google/wiki40b huggingface dataset:
Alev

Saksakeelsed maad

Markt (Marktdorf, Marktort) oli algselt vald, millel oli turuõigus (õigus turgu pidada). Suuremaid selliseid valdu nimetati ka Marktflecken ('alev'). Neil valdadel olid siis ka linnadega sarnased õigused (Minderstadt). 
Tänapäeval on igal vallal õigus turgu pidada ning nimetusel Markt pole enam suuremat sisulist tähtsust. 
Saksamaal Baieri liidumaal võib liidumaa valitsus suurema kreisisisese valla tolle taotlusel ametlikult "aleviks" (Markt) kuulutada.

Soome

Kauppala oli Soomes algselt asula, kus oli kauplemisõigus ka väljaspool turgu. Kauppala oli 1977. aastani haldusüksus, siis muudeti kõik Soome 22 alevit linnadeks, välja arvatud Karhula, mis liideti Kotka linnaga. Paljud alevid olid juba varem linnaõigused saanud.

Venemaa

Посёлок городского типа (linna tüüpi asula, lühendina п. г. т., пгт.) on nõukogude ajal kasutusele võetud nimetus. Alevis pidi olema vähemalt 3000 elanikku ja 85% elanikest pidi olema hõivatud väljaspool põllumajandust. 1. jaanuaril 2017 oli Venemaal 1208 alevit, millest 192 alevis elab üle 10 000 elaniku.

Alev kirjanduses

Töölisaguli inimeste vaesust ja viletsust kirjeldab August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev".
Araabia Ühendemiraatide lipp

Riigi- ja rahvuslipp

Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 2. detsember 1971 ehk 4. Dhu al-Qedah´il 1391 islami kalendri järgi. Lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor, rohe-valge-must. Kanga vardapoolsele küljele on lisatud vertikaalne punane laid, see moodustab 1:4 lipu laiusest.
Punane pärineb emiraatide lippudelt ja sümboliseerib verd.
Roheline on lootuse värv.
Valge tähistab neutraalsust ja puhtust.
Must aga viitab emiraatides leiduvale naftale ja sümboliseerib kättemaksu.

Riigipea lipp

Riigipea lipp on rahvuslipp, mille valge välja keskele on lisatud Araabia Ühendemiraatide vapp.
Robert Nerman

Robert Nerman (10. veebruar 1946 – 1. veebruar 2015) oli eesti arhitektuuri- ja linnaajaloolane.

Elulugu

Nerman lõpetas 1972. aastal Tallinna Kaugõppekeskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes ajaloo erialal.
Aastatel 1974–1984 oli ta Tallinna Arhitektuurimälestiste Kaitse Inspektsioonis kunstiajaloolane, 1984–1990 Projekteerimisinstituut Kommunaalprojektis ajaloolane, 1991–1992 AS Vana Tallinnas ajaloolane, alates 1992. aastast OÜ Tallinna Eeslinna Uurimisbüroos ajaloolane.
Nerman oli aastast 1984 Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige.

Teadustöö

Nermani peamised uurimisvaldkonnad olid puitarhitektuur, Tallinna ajalugu, eeslinnade ja linnajagude kujunemine ning kultuurilugu ja kaitse. Ta koostas Tallinna eeslinnade kultuuriloolise kartoteegi, kuhu kogus linnaetnograafilist materjali (intervjuud, ankeedid, fotod jm). Ta oli kaheköitelise "Tallinna entsüklopeedia" (Tallinn, 2004) koostamise initsiaator, märksõnastiku ja kontseptsiooni koostaja ning artiklite põhiautor.

Teoseid

Ta on avaldanud 14 raamatut ja umbes 400 artiklit Tallinna arhitektuurist, ajaloost, muinsuskaitsest, kultuuriloost ja linnaehituse probleemidest Eesti, Rootsi ja Soome ajakirjanduses. Ta on koostanud käsikirjalisi teoseid, sealhulgas 1000-leheküljelise "Tallinna puitmajad".
Kihtsilikaadid

Kihtsilikaadid (inglise phyllosilicates, sheet silicates) on kihilise struktuuriga silikaatsed mineraalid.
Kihtsilikaadid koosnevad vahelduvaist tetraeedrilistest ja oktaeedrilistest kihtidest. Tetraeedrilise kihi korral on üks katioon koordineeritud nelja aniooni, oktaeedrilise korral aga kuue aniooni poolt.
Tetraeedriline kiht koosneb kahest hapniku ioonide O2– tasandist, mille vahel on katioonid Si⁴⁺ või Al³⁺. Hapnikuioonid on moodustunud tetraeedri tippudes. Oktaeedrilised kihid koosnevad kahest hüdroksiidioonide tasandist OH–, mille vahel on enamasti katioonid Fe²⁺ või Mg²⁺, aga vahel ka Fe³⁺ või Mg³⁺. Katioonid oktaeedrilistes kihtides on koordineeritud kuue aniooni poolt, mis asuvad oktaeedri tippudes. Kui katioonid on kahevalentsed, on kõik katioonidele mõeldud positsioonid hõivatud, kui aga katioonid on kolmevalentsed, saab laengu tasakaalustamiseks olla hõivatud vaid kaks kolmandikku võimalikest positsioonidest. Esimesel juhul nimetatakse oktaeedrilist kihti trioktaeedriliseks, teisel juhul aga dioktaeedriliseks.
Tetraeedrilised kihid on seotud oktaeedrilise kihiga ühise O2–/OH– kihi läbi. Kui moodustub struktuur, kus on koos üks tetraeedriline ja üks oktaeedriline kiht, on tekkinud ühendkihis kolm anioonidest moodustunud tasandit ning nende vahel kaks katioonidest moodustunud tasandit. Sellist kihtsilikaadi ehitust nimetatakse TO-struktuuriks. Üksteisele järgnevad TO-struktuuriga kihid (TO–TO) on seotud nõrkade van der Waalsi sidemetega. TO-struktuuriga mineraalid on näiteks kaoliniit ja talk, neist esimene on dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline.
Peale TO-struktuuri on olemas ka TOT-struktuur (TOT–TOT). Sellise struktuuriga on vilgud muskoviit ja biotiit, neist esimene dioktaeedriline ning teine trioktaeedriline. TOT-kihtide vahel võib olla lisaks täiendavalt katioone, mille laengu tasakaalustamiseks on osad tetraeedrilise kihi katioonide positsioonid tühjad. On olemas ka struktuur, kus kahe TOT kihi vahel on lisaks veel üks oktaeedriline kiht. Selline on näiteks trioktaeedriline kloriit ning ta struktuur näeks välja umbes järgnev: TOT–O–TOT.
TO-struktuuriga kihtsilikaate nimetatakse ka 1:1 ning TOT-struktuuriga kihtsilikaate 2:1 kihtsilikaatideks.
TO kihi paksus on 7Å, TOT kihil 9...10Å ning TOT–O kihil 14Å. Seega, kui me suudaksime näiteks biotiiti ideaalselt lõhestada, saaksime 1 cm paksusest biotiidi kristallist teoreetiliselt kuni 10 miljonit biotiidi lehekest.
Kihtsilikaate iseloomustab ülitäiuslik ühesuunaline lõhenevus, mis tuleneb kihtidevahelistest nõrkadest Van der Waalsi sidemetest, mida on kerge lõhkuda.
Räni ja hapniku suhe kihtsilikaatides on 2:5.
Kihtsilikaatide hulka kuuluvad enamik savimineraale ning kõik vilgud.
PISA-test

Ajalugu

Esimene PISA-test tehti 2000. aastal ning on korratud iga kolme aasta järel . Esimeses PISA-testis osales õpilasi 32 riigist ning testi pearõhk oli lugemisel. Alates 2006. aastast on PISA-testist osa võtnud ka Eesti. 2006. aastal, mil tähelepanu oli suunatud loodusteadustele, osales PISA-testis kokku üle 400 000 õpilase 57 riigist. 2015. aastal osales 72 riiki ja majanduspiirkonda, enam kui poole miljoni õpilasega, Eestist osales ligi 6000 noort. Kokku osales PISA-testis 2015. aastal 540 000 õpilast 72 riigist ning parima tulemuse saavutasid Singapuri õpilased.

Eesmärk

PISA-testi eesmärk on hinnata õpilaste kompetentsust, mis aitab neid koolile järgnevas elus aktiivselt osaleda ja hindab õpilaste suutlikkust rakendada oma oskusi ja teadmisi elulistes situatsioonides. Näiteks funktsionaalses lugemises selgitatakse õpilase oskust teavet hankida, hinnata, diagramme lugeda, leida seoseid tekstis, tõlgendada, järeldada jne. PISA uuringuga püütakse mõõta, kui hästi on noored omandanud teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud edukate ühiskonnaliikmetena toimimiseks. PISA hindab õpilaste teadmisi ning soovib, et õpilasted ise hindaksid oma õpimotivatsiooni, iseendaga seotud arvamuste ja oma õpistrateegiate kohta.

Valim

Riikidele antakse kindlad juhised, kus määratakse millistel tingimustel peab õpilasi valima ja mis tingimustel võib välja jätta. Rahvusvahelise uurimuse paikapidavuse jaoks on väga tähtis, et iga osalev riik peab rangelt kinni valimile esitatavatest nõuetest. 2015. aastal oli Eesti valimiks 5587 noort, kellest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid, kokku 206 koolist. 78% õpilastest sooritas testi eesti ja 22% vene keeles.

Korraldus

PISA programmi juhib Pariisis asuv OECD sekretariaat ning prioriteedid paneb paika liikmesriikide esindajatest koosnev PISA Ülemkogu. Testi korraldamise eest hoolitseb rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuulusid erinevad organisatsioonid, kes vastutasid uuringu eri etapi eest - valimi koostamise ja testi korraldamise eest, testide lingvistilise kontrolli korraldamise ja nende originaalile vastavuse kontrollimise eest, küsimustike koostamise jne eest. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, uuringu viib läbi SA Innove.  PISA 2015
Piiri tänav (Tallinn)

Piiri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Piiri tänav algab Rahumäe teest ja lõppeb Vana-Pärnu maantee ristumisel. Piiri tänav on ligikaudu 650 m pikkune.
Piiri tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Saksa keeles oli tänava nimi Grenzstrasse ja vene keeles Пограничная улица. Tänav sai nime selle järgi, et ta oli rajatud omaaegsele Tallinna linna ja Nõmme alevi piirile.
Botorca kalmistu

Botorca kalmistu (rumeenia keeles Cimitirul Botorca) on kalmistu Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonna Târnăveni linna halduspiirkonnas (kuni 2002. a-ni Gănești vallas) Botorca külas.
Kalmistu on rajatud 20. sajandi I poolel. Kalmistul paiknev õigeusu kirik on ehitatud 20. sajandi lõpus.
Kalmistu on tähelepanuväärne eri aegadest pärit betoonist hauatähiste tõttu, mis vaatamata vormide mitmekesisusele on küllaltki ühtse kujunduslaadiga.

Pildid

Foto: Robert Treufeldt, 19. mai 2011
Maksim Oreškin

Maksim Stanislavovitš Oreškin (vene keeles Максим Станиславович Орешкин; sündinud 21. juulil 1982 Moskvas) on Venemaa ökonomist ja poliitik. 
Ta sai 34-aastaselt Venemaa Föderatsiooni Valitsuse noorimaks ministriks. Alates 30. novembrist 2016 on ta Venemaa majandusarengu minister.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas aastal 2002 bakalaureusena ja aastal 2004 magistrina Kõrgema Majanduskooli Moskvas, õppesuunal "majandus". Seejärel töötas mitmes Venemaa ja välismaa päritolu suurpangas.
2013. aasta septembrist kuni 3. maini 2015 oli ta Venemaa rahandusministeeriumi pikaajalise strateegilise planeerimise osakonna juhataja. 3. maist 2015 kuni 30. novembrini 2016 oli ta Venemaa aserahandusminister.
30. novembrist 2016 on ta Venemaa majandusarengu minister.

Putini favoriit

25. augustil 2017 teatas agentuur Bloomberg Politics et minister Oreškini mõju ja poliitiline kaal on Venemaal  suurenenud ja temast on saanud Vladimir Putini favoriit. Agentuur tuletas lugejatele meelde, et just Oreškin oli see, kes avaldas  2017. aasta juulis Hamburgis peetud G-20 tippkohtumisel toimunud Venemaa presidendi Putini ja USA presidendi Donald Trumpi esimese kohtumise üksikasjad. Lisaks rõhutati asjaolu, et Oreškin töötab praegu, 2018. aasta Venemaa presidendivalimiste eel, majandusreformi projekti kallal.

Isiklikku

Tema isa Stanislav Oreškin (sündinud 1943) töötas õppejõuna Moskva riiklikus ehitusülikoolis. Tema ema Nadežda Nikitina (sündinud 1947) on Moskva riikliku ehitusülikooli pinnasemehaanika ja geotehnika kateedri professor, tehnikakandidaat. Maksim Oreškini vanem vend Vladislav Oreškin (sündinud 1972) on pankur.
Maksim Oreškini 2015. aasta deklareeritud aastatulu oli 12,0 ja 2016. aastal 16,9 miljonit rubla.
Ta valdab võõrkeelena inglise keelt.
Merevägi

Üldist

Merevägi on reeglina kõigil vähemalt osaliselt merega piirnevatel riikidel, kuid ka suuremate siseveekogude ääres paiknevad riigid võivad omada mereväe tüüpi sõjalisi struktuure. Mereväel on oma spetsiifiline vormiriietus, auastmed, struktuur, sümboolika ja traditsioonid.
Merevägesid kasutatakse sageli tänu paindlikule iseseisvale tegevusvõimele ka väljaspool koduriiki meredel või rannikutel poliitilise või sõjalise kohaoleku demonstreerimiseks ja olukorra jälgimiseks. Traditsiooniliselt on meresõjalist poliitilist mõjutustegevust tuntud ka, kui suurtükipaadidiplomaatiat.

Ajalugu

Merevägi on juba antiikajast alates aidanud ellu viia riiklikku poliitikat – nii oli see näiteks Egiptuses, Pärsias, Kreekas, Roomas ja teistes arenenud merenduse ja laevaehitusega riikides. Samal ajal on valitsevad grupid kasutanud sõjalise võimsusega laevu mereäärsete alade anastamisel, näiteks külvasid Taani ja Norra viikingid 8.–10. sajandil hirmu ja häda Lääne-Euroopa ja Vahemere piirkonnas.
Alates 15. sajandi alguses alanud suurte maadeavastuse ajastust kuni 19. sajandi lõpuni võitlesid juhtivate mereriikide Hispaania, Hollandi, Prantsusmaa ja Inglismaa mereväed uute mereteede valdamise pärast omavahel alatasa. 19. sajandi lõpus jäid kõrvale Hispaania ja Holland ning võitlusse sekkusid USA, Jaapani ja Saksamaa merevägi.
Kaks maailmasõda 20. sajandil muutsid oluliselt jõudude vahekorda maailmamerel, võimu eest jäid võitlema USA ja Nõukogude Liit. Võrreldes Nõukogude Liiduga on tema õigusjärglase Venemaa sõjaline võimekus merel väiksem, kuid ka 21. sajandil tuleb Venemaaga maailmamerel siiski arvestada.
Chiel Warners

Chiel Warners (sündinud 2. aprillil 1978 Harderwijkis) on Hollandi kergejõustiklane (kümnevõistleja).

Isiklikku

Chiel Warners on 194 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Karksi foogtkond

Karksi foogtkond oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles Gebiet) Eestis, mida valitses Karksi foogt.
Karksi foogtkonda on esmakordselt mainitud 1248. aastal. Foogtkonda kuulusid Karksi, Halliste, Paistu ja Saarde kihelkonna maa-alad. Foogtkonna keskuseks ja foogti residentsiks oli Karksi ordulinnus.
Aastal 1534 liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega.
Eesti rahvastikuminister

Eesti rahvastikuminister on Eesti valitsuse portfellita minister. 
Rahvastikuministri ametikoht kaotati 2009 ja tema ülesanded jaotati teiste ministrite/ministeeriumide vahel. 
Minister juhtis vastavat bürood.
29. aprillist 2019 loodi Jüri Ratase teises valitsuses taas rahvastikuministri ametikoht ning ametisse astus Riina Solman.
Dominiiklaste Kloostri Muuseum

Dominiiklaste Kloostri Muuseum tegutses aastatel 1994-2009 
Rooma-Katoliku Kiriku Tallinna Peeter-Pauli kogudusele kuuluvates endistes kloostri ruumides ja  kloostri idatiivas. 
Muuseumis eksponeeriti  ainulaadsele arhitektuurile lisaks Tallinna keskaegsete hoonete kaunistuskive. Sagedased olid  vanamuusika ansambli “Rondellus” esinemised ja gregoriaani koraalide laulmised. Kunagise kloostri aias ja aeda ümbritsevates ristikäikudes korraldasid Ülle ja Vambo Käeri  ajaloohõngulisi üritusi ja esinemisi.
Juhan Vaabel

Juhan Vaabel (ka Johan Vaabel; 26. august 1899 Karksi vald – 10. aprill 1971 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane, Tallinna Polütehnilise Instituudi professor.
Ta omandas alghariduse Karksi valla- ja kihelkonnakoolis, lõpetas aastal 1919 Tartu kommertskooli. Ta võttis osa Vabadussõjast; aastal 1924 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna I järgu diplomiga, ta oli EÜS Ühendus liige. Ta oli aastatel 1924–1929 Tartu Ülikooli teaduslikuks stipendiaadiks Tartus, Prahas ja Pariisis ning aastatel 1935 ja 1937 Rockefelleri stipendiaadiks Genfis. Ta kaitses aastal 1930 Tartu Ülikoolis mag. jur. ja aastal 1934 dr. jur. väitekirja; aastal 1934 sai ta erakorraliseks ning aastal 1939 korraliseks professoriks.
Ta oli aastatel 1929–1935 Majandusministeeriumi rahandusnõunik, peasekretär ja rahandusosakonna direktor; aastatel 1932–1935 oli ta majandusministri abi, aastatel 1936–1939 majandusministri rahandusnõunik. Ühtlasi oli ta aastatel 1931–1935 ja 1937–1939 Tartu Ülikooli finantsõiguse õppeülesande täitja (olles aastast 1934 erakorraline ja aastast 1939 korraline professor). 19. juulist 3. oktoobrini 1940 oli ta Eesti Panga president. Aastatel 1940–1941 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli krediidi ja finantsmajanduse kateedri juhataja ja professor, alates 29. maist 1941 oli ta ka majandusteaduskonna dekaan; ühtlasi oli ta ka Eesti NSV Rahanduse rahvakomissari asetäitja.
Pärast sõja algust evakueerus ta NSV Liidu tagalasse, kus ta aastatel 1941–1942 töötas NSV Liidu Riigipanga Saraatovi kontori vaneminspektorina. Aastatel 1942–1947 oli ta Eesti NSV rahanduse rahvakomissari asetäitja.
Aastatel 1944–1964 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi alul rahanduse ja krediidi kateedris, hiljem statistika ja raamatupidamise kateedris professor, aastatel 1944–1949, 1953–1954 ja 1958–1964 oli ta kateedrijuhataja; aastatel 1957–1960 oli ta kaugõppeteaduskonna dekaan. 1950ndate alguses oli ta lühikest aega TRÜ haldusõiguse kateedri juhataja. Aastal 1946 sai ta akadeemikuks (õigusteaduse alal); ta oli aastatel 1946–1951 ja 1964–1968 Eesti NSV Teaduste Akadeemia asepresident; aastal 1951 vallandati ta akadeemia asepresidendi ametist kui kodanlik natsionalist, hiljem õigused taastati.
Tema teadustöö põhisuunad oli finantsõigus ja riigi maksundusõigus, ta avaldas neil teemadel publikatsioone.
Jõhvi alevivolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Jõhvi alevivolinikeks (RTL 1934, 20):
Intensionaalne kontekst

Intensionaalne kontekst ehk intensionaalne lause on lause, milles mingi väljendi asendamine samaosutusliku väljendiga võib lause tõeväärtust võib muuta.
Näiteks kui tõeses lauses "On paratamatu, et 8 on 8", asendada esimene "8" samaosutusliku väljendiga "Päikesesüsteemi planeetide arv", saame väära lause "On paratamatu, et Päikesesüsteemi planeetide arv on 8".
Laura Huhtasaari

Laura Huhtasaari (sündinud 30. märtsil 1979) on soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige.
Ta valiti 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna saadikuks Põlissoomlaste nimekirjas.
Ta on ametilt kooliõpetaja.
Ta kandideeris ka 2011. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna saadikuks, kuid ta ei osutunud valituks.
13. juulil 2015 Poris toimunud arvamusfestivalil Suomi Areena leidis ta, et vägistajad võiks saata Eesti vanglatesse.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta 92 760 häälega Euroopa Parlamendi liikmeks.

Isiklikku

Laura Huhtasaari on abielus, tema abikaasa Teemu Lämsä on arst; neil on kaks tütart.
FC Järva-Jaani

Mängijad

Koosseis hooajal 2019

FC Järva-Jaani mängijate statistika

FC Järva-Jaani eest väljakul käinud mängijad ja löödud väravad. Tabelis on mängijad, kes on esikümne 10 seas, mängitud mängude ja löödud väravate arvestuses, Eesti meistrivõistlustel ja karikavõistlustel kokku. Statistika on mitteametlik.
Voolise lahend

Voolise lahend (inglise keeles fluid solution) on üldrelatiivsusteoorias Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, milles gravitatsiooniväli tekitatakse täielikult voolise massi, impulsi, tiheduse ja pingega.
Astrofüüsikas kasutatakse voolise lahendeid sageli tähemudelina. (See võib aidata ette kujutada ideaalgaasi kui ideaalvedeliku erijuhtumit.) 
Kosmoloogias kasutatakse voolise lahendeid sageli kosmoloogilise mudelina.
Mariinsk

Mariinsk on linn Venemaal Kemerovo oblastis Mariinski rajoonis; ühtlasi rajooni halduskeskus.
Linnas elab 39 619 inimest (2015).
Asula asutati 1698. aastal nimega Kiiskoje (vene Кийское). 1856. aastal sai asula linnaõigused ja 1857. aastal praeguse nime. 
15. septembril 2007 avati linnas Venemaa keisrinnale Maria Aleksandrovnale pühendatud mälestusmärk. Tema järgi sai linn ka nime.
Kaevuri tänav

Kaevuri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas.
Tänav algab Sepa ja Kopli tänava ristumiskohast ja lõppeb Treiali tänavaga ristudes.
Kaevuri tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Ajalooliselt jäi tänav Vene-Balti tehase elamurajooni.
Väluste raamatukogu

Väluste raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Väluste külas. Väluste raamatukogu on Tarvastu raamatukogu haruraamatukogu.
Kanepipiim

Kanepipiim (murdekeeles ka: kanepileem) on kanepijahust või puruks tehtud kanepiseemnetest ja veest tehtud valge piimjas vedelik.
Kanepipiima kasutati 20. sajandi alguseni Eestis piima aseainena. Eeskätt tarvitati seda Kagu-Eestis, vähem Lõuna- ja Ida-Eestis.
Anatoli Fedorenko

Nõukogude Liidu meistrivõistlused

1985. aasta – 1. koht;
1986. aasta – 1. koht;
1988. aasta – 1. koht;
1989. aasta – 3. koht.
Riola Koppel

Riola Koppel (5. oktoober 1933 – 12. märts 1996) oli eesti orienteeruja.
1952. aastal lõpetas Kohtla-Järve 1. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Töötas 1950. aastatel Väike-Maarja Keskkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Hiljem töötas kehalise kasvatuse õpetajana Rakke Keskkoolis.
27.septembril 1959. aastal tuli Nelijärvel toimunud esimestel Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksu tavarajal Eesti meistriks. Samal võistlusel võitis koos Eduard Leppiku ja Karl Vaidega Väike-Maarja võistkonnas meeskondliku hõbeda.
Riola Koppel suri 12. märtsil 1996 ja ta maeti 16. märtsil 1996 Jõhvi kalmistule.
Loodi looduspark

Kirjeldus

Looduspark on moodustatud looduslikult mitmekesise maastiku, tasakaalustusalade ja haruldaste liikide elu- ja kasvupaikade kaitseks. Looduspargis on esindatud eriilmelised loodus- ja pärandkultuurmaastikud, haruldaste ja hävimisohus liikide kasvukohad ning elupaigad, kaitstavad looduse üksikobjektid põlispuud, rändrahnud, paljandid.
Sinialliku linnamäe lähedal asuv Siniallikas on tuntud ka ohvriallikana (Sinialliku allikad, järv ja linnamägi), Sinialliku järve põhjaotsas kasvab Sinialliku alpi seedermänd (Ü= 240 cm), Ramsi asula lähedal on Rahetsema mänd (Ü=328 cm). Vaatamisväärsusteks on ka veel Loodi Püstmäe euroopa lehise puistu, Paistu ürgorg (orus leidub hulgaliselt liivakivipaljandeid, neist suurim 15 m kõrge ja 23 m lai "Loodi põrgu"), Polli mäed (huvitava mitmekesise pinnamoega, suhtelise kõrgusega kuni 35 m), Polli tamm (Ü=626 cm), Mustjärve kaldal asuv Holstre Kindralimägi (mäele on maetud Holstre mõisa viimane omanik kindral von Berg), Tilli kadastik, Nõmme liivik (lainjas tasandik, mis on enamuses kaetud männimetsaga), Mäemets, Heimtali park.
Looduspargis kasvavad kaitsealused taimeliigid: suur käopõll, harilik käoraamat, kahelehine käokeel, kahkjaspunane sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, vööthuul-sõrmkäpp. Pesitsevad liigid: musträhn, kolmvarvas-rähn, hallpea-rähn. Teised kaitsealused loomaliigid: rabakonn.

Ajalugu

Mitmed looduspargi osad olid kaitse alla võetud juba enne pargi moodustamist: 1959. aastal Paistu ürgorg, 1964. aastal Sinialliku allikad, järv ja linnamägi, Kindralimägi, Loodi Püstmäe lehisepuistu, Heimtali park ja Tõllamägi. Looduspark moodustati 1992. aastal, ühendamaks piirkonnas asuvaid maastikukaitsealasid ja üksikobjekte. Aastal 1997 eraldati looduspargist Viljandi maastikukaitseala ja looduskaitseliselt väheväärtuslikud haritavad maad.
Villi Melnikov

Villi Melnikov (Вилли Мельников; õieti Vitali Robertovitš Melnikov (Виталий Робертович Мельников); 1962 – 18. oktoober 2016) oli vene viroloog, fotograaf, graafik ja luuletaja ning giid Moskva arhitektuuri alal. Ta väitis, et oskab üle 100 keele.
Sini-kõrvukfaasan

Kirjeldus

Sini-kõrvukfaasan on üsna lihtsasti äratuntav. Tema pea tipus on valged või veidi beežikad tutid ning silma ümbritseb verev ring. Tema pealagi on must. Ülejäänud keha on sini-kõrvukfaasanil aga ühevärviline – sinakashallikas. Noorlinnud on siiski enne täiskasvanu sulestikku saamist noorussulestikus (jeveniilses), mis on hallikaspruun. Täiskasvanusulestiku saavad linnud pärast 4 kuu möödumist. Emased ja isased on sarnased, kuid neid on võimalik tuvastada kannuse järgi: isaslinnul on kannus suurem, emaslinnul märksa väiksem ja väljavenitatum. Kannused hakkavad ilmuma koos täiskasvanusulestiku saamisega.

Levik ja elupaik

See kõrvukfaasanlane on levinud peaaegu üle kogu Hiina. Elupaikadeks eelistab ta parasvöötmes asuvaid metsi, rohumaid ja põõsastikke.
Fototransistor

Fototransistor on bipolaartransistor, mille baasi valgustamisel tekib elektrivool, mida sama seadis ka võimendab. Räni-fototransistor on kõige tundlikum infrapunakiirguse piirkonnas, lühemalainelise kiirguse (seega ka nähtava valguse) suunas väheneb tundlikkus kiiresti.
Bipolaartransistori poolläbipaistva baasikihi kaudu siirde piirkonda langev valgus suurendab kollektorsiirde vastuvoolu. See vool toimib ühtlasi baasivooluna, mistõttu resulteeriv kollektorivool suureneb vooluülekandeteguri kordselt. Sellest tulenevalt on fototransistor 50‒200 korda fotodioodist tundlikum. Et aga vastavalt kasvab ümberlülituskestus, jääb fototransistori piirsagedus madalamaks. Näiteks  0,01 mm² suuruse valgustatava pinnaga fototransistoride tundlikkus on 0,1‒0,5 A/lm ja valguse intensiivsuse või spektri muutusele reageerimise kiirus mõnisada mikrosekundit (piirsagedus sadades kilohertsides).
Kiiretoimelisemad on pn-väljatransistori struktuuriga fotodetektorid. Levinud on ka fotodioodist ja MOSFET-transistorist koostatud lülitus.
Fototransistore kasutatakse optronites, kiirgusloendurites ja -tajurites, fotosensorites, pildipunktide lugemisel skaneerimisel ja mujal.