google/wiki40b huggingface dataset:
Mathematical Truth

"Mathematical Truth" on Paul Benacerrafi artikkel. See ilmus ajakirjas Journal of Philosophy, 1973, 70 (19), lk 661–679.
Ta väidab selles, et ükski matemaatika filosoofiline tõlgendus ei ole ühtaegu rahuldav nii epistemoloogia kui ka semantika vaatepunktist. Matemaatilist tõesust on küll võimalik seletada nii, et see vastab meie süntaktilisele ja semantilisele tõesusekäsitusele mittematemaatilises keeles; ja on võimalik seletada meie matemaatilist teadmist kooskõlas kausaalse arusaamaga teadmisest; kuid üldjuhul ei ole võimalik teha mõlemat korraga. Nimelt eeldab tõesuse seletamine matemaatiliste abstraktsete objektide olemasolu, kuid need objektid pole tunnetusele kättesaadavad, sest nad on põhjuslikult inertsed ehk põhjuslikult mittemõjusad, mistõttu nad pole meeltetajule kättesaadavad. Teiselt poolt, kui siduda tõesustingimused kuidagi tõestusega, siis pole arusaadav, kuidas ja miks nad puutuvad tõesusesse. Seda nimetatakse Benacerrafi dilemmaks.

Sisukokkuvõte

Matemaatilise tõe uurimisel on olnud kaks motiivi: 1) ehitada üles homogeenne semantikateooria, milles matemaatika propositsioonide semantika oleks rööpne ülejäänud keele semantikaga; 2) leida matemaatilise tõe juurde mõistlik epistemoloogia. Peaaegu kõik matemaatilise tõe mõiste teooriad teenivad üht neist kahest eesmärgist teise arvel. Et mõlemad eesmärgid on tarvis saavutada, siis Benacerraf ei ole rahul mitte ühegi matemaatilise ja mittematemaatilise tõe ja teadmise teooria komplektiga. "Sest, nagu ma allpool väidan, tõeteooriad, mis käsitlevad matemaatilist ja mittematemaatilist juttu relevantselt sarnasel moel, teevad seda selle hinnaga, et nad jätavad arusaamatuks, kuidas meil saab üldse olla matemaatiline teadmine; kuna aga need, kes omistavad matemaatilistele propositsioonidele seda laadi tõesustingimused, mille rahuldatust meil on võimalik selgelt teada, teevad seda selle arvel, et nad jätavad need tingimused sidumata igasuguse lausete analüüsiga, mis näitaks, kuidas omistatud tingimused on nende tõesuse tingimused." (lk 662). (Lk 661–662).
Mis tahes filosoofiliselt rahuldav tõe, osutuse, tähenduse ja teadmise teooria peab hõlmama neid kõiki ning olema adekvaatne kõigi propositsioonide puhul, millele need mõisted rakenduvad – nii empiiriliste kui ka matemaatiliste objektide puhul, sest muidu ta pole lihtsalt õige. Igasugusel lahknemisel sellisest homogeensusest peab olema mõjuv põhjendus, et see üldse kõne alla tuleks. 
Benacerraf loodab, et lõpuks õnnestub luua homogeenne teooria, ning toob siin esile takistused selle loomisel. (663)
Tõnu Oja

Haridus

Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri IX lennu.

Töökäik

1980–1998 oli Tõnu Oja Tallinna Linnateatri näitleja, 1996–1997 ka kirjandusala juhataja. 1998–2003 oli ta vabakutseline. Alates 2003. aastast töötab ta Eesti Draamateatris.

Kirjanduslik tegevus

Tõnu Oja kirjutab luuletusi ja laulusõnu, tema kirjanduslik pseudonüüm on Laur Lomper.

Isiklikku

Tema vend on näitleja ja lavastaja Rein Oja, pojad aga näitlejad Pääru Oja ja Kaarel Oja.
Mālupe vald

Loodus

Vald asub Ida-Läti madalikul. Selle kõrgeim koht (149,3 m) asub valla kaguosas. Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Sita jõgi.

Ajalugu

Aastal 1920 kuulus Mālupe valla aladel Mālupe mõisale 1131, aga Ērmaņi mõisale 314 hektarit maad. Aastal 1935 oli Mālupe valla pindala 174,53 km² ja seal oli 2481 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Mālupe ja Maliena külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult.  Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Betereva muinaskalmed, Tarvase muinaskalmed ja Upeskrasti muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Mālupe mõisa hooned (häärber, vesiveski, ait), samuti ka Sofikalnsi karjamõisa ait. 
Looduskaitse all on Pumpuri tamm, Vecskanstnieki tamm, Stūrīši tamm, Bitītese tamm, Medņi tamm, Dobusilsi tammed, Dobusilsi künnapuu, Daumanti tamm, Zirdziņi tamm, Skaidrini tamm ja Priedulāji künnapuu. Valda jääb ka 1325 ha suurune Jaunanna hoiuala.
Ron Heusdens

Ron Heusdens (Ronald Wolpert Heusdens; sündinud 14. mail 1962 Rotterdamis) on Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. 2008. aastal võitis ta oma esimese Hollandi meistritiitli rahvusvahelises kabes.
Lisaks kabele mängib ta heal tasemel ka teisi mõttemänge, nimelt on ta võitnud üheteistkümnel korral Hollandi meistritiitli mõttespordi triatlonis (bridž, kabe, male).
Schlei maakond

Schlei maakond (Amt Schlei) oli maakond (Amt) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei kagukaldal Eckenförde ja Schleswigi vahel.
Schlei kaudu piirnes maakond Schleswig-Flensburgi kreisiga.
Maakonna pindala oli 101 km², elanike arv 6824. Rahvastiku tihedus oli 68 in/km².
1. jaanuaril 2008 liideti maakond Schwanseni ja Windeby maakonnaga Schlei-Ostsee maakonnaks.

Loodus

Schlei maakond jagunes kaheks maastikuliseks piirkonnaks.
Hütteni mägede looduspargi ala (Fleckeby, Güby ja Hummelfeldi vald) on moodustatud Weichseli jäätumise aegsete põhja- ja otsamoreenide poolt. Maastikus on künkad, metsad, põõsastarad ja rannaniidud.
Koseli ja Rieseby vald paiknevad Läänemere ja Schlei vahelisel poolsaarel Schwansenil.

Rahvastik

Elanike arv aastal 1970 oli 5000, nüüd on see kasvanud 7000-ni, kaasa arvatud umbes 400 inimest, kellel on seal teine eluase (peamiselt Koseli valla suvilapiirkondades).

Liiklus

Maakonnale pääseb ligi kiirtee Bundesautobahn 7 kaudu mahasõiduga Owschlagi juures ning seda läbib maantee B 76. Lennuühendus on Kieli Holtenau lennujaama (umbes 30 km kaugusel) ja Hamburgi Fuhlsbütteli lennujaama (umbes 120 km) kaudu.

Turism

Schlei maakond on puhkepiirkond sportimisvõimalustega. Schlei ääres saab harrastada veesporti, Güby vallas on golfirada, Fleckebys ja Risebys saab tennist mängida. Schlei ääres ja Hütteni mägedes on jalgrattarajad. Igal pol on matkarajad.

Vaatamisväärsused

Fleckebys on kunagise Schleswigi hertsogiriigi Hütteni herred'i valitsushoone, kus asub muuseum.
Güby vallas on Louisenlundi loss, kus asub Põhja-Saksamaa juhtiv internaatkool.
Rieseby vallas Norbys on Mühle ANNA, kus asub koduloomuuseum ja kultuurikeskus.
Vaatamisväärsused on ka Koseli kirik ja Rieseby kirik.

Tähised

Sihtnumber on 24357.
Suunakood on 04354.
Autode eraldusmärk on RD.
Kükita vanausuliste palvemaja

Kükita vanausuliste palvemaja on vanausuliste palvemaja Kasepää vallas Kükital.
Mõningatel andmetel ehitasid palvemaja 1740. aastal siia põgenenud Novgorodi kaupmees Nikita ja üks Moskva bojaaridest Morozovitest. Kükita vana palvemaja hävis Teises maailmasõjas. 
1949. aastal valmis kohalike abiga praegune palvemaja. Palvemaja on ehitatud puust. 1990. aastate keskel pandi majale tellistest kiht ümber.
Draakoniaasta

Iselooom

Draakonid on enamasti intelligentsed, andekad, domineerivad, valjuhäälsed, ülbed ja tujukad, ent samas ka populaarsed ja edukad. Nad on elurõõmsad ja entusiastlikud. Draakonid näivad sageli väga avatud inimestena, ent tegelikult on nad tohutult õrnahingelised. Nad on äärmiselt lahked. Nad annavad ilma mõtlemata, ilma kartmata. Draakon on pühendanud end neile, keda ta armastab.

Armastus

Draakonile meeldib, et teda imetletakse, ta ei talu, kui keegi teine teda varju jätab. Oma kaaslasena eelistab ta kedagi, kes poleks sama ambitsioonikas ja julge kui tema. Et ta saaks silma paista ja särada, ning teise üle valitseda. Kui Draakon õige inimese endale leiab, saab temast truu kaaslane. Tähelepanelik ja hooliv.

Töö

Draakon armastab, et talle jäetakse töö juures kogu vabadus. Ta armastab omapead tegutseda ja omas rütmis. Ta on väga dünaamiline, tema töö tegemine on kiire ja tõhus. Oma projektid viib ta kiirelt ellu. Ta on kiire reageerimisega. Temast saaks hea firmajuht. Ta armastab iseseisvust, seega kõik juhtivad kohad on tema jaoks loodud. Alluvana ei tunneks ta end hästi, sest ta ei suudaks austada olemasolevat hierarhiat. Ta ei talu, kui teda käsutatakse. Draakonile sobivateks ametiteks on kunstnik, preester, poliitik ja juht.
Draakoni õnnenumbrid: 3, 4, 5, 6, 15, 21, 34, 36, 45
Draakon sobib kokku: Rott, Madu, Jänes, Ahv
Draakon ei sobi kokku: Draakon, Härg, Koer

Tuntud Draakoneid

Kihnu Virve, Birgit Õigemeel-Sarrap, Elle Kull, Sandra Bullock, Che Guevara ja Sigmund Freud.
Ann Alari

Ann Alari (sündinud 22. juunil 1954 Tartus, arsti ja õpetaja perekonnas) on eesti tõlkija, ajakirjanik ja autor.

Haridus

Ta lõpetas 1972. aastal  Miina Härma nimelise Tartu 2. keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogia erialal. 
Ta sai 1994. aastal Ühendkuningriigis London School of Economics and Political Science'is teadusmagistrikraadi rahvusvahelistes suhetes.

Tööd

Ann Alari on tõlkinud inglise ja prantsuse keelest eesti keelde paljude kirjanike ja autorite loomingut. Tema tõlgete hulgas on Margaret Atwoodi "Teenijanna lugu", "Penelopeia", lühijutte ja luulet, Marsha Normani "Head ööd, ema", Stephen Kingi "Lisey lugu", Erich Frommi "Armastuse kunst", Claude Lévi-Straussi "Müüt ja mõtlemine" ning Pierre Thuillier' "Teadusrevolutsioon keskajal". 
Aastal 1991 töötas ta Eesti Instituudi direktori asetäitjana ja aastatel 1993–1995 töötas ta Eesti Vabariigi Välisministeeriumis. 
Aastatel 1999–2004 tegi ta raadiotööd Londoni korrespondendina. Ta on teinud ka kaastööd Eesti peamistele ajalehtedele ja ajakirjadele.
Ann Alari on üks produtsentidest, režissööridest ja intervjueerijatest Nemcom.tv sarjas "Conversations", milles esinevad maailma mõjutanud ingliskeelsed kirjanikud Doris Lessing, Peter Ackroyd, Margaret Atwood, John Banville, Edna O'Brien ja Alexander McCall Smith.
Ann Alari oli 2002. aastal loodud Briti Eesti Assotsiatsiooni (British Estonian Association) üks asutajaliikmeid. Ta oli assotsiatsiooni kaks korda aastas Londonis ilmunud ingliskeelse ajakirja Lennuk esimene toimetaja. 
Aastal 2012 avaldas kirjastus Petrone Print tema raamatu "Minu Inglismaa", mis põhineb kirjadel, artiklitel ja mälestustel. Kordustrükk ilmus aastal 2018.
Ann Alari jagab elu Londoni ja Tallinna vahel. Ta töötab reklaami- ja turundusalal.
Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik

Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik on Paldiskis asuv 2015. aastal valminud kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus.
Kiriku ehitamist alustati 2012. aasta juunis. Seda rahastas Lukoili tütarfirma Litasco juhi Sergei Tšaplõgini ja tema abikaasa Aleksandra Azova asutatud Boris Tšaplõgini mälestusfond. Kiriku risti ja kellade pühitsemise tseremoonia toimus 22. septembril 2013. Kiriku avamine ja pühitsemine toimus 13. juunil 2015.
Dokumentide järgi oli kiriku ehituse näol tegemist haigla renoveerimisega, kuigi mingit hoonet kinnistul ei olnud (lastehaigla hoone lammutati 2007. aastal). Samuti ei kehtestatud seaduses nõutud detailplaneeringut, mille menetlemine tähendanuks muu hulgas ka selle avalikku eksponeerimist, huvitatud osapoolte ettepanekute kogumist ning ka avalikku arutelu nende üle.
Kiriku alumise korruse altari juures, mis on nimetatud ravitseja Panteleimoni auks, asub baptisteerium, kus ristitav kastetakse täielikult vee alla.
V. Šadrini projekti põhjal rajatud kirikuhoone vastab puitkirikuarhitektuuri kaanonitele. Kiriku puitosa on valmistanud ning tööd teostanud Soome ettevõte Honkarakenne, ristid ja kuplid on tehtud Eestis. Kiriku kellad on valatud Voroneži Anissimovi tehases. Ikonostaas on valmistatud Kreekas.
Rostovi oblasti lipp

Rostovi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Rostovi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 10. oktoobril 1996.

Lipu kirjeldus

Rostovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla sinine, kollane ja punane. Kanga vardapoolses osas on aga valge vertikaalne laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Lipul olevad värvid sümboliseerivad ajalooliselt oblastis elanud rahvaid. Punane on venelaste, sinine kasakate ning kollane kalmõkkide värv. Ühtsed värvid Venemaa lipuga (sinine, punane ja valge) rõhutavad, et Rostovi oblast on lahutamatu Venemaa Föderatsiooni osa.
Valev Kald

Valev Kald (sündinud 27. septembril 1984 Tallinnas) on Eesti poliitik, endine Eestimaa Ühendatud Vasakpartei esimees ja endine Maardu linnapea. 
Ta lõpetas aastal 2008 Akadeemia Nordi Euroopa ja Eesti avaliku õiguse erialal.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja sai 226 häält, kuid ei osutunud valituks.
26. novembril 2015 valis Maardu linnavolikogu senise abilinnapea Valev Kaldi Maardu linnapeaks. Ta tagandati linnapea ametist 15. aprillil 2016.
Kristjan Looper

Kristjan Looper (5. november 1896 – ?) oli eesti kommunistliku liikumise tegelane.
Ta lõpetas 1912. aastal Pärnu Progümnaasiumi. Hiljem lõpetas Ruhja Kaubanduskooli ja töötas aastatel 1918–1921 Pärnus raamatupidajana.
1919. augustis osales ta Petrogradis Venemaa Kommunistliku Partei Eesti osakonna kongressil. 1919–1921 oli Pärnu ametiühingute keskkomitee juhatuse liige.
1921. aasta veebruaris valiti ta kommunistide nimekirjas Pärnu linnavolikogu liikmeks. 25. aprillil 1921 ta arreteeriti süüdistusega riigikorra kukutamise kavatsuses. 1922. aasta mais mõisteti ta kommunistliku salaorganisatsiooni protsessil (115 protsess) süüdi kommunistliku partei organiseerimise eest Pärnus ning talle määrati 2 aasta ja 2 kuu pikkune vangistus koos õiguste kaotamisega. 1922. aasta augustis saadeti ta koos 45 samas protsessis süüdi mõistetuga välja Nõukogude Venemaale.
Magneesiumkarbonaat

Kasutamine

Magneesiumkarbonaati kasutatakse näiteks mitmel spordialal, mis nõuavad, et sportija käed oleksid kuivad. Üheks näiteks on kaljuronimine. Mägironijad hoiavad magneesiumkarbonaati spetsiaalses kotikeses, mis ripub ronija vööl. Samuti kasutavad seda jõutõstjad, selleks, et kang ei libiseks higist nõretavatest kätest välja. Magneesiumkarbonaati kasutatakse ka tsirkuses. Juhul, kui inimene maneežil peab köidikute abil jõudma lae alla, on üsna tõenäoline, et ta käed lähevad higiseks. Selle vältimiseks määrib ta enne etteastet oma käed kokku magneesiumkarbonaadiga.

Trivia

Tööstuslik magneesiumkarbonaat võib olla mitmel kujul. Kõige tavapärasem on kas pulber või on ta kokkupressitud klotsisse ja mida on seetõttu mugav kasutada näiteks seinal olles.
Cartagena (Colombia)

Cartagena de Indias on linn ja vald Colombias, Bolívari departemangu keskus. Asub Kariibi mere rannikul.
2005. aasta rahvaloenduse ajal oli vallas 895 400 elanikku. 2013. aastal oli elanikke arvestuslikult 978 600.
Reomäe kalmistu

Reomäe kalmistu on kalmistu Püha kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Reo külas Saaremaa vallas Saaremaal.
Kalmistu on rajatud 19. sajandil samaaegselt Reomäe õigeusu kirikuga. Kalmistu pindala on 1,9 ha, seda piirab paekiviaed kõrgusega 1,5–1,7 m. Kalmistu idaküljel on metallvärav. Kalmistul on II maailmasõja eelseid metallhauatähiseid (ca 62) ja kivist hauatähiseid (ca 28).
Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik otsustas 2010. aastal kinkida surnuaia Pihtla vallale, kes juba niikuinii hooldas kalmistut.
Kalmistule on maetud Vassili Verlok.
Triinu Kivilaan

Vanilla Ninja

Aastal 2004 siirdus ta Maarja Kivi asemele ansamblisse Vanilla Ninja. 
Ta oli teiste bändiliikmetega juba varem tuttav. Arvatakse, et koosseisu võeti ta tänu välisele sarnasusele Maarja Kiviga. Kivilaan oli bändi noorim liige ning hoolimata ansambli tihedast ajakavast jätkas ta õpinguid.
Tema esimene singel Vanilla Ninjaga oli "When the Indians Cry". Esimene ja ühtlasi ka viimane album nendega oli "Blue Tattoo".
Detsembris 2005 otsustas ta bändist lahkuda. 
9. jaanuaril 2006 lahkus ta ametlikult ja ansambli allesjäänud liikmed otsustasid jätkata triona. Tema lahkumine leidis teravat vastukaja, kuna paljude fännide arvates oli ta üsna populaarne.

Soolokarjäär

2007. aasta oktoobris otsustas ta loobuda soolokarjäärist, et nautida eraelu. Kuid juba detsembris jätkas ta muusikaga ja kolis elama Šveitsi. 14. märtsil 2008 ilmus tema esimene singel "Home". Tema esimene täispikk sooloalbum "Now And Forever" ilmus 29. augustil 2008.

Isiklik elu

Tema noorem õde Kerli Kivilaan on samuti laulja.
Tal on olnud suhe Šveitsis elava Giovanni Battista Azzolinoga, keda võib näha muusikavideos "Be With You".
Tihemetsa vald

Tihemetsa vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Voltveti valla maa-alast, välja arvatud Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-alad; senise Vana-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast ja lõunapoolse lahustüki Kamali küla piirkonnast; senise Uue-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast; senise Pati valla Rehemaa küla, Pati asunduse ja Pati vallamaja piirkonna maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.
1945 augustis moodustati Tihemetsa vallas Kamali külanõukogu keskusega Kamali külas, Kanaküla külanõukogu keskusega Kanakülas ja Väljaküla külanõukogu keskusega Alliku külas. 1950. aastal Paikuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.
Brandon Warmke

Brandon Warmke on USA filosoof, kes kirjutab peamiselt moraalsest vastutusest, andestusest ja karistusest.
Ta on Bowling Greeni Riikliku Ülikooli abiprofessor.
Filosoof Craig Warmke on tema vend.
Lüllemäe raamatukogu

Lüllemäe raamatukogu on rahvaraamatukogu Valga vallas. Aastast 2018 tegutseb Valga Keskraamatukogu haruraamatukoguna. Raamatukogu aadress on: Lüllemäe küla 68116, Valga vald, Valgamaa

Ajalugu

25. veebruaril 1911 kinnitati Karula Rahvaraamatukogu Seltsi põhikiri. Aastatel 1910-1912 oli raamatukoguhoidjaks seltsi asutaja ja juhataja Friedrich Krillo. 1921. aastal loodi Karula haridusselts "Ärka", kuhu kuulus 23 liiget. Seltsi korraldatud pidude sissetulekutest ja annetustest täienes raamatukogu 610 köiteni. Raamatute laenutamine seltsi raamatukogust toimus tasu eest – 1 köide 3 penni. Raamatukoguhoidjatena tegutsesid Aleksander Anton, Jaan Kompus ja Davet Viilup.
1927. aastal oli "Ärka" seltsi raamatukogus umbes 800 mitmekesist kirjandusteost. Raamatukogu asus Lüllemäel avatud seltside majas (endine kõrtsihoone) ja oli avatud pühapäeviti kella 14.00-16.00. Laenutus oli tasuline, kasutati kaardisüsteemi. "Ärka" seltsi raamatukogu tegutses aktiivselt kuni laulukoori ja orkestri loomiseni. Edasi järgnes langusperiood ja Karula vallavolikogu 1931. aasta otsusega likvideeriti "Ärka" seltsi raamatukogu ning raamatud anti üle Karula Vabatahtliku Tuletõrje Seltsile. Karula Tuletõrje Seltsi raamatukogu hakkas kuuluma Karula valla kolme avaliku raamatukogu hulka. Raamatukogu asus mõnda aega Lepasaare talus Lüllemäel, sealt viidi Jaan Tomson`i majja.
1940. aastal seltsid ja nende raamatukogud likvideeriti. Karula Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi raamatukogu saatus pole teada. Samuti pole andmeid Lüllemäe raamatukogu tegevuse kohta Teise maailmasõja ajal. Lüllemäe rahvaraamatukogu alustas tööd 15. detsembril 1944. Raamatukogu asus endises seltside majas, kus ruumi jagati külanõukoguga.
Esmalt allus raamatukogu Karula Valla Täitevkomiteele, 1960ndate algusest Kaagjärve külanõukogule.
Lüllemäe külaraamatukogu teenindas Karula sovhoosi Lüllemäe osakonda, Karula võitööstust, Lüllemäe algkooli, Lüllemäe apteeki, Karula jaoskonnahaiglat, Lüllemäe kauplust, Lüllemäe sidejaoskonda ja Karula metskonda.
1967. aastal läks Lüllemäe raamatukogu neljapäevaselt töönädalalt üle viiepäevasele. Raamatukogu oli avatud teisipäevast reedeni ja pühapäeval kella 11.00-19.00. Karula metskonnas ja Karula sovhoosi Valtina osakonnas asunud rändkogud tegutsesid 1991. aastani.
1979. aastal raamatukogu ruume laiendati ja remonditi. Raamatukogu asus peale remonti kahes avaras ruumis üldpinnaga 87 m².
1996 sai Lüllemäe raamatukogu uued ruumid: kahekorruselise kõigi mugavustega kortermaja esimese korruse 3-toalise korteri, mille üldpind on 68 m².
Raamatukogul on raamatukoguprogramm RIKS ja 2009. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.

Juhatajad/laenutajad

Friedrich Krillo
Aleksander Anton
Jaan Kompus
Davet Viilup
Linda Kronberg (Palumäe) 1946-1947
Meeta Tamm 1948
Heljo Tall (Talvik) 1948
Aatso Pettai 1948-1949
Valli Kuningas (Talvik)194901950
Salme Leht (Liivatalu) 1950-1955
Valter Treifeldt 1955-1956
Etna Ansi (Arbeiter) 1956-2009
Triinu Raam alates 2009
Hille Meresaar alates 2014 (asendaja)

Statistika

Statistika 2014. aasta seisuga
Kogud: 10 099
Kasutajad: 274
Külastused: 6 900
Laenutused: 11 815
Töökohad: 1
Meretase

Meretase on lainetuseta mere (või ookeani) pinna kõrgus nullveetasemest, mis on tinglikult kindlaks määratud.
Meretasemest lähtub mis tahes punkti kõrguse või sügavuse määramine maapinnal, selle kohal või sellest allpool. Kõrguse määramist meretasemest nimetatakse altimeetriaks ja lennunduses on see väga oluline.
NSV Liidus mõõdeti meretaset Läänemere tasemest, täpsemalt Kroonlinna nullist. Prantsusmaa meretaseme nullpunkt, mida kasutab ka suurem osa Aafrikast, asub Marseilles, Suurbritannia oma Cornwallis Newlynis. Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdetakse Eestis meretaset lähtuvalt Amsterdami nullist.
Meretaseme muutumisel eristatakse aeglast ja kiiret kõikumist. Aeglast muutumist nimetatakse eustaasiaks. Põhiliselt sõltub eustaasia polaaralade liustike sulamisest, aga ka isostaasiast ehk maapinna kõikuvliikumistest. Kiiret merepinna muutumist võivad põhjustada tõus ja mõõn, sademed, muutused õhurõhus ning pikka aega puhunud ühesuunalise tuule tekitatud aju- ja paguvesi.
Meretaseme täpne määramine on väga keeruline. Kõigepealt ei ole Maa kujuks kera ega isegi mitte pöördellipsoid, vaid geoid, mis on matemaatiliselt täpselt määratlemata. Teiseks segavad meretaseme täpset mõõtmist eelmises lõigus toodud asjaolud ja isegi merevee pikaajaline keskmine tase ei pruugi kokku langeda meretasemega selles kohas, näiteks sellepärast, et sellele kohale võib iseloomulik olla eriline sademete hulk või eriline õhurõhk, mis merevee pikaajalise keskmise taseme meretasemest kõrgemaks või madalamaks surub.
McHenry maakond (Põhja-Dakota)

McHenry maakond (McHenry County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 48°23' N, 100°64' W.
Maakonna halduskeskus on Towner ja suurim linn Velva.
Maakonna pindala on 4952 km², millest 98 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5395. Aastal 2000 oli elanike arv 5987.

Ajalugu

McHenry maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal Bottineau maakonna osast.
Albu mõisa park

Albu mõisa park on mõisapark Järva maakonnas Järva vallas Albu külas endisaegse Albu mõisa alal.
Park on arvele võetud kultuurimälestisena.
Pargis on muu hulgas Albu mõisa sild.
Eesti Arboristide Ühing

Eesti Arboristide Ühing MTÜ (Estonian Arboricultural Society) on arboristide (puuhoolduse spetsialistide), dendroloogide ning konsultantide organisatsioon. 
Ühing tegutseb 2008. aasta suvest ning selle eesmärkideks on:
• väärtustada arboristikutset (ühingu hinnangul on arborist see spetsialist, kes on teinud kutseeksami ning saanud arboristi kutsetunnistuse);
• selgitada avalikkusele õigete puuhooldusvõtete vajalikkust;
• parandada meie asulates kasvava kõrghaljastuse seisundit, dekoratiivsust ja elujõudu;
• kaitsta arboristide õigusi ja huve ning arendada nende kutseoskusi.
Ühing osaleb aktiivselt arboristide  kutsekvalifikatsioonisüsteemi ja õppekavade arendamises ning kutseomistamise protsessis ning kuulub Eesti esindajana Euroopa Puuhoolduse Nõukogusse.