google/wiki40b huggingface dataset:
Matt Murray

Matthew Murray (sündinud 25. mail 1994 Thunder Bays, Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.
2012. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Penguinsi poolt 83. valikuna. Enne seda mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds ja enne Penguinsi meeskonnaga liitumist American Hockey League'i klubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins.
Debüüdi NHL-is tegi Murray 19. detsembril 2015 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Samal hooajal tuli ta Penguinsiga Stanley karika võitjaks. Stanley karikas võideti ka järgmisel hooajal, 2016–17, millega sai Murray NHL-i ajaloos esimeseks väravavahiks, kes on uustulnukana võitnud kaks Stanley karikat. Samuti püstitas ta NHL-i väravavahtide rekordi, kui võitis hooaegadel 2015–16ja 2016–17 väljalangemismängudes uustulnukana enim mänge (22).
Jim Nabors

Jim Nabors (õieti James Thurston Nabors; 12. juuni 1930 Sylacauga, Alabama – 30. november 2017 Honolulu, Hawaii osariik) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Naadimõtsa

Naadimõtsa on paikkond Põlva maakonnas Põlva vallas Kiuma küla alal.
Varem eksisteeris Naadimõtsa (ka Naadimetsa) küla. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Voose (Anija)

Kõrtsihoone

Senini on säilinud ajaloolises teeristis asuv puidust maanteekõrtsihoone (kahjuks lagunemas). Tegu on arvatavasti Eesti ühe vanima säilinud puidust maanteekõrtsiga – seda on dateeritud 18. sajandisse, kuid ta võib pärineda ka 17. sajandist või veelgi varasemast ajast.

Vabadussõja lahingud

Voose-Vetla juures suudeti Vabadussõjas 1919. aasta algul peatada punaste pealetung Tallinna suunal.
Berend Johann von Bock (1701–1769)

Berend Johann von Bock (12. aprill (vkj 1. aprill) 1701–1769 Võisiku mõis) oli Liivimaa poliitik.
Berend Johann von Bock sündis Loodi mõisniku ja Rootsi ooberstleitnandi Wolmar Johann von Bocki ja vabaproua Anna Helene von Wrangelli pojana.
1742. aastal sai ta Liivimaa maanõunikuks ning hiljem Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendiks.
Talle kuulusid Loodi, Pahuvere ja Vardi mõis.
Bronhidega seotud lümfikude

Bronhidega seotud lümfikude ehk bronhidega seotud MALT (ka BALT-süsteem; lüh BALT, ladina textus lymphoideusadjunctus broncho) on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi lümfoidkoe liik, mis paikneb valdavalt bronhide limaskestas. BALT paikneb harilikult epiteelkoe all arteri ja bronhi vahel ja kopsudes.
Bronhidega seotud lümfikudede olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, mutatsioonid, rakud ja molekulid ning apoptoos ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
BALT on tuvastatud roomajatel, lindudel ja osadel imetajatel, nagu jänestel ja rottidel, kuid puudub koertel, kassidel, Süüria hamstritel, inimestel. Leidub ka allikaid, mis loevad BALTi inimese bronhides siiski levinuks ja normaalseks struktuuriks.
BALT liigitatakse MALT-süsteemi ja nimetatud lümfoidkude osaleb paikses limaskestaimmuunsuses.
BALT struktuur sarnaneb lümfisõlme omaga, kuid puudub säsiosa. BALT struktuurides liiguvad lümfirakud- T- ja B-rakud ning M-rakud (nende läbi sisenevad antigeenid ja patogeenid).
BALTi sarnane tertsiaarne lümfikude iBALT on ektoopiline lümfikude, mis moodustub inimestel, vastusena kas põletikule, infektsioonile või pidevale immuunstimulatsioonile, näiteks kopsudes. Arvatakse, et ektoopilise BALTi moodustumises osalevad autoreaktiivsed paljunevad  T- ja B-rakud.
BALT on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
BALTiga seostatakse inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid nagu reumatoidartriit ja BALT lümfoom.
Bronhide seintel paiknevaid lümfaatilisi agregaate märkas Burdon-Sanderson juba 1870. aastal. Termini BALT võtsid kasutusele J.Bienenstock ja N. Johnson aastal 1976.
Krivasoo küla

Krivasoo ehk Kriuša oli küla Narva jõe paremal kaldal, mis jääb tänapäeval Venemaa Leningradi oblasti territooriumile.
Narva tagused alad kuulusid enne Teist maailmasõda halduslikult Virumaa koosseisu. 1945. aasta jaanuaris liideti Narva-tagune territoorium Vene NFSV Leningradi oblastiga.

Ajalugu

1902. aasta augustist-septembrist oli Krivasoo külas veemõõdupost, kuna insener E. Köning alustas Venemaa teedeministeeriumi ülesandel uuringuid, et kavandada Pihkva–Tartu–Narva laevateed.
1919. aasta 16. novembrist kuni 30 detsembrini toimus Eesti Vabadussõjas Krivasoo küla ümbruses Krivasoos Krivasoo lahing.
1944. aasta kaitselahingutest oli seal alates veebruarist Krivasoo kott, mis piirnes läänes Tannenbergi liiniga.
1955. aasta sügisel paisutati üles Narva veehoidla ja vee alla jäänud Krivasoo veemõõduposti vaatluspost suleti.
Tallinna toomkiriku rootsi kogudus

Tallinna toomkiriku rootsi kogudus oli Tallinna toomkirikus tegutsenud kogudus, mis teenindas Tallinna rootsikeelset elanikkonda. Kogudus eksisteeris Tallinnas Rootsi ajast kuni 1710. aastani.
Andrzej Pszenicki

Andrzej Pszenicki (vene Анджей Павлович Пшеницкий; 10. detsember (29. november vkj) 1869 Pabianice, Piotrkówi  kubermang – 5. august 1941 Varssavi) oli poola ehitusinsener.
Andrzej Pszenicki õppis esialgu Pabienices, seejärel Piotrków Trybunalski koolis. Gümnaasiumi lõpetas kuldmedaliga ja jätkas õpinguid Peterburi teedeinseneride instituudis, mille lõpetas 1898. aastal.
Pärast ülikooliõpinguid töötas 1919. aastani Peterburis – esialgu sildade insener-konstruktorina, hiljem peainsenerina. 
Ühtlasi töötas ta Peterburi teedeinseneride instituudis õppejõuna (professor 1916. aastast). 1916. aastast Peterburi tsiviilehitusinseneride instituudi sildade kateedri juhataja.
1908. aastal võitis ta Dvortsovõi silla projekteerimise rahvusvahelise konkursi.
Aastail 1919–1921 elas ja töötas Eestis, kus aitas taastada sõjas kannatada saanud sildu ja projekteeris üle Narva jõe kulgeva Narva raudteesilla. Lühikest aega töötas ta õppejõuna Läti Ülikooli tehnikateaduskonnas Riias.
Aastal 1921 naasis Varssavisse ja asus tööle Varssavi tehnikaülikooli – aastatel 1921–1939 oli ta sillaehituse kateedri juhataja, 1929–1932 ühtlasi ülikooli rektor. 
Pszenicki projektide järgi on teiste seas valminud Peterburi Dvortsovõi sild (ehitatud 1912–1916) ning üle Wisła jõe Piłsudski sild Krakówis (1934) ja Piłsudski leegionite sild Płockis (1938). 
Koos professor Nikolai Beleljubskiga projekteeris ta silla üle Msta jõe Borovitšis (Beleljubski sild, ehitatud 1905) ning üle Volga jõe 2 silda – Kaasani lähedal Romanovi (1911–1913) ja Simbirski lähedal Imperaatori silla (1913–1916). 
Andrzej Pszenicki suri Varssavis 5. augustil 1941, olles 71-aastane. Ta on maetud Powązki kalmistule.
Tema nime kannab tänav Varssavis Mokotówi linnaosas.
Juan Pablo Montoya

Isiklikku

Montoya elukoht on Miami (USA). 
Tema pikkus on 168 cm, kaal 73 kg.
Ta on abielus Connie Freydel´iga. Neil on kaks last: poeg Sebastian ja tütar Paulina.
Raudbetoonkoorik

Raudbetoonkoorik on õhukeseseinaline suureavaline raudbetoonist konstruktsioon, mille esimesed näited rajati juba enne esimest maailmasõda, kuid koorikute laiem levik on seotud vastava arvutusteooria väljatöötamisega 1940ndatel.

Raudbetooni ajalugu maailmas

Esimesi teadaolevaid betoonist uut tüüpi võlv- ja kuppelkonstruktsioone lõid juba vanad roomlased ning 118.–126. aastal rajatud Rooma Panteoni templi 43-meetrise läbimõõduga betoonist kuppel püsib tänaseni.
Rooma riigi langemise järel unustuste hõlma vajunud betooni kasutamine elustus alles 18. sajandi keskel, kui leiutati kaasaegne tsement, mis on betooni vältimatu komponent. Üsna pea hakati otsima võimalusi betoonkonstruktsioonide omaduste parandamiseks.
1867. aastal patenteeris Prantsuse aednik Joseph Monier raudbetoonist lillepotid ning uus komposiitmaterjal raudbetoon, kus olid ühendatud raua ja betooni head omadused, oli sündinud. 
Juba 19. sajandi lõpul oli raudbetoon asunud võidukäigule ehitustööstuses, leides eeskätt rakendust konstruktsioonides, millele funktsioon seadis uusi ja erilisi nõudmisi. Just tööstus- ja militaarrajatistest ning silla- ja vesiehitusest leiab 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse suurejoonelisemaid raudbetoontarindeid .

Raudbetoonkoorikust katusekuplid

Raudbetoonist katusekupleid hakati ehitama pärast 1900. aastat. Tuntumad hooned või saalid, mis on kaetud raudbetoonkuplitega eelmise sajandi alguses, olid või on Metodistide saal Westminsteris (1910), Melbourne’i avaliku raamatukogu lugemissaal (1911) ja Jahrhunderthalle (Hala Stulecia) Wrocławis Poolas (1911–1913). Viimane on ribirõngaskuppel avaga 65 meetrit ja kõrgusega 42 meetrit.
Järgmiseks suurimaks raudbetoonist koorikkatuseks ongi 1916–1917 ehitatud Tallinna vesilennukite angaaride katusekonstruktsioon. Tegemist on maailma esimese raudbetoonist kaksikkõverusega koorikkatete kompleksiga, mille koorikkatte paksus on vahemikus 8–15 cm. Lennusadamas asuvad Tallinna vesilennukite angaarid on esimene nii mahukas (põhiplaaniga 36 × 109) raudbetoonkoorikehitis kogu maailmas.
Vändra vapp

Vändra vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vändra alevvalla vapp.
Vapp on kinnitatud 30. juunil 1999.

Vapi kirjeldus

Rohelise kilbi ülemisel äärel on kuuselõikeline valge laid. Rohelise välja keskel on kollane karupea punase keelega.
Esku-Kamari kool

Esku-Kamari kool on lasteaed-algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Esku külas ja Kamari alevikus. Kamari alevikus asub 4-klassiline kool ja ühe liitrühmaga lasteaed. Esku külas asub 6-klassiline kool ja kaks lasteaia liitrühma.
Moskva-Leedu sõda (1507–1508)

Eeldused

Sõja põhjuseks oli ühelt poolt Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriigi valitseja katse võtta revanš kaotuse eest eelmises Moskva-Leedu sõjas aastatel 1500–1503 ja teiselt poolt Moskva riigi poliitika jätkamine kõigi vene maade oma võimu alla ühendamiseks. Pärast vene maade ühendamist põhjas ja kirdes toimus peamine võitlus läänevene maade pärast, mida kontrollis Leedu, Vene ja Žemaitija Suurvürstiriik.
 
1500–1503 aastate sõjas kaotas Leedu umbes 1/3 oma territooriumist, mis oli asustatud slaavlastega. Pärast suurvürst Ivan III surma, kes oli edukas kahes esimeses Moskva-Leedu sõjas, astus troonile Vassili III. Seda tähistas Moskva Suurvürstiriigi välispoliitilise positsiooni nõrgenemine (sõjaline lüüasaamine Kaasani khaaniriigilt, liitlassuhete katkemine Krimmi khaaniriigiga). Leedus astus pärast Aleksandrase surma troonile Žygimantas Senasis, kes sõlmis moskvavastased lepingud Krimmi khaaniga.

Sõja käik

1507. aasta veebruaris, pärast Vassili III keeldumist täita Leedu uue suurvürsti Zygmunt I ultimaatum Blagoveštšenski vaherahuga saadud maade tagastamise kohta, otsustas Leedu, Vene ja Žemaitija seim sõda alustada. Sõjategevus algas 1507 suvel üheaegsete rünnakutega leedulaste poolt Tšernigovi ja Brjanski maadele ning krimmitatarlaste poolt Verhovski vürstiriikidesse. 9. augusti lahingus Okaa jõel said tatari väed Moskva vojevoodi I. I. Holmski vägedelt lüüa. Võit tatarlaste üle võimaldas vene vägedel minna üle pealetungile ja siseneda Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi territooriumile. Kuid katse vallutada Mstislavl oli edutu.
Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi idaosa slaavlastest elanikkond oli moskvameelne. Üheks põhjuseks oli religioosne pinge, slaavlastest õigeusklikud püüdlesid õigeuskliku riigi koosseisu. Moskva toetas õigeuskliku elanikkonna väljaastumisi. Selles olukorras teatasid vürst Mihhail Lvovitš Glinski, tema vend Vassili Lvovitš Glinski ja teised šlahta liikmed üleminekust moskva valitseja teenistusse koos oma valitsetavate Turaŭ maavaldustega, mis olid antud nende esivanemate valitsemise alla pärast Moskva suurvürstiriigis toimunud võimuvõitluseskaotust ning Leedu suurvürsti teenistusse asumit. Glinskite väed võtsid Mozõri, Kljotski, piirasid Žitomiri ja Ovrutši, ning piirasid koos Moskva suurvürsti väejuhi Vassili Ivanovitš Šemjatšitši vägedega Minskit ja Slutskit.
Vene väed Jakov Zahharitš Koškini ja Daniil Vassiljevitš Štšenja juhtimisel piirasid Oršat, kuid juulis 1508. aastal pidid taganema suure leedu väe lähenemise tõttu. Leedu, Vene ja Žemaitija väed vallutasid Belaja, Toropetsi ja Dorogobuži, kuid Moskva väed Daniil Vasiljevitš Štšenja juhtimisel võtsid need ruttu tagasi.

Rahuleping

Septembris 1508 algasid Žygimantas Senasise ja Vassili III vahel rahukõnelused. Rahuleping allkirjastati 8. oktoobril 1508. Selle järgi tunnistas Leedu, Vene ja Žemaitija kõiki eelnenud Moskva vürsti Ivan III vallutusi. Glinskite maad omakorda jäid Leedu, Vene ja Žemaitija koosseisu, ning Glinskid pidid koos varaga Moskva vürstiriiki kolima.
Gruusia keel

Gruusia kiri

Gruusia kiri on teada 5. sajandist. See pärineb ajalooliselt idaaramea kirjast. Loetakse vasakult paremale.
Gruusia kirja kasutavad gruusia ja megreli keel ning seda on lühikest aega kasutatud ka osseedi keele kirjutamisel Lõuna-Osseetias.

Gruusia tähestik

Gruusia tähestikus puuduvad suurtähed. Tabeli esimeses reas toodud suurtähed on loodud hiljuti ja kirjas juurdumata. Teises reas on traditsioonilised gruusia tähed (arhailised tähed on selles reas halliga); kolmandas, valges reas tähtede latinisatsioon (Gruusia ametlik latinisatsioon aastast 2002) ja neljandas, hallis reas eesti transkriptsioon (Õigekeelsuskomisjon, 1976).
Malla vald

Malla vald (saksa keeles Malla) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.
Valla alal asus teiste seas Malla mõis.
Punane Selver

Punane Selver on Selveri kaubandusketti kuuluv kaubamaja, mis asub Tallinnas aadressil Punane tänav 46. Kaubamaja avati 1995 ja see oli esimene Selveri avatud kaubamaja.
Kristjan Õuekallas

Kristjan Õuekallas (sündinud 8. jaanuaril 1981) on endine eesti võrkpallur.
2007–2009 mängis ta klubis Tallinna Selver. 2009. aasta jaanuarist kuni 2009. aasta maikuuni mängis ta Prantsusmaa klubis Beauvais OUC.
2014 mängis Kristjan Õuekallas Järvamaa VK all.
2016. aastal lõpetas võrkpallurikarjääri. 
2016–2017 oli Õismäe Gümnaasiumis treener teismelistele tüdrukutele ja väikestele lastele.
2017. aastast on Õismäe Sportmängudehallis treener teismelistele poistele.
Öö teemandid

Sisu

Dramaatilise ja kujundliku filmi peategelasteks on kaks juudi noorukit, kel õnnestub maha hüpata koonduslaagrisse sõitvalt rongilt. Filmis kujutatakse nende põgenemisteekonda. Eksperimentaalne film põhineb reaalsuse, mälestuste ja fantaasiate segul, kajastades inimese emotsionaalset seisundit kriitilises olukorras.
Kilpisjärvi küla

Loodus

Peale Kilpisjärvi järve on Kilpisjärvil veel Saanajärvi (Sánajávri) ja Tsahkaljärvi (Cáhkáljávri). 
Kilpisjärvil on ka 1029 m kõrgune Saana tundur, mille kagusein on järsult püstine, laugema loodenõlva kaudu aga ronitakse tunduri otsa. Saana kagunurgas järsaku all on veerekividest nõlv, mille on tekitanud aastatuhandete keskel järsakust murenenud kivid. Saana jalamil on Kilpisjärvi matkakeskus.
Käsivarre kõige põhjapoolsemas nurgas Norra piiri nurgas on Halti (Haltia tundur), Soome kõrgeim punkt (1324 m). Halti tunduri kõrgeim punkt on Norra poolel, kus Halti tõuseb 1365 m kõrguseks. Sinna viib Kilpisjärvilt 50 km pikkune matkarada läbi teedeta kõrvemaa.

Turism ja vaatamisväärsused

Kilpisjärvi järve kaldal 473 m kõrgusel merepinnast on Soome, Rootsi ja Norra piiritähis Treriksröset. Rootsi kroonprintsess Victoria käis seal kevadel 2005 ristimas tema nime kandvat mootorsaaniteed. Piiritähis asub Malla looduspargi territooriumil ning sinna pääseb mootorpaadiga piki Kilpisjärvi järve või jalgsi üle 10 km läbi looduspargi kõndides. Looduspargis ei tohi sissemärgitud rajalt kõrvale põigata.

Ajalugu

Esimesed elanikud asusid Kilpisjärvile 1915.
Teise maailmasõja lõpus oli Kilpisjärvi lühikest aega sündmuste keskpunktis. Lapi sõja käigus Põhja-Soomest taganevate Saksa vägede viimased positsioonid olid Kilpisjärvil, kus 25. aprillil 1945 leidsid aset sõja viimased lahingud Soome pinnal. Viimased Saksa sõdurid taganesid 27. aprillil üle piiri Norrasse.

Transport

Küla läbib maantee E08 (valtatie 21, Käsivarrentie). 
Kilpisjärvil on ka väike lennuväli, kus kopterid saavad vajaduse korral maanduda.
Kilpisjärvilt on bussiühendus muu hulgas Tromsø, Skibotni, Kaaresuvanto ja Rovaniemiga.
Lähim naaberküla on Skibotn Norra poolel 43 km kaugusel Põhja-Jäämere Lyngeni fjordi ääres Storfjordi vallas. Sinna viiv tee E08, mis kulgeb läbi kauni maastiku ning jõuab mõne kilomeetri kaugusel külast Norra piirini.
15 km Kilpisjärvist kagu pool on Soome kõrgeimal asetsev maanteelõik (565,6 m üle merepinna).

Kultuur

Norra duo Röyksopp singli "Poor Leno" videol on Leno pärit Kilpisjärvilt.
Aldur Kaljo

Aldur Kaljo (3. november 1931 Tallinn – 27. detsember 1994 Point Piper, Sydney) oli eesti päritolu Austraalia väiketööstur ja Eesti diplomaat. 
Ta oli 23. novembrist 1992 (t.a. 19. oktoobrist 1993) kuni 27. detsembrini 1994 Eesti aupeakonsul Austraalias.
Kaljo saatis Austraalia välisministrit, senaator Gareth Evans`it, 1994. aasta suvise visiidi ajal Eestisse, võõrustas sama aasta 4.–10. detsembril toimunud Riigikogu ametliku delegatsiooni, eesotsas Riigikogu esimehe Ülo Nugise, Riigikogu liikmete Valve Kirsipuu, Mart Nutti, Eino Tamme, välisministeeriumist Peeter Milleri visiiti Austraalias, ning osales Austraalia Eesti Sõjaveteranide Liidu 25.aastapäeval.
Ta oli Austraalia meister bridžis ja kuulus 1991. aastal Austraalia võistkonda maailmameistrivõistlustel Jaapanis Yokohamas. 
Tema surma järel sai uueks aupeakonsuliks varasem peakonsulaadi kultuuriatašee Malle Tohver.
Tema isa Hans Kaljo oli Austraalias eestlaskonna tegevuse toetaja ja ema Erika Kaljo (sündinud Kramann) sõjaliste teenete eest kontradmiral Johan Pitkale ja hiljem Jüri Jaaksonile kuulunud Lohu mõisasüdamest moodustatud kinnistu omanik.
Roeselare vald

Ajalugu

Esimesed jäljed inimtegevusest pärinevad kiviajast.
2015. aasta toidumürgistuse puhang Filipiinidel

2015. aasta toidumürgistuse puhang Caragas on toidumürgistuse puhang, mis algas 2015. aasta 10. juulil Caraga piirkonnas Filipiinidel. Toidumürgistus kujunes erinevas vanuses koolilastel ja nende õpetajatel teatud puuviljakompvekkide (durianikommid) söömise tagajärjel. Haigestus 1925 õpilast, kellest 66 raskelt.
Caraga piirkonnas Surigao del Suri provintsis Tandagi, Cagwaiti, Tago, Bayabase, Marihatagi, Tagbina, San Agustini, Carrascali, Cortese ja Madridi linnas vajasid õpilased oksendamise, iivelduse, peapöörituse, kõhu- ja peavalu tõttu esmaabi.
Mõned lapsed tundsid end alates 10. juulist 2015 halvasti juba mõne minuti möödudes kommide, mille maitseosa moodustasid durian, mangostan ja mango, söömisest. Puhang on klassifitseeritud toidumürgistuseks.
FDA teatel osutusid kommiproovid positiivseks bakteri Staphylococcus aureus suhtes.
Linnalabor

Linnalabor on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb linnaruumi temaatikaga. Ühingu kontor asub Tallinnas aadressil Telliskivi tänav 60a (Telliskivi loomelinnak).
Ühing loodi 2006 nime all MTÜ Urban Positive.
Aastast 2016 on juhatuse liikmed järgmised: Elo Kiivet, Keiti Kljavin, Maria Derlõš ja Epp Vahtramäe.
Kargi mõis

Kargi mõis (saksa keeles Karky) oli rüütlimõis Jämaja kihelkonnas Saaremaal.
1914. aastal kuulus mõisa koosseisu 509,1 ha mõisamaad ja 329,93 ha talumaad.
1490. aastal kuulus mõis Hans Schardenbäkile, 1648–1722 Tollidele, 1919. aastal parun Albert Buxhoevedeni pärijatele.
1939. aastal asus endine mõisasüda Torgu vallas.
Jämaja kihelkond
Kirik: Jämaja
Mõisad: Jämaja kirikumõis | Kargi mõis | Kaunispe mõis | Koltse mõis | Mõntu mõis | Olbrüki mõis |  Põdra mõis | Sääre mõis | Torgu mõis
Edinburghi Kuninglik Selts

Edinburghi Kuninglik Selts (inglise keeles Royal Society of Edinburgh; lühend RSE) on Šotimaa rahvuslik teadusakadeemia.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Edinburghi Kuninglik Selts asutati 1783. aastal.
2018. aastast on Edinburghi Kuningliku Seltsi president bioloog Anne Glover. Varasemaid presidente: Walter Scott (1820–1832), William Thomson (1873–1878 ja 1895–1907), D'Arcy Thompson (1935–1939), Jocelyn Bell (2014–2018; esimene naine selles ametis).
Igal aastal valib RSE kuni 50 uut liiget enda liikmeskonda (Fellow). Lisaks valitakse aastas kuni 10 korrespondentliiget (välisliiget) ja kuni neli auliiget (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulub praegusel ajal  umbes 1600 liiget (fellow), umbes 70 korrespondentliiget (välisliiget) ja umbes 70  auliiget, sealhulgas Nicola Benedetti, Mark Walport, Carol Ann Duffy, Mary Robinson ja Chunli Bai.
Aare kuristik

Aare kuristik ehk Aare jõe kuristik, ka Meiringeni kuristik (saksa keeles Aareschlucht) on kuristik Šveitsis Berner Oberlandis Aare jõel.
Lubjakivi-kaljumassiivi Innertkircheni ja Meiringeni vahel takistas Aare jõe äravoolu Grimseli kuru piirkonnast. Sulamisvesi jääaegse Aare liustiku all uuristas sellesse kaljumassiivi 7 põiki- ja pikilõhet. Tänapäevane Aare kuristik on nendest lõhedest kõige noorem.
Aare kuristik on 1400 meetrit pikk ja kõige kitsamas kohas 1 meeter lai. Kõige kõrgem külgsein kõrgub 180 m kõrgusel Aare jõe kohal. Jõgi voolab läbi kuristiku kord aeglaselt ja rahulikult, kord kiiresti ja maruliselt. Keskmine kiirus on 12 km/h.
Aastal 1888 tehti kuristik purde abil ligipääsetavaks. 1912 lisandus õhtune valgustus.
Kuristik on aprilli algusest kuni 1. novembrini iga päev avatud ning seda saab ületada mööda purdeid ja väiksemaid tunneleid.
Kuristiku juurde pääseb 5 km pikkusel Meiringeni–Innertkircheni liinil sõitva rongiga. Väljuda tuleb peatuses Aareschlucht-West või Aareschlucht-Ost, mis asuvad vastavalt kuristikust läänes ja idas.
Undla vald (Kadrina kihelkond)

Undla vald (saksa keeles Undel) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Valla pindala oli 187 km² ja elanikke oli 3586 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 872 talundit ja elamut ning need kasutasid 12716 ha maad (1929. aasta seisuga).
1893 liideti Undla vallaga Hulja, Imastu, Jõetaguse, Neeruti, Polli, Udriku, Vandu ja Võduvere vald.
Evely Kaasiku

Evely Kaasiku (sündinud 13. septembril 1993) on eesti orienteeruja.

Haridus

2012. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli. Õpib Estonian Business Schoolis rahvusvahelise ärijuhtimise bakalaureuseõppes.

Sporditulemused

Harrastab orienteerumist 2005. aastast. Aastatel 2008–2014 võitis noorte ja juunioride vanuseklassides orienteerumise Eesti meistrivõistluselt kokku 37 medalit (20 kulda, 12 hõbedat, 5 pronksi).
Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on aastatel 2014–2015 võitnud 9 kulda (2014 orienteerumisjooksu sprindis, tavarajal ja pikal rajal, 2015 suusaorienteerumise tavarajal ning orienteerumisjooksu lühirajal, tavarajal, pikal rajal, teates ja öisel tavarajal), 2 hõbedat ja 3 pronksi.
2014. aasta orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlustel Portugalis sai Eesti naiskonnas koos Liis Johansoni ja Annika Rihmaga teatejooksus 5. koha. 2014. aasta orienteerumisjooksu MMil Itaalias sai lühirajal 29. koha. 2016. aasta orienteerumise Euroopa meistrivõistlustel sai ta segateatesprindis koos Annika Rihma, Raido Mitti ja Kenny Kivikaga 8. koha.
2015. aasta suusaorienteerumise EMil Šveitsis sai lühirajal ja tavarajal 21. koha, teatevõistlusel Eesti naiskonnas koos Daisy Kudre ja Doris Kudrega 5. koha ja segateates koos Margus Hallikuga 8. koha. 2015. aasta suusaorienteerumise MMil Norras sai lühirajal 13. koha ja teatesõidus koos Piret Pärniku ja Kaisa Sanderiga 6. koha.
2015. aastal valiti ta Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi “Märka järgnevat põlvkonda”.
Superruum

Superruum (inglise keeles superspace) on supersümmeetriat esitava teooria koordinaatruum (s.t koordinaadisüsteemiga ruum). Seal on peale tavaliste reaalarvuliste koordinaatide ka Grassmanni arvudega märgitud koordinaadid. Tavapärased ruumimõõtmed vastavad bosoni vabadusastmele, antikommuteeruvad mõõtmed fermioni vabadusastmele.
Termini "superruum" tõi teaduskirjandusse John Wheeler.