google/wiki40b huggingface dataset:
Alfred Grünwald

Eluloolist

Pärit Budapestist Viini elama asunud mõõdukalt eduka juudist mütsivabrikandi Moritz Grünwaldi ja tema naise Emma perekonnast. Õppis Viini Reaalgümnaasiumis. Töötas esialgu isa ettevõttes ja laulis Viini teatrite koorides. Seejärel tegutses teatriagendina ja teatrikriitikuna ajakirja Neues Wiener Journal juures.
Alates 1907. aastast pidas vabakutselise libretisti ametit. Alustas 20. sajandi alguses koostööd näitleja ja kirjaniku Julius Brammeriga, kellega kirjutas kahasse esialgu lühilugusid varietee- ja draamateatritele ning ühevaatuseliste teoste tekste. Nendel kirjatöödel oli menu. 1911. aastal Robert Winterbergi operetile "Die Dame in Rot" ("Daam punases") kirjutatud libreto käivitas väga tulemusliku koostöö operettide loomisel.

Operetilibretist

Kirjutas aastatel 1907–1951 libreto 42 operetile, millest suurem osa valmiski koostöös Brammeriga ning hilisema partneri Fritz Löhner-Bedaga. Selle loomingu hulgas oli arvukalt Esimese maailmasõja järgsel perioodil suurt publikumenu nautinud teoseid. Tegi koostööd peaaegu kõigi 20. sajandi esimese kolmandiku väljapaistvate Viini ja Berliini koolkonna operetiheliloojatega, kelle hulka kuulusid Pál Ábráham, Leo Ascher, Edmund Eysler, Leo Fall, Imre Kálmán, Ferenc Lehár, Robert Stolz, Oscar Straus jt. Paistis silma selle poolest, et põimis operettide faabulasse aktuaalseid sotsiaalseid probleeme, mida hilisemate perioodide lavastustes oli vaja alati asendada, kuna muidu poleks publik nendest kalambuuridest aru saanud.

Emigreerumine USA-sse

Natside võimuletulekul põgenes oma juudi päritolu tõttu Saksamaalt Pariisi ja sealt USA-sse, kus kirjutas tekste lööklauludele ja tegi ameerikapäraseks saksa sõdurilaule. Töötles teatriagentuuridele ümber oma seniseid operetilibretosid, et neid teoseid saaks esitada Broadway teatrites. Kirjutas ka lühijutte ja teatriarvustusi. Oli Ameerika Heliloojate, Autorite ja Kirjastajate Ühingu (American Society of Composers, Authors and Publishers, ASCAP) liige. Sai USA kodakondsuse.
Jalgade sidumine

Jalgade sidumine (lihtsustatud hiina kirjas: 缠足, traditsioonilises hiina kirjas: 纏足, otse tõlgituna seotud jalad) oli hiinlaste komme siduda noorte tüdrukute jalalabad tihedalt kinni, et takistada nende kasvamist. Komme pärines tõenäoliselt Songi dünastiast, kust see levis edasi kõrgklassi seas. Arvati, et väikesed jalad on kaunid ning teevad naise liikumise veelgi naiselikumaks ja õrnemaks. Jalgade sidumise komme hakkas lõppema 20. sajandi algul, enamasti sellevastaste kampaaniate pärast, kuid siiski on see tänapäevalgi veel levinud. Jalgade sidumine põhjustas eluaegse puude ning mõned vanemad Hiina naised peavad siiani kannatama selle järelmõjusid.
Ideaalseks jalalaba pikkuseks peeti umbes 7 sentimeetrit.
Enn Anupõld

Enn Anupõld (31. jaanuar 1937 Elva – 29. august 2019) oli eesti ajakirjanik.
Ta õppis aastatel 1955–1960 Juhan Peegli käe all Tartu Riiklikus Ülikoolis.
Ta töötas 1964–1972 ENSV MN Riikliku Raadio ja Televisiooni Komitees raadiosaadete peatoimetajana. 
1972–1974 oli Anupõld üleliidulise televisiooni ja raadio Skandinaavia maade korrespondent Soomes. 
1974–1986 oli Anupõld omaaegse Eesti NSV Tele- ja Raadiokomitee esimehe asetäitja ning televisioonijuht.
1986.–1990. aastani töötas ta Kesktelevisiooni esindajana Helsingis.

Tegevus NLKP-s

Õppis 1961–1964 Moskvas NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.
Ainar Ruussaar

Ainar Ruussaar (sündinud 30. oktoobril 1966 Tartus) on eesti ajakirjanik ja meediategelane.

Isiklikku

Tema isa on Madis Ruussaar. Ainar Ruussaar on abielus kunstiajaloolase Anne Ruussaarega. Neil on poeg Otto (sündinud 2004) ja tütar Itti (sündinud 2009). 
Eelmisest abielust on Ainar Ruussaarel poeg Indrek.
Black Celebration

Black Celebration on Depeche Mode'i viies stuudioalbum, välja antud aastal 1986. Albumist on saanud paljude fännide lemmik ja seda peetakse ebatavaliselt õnnestunuks kombinatsiooniks electropopi ja gothic rocki vahel.
Šampoon

Šampoon on vedel puhastuskemikaal, mis on mõeldud juuste või karvade pesemiseks. Toodetakse mitmesuguseid eriotstarbelisi šampoone, mis on mõeldud sobima eriti hästi konkreetset tüüpi, näiteks värvitud, rasvaste, kuivade, lõhenevate või meeste juustega, samuti on spetsiaalsed šampoonid lemmikloomade pesemiseks. Tavaliselt on šampoonidesse lisatud lõhna- ja värvaineid.
Ehkki šampoone ja juuksepalsameid toodetakse eraldi, leidub ka šampoone, milles on ühendatud mõlema omadused (nn kaks ühes).
Eesti meistrivõistlused vehklemises

Eesti meistrivõistlused vehklemises on Eesti meistrivõistlused vehklemises, mida korraldatakse alates 1946. aastast. Võistlusi korraldab Eesti Vehklemisliit.
Enim meistritiitleid epeevehklemises on meestest Kaido Kaabermal ja Nikolai Novosjolovil (kaheksa) ning naistest Olga Aleksejeval ja Irina Embrichil (neli). Naiste floretis on Aita Roots (Puistama) võitnud seitsmel korral ning meeste espadronis on Albert Tiido võitnud kümnel korral.
Helju Aren

Helju Aren (sünninimi Nael; 22. august 1936 – 17. jaanuar 1984) oli eesti baleriin ja näitleja, Väino Areni abikaasa ja lavapartner.
Witwatersrandi Ülikool

Witwatersrandi Ülikool (University of the Witwatersrand) on ülikool Johannesburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Ülikool on asutatud aastal 1922.
Eesti suursaadik Serbias

Eesti suursaadik Serbias on Eesti volitatud suursaadik Serbias. Suursaadik resideerib Tallinnas.
Kimmkatus

Kimmkatus on kimmidest tehtud katus.
Enn Pant

Haridus

Ta lõpetas 1983 Võru I Keskkooli ja 1990 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal.

Karjäär

Aastail 1993–1996 oli Enn Pant Rahandusministeeriumi kantsler. Riigi esindajana oli ta aastail 1993–1996 riigiaktsiaseltsi Eesti Merelaevandus nõukogu esimees. Detsembris 1996 asus ta uuele töökohale - ASi Hansatee (Tallinki) juhatuse esimeheks. Järgmisel aastal ostis seni rendilaevu kasutanud laevakompanii esimese oma laeva, mis sai nimeks Fantaasia.
Eesti suurimaks laevaettevõtteks saanud Hansatee sai 2001. aastal tagasi oma algse kaubamärgi Tallink ning Enn Pant jätkas tööd ASi Tallink Grupp juhatuse esimehena. Aasta varem oli laevakompanii teinud julge sammu ja tellinud esimese uue reisilaeva, mis valmis Rauma laevatehases 2002. a ja sai nimeks Romantika. See oli kõigi aegade esimene Eesti reederi jaoks ehitatud reisilaev. Romantikale järgnes seeria uusi reisilaevu.
2006. a ostis Tallink Soome kaubamärgi ja laevakompanii Silja Line ning muutus Läänemere põhjaosa suurimaks laevakompaniiks. Alates 2015. aastast on Enn Pant Tallink Grupi nõukogu esimees.

Intsident Silja Symphonyl 2006. aastal

24. oktoobri 2006 ööl vastu 25. oktoobrit Helsingist Stockholmi suundunud Silja Symphonyl tekitas ta Andres Hundi ja Keijo Mehtosega väidetavalt segadust. Intsidenti kajastasid kohalikud meediaväljaanded nii Eestis, Soomes kui Rootsis. 
9. novembril palus Tallinki juhtkond Silja Symphony töötajailt intsidendi tõttu vabandust. Järgnes mitu kohtumist Rootsi meremeeste ametiühinguga intsidendi klaarimiseks. 
Antud juhtumi kohta selgituste andmisest keeldumise tõttu valiti Pant 2006. aastal pressivaenlaseks.
Father's Day (''Doctor Who'')

"Isa päev" (inglise keeles Father's Day) on Briti teleseriaali "Doctor Who" 2005. aasta I hooaja kaheksas osa (kestus: 45 minutit). Osa esilinastus 2005. aasta 14. mail. Doktor (Christopher Eccleston, üheksas Doktor) viib selles jaos Rose'i (Billie Piper) ajas tagasi 1987. aastasse, trööstima oma surevat isa, ent kui Rose hoiab ära isa surma, lastakse Maa peale valla lendavad lohetaolised kurjakuulutavad elukad.
"Isa päeva" vaatajate arv Ühendkuningriigis oli 8,06 miljonit.
André Kaminski

André Kaminski (sünninimi Andrzei Henryk Kamiński; 19. mai 1923 Genf – 12. jaanuar 1991 Zürich) oli saksakeelne Poola-Šveitsi kirjanik.
Ta sündis Poolast pärit juudi psühholoogi peres. Õppis ajalugu Genfi ja Zürichi ülikoolis. Veendunud sotsialistina läks ta 1950. aastal Poola elama. Töötas seal produtsendi ja dramaturgina. 1968 saadeti ta Poolast välja. Pärast lühikest peatust Iisraelis tuli ta 1969 Šveitsi tagasi. Alates 1983. aastast ilmunud autobiograafilise taustaga romaane saatis suur menu.
Nõmme rajoon

Nõmme rajoon oli Tallinna linnarajoon aastatel 1945–1956.
Nõmme rajoon moodustati 18. mail 1945 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Tallinna linna rajoneerimise kohta ning oli sel ajal üks neljast Tallinna linnarajoonist koos Kopli rajooni, Kesklinna rajooni ja Mererajooniga.
Nõmme rajooni arvati varasem Nõmme linnaosa, Risti-Liiva asula ja osa Kurna metsa Liiva kalmistuga. Nõmme linnarajoonil oli oma töörahva saadikute nõukogu.
11. juunist 1948 Nõmme rajooni territooriumi laiendati ja selle koosseisu arvati Järve piirkond ja osa Tondi piirkonnast, nii et piir Kesklinna rajooniga kulges mööda Linnu teed ja Tondi tänavat.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 16. juunist 1956 Nõmme rajoon likvideeriti ja tema maa-ala liideti Kesklinna rajooniga.
Kalevi (Narva)

Kalevi on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Rakvere tänav loodest, Kangelaste prospekt läänest, Aleksander Puškini tänav idast ja Tallinna maantee edelast.
Kalevi linnaosa piirneb põhjas ja loodes Pähklimäe, idas Vanalinna ning edelas Kerese linnaosaga.
Fotograafia

13. sajand

Fotograafia ajaloo algust ei saa eriti täpselt määratleda, kuid nimetus "kaamera" pärineb fotograafia eelkäijaks olnud camera obscura'st ehk pimekambrist. Camera obscura oli kasutusel juba 11. sajandil. 13. sajandi lõpul kasutasid astronoomid seda Päikese vaatlemisel. Läätse asemel on selles kaameras üksnes väike auk, mida läbinud valguskiired projitseerivad kambri vastasseinale ümberpööratud kujutise ava ees olevatest esemetest.

16.–17. sajand

Läbimurdeks oli 1550. aastal läätse taasavastamine, mille abil saadi luua heledamaid ja samas ka teravamaid kujutisi.

18. sajand: eelkäijad ja eellugu

Vaata ka laterna magica, panoraam ja dioraam. Keemikud, näiteks Humphry Davy, hakkasid valgustundlikke aineid uurima ja loodud kujutise kinnisteid otsima.

Fotograafia alaliigid

Digitaalfotograafia on fotograafia alaliik, kus tulemuseks on digitaalne pilt, mida saab vaadata arvutiekraanil või mõne muu seadme vahendusel või teha sellest printimise teel paberfoto. Digitaalfotograafias salvestatakse pilt digitaalse infona.
Digitaalfotograafia eeliseks võrreldes filmile pildistamisega on vahetu tulemus ja operatiivsus. See võimaldab vaadata pilti kohe pärast pildistamist, edastada seda elektrooniliselt ilma füüsilise kohaleviimiseta, töödelda, kasutada ja väljastada füüsilisel kujul.
Puuetega inimestele võrdsete võimaluste loomise standardreeglid

Standardreeglite eesmärk ja sisu

Reeglitega kohustatakse riike poliitiliselt ja moraalselt tegelema puuetega inimeste võimaluste võrdsustamisega. Näidatakse ära tähtsamad vastutuse, tegevuse ja koostöö põhimõtted. Tuuakse välja valdkonnad, mis on määrava tähtsusega nii elukvaliteedi tõstmisel, kui ka täisosalemise ja võrdsuse saavutamisel. Need reeglid pakuvad puuetega inimestele ja nende organisatsioonidele lähtekoha, mille alusel teha poliitilisi otsuseid ja tegutseda.
Reeglite eesmärk on tagada, et puuetega tüdrukud, poisid, naised ja mehed võiksid ühiskonnaliikmetena kasutada samu õigusi ja kohustusi kui teised. Riik peab rakendama vajalikke abinõusid, selleks, et kõrvaldada takistusi, mis ei lase puuetega inimestel kasutada samu õigusi ja vabadusi ning raskendavad nende täielikku osalemist ühiskondlikes tegevustes. Puuetega inimesed ja nende organisatsioonid peaksid selles protsessis olema aktiivsed partnerid. Puuetega inimestele ei taotleta eeliseid või soodustusi. Abinõude eesmärk on puude kompenseerimine, et saavutada võrdset lähtepositsiooni, võrdseid võimalusi.
Harry Bresslau

Harry Bresslau (22. märts 1848 Dannenberg (Elbe) – 27. oktoober 1926 Heidelberg) oli juudi päritolu Saksamaa ajaloolane.
Ta oli Johann Gustav Droyseni ja Leopold von Ranke õpilane. Aastatel 1890–1918 oli ta Straßburgi ülikooli professor. Ta andis Monumenta Germaniae Historica raames välja kroonikaid, pühakuelugusid ning Saksa kuningate ja Saksa-Rooma keisrite ürikuid aastatest 1002–1039. Tema diplomaatika meetod mõjutas Theodor von Sickelit ja Julius von Fickerit.
Ta astus poleemikasse Heinrich von Treitschke juudivastaste kirjutistega. Nii Treitschke kui ka tema enda meelest oli ta assimileerunud juudi näide. Bresslau eesistumisel asutati 1885 Historische Kommission für die Geschichte der Juden in Deutschland.
Tema tütar Helene Bresslau abiellus 1912 Albert Schweitzeriga.
Põhja-masksäälik

Levila

Põhja-masksäälik on levinud Kanada lõunaosast Mehhiko keskosani. Põhjapoolsed asurkonnad on rändlinnud, talvitudes levila lõunaosas, Kesk-Ameerikas ja Antillidel. Lõunapoolsed asurkonnad on suuresti paiksed.
Põhja-masksäälikut on väga harva eksikülalisena kohatud ka Lääne-Euroopas.
Ta on väga tavaline lind, vaatamata arvukuse kahanemisele mõnes piirkonnas. Ta kuulub soodsas seisundis liikide hulka.
Esimest korda kirjeldas põhja-masksäälikut teaduslikult juba Linnaeus 1766. aastal.

Välimus

Põhja-masksäälikud on väikesed laululinnud. Nende selg, tiivad ja saba on oliivrohelised, kurgualune ja rind kollased, kõhualune valkjas. Täiskasvanud isaslinnul on must mask, mis ulatub kaela külgedelt üle silmade ja lauba ning on piiritletud valge või halliga. Emaslinnul must mask puudub ja alapool on heledam. Noorlinnud on välimuselt sarnased emaslinnuga. Noored isased on esimesel eluaastal kahvatu maskiga, mis muutub teiseks elukevadeks täiesti mustaks. Emased tunduvad eelistavat suurema maskiga isaseid.
Põhja-masksäälikul on kirjeldatud 13 alamliiki (mille arv erineb sõltuvalt kasutatavast süsteemist). Need erinevad üksteisest peamiselt isaslinnu pea mustri ja alapoole kollase värvuse ereduse poolest. Edelapoolsed alamliigid on eredaimad ja kollaseima alapoolega. 
Põhja-masksäälik tegutseb peiduliselt madalal taimestikus, hoides saba sageli püsti. Kutsehüüd on tugev naksuv tsek.

Elupaik ja pesitsemine

Põhja-masksäälik pesitseb paduratel ja teistel tiheda madala taimestikuga märgaladel, ka põõsastikes. Kuivades piirkondades on ta vähem tavaline.
Tema pesitsusperiood kestab aprillist juunini. Pesa on kausjas ja asub tihedas põõsastikus, kurnas on 3–5 muna. Haudumine kestab 12 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud. 8 päeva pärast koorumist lahkuvad pojad pesast. Põhja-masksäälik toitub putukatest, otsides neid tihedast taimestikust, aga suutes neid püüda ka õhust. Vahel sööb ta ka seemneid.
Põhja-masksääliku tavaline pesaparasiit on pruunpea-lehmalind (Molothrus ater), kes muneb teiste lindude pesadesse.
Joel

Joel on mehenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Joel 578 mehel. Joel on Eestis populaarsuselt 248. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Joel vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,42 ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,94. Joel oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli 35).
Organiseeritud ala

USA organiseeritud ala on USA ala, mille kohta USA Kongress on välja andnud põhiakti (Organic Act).
Põhiakt sätestab tavaliselt ala jaoks õiguste deklaratsiooni (Bill of Rights) ja võimude lahususe. 
Ajalooliselt erines organiseeritud ala USA osariigist selle poolest, et kuigi põhiakt võimaldas piiratud omavalitsust, puudus niisugusel alal konstitutsioon ning kõrgeim võim selle ala üle ei kuulunud mitte ala valitsusele, vaid USA Kongressile. Tänapäeval on mõnel organiseeritud alal konstitutsioon, kuid need konstitutsioonid erinevad osariikide konstitutsioonidest selle poolest, et nendest ei piisa ala saamiseks osariigiks.
Esimene organiseeritud ala oli Loodeala, mis organiseeriti 1787 aktiga Northwest Ordinance, mis oli järgnevatele põhiaktidele eeskujuks.
Ajalooliselt on ala organiseerimine põhiakti vastuvõtmisega olnud tavaliselt sissejuhatuseks ala saamisele osariigiks. Praeguses USA saarealade terminoloogias on ühendus (commonwealth) organiseeritud ala erijuht. Praegu on olemas kaks ühendust – Puerto Rico ja  Põhja-Mariaanid. Kumbki neist ei ole inkorporeeritud ala. Peale selle on organiseeritud alad veel Guam ja USA Neitsisaared.
Alaotra järv

Alaotra järv on järv Madagaskaril Toamasina provintsis 300 km kaugusel Madagaskari saare idarannikust. Geograafilised koordinaadid on 17°28' S, 48°31' E.
Järve pind on merepinnast 50 m kõrgusel.
Järve pindala on 900 km² ja maht 0,945 km³. Järve suurim sügavus on 1,50 m, keskmine sügavus 0,60 m.
Järv on bumerangikujuline ja paikneb hiiglaslikul märgalal, mida kasutatakse intensiivselt riisikasvatuseks. See vähendab järve suurust. Et kunagine metsaala on raadatud, on järve libisenud osa kaljuplaadist, mistõttu järve maht väheneb.
Järve läbib Ambato jõgi, mis 381 km kaugusel suubub India ookeani.
Mõniste vald (Hargla kihelkond)

Mõniste vald (saksa keeles Menzen) oli vald Võrumaal Hargla kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939. 1907 küll eraldus Mõniste vallast Saru kogukond (moodustati Saru vald); Mõniste vald aga jäi püsima.
ÜRO hädaabi keskfond

ÜRO hädaabi keskfond (Central emergency response fund, CERF) on fond, mis annab abi akuutsete humanitaarkriiside kiireks leevendamiseks või varasemates humanitaarkriisides kannatanute toetamiseks. Kuigi CERF asutati 1991. aastal fondina (algse nimetusega Central Emergency Revolving Fond), kust ÜRO humanitaarabiorganisatsioonid said humanitaarkriisi puhul kohe reageerimiseks vahendeid laenata, loodi 2006. aasta uuendamise käigus CERF-i ka tagastamatu abi osa, kust ÜRO humanitaarabiorganisatsioonid saavad toetust nii kiireks reageerimiseks katastroofide puhul kui ka varasemate humanitaarkriiside kahjude leevendamiseks. 2008. aastaks on doonorid lubanud panustada 419 miljonit USD, mis on veidi alla planeeritud 450 miljoni USD.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Aruküla tee

Aruküla tee (varem Tallinna maantee) on tänav Tartus Ülejõe ja Raadi-Kruusamäe linnaosa piiril. 
Tänav algab Põllu tänava ja Puiestee tänava nurgalt ning lõpeb linna piiril. Aruküla teega ristub Vahi tänav.
Aruküla tee pikkus on 930 meetrit.
Henk Badings

Henk Badings (17. jaanuar 1907 – 26. juuni 1987) oli hollandi helilooja.

Haridus

Autodidakt pluss kompositsiooniõpe Rotterdamis, Amsterdamis ja Haagis.
Autopoees

Autopoees (inglise keeles autopoiesis) on elussüsteemide eneseloomise protsess. 
Mõiste võtsid kasutusele Tšiili bioloogid Humberto Maturana ja Francisco Varela 1972. aastal.
Autopoeetilisus tähendab, et tootja ja toodetav (taastaja ja taastatav) on üks ja seesama. Struktuur ja funktsioon on autopoeetilistes süsteemides lahutamatud. 
Elussüsteemid on autopoeetilised süsteemid, mis tähendab, et nad on ennast taastavate protsesside võrgustikud, mis on ruumiliselt piiratud ning funktsionaalselt suletud. 
Sotsioloogias, ühiskondlike süsteemide iseloomustamisel on autopoeesi mõistet kasutanud ja arendanud Niklas Luhmann.
Käärdi Arendusselts

MTÜ Käärdi Arendusselts on asutatud 2008. aasta septembris. Seltsi põhikirjaline eesmärk on säilitada ja edendada Käärdi elukeskkonda ja tugevdada Käärdi elanike piirkondlikku identiteeti.
Käärdi arendusseltsi initsiatiivil alustati aleviku arengukava koostamine, mis valmis 2009. aasta kevadel. Projekti toetas Kohaliku omaalgatuse programm.
Arengukava koostamise projekti käigus leiti muuhulgas konkursi korras alevikule ka vapp, mille kavandi autor on Mulgimaa graafik Tõnu Kukk ning mis on ka Käärdi aleviku lipul. Konkursi korras saadi logo ka seltsile ning valmis kodulehekülg, millele koondatakse käärdilastele oluline info.
23. juunil 2009 oli Käärdis külalistepäev, kus EELK Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andres Aaste ja Elva koguduse õpetaja Vallo Ehasalu pühitsesid Käärdi aleviku lipu ja jätsid esimese sissekande seltsi külalisteraamatusse.
Hans Henning Lüdig

Hans Henning Lüdig (28. mai 1919 Tallinn – 19. detsember 2008 Picton, Austraalia) oli eesti vaimulik ja meditsiinitöötaja.
On õppinud Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1938. Edasi õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas agronoomiat (1938–1939) ja arstiteaduskonnas (1939–1944). Lahkus aastal 1944 Saksamaale. Arstiteadust õppis ta ka Göttingeni Ülikoolis (1946–1949). Lahkus aastal 1949 Austraaliasse. Õppis aastatel 1956–1959 Melbourne'i Ülikoolis arstiteadust. Töötas seejärel Gresswelli Tuberkuloosihaigete Sanatooriumis (aastani 1970) ja Melbourne'is Alkohoolikute ja Narkomaanide Raviasutuses (1970–1984). Õppis 1982–1986 kaugõppe teel Torontos asunud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku Usuteaduslik Instituudis. Oli seejärel prooviaastal Sidney Jaani koguduses. Ordineeriti õpetajaks 1986.
Oli 1986–1999 Sidney Jaani koguduse õpetaja, lisaks sellele veel aastatel 1987–1999 Canberra koguduse õpetaja. Pastorina toimetas ta väikelehte Usulised Tõeterad (ilmus Austraalias).

Isiklikku

Hans H. Lüdig on ristitud oma onu, Hanila ja Karuse Margareeta koguduse õpetaja Ernst Lüdigi poolt.
Ülevool

Ülevool on tõke sängis, millest vesi üle või läbi voolab. Tõkke võib moodustada lävi või külgkitsend. Voolu tõkestamine põhjustab paisutuse.
Flagleri maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1917. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 95 696.
Ruusa Põhikool

Ruusa Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1772. 1872 tegutses Võuküla algkool. 1939 kolis algkool Ruusa raudteejaama juurde. 1976. aastast kandis kool nime Ruusa Algkool. 1993 nimetati kool Ruusa Põhikooliks.
Diana Tammisto

Diana Tammisto (kuni 1997. aastani Diana Konstantinova; sündinud 30. märtsil 1969 Aseris) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 1987. aastal Rapla 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1988–1989 Tallinna Pedagoogilises Instituudis eesti filoloogiat. 1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli.
Diana Tammisto töötas aastatel 1994–2004 Pärnu Teatri Endla näitlejana.
Ta on mänginud seriaalis "Waba Riik".
SKF

SKF (varem Svenska Kullagerfabriken, 'Rootsi kuullaagrivabrik') on Rootsi päritolu rahvusvaheline tööstuskoondis, mis tegutseb umbes 130 riigis (1998) ja on maailmas juhtival kohal laagrite tootmises.

Asutamine

Ettevõte asutati 1907. aastal pärast iseseaduva laagri leiutamist Sven Wingquisti poolt. Juba mõne aasta pärast hakkas SKF laiendama oma tegevust kogu maailmas.

SKF tänapäeval

Nüüdseks on SKF-il umbes 44 000 töötajat ja enam kui 70 tootmisettevõtet kogu maailmas. Rahvusvahelise turustusvõrgu moodustavad arvukad hulgimüügifirmad, üle 20 000 turustuskontori ja müügiagendi. SKF-i toodete kättesaadavusele on maailmas toeks kõikehõlmav tehnoteenindus. Peakontor asub Göteborgis.

Tegevusalad

Koondise tegevussfääri kuuluvad laagrid, tihendid, eriterased ja teised tööstusliku kõrgtehnoloogia elemendid laias diapasoonis.
Riigivolikogu 7. valimisringkond

Riigivolikogu 7. valimisringkond asus Tallinnas.
Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Ahju, Allika, Börsi käik, Dunkri, Estonia puiestee ― paarisnumbrid, Falgi tee, Harju, Hariduse, Kaarli, Kaarli puiestee ― paaritud numbrid 1―13 ja paarisnumbrid, Suur-Karja, Väike-Karja, Kaupmehe, Kentmanni, Kentmanni põik, Kinga ― paaritud numbrid, Kiriku, Kiriku plats, Kiriku põik, Kohtu, Komandandi, Kullassepa, Kuninga, Lembitu ― paarisnumbrid, Liivalaia põik, Liivalaia ― paaritud numbrid 3―49, Lossi plats, Lätte, Lühikejalg, Müürivahe ― paaritud numbrid 1―27 ja paarisnumbrid 2―28, Niguliste, Nunne ― paaritud numbrid, Piiskopi, Pikkjalg, Pikk ― paarisnumbrid 2―8, Vana-Posti, Pärnu maantee ― paaritud numbrid 1―41 ja paarisnumbrid 2―46, Raekoja, Raekoja plats ― nr. 1―5, Rahukohtu, Rataskaevu, Roosikrantsi, Rutu, Rüütli, Sakala ― paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 28a-st alates, Sauna, Süda, Tatari ― paaritud numbrid 1―31 ja paarisnumbrid 2―38, Toomkooli, Toompark, Toompuiestee ― paarisnumbrid, Toomrüütli, Trepi, Uus turg, Vana turg, Tõnismägi ― paaritud numbrid, Vabaduse plats, Vabaduse puiestee ― paaritud numbrid 1―7 ja paarisnumbrid, Vaestepatuste ― paaritud numbrid, Valli, Viru ― paarisnumbrid, Vismari ― paaritud numbrid 1―11 ja paarisnumbrid 2 ja 4, Voorimehe.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7513 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Karl Jürison (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Teodor Tallmeister, kes said vastavalt 3013 ja 1508 häält, seega valiti 7. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Jürison.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Vares.