google/wiki40b huggingface dataset:
Vana-Pärsti mõis

Vana-Pärsti mõis (saksa keeles Alt-Perst) oli Pärsti mõisa kõrvalmõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast.
Tooming

Tooming on perekonnanimi.
Legaat (Rooma õigus)

Legaat (ld legatum) ehk kehtivas õiguses annak oli Rooma õiguses pärandaja testamentaarne korraldus pärijale täita mingi üksik kohustus ühe või mitme isiku kasuks (kasu saav isik on legataar ehk legaadisaaja). Legaadisaaja ei muutunud seetõttu siiski pärijaks.  Legataar oli surnud isiku singulaarne, mitte universaalne õigusjärglane ehk õigusjärglasele läks(id) pärandaja surma korral üle vaid üksikese(med) ning õigusjärglane ei vastutanud pärandaja võlgade eest.  
Legaat võis olla rahasumma või ese, mille legaatar sai annaku korras. Legaati võis määrata ainult testamendijärgsetele pärijatele.  Sama asja sai legaadiks jätta ka kahele isikule ehk kaaslegataaridele.
Kaido Ole

Isiklikku

Tema vanaonu oli kunstnik Eduard Ole.
Vecsaliena mõis

Vecsaliena mõis (Vecsalienas muiža, ka Červonkas muiža) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Vecsaliena vallas Červonkas. Saksa keeles Alt-Sallensee, poola keeles Czerwony dwór.
Vecsaliena mõis kuulus võõrandamiseni von Hahnide perekonnale. Uusgooti stiilis peahoone ehitati aastal 1870. Ehitamiseks kasutatud punaste kivide tõttu sai piirkond nime Červonka (poola keeles tähendab czerwony "punane"). Esimese iseseisvusperioodi ajal asus mõisas sõjaväeosa, hiljem kolhoosikeskus. Aastast 1970 on seal kool.
Kõrvalhoonetest on säilinud kaks lauta, ait, tall, teenijate maja. Pargi servas asub 19. sajandil püstitatud õigeusu kirik. Mõisasüdame juurde kuuluvad kalatiigid ja 25 hektari suurune puuviljaaaed. Mõisakompleksist veidi eemal asuvad lubjapõletus- ja telliseahjud. Kunagi 6 hektari suurune park on jäänud 3 hektari suuruseks.
Mõisast veidi eemal on mõisa kabel, mille ümber on Vecsaliena piirkonna vana kalmistu.
Berndt Abraham Godenhjelm

Berndt Abraham Godenhjelm (30. märts 1799 Mäntyharju – 14. detsember 1881 Helsingi) oli soome maalikunstnik.
Ta õppis maalimist (aastal 1818) Stockholmis Pehr Gustaf von Heidekeni juures.
Tema esimene näitus oli aastal 1847 Ateneumis ja Tampere kunstimuuseumis. Tema näitusi on olnud ka  Cygnaeukse galeriis ja Soome Rahvusmuuseumis. Ta on maalinud palju altarimaale. Esimene tema maalitud altarimaal asub Mäntyharju kirikus. Liperi kirikus olev altarimaal "Kristus ristil" on maalitud Peterburis ja toodud aastal 1842 Liperisse. Veel on ta maalinud altarimaali (aastal 1843) "Jeesus ristil" Kuopio toomkirikusse, Ikaalise kirikusse (aastal 1874) ja Jämsä kirikusse.
Godenhjelm on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Ranniku tee

Ranniku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.
Tänav algab Mähe-Kaasiku teelt ja lõppeb Palderjani teega ristudes.
Tänav sai praeguse nime 13. aprillil 1954. Enne seda kandis tänav nime Tamme tee.
Olavi Vasar

Olavi Vasar (sündinud 1959) on eesti arst, südame- ja veresoonte kirurg.
Ta lõpetas aastal 1977 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1983 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Isiklikku

Tema isa oli Tartu ülikooli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar, ema psühhiaater Helju Vasar, vennad arstid Eero Vasar ja Veiko Vasar. Emapoolne vanaisa oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariaprofessor Rudolf Säre.
Radeon

Nomenklatuur

ATI (ATI Technologies Inc. 1985–2006) annab igale kaardile nime põlvkonna, seeria ja jõudluse alusel. Esimene number näitab põlvkonda ja videokaardi seotust kiibiga. Teine number näitab seeria kvaliteeti põlvkonnas: 0400–0600 kodukino ja meedia jaoks, 0700 madala intensiivsusega mängudele (mängud, mis on üles ehitatud vanadele graafikamootoritele) või suure intensiivsusega mängudele madalamate seadistustega, 0800 suure intensiivsusega mängudele nagu "Crysis" või "Far Cry 2". 0900 on eriline tähistus, mida esmakordselt kasutas Radeon 5970. See viitab kahesüsteemsele kiibile või sisemisele ATI CrossFire kaardile. Kolmas number näitab suhtelist kvaliteeti. 5870 seeria toode on võimsam kui 5850 seeria toode. Tavaliselt on kõrgema seeria kaart alati suurema töötlusvõimsusega kui madalama seeria kaardid, isegi kui suhteline kvaliteet on parem.

Windows

ATI Radeoni graafikadraiverite paketti Windowsi operatsiooni süsteemide jaoks kutsutakse AMD Catalystiks.
Saadaval on mitteametlikud modifikatsioonid nagu Omega draiverid ja DNA draiverid. Tavaliselt koosnevad need draiverid eri draiveriversioonide segust, mille registri muutujad on muudetud. Neid draivereid reklaamitakse kui suurepärast pildikvaliteeti või tulemust pakkuvaid draivereid, kuid neil puudub igasugune toetus ja garantii, et nad töötavad korrektselt. Mõned draiveritootjad pakuvad ka modifitseeritud süsteemifaile riistvara entusiastidele, kes jooksutavad graafikakaarte suuremal võimsusel kui kaardi spetsifikatsioonid ette näevad.

MidnightBSD

MidnightBSD toetab 2D- ja 3D-kiirendust Radeon R100 ja R200 jaoks ning R300 kiibistikke. See toetus sarnaneb FreeBSD ja Linuxi omaga.

AmigaOS

Pärast AmigaOS 4 kasutuselevõttu said kasutajad osalise toetuse R100/R200 Radeoni kaartidele (Radeon 8500/9100 ei toeta 3D-d). AmigaOne X1000, mis tuli välja 2010, hõlmab R700 põhinevat GPU-d.

Kaartide margid

AMD ei müü enam otseselt Radeoni kaarte jaemüügis. AMD müüb hoopis Radeon GPU-sid kolmanda osapoole tootjatele, kes ehitavad ja müüvad Radeonil põhinevat videokaarti OEM-i ja jaekaubanduse kaudu. Radeoni kaartide tootjate hulka kuuluvad Sapphire, XFX, Asus, Gigabyte, MSI, Biostar, Gainward, Diamond, HIS, PowerColor, Club 3D, VisionTek ja Force3D.
Saksa Teaduste Akadeemiate Liit

Saksa Teaduste Akadeemiate Liit (saksa keeles Union der deutschen Akademien der Wissenschaften, lühend Akademienunion) on Saksamaa teadusakadeemiate ühendus.
Akadeemiate Liit on katusorganisatsiooniks kaheksale akadeemiale. Põhiülesandeks on teha koostööd ja edendada ühiseid teadushuvisid. Erilist tähelepanu osutatakse interdistsiplinaarsele teaduskoostööle. Liitu kuuluvate akadeemiate liikmeskonda kuulub kokku rohkem kui 1900 teadlast erinevatelt teadusdistsipliinidelt.
Liit kannab praegust nime 1999. aastast. Enne seda kandis Saksamaa teadusakadeemiate ühendus nime Saksamaa Liitvabariigi Teaduste Akadeemiate Konverents (Konferenz der deutschen Akademien der Wissenschaften).
Saksa Teaduste Akadeemiate Liit on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.
Narva-Jõesuu linn (haldusüksus)

Asustus

Narva-Jõesuu linna territooriumil on üks linn (Narva-Jõesuu), kaks alevikku (Sinimäe ja Olgina) ja 20 küla:
Arumäe – Auvere – Hiiemetsa – Hundinurga – Laagna – Kudruküla – Meriküla – Mustanina – Peeterristi – Perjatsi – Pimestiku – Puhkova – Sirgala – Soldina – Sõtke– Tõrvajõe – Udria – Vaivara – Viivikonna – Vodava.

Linnapead

Narva-Jõesuu linnapea on 2017. aastast Maksim Iljin.
Paul Kerese tänav (Tallinn)

Paul Kerese tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Männiku asumis.
Tänav sai nime 9. jaanuaril 1976 eesti maletaja Paul Kerese (1916–1975) järgi.
Veronika Kalmus

Veronika Kalmus (kuni 2. septembrini 1995 Teder; sündinud 8. juunil 1973 Elvas) on eesti kabetaja ja sotsioloog.
Aastatel 1980–1987 õppis ta Elva Keskkoolis ja 1987–1991 Elva 2. Keskkoolis (lõpetas kuldmedaliga) ning aastatel 1991–1995 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas sotsioloogia erialal (lõpetas cum laude). 
1998 kaitses ta Marju Lauristini ja Wenche Vagle juhendamisel Oslo Ülikoolis magistrikraadi väitekirjaga "Estonian ABC-Books 1900–1997: Reflections of Cultural and Ideological Changes" ("Eesti aabitsad 1900-1997 kultuuriliste ja ideoloogiliste muutuste peegeldajatena") ning 2003 Tartu Ülikoolis Marju Lauristini juhendamisel doktorikraadi väitekirjaga "School Textbooks in the Field of Socialisation" ("Kooliõpikud sotsialisatsiooniväljal").
Ta on alates 2009. aastast Tartu Ülikooli meediauuringute ja sotsioloogia professor.

Kabetajana

Ta on kaheksakordne Eesti naiste meister vene kabes (1989–1990, 1992–1993, 1995, 1997 ja 1999–2000). 1991. aastal võitis ta samal alal NSV Liidu noorte meistrivõistlused.
Inga Gaile

Inga Gaile (sündinud 29. juunil 1976 Riias) on läti kirjanik ja lavastaja.

Elukäik

Ta lõpetas 1993. aastal Riias gümnaasiumi ning õppis 1994–1998 Läti Kultuuriakadeemias kirjandusteooriat, -ajalugu ja -kriitikat. 2012. aastal lõpetas ta teatri- ja teledramaturgia kursuse, aastail 2012–2014 õppis magistrantuuris režii alal.
Ta on avaldanud luulet (sh lasteluulet), näidendeid ja romaane.
Alates 2004. aastast on ta Läti Kirjanike Liidu liige.
Härma raamatukogu

Härma raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrvekülas sealses põhikoolis. Härma raamatukogu on sealsamas külas asuva Kõrveküla raamatukogu haruraamatukogu.
Roger-Maurice Bonnet

Roger-Maurice Bonnet (sündinud 23. detsembril 1937 Essonne'is Dourdanis) on prantsuse astrofüüsik.
Roger-Maurice Bonnet on  Bernis asuva Rahvusvahelise Kosmoseteaduse Instituudi teadur.

Karjäär

Bonnet lõpetas Pariisi Ülikooli. Samas ülikoolis kaitses ta  1968. aastal doktorikraadi.
Roger-Maurice Bonnet töötas 18 aastat Pariisis Euroopa Kosmoseagentuuri  juhtkonnas: teadusdirektorina aastail 1983–1997 ja peadirektorina 1997–2001.
Põhja-Euroopa

Liigitus

ÜRO liigituse järgi kuuluvad selle regiooni koosseisu Island ja Norra koos talle kuuluvate Svalbardi ja Jan Mayeniga, Rootsi, Soome koos talle kuuluva Ahvenamaaga, Taani koos talle kuuluvate Fääri saartega, Eesti, Läti ja Leedu, samuti Iirimaa ja Suurbritannia koos talle kuuluvate Kanalisaartega, sh Guernsey, Jersey ja Mani saarega.
Varasematel aegadel, kui suuremat osa Euroopat valitses Rooma impeerium, peeti selle aladest eemal olevaid maid Põhja-Euroopaks ja sinna kuulusid ka Saksamaa, Holland ja Austria. Mõnes kontekstis kasutatakse sellist määratlust ka tänapäeval. Keskajal kasutati mõistet (Ultima) Thule, et tähistada poolmüütilist paika kontinendi põhjapoolseimal alal.
Euroopa Liidu riikidest peetakse põhjagruppi kuuluvaks Taanit, Rootsit, Soomet, Saksamaad, Belgiat ja Hollandit.
Happy Ending

"Happy Ending" on Mika kuues singel ning kümnes laul tema debüütalbumilt "Life in Cartoon Motion". Poelettidele ilmus see 15. oktoobril 2007.
Eesti edetabelis jõudis see esikohale.
Kalle Mälberg

Kalle Mälberg (sündinud 13. oktoobril 1948 Räpinas) on eesti ajakirjanik, kujunduskunstnik ja filmirežissöör.
1973. aastal lõpetas Mälberg Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogia eriala ning 1989 Sydney Ülikooli juures asuva kolledži rahvusvahelise turunduse alal. 
Kuni 1981. aastani töötas ta ajakirjanikuna ajalehes Õhtuleht,  Kodumaa, ja Eesti TV,  pärast seda Eestis ehitajana.  
1987–1996 elas ta ajuti Austraalias. Töötas USA Informatsiooniagentuuris ja BBC Ida-Euroopa Monitooringus. 
1994. aastast alates on Mälberg teinud raadiosaateid (Raadio 2, Kuku Raadio) ning telesaateid (RTV, Kanal 2, TV3, Eesti Televisioon), eelkõige ühiskonna ja looduse teemadel. 1996–2002 juhtis ta sihtasutuse Eesti Loodus teletoimetust.

Töö keskkonnaministeeriumis ja kohtuasi

Alates 1996. aastast töötas Kalle Mälberg keskkonnaminister Villu Reiljani meedianõunikuna. 
1998. aastal mõistis Tallinna linnakohus keskkonnaministri eksnõuniku Kalle Mälbergi süüdi aastatetaguses  ametiseisundi kuritarvitamises, karistades teda kolmeaastase vabadusekaotusega tingimisi sama pika katseajaga.
2003. aastal mõistis Tallinna linnakohtunik Leo Kunman "Eesti Looduse" teletoimetuse loomingulise juhi Kalle Mälbergi keskkonnaministri Heiki Kranichi algatatud kohtuasjas õigeks. Kõik kohtuastmed kuni Riigikohtuni kinnitasid õigeksmõistmist.

Raamatud ja artiklid

2004. aastal avaldas Mälberg raamatu "Perävald. Maailm omaette", ajalooline burleskromaan "Melanhoolia" ilmus 2016. aastal. Aastal 2019. kirjutas koguteose  "Räpina vald sõnas ja pildis " tekstiosa " Perävalla halvastivarjatud saladused. Töötanud ka kujunduskunstnikuna, esitlenud maalinäituse Räpina Loomemajas 2016. aastal.Osalenud Tartu kunsti aastanäitusel 2018.aastal. 
Filmograafia : vt. Eesti filmiarhiiv 
Avaldanud artikleid ja luulet paljudes väljaannetes, sh Postimees, Eesti Ekspress, Teater Muusika Kino, Maaleht, Õhtuleht, Uued Uudised. Objektiiv,  jm.

Isiklikku

Peab Kõrvõotsa talu Lämmijärve ääres Naha külas.
Nelson Tower

Nelson Tower on äripindadega kõrghoone New Yorgi linnas Kesk-Manhattani ärikeskuses aadressil 450 7th Avenue.
Hoonel on 46 korrust ja see on 170,7 meetrit kõrge. Hoone on ehitatud art déco stiilis ning see valmis aastal 1931.
Iron Sky

Sisu

Film algab kahe USA kosmonaudi maandumisega Kuu tagaküljel 2018. aastal. Nad avastavad seal paikneva salajase natside baasi, üks neist lastakse maha, kuid teine, mustanahaline James Washington (Christopher Kirby), vangistatakse. Kuunatside füürer Wolfgang Kortzfleisch (Udo Kier) peab teda maalaste spiooniks ja järeldab, et Kuud plaanitakse rünnata, kuigi tegelikult saadeti astronaudid sinna USA presidendile (Stephanie Paul) tagasivalimiskampaaniat tegema. Seetõttu plaanivad natsid ise Maad rünnata ja selle vallutada. Et oma peamist sõjarelva rakendada, on neil aga vaja kõrgtehnoloogilisi arvuteid, mistõttu saadetakse Maa peale füüreri mantlipärija, Nachrichtenübermittlungsoberführer Klaus Adler (Götz Otto) ja ka USA presidenti tundev Washington, kelle naha on natsidoktor Richter (Tilo Brückner) valgendanud. Nendega tuleb salaja kaasa aga ka Adleri idealistlikust pedagoogist kihlatu, doktor Richteri tütar Renate (Julia Dietze). Maal satuvad Adler ja Richter presidendi kampaaniajuhi Vivian Wagneri (Peta Sergeant) huviorbiiti, kes asub natsiideoloogiat ja -esteetikat presidendikampaanias edukalt kasutama. Samal ajal plaanib Adler aga koos arvutitega Kuule naasta, et füürer kõrvaldada ja natside surmamasin Götterdämmerung käivitada. Kuid füürer saabub ise koos natside kosmoselaevastikuga Maale, ent ta tapetakse enne, kui ta jõuab invasiooni alustada. Adler naaseb Kuule, et surmamasin käivitada. Samal ajal pettub Renate Richter Washingtoni abiga natside ideaalides ning nad siirduvad samuti Kuule. Samal ajal algab natside rünnak Maale, mille Maa kosmoselaevad suudavad aga tagasi lüüa. Kuul toimub võitlus doktor Richteri ja Washingtoni ning Adleri ja Renate vahel, natside surmamasin peatatakse ja Maa kosmoselaevad hävitavad Kuu baasi. Kuid sealt avastatud heelium-3 varude tõttu algab Maa riikide vahel sõda. Film lõpeb vaatega Maale, kus lastakse üksteise pihta kontinentidevahelisi rakette, ning Marsile, millest möödub kosmoseaparaat.
"Raudtaevas" pilatakse natsi- jms propagandat ja retoorikat ja naeruvääristatakse USA ja teiste suurriikide võimupoliitikat. Samuti on vihjeid mitmetele filmidele (näiteks "Allakäik" ja "Tähtede sõda").

Filmi tegemine ja linastumine

Filmi tegemine algas 2006. aastal, selles osales lisaks algse idee autoritele ka hulgaliselt vabatahtlikke, 2008–2010 õnnestus filmimiseks hankida ka piisav rahaline toetus. Filmimine toimus 2010–2011 Saksamaal, USA-s ja Austraalias, eriefektid tehti Soomes. Film valmis 2011. aasta lõpuks.
Film esilinastus Berliini filmifestivalil 11. veebruaril 2012, laiemasse kinolevisse jõudis see sama aasta aprillis. Filmi näidati ka 2012. aasta Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festivalil.
Thelotornis capensis

Levila

Neid võib kohata roomamas Namiibias, Botswanas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Angolas, Svaasimaal, Zimbabwes, Mosambiigis, Tansaanias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Malawis ja Sambias.

Kokkupuuted inimestega

Need maod kohtuvad inimestega harva.
Nende madude inimeste suhtes mürkmadudeks liigitamise kohta pole piisavalt andmeid, perekonna madude peas paiknevad (erinevalt enamikust mürkmadudest) Duvernoy' näärmed.
National Bank of Canada

National Bank of Canada (prantsuse keeles: Banque Nationale du Canada) on Kanada suuruselt kuues kommertspank. Selle peakontor asub Montrealis ja sellel on filiaalid enamikus Kanada provintsides ning 2,4 miljonit isiklikku klienti. Firma on Quebeci suurim pank ja provintsis suuruselt teine finantseerimisasutus pärast Desjardinsi krediidiühistut.
31. oktoobril 2017 oli ettevõtel Kanadas 429 filiaali ja 931 sularahaautomaati.Sellel oli ka mitmeid esindusi, tütarettevõtteid ja partnerlust teistes riikides, mille kaudu firma teenindab Kanada ja mitte-Kanada kliente.
Anjou dünastia

Plantagenet'i dünastia

Anjou dünastiast, Edela-Prantsusmaa Anjou krahv Geoffroy V abiellus 1128. aastal, Inglismaa-Mathilde'ga (William Vallutaja lapselapse ja Henry I tütrega), millest sai aluse Inglismaa kuninglik Plantagenet'i dünastia. 1144. aastast sai Geoffroy V-st ka Normandia hertsog.  Plantagenet impeeriumist sai suurim kuningriik, suurem kui Prantsusmaa kuningriik kuni 1189. aastani, mil Prantsuse kuningas Philippe Auguste alustas rünnakut Inglismaa vastu. 
Aastatel 1154–1485 valitses Inglismaad viisteist Plantagenet'de monarhi. Dünastia vanem haru valitses Henry II-st kuni Richard II kukutamiseni 1399. aastal.

Noorem Anjou dünastialiin

Prantsusmaa kuningas (1226–1270) Louis IX (Püha) andis Anjou ja Maine'i oma nooremale vennale Charles'ile, kellest sai Anjou krahv ning (1266–1282) Sitsiilia kuningas. 
1266. aastal viis konflikt Hohenstaufenite ja paavsti vahel Sitsiilia vallutamiseni Anjou hertsogi Charles I poolt. Vastuseis Prantsuse ametnikele ja maksustamisele koos mässuõhutamisega Aragoni krooni ja Bütsantsi käsilaste poolt viis Sitsiilia Vespri ülestõusuni ja Aragoni kuninga Pedro III eduka sissetungini aastal 1282. Järgnenud Sitsiilia Vespri sõda kestis kuni Caltabellotta rahuni aastal 1302, jagades vana Sitsiilia kuningriigi kaheks. Sitsiilia saar, "Sitsiilia kuningriik teisel pool majakat" või Trinacria kuningriik, läks Aragoni Federico III-le, kes hakkas seda valitsema. Poolsaare territooriumid (Mezzogiorno), mida kutsuti ka Sitsiilia kuningriigiks, kuid moodsas teaduses kutsutakse Napoli kuningriigiks, läks  Charles II-le, kes hakkas seda valitsema.
Charles d´Anjou, Sitsiilia kuningana Carlo I, pani aluse dünastiale, mis järgneva kahe sajandi jooksul laiendas oma valdusi Lõuna-Itaaliast (Napolist kuni Kesk-Euroopani (Ungari ja Poola kuningriik).

Noorema Anjou dünastia Ungari liin

Ungari kuninga (1272–1290) László IV surma järel nõudis Ungari kuningriigi trooni Anjou dünastiast Napoli kuningriigi kuninga Carlo II ja Ungari Maria (kuningas István V tütre) poeg Charles Martel Anjou dünastiast. Kuid András III kindlustas võimu endale ja valitses pärast Charles Marteli surma aastal 1295 ilma ebamugavusteta. Kui András III aastal 1301 suri, nõudis kuninganna Maria Ungarist, kes kasvatas Charles Marteli lapsi, Ungari trooni oma pojapojale Carlo Robertole, kes krooniti kuningaks (1308–1342) Károly I nime all. Károly I poeg Lajos I lisas valdustele ka Poola kuningriigi. Siiski ei jäänud dünastia püsima, sest tal polnud meessoost järeltulijaid.  Aastal 1382 Lajos suri, Poola ja Ungari troonid pärisid ta tütred Maria ja Jadwiga.
Kaltsineerimine

Kaltsineerimine on tahke aine (enamasti mingi maavara) lagundamine kuumutamise teel.
Kaltsineerimisel eralduvad lenduvad ühendid nagu süsinikdioksiid, vesi jt. Näiteks sooda, lubjakivi, kipsi, kaoliini kaltsineerimine.
Torupilli ots

Torupilli ots on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Torupilli ots sai nime 18. oktoobril 1991. Tänav on saanud nime minevikus sealkandis asunud Torupilli kõrtsi järgi.
Aspazija

Aspazija (õieti Elza Pliekšāne, sünninimi Johanna Emīlija Lizete Rozenberga, ka Elza Rozenberga; 16. märts 1865 – 5. november 1943) oli läti luuletaja ja näitekirjanik. Tema abikaasa oli Rainis.

Elukäik

Aspazija sündis ja kasvas jõukas talunikuperes Jelgava lähedal. Osaledes liikumise "Uus vool" (Jaunā strāva) tegevuses, kohtus ta Jānis Pliekšānsi ehk Rainisega, kes oli üks liikumise juhte. Nad abiellusid 1897. aastal. Lühikest aega elasid nad Leedus Panevėžysis. Kui Rainis arreteeriti ja mõisteti viieks aastaks (1897–1903) Venemaale pagendusse, järgnes Aspazija talle. Hiljem naasid mõlemad Lätisse.
Pärast 1905. aasta revolutsiooni puhkemist põgenesid Aspazija ja Rainis arreteerimise kartuses Šveitsi, kus elasid 1905–1920. Pärast I maailmasõja lõppu naasid nad iseseisvasse Lätisse. Aspazija oli tegev naisliikumises ning liitus ka Läti Sotsiaaldemokraatliku Töölisparteiga.

Kirjanduslik tegevus

Aspazija esimesed kirjutised on realistlikud, ent enamik tema loomingust võib liigitada uusromantismi alla. Leidub nostalgilisi tagasivaateid minevikule, näiteks näidendi "Vaidelote" (1894) tegevus toimub 14. sajandil Leedu suurvürstiriigis.
Aspazija tuntumate teoste hulka kuulub näidend "Hõbelinik" ("Sidraba šķidrauts", 1905).
Edith Karlson

Edith Karlson (sündinud 1983) on eesti skulptor.
Ta on lõpetanud 2008. aastal Eesti Kunstiakadeemia skulptuuri magistriõppe.
Polt

Polt on välise keermega kinnitusvahend. Liites esineb sageli koos mutriga. Poldid on sarnased ja tihti segi aetud kruvidega.

Polt või kruvi

Erinevus kruvi ja poldi vahel on tihti valesti mõistetud. On erinevaid praktilisi eristusviise, mis pole päris korrektsed. 
Defineeriv erinevus tuleb nende kasutusest: Poldid on kahe keermestamata detaili ühendamiseks mutri abiga. Seevastu kruvide puhul on üks detailidest sisekeermega, mis võib olla tekkinud kruvi paigaldamisega. Paljusid keermega kinnitusvahendeid võib nimetada nii kruviks kui poldiks, olenevalt nende kasutusest. 
Kui kinnitusvahend tekitab paigaldamisel detaili keerme on tegemist kruviga. See on kõige selgem kui keere on koonuse kujuline (nagu puidukruvil), takistades mutri kasutust. 
Kruvi peab paigalduse käigus alati keerama, paljusid polte hoiakse paigaldades paigal ja keeratakse ainult mutrit.

Poldipead

Poldid, nagu kruvidki kasutavad palju erinevaid pea tüüpe. Pead on valmistatud sobima pingutava tööriistaga. Mõned poldipead lukustavad poldi paika, et mutrit saaks keerata. 
Esimestel poltidel olid sepistatud ruudu kujulised pead. Neid kasutatakse ka tänapäeval, kuigi kuusnurksed pead on palju levinumad. Neid hoitakse ja keeratakse mutrivõtmega. Enamus hoiavad pead küljelt, mõned samalt joonelt. 
Paljud poldid kasutavad mutrivõtme asemel kruvikeerajatega sobivat pead. Kruvikeerajat kasutatakse samalt joonelt, on enamasti mutrivõtmetest väiksemad ja pakuvad vähem jõudu. Mõnikord arvatakse, et pea kuju eristab kruvi poldist kuid see pole nii.
Lepieli maakond

Ajalugu

Sealsed maad läksid Venemaa koosseisu teise Poola jagamise järel. Maakond rajati 1793. aastal endise Polotski vojevoodkonna aladele. Alghselt oli see Polotski asehaldurkonna koosseisus. See likvideeriti aastal 1796 (samal aastal kui asehaldurkondki) ja moodustati taas aastal 1802. Aastal 1923 nimetati maakond ümber Botšeikovo maakonnaks, ühtlasi läks osa selle alasid üle Senno maakonna koosseisu. Maakond likvideeriti 20. juunil 1924. See piirnes läänes Vilno kubermanguga, põhjas Drissa maakonnaga, kirdes  Polotski maakonnaga, lõunas aga Mogiljovi ja Minski kubermanguga. Maakonna pindala oli 3900 km²
Aastal 1897 elas maakonnas 156 700 inimest. Elanikest moodustasid enamiku valgevenelased (82%), juute oli 11,6%, poolakaid 4% ja venelasi 1,7
Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Lepiel), 13 alevit ja 27 valda.
Narese väin

Narese väin on väin, mis eraldab Ellesmere'i ja Gröönimaad ning ühendab Põhja-Jäämere Baffini lahte Lincolni merega. See koosneb viiest osast, mis lõunast põhja on Smithi väin, Kane'i laht, Kennedy väin, Halli laht ja Robesoni väin.
Väin sai nime briti mereväeohvitseri George Strong Narese järgi.
Väinas asuvat väikest Hansu saart peavad enda omaks nii Kanada kui Taani.