Lai tänav (Tallinn)

Lai 2

Hoones Lai 2 // Pikk 1 // Nunne 2 asuvad kaubanduspinnad ja ülemistel korrustel korterid.

Lai 4

Lai 4 // Pikk 5 asub 1936. aastal renoveeritud neljakorruseline kivihoone, kus esimesel korrusel asuvad kaubanduspinnad.

Lai 7

Hoone Lai 7 on hiliskeskaegne Tallinnale iseloomulik kahe ruumiga kivielamu, mille ehitas ilmselt aastail 1430–65 voorimees Kersten Bunde. 1882. aastal laskis kaupmees D. Haase maja arhitekt Nikolai Thamm vanemal põhjalikult ümber ehitada. Ümberehituse käigus lammutati vana fassaad. Uus peafassaad sai historitsistliku ilme, seina müüriti renessanssdekooriga aknasammas ja kolm reljeefdekooriga kivikonsooli. Majale püstitati kolm elukorrust, uus kivitrepp; ruumid kapitaalseinte vahel jaotati puust vaheseintega. Endisest elamust jäi muutmata neljatahulisele kesksambale toetatud ristvõlvidega keldriruum endise diele all. Krundi idaosa varasem hoonestus likvideeriti.
Hoone äripindadel tegutses alates 1887. aastast kuni vähemalt 1930. aastani Hans Granbergi ja seejärel Jan (Juhan) Tschipani (Jan Czipan) juhitav juuksetööstus “Granberg”, kellel seejärel avas äri Pikk 19 hoones.

Lai 10

Lai 10 // Pikk 11 hoone üks osa paikneb Laia tänava ääres, teine ja kõrgem osa paikneb Pika tänava ääres. Hoones asuvad elamispinnad II, III ja katusekorrusel, mitu korterit on kahel tasapinnal. Esimesel korrusel asuvad äripinnad. Hoonet on ürikutes esmakordselt mainitud 1360. aastal. Kinnistu tänapäevane ilme ja osaliselt ka praegune hoone plaanilahendus on pärit 19. sajandi teisest poolest ja 20. sajandi esimesest poolest, mil hoone ehitati ümber arhitektide Rudolf Otto von Knüpfferi ja Eugen Habermanni projekti kohaselt. Hoonet on kapitaalselt renoveeritud ka 2008. aastal.

Lai 13

Lai 13 hoones asub Tallinna Pedagoogikaülikooli Kunstide Instituut.

Lai 15

Laia tänava 15 asuva krundi ostis 1681. aastal Palmse mõisa omanik Gustav Christian von der Pahlen ning rajas sinna elamu, talli ja tõllakuuri. Praeguste mõõtmetega barokkelamu ehitas 19. sajandi alguses krundile uus omanik von Brevern (arhitekt Carl Ludvig Engel, uuele hoonele lisati III korrus ning hoone fassaadid kujundati klassitsistlikuna. Aastatel 1711–1729 kuulus hoone koos Lai 17-ga Eestimaa kindralkuberner Aleksandr Menšikovile.
Esimese maailmasõja ajal asus hoones Peeter Suure merekindluse Suurtükivalitsus.

Lai 17

Lai tänav 17 // Aida tänav 1, nn Menšikovi maja. Kahekorruseline ruudulähedase põhiplaaniga hoone Lai 17 valmis umbes 1685. aastal ning meenutab oma kõrge kelpkatuse, baroksete proportsioonide ja peakarniisilt kerkiva väikese kolmnurkviiluga Hollandi barokkmaja. Hoone on ehitatud varasema madalama hoone baasil 1680–1685 (müürseppmeister Gert Forberg) Jürgen von Wangersheimi poolt. Aastail 1711–1729 kuulus valdus koos Lai 15-ga Eestimaa kindralkuberner Aleksandr Menšikovile. Hoone frontoonil on hilisemate omanike Stenbockide polükroomne perekonnavapp. Kultuurimälestis nr 3025.
20. sajandi 30. aastail asus hoones Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi konsulaaresindus.
Hoones Lai 17 asub Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum.

Lai 18

Hoonetekvartalis Pikk 19 // 21 // Hobusepea 3 // Lai 18 asub Venemaa suursaatkonna konsulaarosakond.

Lai 19

Kolmekorruseline hoone kahe katuseärkliga Lai 19 ehitati arvatavasti aastatel 1631–1641 raehärra Matthias Poorteni tellimisel. Hoone edelanurgaga liitub kahekorruseline teenijaskonna tiibhoone, tiibhoone kõrval olnud kahekorruseline kivimaja väravaportaali ja võlvitud kangialusega Aida tänava joonel hävis Teises maailmasõjas.

Lai 21

Krunt Lai 21 oli 16.–17. sajandil hoonestatud, kuid pärast Põhjasõda seisis pikka aega varemetes. Krundile ehitati aastatel 1772–1787 kolmekorruselise hoone.

Lai 24

Lai 24/Pikk 29

Lai 25

Lai 25 hoones asus üks Tallinna vanemaid koole – Kõrgem Tütarlastekool.

Lai 27

Lai 27 ja Laboratooriumi tänava vahelisel kinnistul asunud keskaegse elamuga hävines Teises maailmasõjas ning kinnistule ehitati 1947. aastal arhitekt N. Kusmini projekti järgi büroohoone (korrustel on põhiliselt piki koridori avanevad tööruumid), tänavafassaadi arhitekt oli Aleksandr Vladovski. Hiljem ehitati lisaks Laboratooriumi tänava äärde ehitati uus neljakorruseline hoone plokk.

Lai 28

Esimesed teated elamust pärinevad 15. sajandi algusest, 18. sajandil ehitati elamu ümber aidaks, kusjuures lõunapoolsesse Laia tänava poolsesse ossa jäeti alles kaks vana kõrvuti asetsevat kangialust, mistõttu ei ole hoonel elamule iseloomuliku fassaadi ja interjööri ning allkorrusel on suured aidale ja kangialusele iseloomulikud kaaravad.
Lai 28 asusid Eesti Vabariigi algusaastatel Tallinna komandandi ametiruumid.

Lai 29, Huecki maja

Kinnistul asunud väikest hoonet mainiti ürikuis 14/15. sajandi vahetusel, 1413. aastal ehitati hoone suureks diele-dornse tüüpi kivimajaks. 15. sajandil elas hoones Bernt Notke. 1683. aastast kuni Teise maailmasõjani kuulus elamu perekond Hueckile. 
Peahoonega liitunud väravahoone hävis Teises maailmasõjas, selle asemele ehitati 1950. aastal arhitekt A. Kukkuri projekti järgi uus väravamaja. Sellest ajast kasutas hoonet Vabariiklik Restaureerimisvalitsus, praegu aga AS Restor ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis. Kultuurimälestis nr 3028.

Lai 29a

Lai 29a/Laboratooriumi 16 hoone omanik keskajal oli kaupmees Hans Pawels, kelle kenotaaf on Oleviste kiriku Maarja kabeli idaküljel.
Tänapäeval asub hoones Eesti Loodusmuuseum.

Lai 30

Lai tänav 30 // Lai 30a // Pikk tänav 33 hoonete ansambel koosneb tänapäeval mitmest eraldi kinnistust, mis hõlmavad hooneid aadressiga Pikk 33, Lai 30 ja Lai 30a.   Kultuurimälestis nr 3043.
Hoonetes asub Eesti Tervishoiu Muuseum.

Lai 31

Hoonet on esmakordselt mainitud 1412. aastal, kuid tänapäevane hoone on kujunenud mitmes ehitusetapis. 1929. aastal tehti hoones radikaalne ümberehitus, mis muutis algse keskaegse diele-dornse tüüpi ruumijaotust ning sealtpeale on hoone korrustel (?) korterid. Hoone fassaadil on aga üldjoontes säilinud 1829. aastal kubermanguarhitekt Johann David Bantelmanni projekteeritud klassitsistlik lahendus.

Lai 34

Hoone Lai 34 // Vaimu 3 ehitati aastatel 1809–1811, hoone valdaja oli hüdrograaf, Mohni tuletorni ja Tallinna alumise tuletorni ehitaja ning Tuletornide Järelevalveameti juhataja Leonti Spafarjev, hoone arhitekt Carl Ludvig Engel. Hoone rajati algselt Pikalt Laiale tänavale ulatunud krundi tagaosas asunud kahe keskaegse ehitise – väikese elamu ja aida ning nurgapealse vaba platsi kohale.

Lai 35, 37

Kinnistutel Lai 35, 37 asus juba 14. sajandist Oleviste kiriku pastoraat, hooned ehitati 15. sajandil, kuid on hiljem oluliselt ümber ehitatud. Elamul Lai 37 on põhiliselt 18. sajandi ilme, hoovis asuv ait-ladu sai 1894. aastal uusogooti välimuse, lahenduse autor arhitekt Konstantin Wilcken. Laia tänava 37 hoonel pole välisust; sissepääs on hilisemate ümberehitustega viidud Lai 35.

Lai 36 // Vaimu 4

Lai 36 // Vaimu 4 maja omanikuks sai 1762. aastal pagar Julius Valentin Jaeksch, kes oli pärit Rudolfstadtist ja sai samal aastal ka Tallinna kodanikuks. Seda aega loetakse tööstusliku leivatootmise alguseks Eestis ja Leiburi leivatööstuse kaudseks alguseks.

Lai 40

Hoone Lai 40 pärineb arvatavasti 15. sajandist ning on üks paremini säilinud keskaegseid elamuid Tallinnas. Tänavapoolsed hooned olid koos naaberhoonetega Lai 38 on tuntud ka ühisnimega Kolme venda.
Hoones Lai 40 asusid 1940. aastast Tallinna Linna ja Harjumaa arhiiv, aastatel 1941–1944 Eesti Omavalitsuse Haridusdirektooriumi juures asuv Tallinna Linna Arhiiv; 1945–1950 Tallinna Linna ja Harju Maakonna Riiklik Arhiiv; 1951–1963 Tallinna Linna ja Harju Rajooni Riiklikuks Arhiiv; 1964–1950 Tallinna Linna Riiklik Arhiiv ja Harju Rajooni Riiklik Arhiiv.
Pärast arhiivide üleviimist 2000. aastal Parteiarhiivi majja – Tõnismägi 16 ja Tallinna Linnaarhiivi hoonesse Tolli 8, asus hoonesse Kodakondsus- ja Migratsiooniamet.

Lai 45

Lai 45 asub 18. sajandil ehitatud Laia ja Laboratooriumi tänava vahel asuv elamutekompleks, mille moodustavad suur kolmekorruseline varaklassitsistlik peahoone ja sellega külgnevad tiib- ning kõrvalhooned koos väikese sisehooviga. Ruumide asetus põhikorrustel on klassitsismipäraselt telgsümmeetriline, igal korrusel neli eluruumi, vaid saali (II korrusel) on avardatud koridori arvel.
Hoones tehti ümberehitus aastatel 1922–1924, arhitektid Herbert Johanson ja Eugen Habermann, kes muutsid algset plaanilahendust, ümberehituse käigus muudeti ka tiib- ja majandushoonete ilmet (tallid-tõllakuurid tehti elamuteks, samuti väravahoone koos kangialusega vastu Tallinna Hobuveskit. Kultuurimälestis nr 3033.

Lai 49

Lai 49 asuv kolmekorruseline kivimaja ehitati aastatel 1880–1881, arhitekt Nikolai Thamm vanem vastu Tallinna linnamüüri, kasutades ära endise Renteni torni müüre (torni alusmüürid osaliselt säilinud). 
Hoones asusid Kristlik Meremeeste Selts ja aastatel 1881–1883 Peetri reaalkool.
Lai 49 hoones asub tänapäeval Old Town hotell (Rixwell Old Town Hotel) ja kohvik Mademoiselle.