoni hoiu-laenuühistu kliendi.
1980.–1990. aastatel aset leidnud kriisis (inglise keeles savings and loan crisis, S&L crisis) muutus maksejõuetuks 747 hoiu-laenuühistut (savings and loan associations) kokku 3234 säärasest Ameerika Ühendriikides tegutsenud ühistust.
Hoiu-laenuühistute päästmist korraldanud Resolution Trust Corporationi hinnangul 1995. aasta 31. detsembrist läks maksejõuetute ühistute päästmine maksma 87,9 miljardit dollarit. Hoiu-laenuühistutest alguse saanud kriis võis põhjustada USA finants- ja kinnisvaraturu nõrgenemise, mis viis USA majanduse aastail 1990–1991 langusse. Aastal 1991 ehitati USA-s 1 miljon uut eramut võrreldes 1986. aastal ehitatud 1,8 miljoni uue eramuga – see oli toona madalaim tase Teisest maailmasõjast saati.
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Savings and loan crisis seisuga 4. juuli 2011.
Maksim Vilde

Maksim Vilde (sündinud 29. oktoobril 1987) on Eesti poksija.
Ta võitis 2005. aastal Euroopa juunioride meistrivõistlustel poksis pronksmedali.
Ta tuli 2013. aastal oma kaalukategoorias Eesti meistriks poksis.
Taavi Peetre

Isiklikku

Taavi Peetre oli 192 cm pikk ja kaalus 112 kg. 
Peetre oli pärit Hiiumaalt Putkaste külast.
Taavi kuulus Tartu Ülikooli Akadeemilisse Spordiklubisse ja treenis Aleksander Tammerti juhendamisel. Varem on Peetret juhendanud ka Ants Kiisa.
Peetre oli kirglik kalamees.
Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool

Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool (lühend USAMV rumeeniakeelsest nimest Universitatea de Științe Agricole și Medicină Veterinară Cluj-Napoca), varasema nimega Majandusakadeemia on Rumeenia linna Cluj-Napoca suuruselt kolmas ülikool.
Kõrgkool rajati 1869. aastal Transilvaania Majandusühingu algatusel. Esimene hoone valmis 1873. aastal. 1906 sai ülikooliks. 1932. aastal valmis uus peahoone. 1959. aastal avati loomakasvatusteaduskond ja 1968. aastal veterinaariateaduskond. Tänapäeval on ülikoolis 5 teaduskonda: põllumajandus-, aiandus-, loomakasvatus- ja biotehnoloogia, toiduteaduse- ja -tehnoloogia ning veterinaariateaduskond.
Ülikoolis õpib umbes 6000 üliõpilast.
Portugallased

Portugallased (endanimetus portugueses) on romaani rahvas Pürenee poolsaare lääneosas, Portugali põhirahvastik. Kogu maailmas elab hinnanguliselt 17,4 miljonit portugallast, neist Portugalis 10,2 miljonit. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 32 portugallast, neist 21 Tallinnas. Traditsiooniliselt on portugallaste hulgas levinud katoliiklus.
Portugallased on välja kujunenud romaniseerunud lusitiaanidest ja keltidest, kelle hulka hiljem segunes ka sueebe ja araablasi.
Alates 16. sajandi algusest Lõuna-Ameerikasse välja rännanud portugallsed panid aluse brasiillaste kujunemisele.
Nikolai (Taani prints)

Taani prints Nikolai (sündinud 28. augustil 1999) on Taani printsi Joachimi ja Frederiksborgi krahvinna Alexandra vanem poeg. Ta on ka kuninganna Margrethe II kõige vanem lapselaps. 
Ta sündis 28. augustil 1999 Kopenhaagenis ning ristiti 6. novembril 1999 Fredensborgi palees. Tema ristivanemad on Taani kroonprints Frederik, Wessexi krahv, Peter Steentrup, Nicola Baird ja Camilla Flint. 
Printsi vanemad lahutasid oma abielu 2005. aastal ning nad jagavad nii Nikolai kui ka tema noorema venna Felixi hooldusõigust. 
2007. aasta juuni seisuga on prints Nikolai Taani troonipärilusjärjekorras viiendal kohal.
Roomassaare alumine tulepaak

Roomassaare sihi alumine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Kuressaare linnas Roomassaare sadamas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 12′ 49″ N, 22° 30′ 21″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 14 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Roomassaare ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 721 meetrit ja sihi asimuut on 321,5°.
Tulepaak ehitati 1984. aastal.
Pierre Bourdieu

Pierre Bourdieu (1. august 1930 – 23. jaanuar 2002) oli prantsuse sotsioloog, kelle tööd on nii filosoofia, kirjandusteooria, sotsioloogia kui ka antropoloogia vallast. Tema tuntuim raamat on "La distinction : critique sociale du jugement" ('Sotsiaalne kriitika maitse küsimustes'), milles ta proovis ühendada esteetilisi otsuseid sotsiaalse positsiooniga. Märkimisväärne aspekt Bourdieu teoorias on metodoloogia, milles ta ühendab teooria ja empiirilised andmed selleks, et mõista subjekti objektiivses struktuuris.
Bourdieu lõi metodoloogilise raamistiku ja terminoloogia sellistele mõistele nagu kultuuriline, sotsiaalne ja sümboolne kapital ning mõisted nagu habitus, "väli" ja "sümboolne vägivald".
Bourdieu raamatutest esimesed puudutavad Alžeeria sotsioloogiat, järgnevad üliõpilasi ja haridussüsteemi käsitlevad uurimused. Hiljem tegeles sotsioloog erinevate teemadega: kultuur, kunst, kirjandus, poliitika, meedia, kõrged riigiametid, sotsiaalne viletsus, meessoo domineerimine jne. Peamiselt mõtleb ta ühe põhiküsimuse ümber - identiteediküsimus. Bourdieu esitas selle küsimuse omamoodi ja novaatorlikult. Ta ei uurinud, milles seisneb inimese olemus üldiselt, vaid püüdis mõista, kuidas on kujunenud see või teine isiksus, tema maitse, enesehinnang ning käitumisviis. Selleks ei pidanud ta vajalikuks mitte psühhoanalüüsi tegemist, aga väliste, sotsiaalsete mõjude analüüsimist. 1990ndatel tegeles Bourdieu meedia analüüsiga, Meedia, tema arvates, allutatuna majanduslikule survele, mõjutab negatiivselt informatsiooni levitamist. Informatsioonist oli tema jaoks saanud liiga võimas valdkond, et seda ainult ajakirjanike hooleks jätta.
Oma töödes toetub ta Ludwig Wittgensteini, Maurice Merleau-Pontyi, Edmund Husserli, George Canguilhemi, Karl Marxi, Gaston Bachelardi, Max Weber, Emile Durkheimi, ja Norbert Eliase teooriatele. Oluline mõju oli Bourdieule Blaise Pascalil, kelle järgi ühe Bourdieu raamatu pealkirjaks sai "Méditations pascaliennes" ('Pascali mediteerimine').

Elulugu

Bourdieu sündis 1930. aastal Püreneede jalamil vaeses maaharija perekonnas. Pärast filosoofiahariduse omandamist töötas ta Prantsusmaal ja Alžeerias. Bourdieu tee Prantsusmaa akadeemiliste ringkondadesse oli keeruline. Esimest korda pälvis ta laiemat tähelepanu 1964. aastal teosega "Les Héritiers" (Pärijad), kus ta käsitles Prantsusmaa kõrghariduse reformimise vajalikkust.
1975 asutas ta ajakirja "Actes de la recherche en sciences sociales".
1981 sai Bourdieu'st Prantsusmaa tuntuima, akadeemikuid ühendava Collége de France'i sotsioloogiaprofessor. 1996 asutas Bourdieu assotsiatsiooni Liber/Raisons d’agir ja samanimelise kirjastuse, viimane on kuulsaks saanud neoliberalismi-vastaste raamatute väljaandjana. Sellest ajast pärineb Bourdieu laiem populaarsus, avalikkus õppis teda tundma kui laia haardega sotsioloogi ja globaliseerumise veendunud vastast. Bourdieu neoliberalismi ja massimeedia kriitika hoidis teda pidevate mõtterünnakute keskpunktis. 1997 ärgitas tema pisike punane raamat, mis rääkis televisioonist, avalikkust mõtlema selle meediavormi telgitaguste ja mõjuhoobade tegeliku mõju üle ühiskonnas.
Genua (puri)

Genua on väikese jahi eespuri, mis ulatub mastist tahapoole või mööda.
Genua on pinna poolest grootpurjest sageli suurem. Spetsiaalset suurt genuat võidakse nimetada ka drifteriks.
Genuast väiksem eespuri on foka või fokk-taaksel.
Johann Gottfried Arndt

Johann Gottfried Arndt (12. jaanuar 1713 Halle – 1. september 1767 Riia) oli baltisakslasest filoloog, pedagoog ja ajalooharrastaja.
Arndt õppis Halle ülikoolis ning tuli 1738. aastal Liivimaale koduõpetajaks. Alates 1740. aastast oli ta Kuressaare linnakooli rektor. 1747. aastast oli ta ka Riia Lütseumi korrektor, sel ajal asus ta üha innukamalt tegelema ajaloouurimisega. Arndt tegeles Liivimaa varasema ajaloo, eriti kroonikatega. 1747–1753 andis ta kahes osas välja oma peateose "Der Liefländischen Chronik...", mis käsitleb Liivimaa kroonikuid ja kroonikaid Läti Henrikust kuni autori kaasajani. Seda võiks lugeda ka esimeseks katseks tõsisemalt analüüsida Liivimaa ajalookirjutust. Arndti tööd jätkas hiljem Friedrich Konrad Gadebusch. Lisaks kroonikatele vaatles Arndt oma hilisemates teostes mõnevõrra ka Läti linnuseid, pannes nii aluse ka Liivimaa linnuste uurimisele.
Blohm+Voss

Blohm+Voss (B+V), ajalooliselt kirjutatud kui Blohm & Voss, Blohm und Voß vms, on Saksamaa laevaehitusfirma. Firma asutati 1877. aastal Hamburgis. Muuseas on see tootnud lennukeid ja avamere nafta- ja gaasirajatisi.
Laevatehase poolt ehitatud tuntuim alus on Teise maailmasõja sõjalaev Bismarck.
Valge Raamat (ajakiri)

Valge Raamat (täispealkirjaga Valge Raamat : ajakiri näitelava tegelastele ja näitemängust osavõtjatele) oli 1917 ja 1919 Tallinnas ilmunud ajakiri. Ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja oli Karl Jungholz. Ajakirjast ilmus kokku kaks numbrit.
Tõnu Pukspuu

Elulugu

Tõnu Pukspuu on ettevõtja poeg.
Lõpetas 1955 Tallinna 2. Keskkooli, 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) energeetika-teaduskonna tööstusettevõtete ja -seadmete elektrifitseerimise erialal, tehnikakandidaat (1976, Leningradi Tehnoloogiainstituut), väitekiri "Разработка и исследование системы управления влажностью и точностью измельчения сырьевого шлама". Oli 1960–78 tsemenditehase "Punane Kunda" automaatikainsener, 1978–91 Tallinna Elektrotehnika Instituudi laborijuhataja, 1991– OÜ SystemTest juhatuse esimees.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: tööstusautomaatika, mõõte- ja kontrollsüsteemid. TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika eriala lõpetajate eksamikomisjoni esimees. Üle 10 teadustrükise.
9. juuni

Pühad

...