google/wiki40b huggingface dataset:
Palamuse kihelkonnakool

Palamuse kihelkonnakool oli Jõgeva maakonnas Palamusel asuv kihelkonnakool, mis asutati 1687. aastal köstrikoolina. 1824. aastal muudeti see kihelkonnakooliks.
Praegune Palamuse kihelkonnakooli hoone, mis koos köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumidega ehitati 1873. aastal, on ühekorruseline puidust hoone, mille kõrge vundament on maakivist ja katus sindlist. Palkseinad on laudvoodriga.
Hoone põhjapoolses otsas asus klassituba, õpilaste magamistuba (hiljem ehitati see ümber klassitoaks), sahver, õpetajatuba ja kantselei. Lõunaküljel olid köstri eluruumid (saal, kirjutus-, magamis-, söögituba ja köök). Sissepääs kooliruumidesse on kirdeotsas, köstri eluruumidesse viiva kagupoolse välisukse ees on viilkatusega tuulekoda. Aknad on kõrged, kuue ruuduga.
Selles koolihoones õppis aastatel 1895–1899 tuntud eesti kirjanik Oskar Luts, kes kirjeldas oma koolielu raamatus "Kevade".
Kool tegutses seal 1975. aastani. Praegu asub seal Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum, mis avati 5. jaanuaril 1987.
Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala

Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Kaitseala on loodud 1964. aastal, et kaitsta kollase nartsissi (Narcissus pseudonarcissus) ainsat looduslikku kasvukohta Eestis. Kaitseala pindala on 0,3 ha.
Carl Johann Koch

Carl Johann Koch (12/24. aprill 1803 Tallinn – 9/21. jaanuar 1864 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1824–1827. Pärast seda õppis ta mõne aja ka Saksamaal ülikoolis. Oli koduõpetajaks Eestimaal. Ordineeriti õpetajaks 24. juunil 1835.
Oli aastatel 1835–1864 Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Valiti detsembris 1846 Tallinna Toomorbudekodu kaasjuhatajaks ja toomvaestekassa valitsejaks. Ta suri Tallinnas, kuid on maetud Hageris.
Koch oli 9. septembrist 1842 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige. Laskis aastal 1838 trükkida laululehe (3. lk.) eesmärgiga koguda raha kirikusse oreli ehitamiseks.

Isiklikku

Koch oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Johanna Wilhelmine Anna Caroline isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja David Friedrich Ignatius (vahetult enne Kochi). Tema teise naise Aleksandrine Henriette isa oli tsaar Nikolai I ihuarst von Freymann
Sindi raamatukogu

Sindi raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Sindi linnas. 
Raamatukogu juhataja on Ene Michelis.
Natalja Fatejeva

Natalja Nikolajevna Fatejeva (vene keeles Наталья Николаевна Фатеева; sündinud 23. detsembril 1934 Harkivis Ukraina NSV-s) on vene teatri- ja filminäitleja, Vene NFSV rahvakunstnik.
Ta on mänginud kokku 105 filmis. Debüteeris 1956. aastal Tanja Olenina rollis filmis "On selline noormees". Kuulsuse tõi talle lõvi- ja tiigritaltsutaja Zoja roll filmis "Kolm pluss kaks", mis ilmus ekraanile 1963. aastal.

Haridustee ja töökäik

Fatejeva õppis aastatel 1952–1954 Harkivi teatriinstituudis, seejärel siirdus Moskvasse ja lõpetas seal 1958. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi. Aastatel 1958–1959 oli ja alates 1961. aastast on Riikliku Filminäitleja Teatri (Государственный театр киноактёра) näitleja.

Poliitiline ja ühiskondlik tegevus

Fatejeva oli 1990. aastatel poliitilise partei Venemaa Demokraatlik Valik liige. Hiljem liitus ta Paremjõudude Liiduga (partei läks laiali 2008. aastal). Fatejeva oli Venemaa presidendivalimistel 1996. aastal Boriss Jeltsini ja 2000. aastal Vladimir Putini usaldusisik. Kui 2008. aastal tekkis poliitiline liikumine Solidaarsus, hakkas Fatejeva selle üritustel osalema.
2009. aasta juulis nimetas Fatejeva käimasolevat Hodorkovski–Lebedevi teise kohtuasja arutamist seadusevastaseks teoks. Ta leidis, et ka juriidilise hariduseta inimene võib toetudes vaid mõistusele kiiresti aru saada, et tegemist on võltsinguga kohtuorganite poolt.
2010. aasta märtsis kirjutas ta alla ühispöördumisele "Putin peab lahkuma". 2011. aasta juunis astus Fatejeva poliitilise partei PARNAS liikmeks.
2013. aasta augustis, Moskva linnapea valimiste eel, riputas Fatejeva oma korteri rõdule kortermajas Frunzenskaja naberežnajal üles plakati üleskutsega linnapeakandidaat Aleksei Navalnõile: "NAVALNÕI. Muuda Venemaa, alusta Moskvast!". Kohalerutanud elamuekspluatatsioonikontori (EEK) töötajad koos miilitsakordnikuga nõudsid plakati mahavõtmist. Näitlejanna keeldus. Mõne tunni möödudes eemaldasid plakati EEK töölised oma jõududega.
2014. aasta märtsis ilmunud ühispöördumises väljendas Fatejeva koos teiste Venemaa kultuuritegelastega protesti president Vladimir Putini poliitikale Ukraina osas.

Isiklikku

Natalja Fatejeva oli aastatel 1953–1954 (Harkivi aastatel) abielus ukraina näitleja Leonid Tarabarõnoviga (hilisema NSV Liidu rahvakunstnikuga). Ka teine abielu, samuti hilisema NSV Liidu rahvakunstnikuga, Vladimir Bassoviga oli lühiajaline (1958–1961). Nende poeg Vladimir Bassov (sündinud 1959) on tuntud näitleja, lavastaja ja stsenarist.
Fatejeva kolmas abielu (1965–1970) oli Boriss Jegoroviga, kes 1964. aastal esimese arstina kosmoses käis. Nende tütar Natalja sündis 1969. aastal.
Lauri Väinmaa

Isiklikku

Tema ema oli pianist Viiva Väinmaa.
Armeenia esiajalugu

Ürgasustus

Ürgasustuse jälgi on leitud mitmes Armeenia mägismaa piirkonnas: Arznist, Nurnusist ja mujalt on leitud peatuspaiku kivist tööriistadega. Hrazdani jõe kuristikust, Lusakertist ja mujalt on leitud koobaseluasemeid. Kõige vanemad leitud kivist tööriistad on 800 000 aastat vanad.
1960. aastatel leiti koopast Jerevan-1 asula 48 000 vanuse kolde jäänustega ning umbes sama vana inimesi koljufragmendi ja hambaga.

Neoliitikum

On leitud neoliitikumi aegsete inimeste peatuspaiku. Mägedest on leitud arvukalt jahistseenidega kaljujooniseid.
Esimesed maaharijate ja karjakasvatajate asulad Armeenia alal ilmusid Ararati jõeorgu Širaki maakonna alale.
Areni koopast (Areni-1, Šulaveri-Šomu kultuur) leiti septembris 2008 kõige vanem teadaolev nahast king (Areni-1 king): see on üle 5500 aasta vanune. Leid dateeritakse eneoliitikumi (3600–3500 eKr). See on pehme teravate otstega nahkking (tšarohh). See on vanim jalatsileid Euroopas ja Aasias. Asjatundjate arvates kanti armeenia asulates praktiliselt samasuguseid jalatseid. Samuti leiti sealt seelik ja veinitöökoda. (Areni-1 veinitöökoda)

Pronksiaeg

Kura-Araksi kultuur sai alguse Ararati tasandikult.  
Jerevani alalt Šengavithist leiti pronksiaja alguse asula, mis pärineb 5.–3. aastatuhandest eKr Kura-Araksi kultuurist
"Kõikjal, kus looduslikud tingimused olid külviks ja karjatamiseks soodsad, paiknesid sugukondade või suurperede asulad. Mägipiirkondades valiti selliste asulate jaoks kõrgendikud; tasandikul kasvas kunstlik küngas tasapisi mitme sajandi jooksul, mil samas kohas oli asula. Need asulad koosnesid lõunapiirkondades kivivundamendile toortellistest ehitatud majadest. Tüüpiline elamu oli ümmarguse põhiplaaniga hoone läbimõõduga 5–7 m, posti tugikiviga keskel. Nähtavasti toetas post lage.
Arheoloogiliste väljakaevamiste andmed kinnitavad, et Armeenia mägismaal tunti juba iidsel ajal paljusid käsitöid. Juba 5.–4. aastatuhandel eKr osati sulatada vaske ning 2. aastatuhandel eKr rauda.
MTÜ Praktikum

Meeskond

Meeskonda kuulub 5 inimest: Rainer Lusmägi, Ragnar Lusmägi, Timothy Henry Charles Tamm, Ander Hindremäe ja Liisa Aavik.
Sikeldi mõis

Sikeldi mõis (saksa keeles Siklecht) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas.
Alarich I

Alarich I (ladina keeles Alaricus; umbes 370 – 410) oli läänegootide kuningas 395–410. Muinaspõhjakeelne Alrekr tähendab 'kõige' või 'kõigi valitsejat'.

Elu

Alarich juhtis 394. aastal Ida-Rooma keiser Theodosius I liitlasena Frigduse lahingus läänegootide vägesid, kus aitas alistada keiser Eugeniuse vägesid, mida juhtis frangi päritolu väejuht Arbogast. Gootide kaotused olid suured. 
Alarich pettus pärast Theodosius I surma 395. aastal, sest temast ei saanud Rooma armee väejuhti. Ta algatas Balkani poolsaarel mitu röövretke, mida vahel toetasid ka kohalikud roomlased. 401. aastal otsustas ta tungida Itaaliasse, purustas 402. aastal Mediolanumit (Milano) valvanud Rooma väed ning asus linna piirama ning pidas kolm lahingut Rooma väepealiku Stilichoga, kus kumbki pool ei saavutanud otsustavat võitu. Alarich lahkus Itaaliast Illyricumi suunas. 405. aastal soovis Stilicho temaga rahu sõlmida ning pakkus talle Rooma armee magister militium′i ametikohta, mida aga Konstantinoopoli keisrivõim ei tunnistanud.
Alarich piiras 408. aastal Rooma linna, mis oli kaotanud oma tähtsuse, kuna Lääne-Rooma keisririigi pealinnaks oli 402. aastast olnud Ravenna, sest Lääne-Rooma keiser Honorius andis seal välja seadusi. Temaga liitusid ka endised Stilicho sõdurid. Alarich lahkus pärast väärtesemete ja raha saamist.
410. aasta suvel liikus ta tagasi Rooma suunas, vallutas linna sama aasta 24. augustil ning lasi seda kolm päeva rüüstata. Lisaks röövis ta Lääne-Rooma keisri (395–423) Honoriuse õe Galla Placidia.
Konstantin Zeren

Konstantin Karl Zeren (30. august 1883 Vaivara vald (Vaivara kihelkond), Virumaa – 2. juuli 1944 Rapla) oli Eesti ehitusinsener ja tööstur.
Zeren oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.
Indiana Pacers

Indiana Pacers on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Oma kodumänge peab klubi Indianapolises Conseco Fieldhouse'is.
Klubi asutati 1967. aastal ning kuni NBA ja ABA liitumiseni 1976. aastal mängis see liigas American Basketball Association. Hooaegadel 1969–1970, 1971-1972 ja 1972–1973 tuli klubi ABA meistriks.
Matthias Calonius

Matthias Calonius (27. detsember 1738 Saarijärvi – 1817) oli Soome õigusteadlane ja riigimees.
Calonius sündis pastori pojana. Ta õppis Turu Akadeemias. Hiljem sai ta seal lektoriks ja 1773 korraliseks professoriks. Akadeemiku tiitlit ei saanud ta iialgi: selleks oli ta liiga vaene ja tal puudusid perekondlikud sidemed. Ta oli Stockholmis asuva Rootsi Ülemkohtu liige. Pärast Soome sõda ja Porvoo maapäeva oli ta Soome suurhertsogiriigi senatis prokuraator ehk tänapäeva mõistes õiguskantsler.
Caloniuse mõju avaldus peamiselt tema eraõiguse kohta peetud loengutes, mis levisid tudengite hulgas 19. sajandil. Esimest korda avaldati need alles 1908 pealkirja all "Praelectiones in Jurisprudentiam Civilem". Oma ajale iseloomulikult kaitses ta loomuõigust, õigustades sellega oma kaasaja õigussüsteemi.
Calonius on kirjutanud akadeemilisi teoseid õigusteaduse ja ajaloo valdkonnas.
Calonius on maetud Turu Püha Katariina kiriku kalmistule. Tema auks on nimetatud Turu Ülikooli õigusteaduskonna peahoone Calonia. Helsingis Töölös on tema auks nimetatud tänav Caloniuksenkatu. Soomes tegutseb Matthias Caloniuse ühing.
Viljandi–Rõngu maantee

Viljandi–Rõngu maantee (registrinumbriga 52) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Viljandi linna, Viiratsi aleviku ja Vana-Võidu küla piiril Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee 71. kilomeetril. Tee pikkus on 61,1 km. Tee lõpeb Rõngu alevikus Jõhvi–Tartu–Valga maantee 175. kilomeetril. Viiratsi alevikus kannab tee nime Mustla maantee. Mustla alevikus kannab nime Posti tänav. Rõngu alevikus kannab nime Viljandi maantee.

Asulad Viljandi–Rõngu maanteel

Vana-Võidu küla, Viiratsi alevik, Vardja küla, Mäeltküla küla, Lolu küla, Pirmastu küla, Holstre küla, Viisuküla küla, Pulleritsu küla, Raassilla küla, Metsla küla, Vilimeeste küla, Koidu küla, Ülensi küla, Mustla alevik, Porsa küla, Tinnikuru küla, Jakobimõisa küla, Tarvastu küla, Soe küla, Unametsa küla, Järveküla küla, Suislepa küla, Maltsa küla, Marjamäe küla, Kaubi küla, Pikasilla küla, Purtsi küla, Pühaste küla, Koruste küla, Lossimäe küla, Rõngu alevik.
Avo Üprus

Haridus

Üprus lõpetas Tartu 8. Keskkoolis põhikooli 1969. aastal ning on õppinud Viljandi Kultuurhariduskoolis näitejuhtimist (ei lõpetanud). 1980. aastal lõpetas ta Keila Kaugõppekeskkooli.
Üprus ordineeriti 20. märtsil 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai ta 11. jaanuaril 2001. 1999. aastal lõpetas ta EELK Usuteaduse Instituudi, sotsiaalteaduste magistriks sai ta 2001. aastal.

Töö

Üpruse elutöö on seotud religiooniga. Aastatel 1991–1996 ja 2016–2018 oli ta Tallinna praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1991–1996 Tallinna Peeteli koguduse hooldajaõpetaja ning 2000–2016 sama koguduse õpetaja. Aastast 2018 on ta Harkujärve koguduse hooldajaõpetaja.
Aastatel 2003–2007 oli ta Riigikogu (X koosseisu) liige, aastatel 2007–2011 töötas regionaalministri nõunikuna ning aastal 2013 osales kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.

Isiklikku

Avo Üprus on abielus, tal on kaks poega ja kaks tütart. Tema ema on arst ja pedagoog Anne Schotter, kasuisa Leo Schotter, emapoolne vanaisa neuroloog Voldemar Üprus, vanatädid kunstnik Hilda Üprus ja kunstiajaloolane Helmi Üprus.
Värskelt õhus

"Värskelt õhus" oli Eesti Televisiooni hommikuprogramm, mis läks eetrisse Tallinna Botaanikaaiast 2006. aasta suvekuudel.
Saatejuhte oli kokku 6, kes jagunesid kolme paari: Piret Simson – Owe Petersell, Eva Tihhonova – Meelis Kompus ja Marii Karell – Margo Mitt. Saate režissöörid olid Elo Selirand, Annika Reinson ja Tarvo Mölder, toimetajad Anne-Mari Neider ja Ene Tuuna.
Saate osades olid esindatud väliköök, võimlejad, päevakajalised intervjuud. Tänu suurele võtteplatsile said saatejuhid kaamerate ees demonstreerida suurejoonelisi eksperimente (langevarjurite maandumine, kuumaõhupalli lend) või lasta mängida suurtel muusikakoosseisudel (sümfooniaorkestri külastus, sada Kalevi võimlemispeol osalejat).
Ludwig Schwabe

Ludwig Georg Franz Friedrich Schwabe (24. juuni 1835 Giessen – 20. veebruar 1908 Tübingen) oli saksa klassikaline filoloog.
Vaimuliku poeg. Õppis Giesseni Ülikoolis 1853–1859, töötas sealsamas eradotsendina 1860–1863 ja professorina 1863–1864. Oli Tartu Ülikoolis klassikalise filoloogia professorina 1863–1872.
Aia tänav (Rakvere)

Aia tänav on tänav Rakvere lõunaosas.
Tänav, mille pikkus on 1111 meetrit, eraldab Kondivalu ja Lepiku linnaosa ning lõpeb lõuna pool Palermo linnaosas. Saades alguse Karja tänavalt, ristub lõuna suunas Oru, Rahu, Mäe, Maasika, Metsa, Lilleoru ja Tartu tänavaga. Kulgeb suures osas paralleelselt Tartu tänavaga.
Aia tänav kandis kuni 1939. aastani Vaestemaja tänava nime. See nimi tuli asjaolust, et majas nr 15 olevat asunud vaestemaja. Aadressil Aia 13 tegutses üks Rakvere vanemaid nahavabrikuid. Aia 11 hoone oli esimese maailmasõja ajal koduks vendadele Olev Eskolale ja Ants Eskolale, kes olid seal sõjapaos.
Kai Vaarandi

Eluloolist

Õppis 1966–1977 Tallinna 7. Keskkoolis, tõlkeoskuse omandas Lia Rajandi õpilasena. Aastatel 1976–1978 tõlkis ta lühijutte, mis ilmusid ajakirjanduses. K.Vaarandi asus 1977. aastal Tallinna Pedagoogilises Instituudis õppima inglise keelt, kuid katkestas õpingud, kuna tõlkimist seal ei õpetatud.
1978–1983 omandas kõrgema hariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, tarbekunsti teaduskonna keraamika erialal. 1983. aastal astus aspirantuuri Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. 1983–1987 õppis ja töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia kunstiajaloo osakonnas. 
1987–2010 tegutses peamiselt kunstnikuna. Aastast 1992 Eesti Kunstnike Liidu liige. 1993. aastal oli ta üks Eesti Keraamikute Liidu asutajatest ning 1993–1996 liidu juhatuse liige. 1994–2010 oli keraamika ajaloo bakalaureuse- ja magistritaseme õppekava koostaja ja lektor Eesti Kunstiakadeemias.
2005. aastal hakkas Kai Vaarandi uuesti aktiivselt tõlkima. 
Valdas peale emakeele inglise, soome, vene ja saksa keelt.
Kai Vaarandi suri ootamatult, ravimatusse haigusesse. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule, oma isa Anton Vaarandi kõrvale.

Isiklikku

Kai Vaarandi oli ajakirja Looming peatoimetaja Anton Vaarandi ja sisearhitekt Maimu Vaarandi tütar. 1982. aastal abiellus Kai Vaarandi Vello Laanemaaga. 1984 sündis poeg Laur-Hendrik.

Kunstnikuna

Esinenud näitustel alates 1982. aastast.

Tõlkijana

Kai Vaarandi on tõlkinud ilukirjandust ja peamiselt kunstialast teabekirjandust inglise keelest eesti keelde.

Lokaliseerinud

Eestikeelse platvormi Quadriga Worldwide tarkvarale Genesis – maailma tipphotellide tarbeks (2006–2008).
Liiv-aruhein

Kirjeldus

Liiv-aruheina pööris on 6–12 cm pikk, kollakasroheline, peatelg ja pööriseharud lühikarvased. Pähikud on 6–8 mm pikad, 4–6 õielised. Alumised vanad lehetuped on liiv-aruheinal õlgkollased ja läikivad, sageli tumedama, tömbilt murdunud tipuga, jäigad. Lehed jäigad, torkavate tippudega. Kõrs ülemises osas tihedalt lühikarvane. Taime kõrgus on 20–60 cm.

Kasvukoht

Liiv-aruhein kasvab rannikul luidetel ja liivikutel.

Levik

Eestis paiguti.
Car Nicobar

Car Nicobar (kohalikus keeles Pu) on saar India ookeanis Bengali lahe ja Andamani mere vahel, üks Nicobaridest.
Car Nicobari geograafilised koordinaadid on 9° 10′ N, 92° 45′ E.
Saare pindala on 124 ruutkilomeetrit. Saar on madal, kõrgus kuni 87 m. Kuulub Indiale.
Aort

Madudel

Madudel väljuvad südamest kaks aorti: parem aort väljub südame vatsakese vasakult ja vasak aort paremalt poolt.

Inimestel

Inimestel saab üksainus aort alguse südame vasaku vatsakese aordisuistikust ning suundub esmalt paremale (ülenev aort), pöördub vasakule ja lülisamba lähedale taha (aordikaar) ning edasi kulgeb alla (alanev aort). Rinnaõõnes kulgevat alaneva aordi osa kuni vahelihaseni nimetatase aordi rinnaosaks. 
Aort hargneb lõpuks kaheks ühisniudearteriks. Vasaku vatsakese ja aordi vahel on kolmest poolkuuklapist koosnev aordiklapp. Aordis voolab arteriaalne ehk hapnikurikas veri. Aordist lähtuvad arterid viivad vere kõigisse kehaosadesse, varustades neid hapnikuga.
Aort kulub elastsete arterite hulka. 
Aorti innerveerib koljuõõnest kägimulgu kaudu väljuv uitnärv koos harudega.

Patoanatoomia

Aordipõletik on aortiit.
East Trading Wang

East Trading Wang on Eesti punk-metal-ansambel, mis tegutseb vaheaegadega alates aastast 1997.

Ajalugu

East Trading Wang sündis 1997. aastal ansambli Switch baasil. Esialgne tuntus pälviti põhiliselt bändiliikmete lähiringkonnas.
Aastal 2002 salvestati Taavi Aaviku käe all materjal, mis kaks aastat kestnud tegevuspausi järel albumina "Employees Of The Year" välja anti. Selle albumi tegemise perioodiaega mahub ka Rootsi rap-metal-grupeeringu Clawfinger soojendamine klubis Hollywood.
Bändi teine album "Favela, Yayo, Caipirinha" ilmus aastal 2005. Sama aasta suvel esines East Trading Wang festivalil "Rabarock". Hetkel on bändi tegevus peatatud, kuna pooled liikmed elavad Hispaanias.
Kasutajakeskne disain

Kasutajakeskne disain või kasutajakeskne arendus (inglise keeles user-centered design) on protsesside raamistik, kus pööratakse igas disainimise etapis tähelepanu kasutatavusele ja kasutaja käitumisele. 
Põhiline erinevus kasutajakeskse disaini ja teiste disainifilosoofiate vahel on, et kasutajakeskne disain üritab optimeerida toodet, lähtudes kasutaja soovidest ja käitumismustritest.

Ajalugu

Terminit „kasutajakeskne disain" kasutas esimest korda Donald. A. Norman oma uuringus California Ülikoolis San Diegos. Kontseptsioon sai väga populaarseks aastal 1986, kui avaldati raamat „User-Centered System Design: New Perspectives on Human-Computer Interaction" („Kasutajakeskne disain: Uus perspektiiv inimese ja arvuti koostoimimisel").

Analüütilised tööriistad

Kasutajakeskses disainis kasutatakse analüüsimisels mitmeid tööriistu, neid põhilisimad on persooni, stsenaariumid ja kasutusmallid.

Persoon

Kasutajakeskse disaini protsessis on persoon kasutaja arhetüüp, mida kasutatakse, et teha otsuseid toote omaduste, navigatsiooni, interaktsiooni või isegi visuaalse disaini puhul.

Stsenaarium

Stsenaarium luuakse kui väljamõeldud lugu, mis kirjeldab kasutaja n-ö igapäevaelu või sündmuste järjekorda põhilise kasutajaga.

Kasutusmallid

Kasutusmallid on uuritavas valdkonnas toimuvate protsesside kirjeldus. Kasutusmall on dokument, mis kirjeldab soovitavat funktsionaalsust – mida süsteem peab oskama, et klient sellega rahule jääks.
LAK-12

LAK-12 Lietuva on Nõukogude Liidu/Leedu üheistmeline FAI võistluste vabaklassi purilennuk, mida ehitati ettevõttes LAK (Lietuviškos Aviacinės Konstrukcijos), hilisema nimega Sportine Aviacija. Esmalend aprill 1986.

Konstruktsioon

LAK-12 loodi 1980. aastatel FAI vabaklassi purilennukite nõuete kohaselt. Konstruktsioon põhineb klaaskiud/epoksüvaik komposiidile. Poolmonokokk-kerega kesktiivalise purilennuki ühetalalise, 8 mm vahtplastvahetäidisega sändvitš-tüüpi tiiva koorikkate moodustab kahest kaksiktrapetsist koosneva poole. Tiiva tala (lonžeroni) ehituses on kasutatud süsinikkiudu, mis annab tiivale suurema jäikuse ja kerguse. Tiivaprofiil on valitud Wortmann FX67 sarjast.
Tiib on varustatud ainult tiiva ülapinnal väljanihutatavate kahekorruseliste piduriklappidega ja tagatiivaga, mida saab seada vahemikus −7° ("-2"), −4° ("-1"), 0° ("0"), +5° ("+1"), +11° ("+2"), +15° ("T"). Mõlemad tiivapooled (-konsoolid) on terviklikud, mitte kaheosalised, nii nagu näiteks Nimbus või Jantar-2B purilennukitel.
Tiiva ballastpaakidesse mahub kuni 190 liitrit vett. Veepaake saab täita ja tühjendada purilennuki keres asuva ventiili kaudu. Purilennuki sissetõmmatava teliku ratas on pneumohüdraulilise vedrustusega, kere sabaosa on varustatud sabakarguga. Kabiini pleksiklaaskuppel avaneb tervikuna ette üles.
Cirencester

Cirencester (kaasaegne IPA /ˈsaɪrənsɛstər/, aeg-ajalt /ˈsɪstər/, kohapeal ajalooliselt /ˈsɪsɪtər/) on kaubalinn Gloucestershire'i idaosas Inglismaal, 80 miili Londonist loodes. Cirencester asub Churni jõe, Thamesi jõe lisajõe ääres ja on suurim linn Cotswoldi distriktis. Linnas asub 1840. aastal asutatud Kuninglik Põllumajandusakadeemia (Royal Agricultural University), vanim põllumajandusülikool ingliskeelses maailmas.
Auk (loomapüünis)

Auk (lõunaeesti murretes ka: haud) on maapinda kaevatud ja millegagi kaetud (nt okstega) süvend (auk), kuhu peaks sisse kukkuma loom.
Aukudega püügiviisi nimetatakse augupüügiks.
Eesti alal püüti aukudega eriti hunte (hundiauk); esimesed teated Eesti ala aukude kohta pärinevad 14. sajandist.
Kanada leeder

Klassifikatsioon

Kanada leedri süstemaatiline kuuluvus pole päris selge. APG III süsteemis klassifitseeritakse kanada leeder uniohakalaadsete seltsi muskuslilleliste sugukonda.
Cronquisti süsteemis liigitatakse see taim kuslapuuliste (Caprifoliaceae) sugukonda.
Osa autoreid peab kanada leedrit eraldiseisvaks liigiks Sambucus canadensis.

Kasvunõuded

Kanada leeder eelistab niisket valgusrohket või poolvarjulist kasvukohta, varjus õite hulk väheneb. Kuulub USDA külmakindlustsooni 3, mis tähendab, et ta suudab üle elada külma kuni -40°C. Lepib enamiku muldadega, kuid liigniisketel muldadel võib jääda kiduraks.

Kultiveerimine

Õitseb juulist augustini. Söödavad on nii õisikud (läbimõõduga kuni 30 cm) kui ka viljad (läbimõõduga kuni 6 mm). Pole teada, kas kanada leeder on isefertiilne. Et kindlustada risttolmlemine, soovitatakse istandustes kasvatada erinevaid sorte läbisegi. Õitsemise soodustamiseks ja õite moodustamise aja pikendamiseks on parem viljumist vältida.

Hooldus

Kanada leedreid soovitatakse tagasi lõigata igal talvel alates taime teisest eluaastast, et tagada piisavalt valgust noortele võrsetele. Tagasilõikamisel eemaldatakse üle 3 aasta vanused võrsed ning kahjustatud oksad, jättes kasvama võrdse hulga ühe-, kahe- ja kolmeaastaseid võrseid.
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Schwarzer_Holunder seisuga 26.12.2013.
Hans Rosling

Hans Rosling (27. juuli 1948 – 7. veebruar 2017) oli Rootsi akadeemik, statistikateadlane, meditsiiniteadlane ja teaduse populariseerija.
Hans Rosling oli Karolinska Instituudi rahvusvahelise meditsiini professor ja Gapminder Foundation asutaja.
Hans Rosling ja Gapminder tegid suure töö eelarvamuste ja teadmatuse vastu võitlemisel. Hans Rosling selgitas levinud valearvamuste paikapidamatust, statistikat ja arve huvitavalt ja humoorikalt. Gapminder küsib: Why is there so much ignorance? (Miks on maailmas nii palju teadmatust?) 
Hans Roslingi TED esinemine "The best stats you've ever seen"  tõestab statistiliste näitajate abil, millised levinud uskumused ei ole enam õiged. Hans Roslingi stiil on veenev ja ettekanne on väga populaarne. Seda on ka põhjalikumalt analüüsitud. 
Hans Rosling propageeris andmete vaba kasutamist – temale omase humoristliku stiili ja sõnakasutusega:
„And I have pretty good news for you. I have good news that the present, new Head of U.N. Statistics, he doesn't say it's impossible. He only says, "We can't do it." - Ja mul on teile päris hea uudis. Selline hea uudis, et praegune, uus ÜRO statistikaosakonna direktor ei ütle enam, et see on võimatu. Ta ütleb ainult: "Me ei saa seda teha".“