google/wiki40b huggingface dataset:
Inimese genoom

Inimese genoom on inimese liigiomases haploidses kromosoomistikus sisalduv geneetiline materjal.
Inimese somaatiliste rakkude (keharakkude) tuumades on tavaliselt 46 kromosoomi – 44 paarilist kromosoomi (autosoomi)  ning kaks sugukromosoomi (gonosoomi).
Kuna paarilised kromosoomid ehk homoloogilised kromosoomid on peaaegu identsed, siis genoomi kirjeldamisel ja kromosoomide numereerimisel neid ei eristata. Heterosügootsetes geenides on homoloogiliste kromosoomide alleelid siiski erinevad.
Inimese genoomi moodustavad seega 24 kromosoomi: 22 autosoomi ja 2 gonosoomi, X ja Y. Inimese haploidne (sugurakkude) genoom koosneb seega 23st kromosoomist; keharakud (somaatilised rakud) on aga diploidsed, s.t. neis on 46 kromosoomi. Genoomi mõistet kasutatakse ka rakuorganellide geneetilise materjali puhul, nii on ka inimese rakkudes olemas mitokondrite ja plastiidide genoom.
Inimese kromosoomistiku kirjeldamisel nimetatakse autosoome kokkulepitud numbri järgi.

Genoomi koosseis

Inimese haploidse genoomi DNA-ahelate kogupikkus on veidi üle 3 miljardi aluspaari. Ühe aluspaari pikkus pikki DNA kesktelge on umbes 3,4 Å.
Inimese genoomis sisaldub umbes 23000 geeni. Geenid sisaldavad nii introneid kui eksoneid, millest viimaste baasil sünteesitakse lõpuks kas valgud või teised regulatoorsed RNA molekulid. Eksonid moodustavad kokku umbes 1,5% genoomi kogupikkusest. Ülejäänud osas leidub regulatoorseid piirkondi, valdav osa genoomist koosneb aga mittekodeerivatest järjestustest.

Inimese genoomi uurimise ajalugu

Inimese genoomi DNA-järjestus kirjeldati aastaks 2000. Kõigi kromosoomide DNA-järjestused avaldati aastaks 2006.
Raveneli peniseen

Raveneli peniseen (Mutinus ravenelii) on Põhja-Ameerikast pärit tulnukseeneliik, mis jõudis Euroopasse 1942, Riiga 1980, Eestisse 1984. 
Esimene leid Eestis on kirjas Hiiumaalt, edasi on seda leitud väga harva ka mujalt.
Kuigi tegemist on tulnukliik, ei peeta teda kuidagi ohtlikuks ega kahjulikuks. 2008. aastal välja antud Eesti punasesse raamatusse on liik kantud kui ohulähedane.
Raveneli peniseen kasvab inimtegevusega seotud kohtades – aedades, prahipaikadel, majaesisel murul ja mujal. Seen levib spooridega, mida kannavad laiali putukad.
Tarahumara keel

Fonoloogia

Tarahumara keeles on viis täishäälikut /a, e, i, o, u/, lisaks on neli hõõrdhäälikut /v, h, s, s'/. Veel on sulghäälikud /k, p, t/ ja nasaalid /m, n/. Häälikul /r/ on kaks hääldamisvõimalust: trillerdav ja "edasilaperdav".

Süntaks

Kaassõnad võivad olla nii eessõnad kui ka tagasõnad. Selles keeles on kaks käänet: nominatiiv ja akusatiiv. Sõnajärg on üsnavaba, kuid üldine järg on SOV.

Keelenäide

Ni nigare. - Ma armastan sind

Lisainfo

Raramuri keel on jutoasteegi keelkonnas arvukuselt teine. Ja raramuri sõna tuleneb sõnadest rara 'jalg' ja muri 'jooksja'. See viitab raramuride võimele läbida jalgsi tohutuid vahemaid. Seal on palju hispaania laene.
Olavi Granö

Olavi Johannes Granö (27. mai 1925 Helsingi – 19. aprill 2013) oli soome geograaf.
Tartu ülikooli professor Johannes Gabriel Granö oli Olavi Granö isa.
Olavi Granö kaitses 1957. aastal doktorikraadi. Aastal 1959 nimetati ta Turu ülikooli geograafia abiprofessoriks ja 1962. aastal professoriks. Selles ametis oli ta 1988. aastani. Aastatel 1984–1994 oli ta Turu ülikooli kantsler.
Ta tegeles eelkõige rannikugeograafiaga ning geograafia ajaloo ja meetodite ning üldisemalt teadusajalooga.
Granö oli muu hulgas Soome teaduste akadeemia juhatuse esimees aastatel 1994–1995, Londoni Royal Geographical Society auliige aastast 1980, Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liige aastast 1985, Academia Europaea liige aastast 1989. Ta oli Poola Toruńi Mikołaj Koperniku ülikooli, Tartu ülikooli ja Åbo Akademi audoktor.
Olavi Granö osales Turu ja Tartu teaduskoostöös. Aastal 2006 nimetati ta Eesti Geograafia Seltsi auliikmeks.
Aastal 2001 sai ta Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi.
Uhtju saar

Uhtju saar (ka Põhja-Uhtju saar; saksa keeles Hoft) on saar Soome lahes. See jääb halduslikult Haljala valla Toolse küla territooriumile. Uhtju saar on üks Uhtju saartest. Uhtju saare pindala on 9,6 hektarit ja rannajoone pikkus 2,28 kilomeetrit.
Saar asub Kundast 18 km põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku, esineb üksikuid mände ja kibuvitsapõõsaid. 1988 tuvastati saarel algi esimene pesitsemine Eestis.
Saarel asuvad Eesti idapoolseimad hallhülge ja viigerhülge lesilad.
Saarel asub Uhtju tulepaak, kirderannikul on paadisild.
Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Väike-Kullamaa mõis

Väike-Kullamaa mõis (saksa keeles Klein-Goldenbeck) oli Koluvere mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Mõis asutati 17. sajandi algul. Hiljem sai mõisast Koluvere mõisa kõrvalmõis.
Põhja-Küprose Türgi Vabariik

Riik

Põhja-Küprose pealinn on Nikosia (türgi keeles Lefkoşa), täpsemalt Nikosia Küprose türklaste valduses olev põhjaosa.
Riigi president on alates 30. aprillist 2015 Mustafa Akıncı, peaminister on alates 15. veebruarist 2018 Tufan Erhürman.
1983–2005 oli president Rauf Denktaş, 2005–2010 Mehmet Ali Talat, 2010–2015 Derviş Eroğlu.

Riigi teke

1960 vabanes Küprose saar Suurbritannia võimu alt tingimusel, et kumbki saare kogukond, ei kreeklased ega türklased ei taotle saare minekut mõne teise riigi võimu alla. Kumbki pool sai võrdse esinduse valitsuses ja muudes võimuinstitutsioonides. Presidendiks valiti kreeka õigeusu peapiiskop Makarios III, kes oli sel kohal kuni oma surmani 1977. Küprose iseseisvuse lubasid tagada Kreeka ja Türgi.
1963 puhkes Küprosel kreeklaste ja türklaste vahel konflikt ja valitsus langes. Uue valitsuse moodustasid kreeklased ja türklased jäid võimust ilma. Aeg-ajalt puhkesid kahe kogukonna vahel rahutused ja järgmised 11 aastat nii-öelda hõõgus tuli tuha all. 1967 ei jäänud palju puudu sõjast Kreeka ja Türgi vahel, kui kreeklased saare lõunaosas türklaste alasid ründasid.
1974 toimus saarel Kreeka hunta toetusel sõjaväeline riigipööre. Makarios III aeti ajutiselt riigist minema ja võimu haaras kreeklaste põrandaaluse organisatsiooni EOKA-B esindaja Nikos Sampson. See organisatsioon pooldas Küprose astumist Kreeka koosseisu. Vastumeetmena saatis Türgi saarele oma väed ja okupeeris osa Küprosest. Seeläbi jagati saar kaheks: türklastele kuuluvaks põhjaosaks, mida kaitsevad Türgi väed, ja kreeklastele kuuluvaks lõunaosaks. Ühtlasi langes Sampsoni valitsus ja Makarios III naasis võimule.
1975 sõlmiti rahuleping. Selle järgi sai Küpros liitriigiks, millest ühe osa moodustas Küprose Türgi Föderatiivne Riik. Liitriik kuulutati välja tingimusel, et selle põhiseadus tuleb vastavusse viia väljakujunenud olukorraga riigis. See idee ei leidnud toetust Küprose lõunaosas ega välismaal. Läbirääkimised kestsid 8 aastat, kuni luhtusid lõplikult. Seejärel kuulutasid türklased 1983 välja Põhja-Küprose Türgi Vabariigi. Võeti vastu ka iseseisvusdeklaratsioon, aga ÜRO seda ei tunnustanud.

Rahvastik

Valitsuse hinnangul oli 1998 riigis umbes 200 000 elanikku. 1993. aastal oli rahvaarv 177 120 ja 1978. aastal 146 740. 
Elanikkond koosneb valdavalt türklastest. Küprose türklasi oli 1996. aastal umbes 140 000, kreeka poole hinnangul vaid 50 000 – 85 000. Ülejäänud osa moodustavad Anatooliast pärit türgi immigrandid. Kreeklasi oli 497, maroniite 234 ning muude rahvuste ja kogukondade esindajaid 1613.
Täpsed ja ametlikud andmed Põhja-Küprose Türgi Vabariigi elanikkonna arvukuse ja rahvusliku koosseisu kohta puuduvad.
Suurimad linnad on Nikosia (Lefkoşa) (46 600 elanikku), Famagusta (Gazi Mağusa) (36 400), Kyrenia (Girne) (19 300) ja Morphou (Güzelyurt) (14 800).
Rakvere–Rannapungerja maantee

Rakvere–Rannapungerja maantee (registrinumbriga 88) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Rakvere linnas Tallinna tänava ja Pika tänava ristmikul. Tee pikkus on 70,8 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga maantee 51. kilomeetril Rannapungerja külas. Rakvere linna tänavatena kannab nimesid Tallinna tänav, Lai tänav, Posti tänav, Laada tänav, Rägavere tee. Piira külas kannab nime Rannapungerja maantee. Tudu alevikus kannab nime Rakvere maantee. Tudulinna alevikus kannab nime Pikk tänav.

Asulad Rakvere–Rannapungerja maanteel

Rakvere linn, Piira küla, Vetiku küla, Mõdriku küla, Rägavere küla, Kantküla küla, Nurkse küla, Männikvälja küla, Sae küla, Aravuse küla, Kõrma küla, Anguse küla, Palasi küla, Tudu alevik, Kaukvere küla, Oonurme küla, Kellassaare küla, Tagajõe küla, Sahargu küla, Tudulinna alevik, Lemmaku küla, Rannapungerja küla.
Georg Linkov

Georg Linkov (sündinud 31. detsembril 1975 Kärdlas) on Eesti omavalitsusjuht.

Isiklikku

Linkov on abielus, tal on kolm poega.
Jena ülikool

Jena ülikool (ka Jena Friedrich Schilleri ülikool, saksa keeles Friedrich-Schiller-Universität Jena) on ülikool Saksamaal Tüüringi liidumaal Jenas.
Ülikooli asutamise plaaniga tuli 1547. aastal välja endine Saksimaa kuurvürst Johann Friedrich (1503–1554). Plaani viisid ellu tema kolm poega, kes asutasid 19. märtsil 1548 Jenas "kõrgkooli" (Hohe Schule). Ülikooliõigused andis sellele Saksa-Rooma keiser Ferdinand I 15. augustil 1557, õppetööd alustas ülikool 1558 (seda peetakse ka ametlikuks asutamisaastaks).
1934. aastal nimetati ülikool Friedrich Schilleri järgi, kes oli seal 19. sajandil ajalooprofessor.
Jena ülikoolis on töötanud teiste hulgas Karl Leonhard Reinhold, Johann Gottlieb Fichte, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Friedrich von Schlegel jpt. Jena oli 19. sajandi Saksa idealismi ja rahvusromantismi keskus.
Vjatšeslav Vedenin

Vjatšeslav Petrovitš Vedenin (Вячеслав Петрович Веденин; sündinud 1. oktoobril 1941 Slobodas Tula oblastis) on endine Nõukogude Liidu suusataja, kahekordne olümpiavõitja (1980) ja neljakordne maailmameister.
1968. aasta olümpiamängudel Grenoble'is sai Vedenin 50 km sõidus hõbemedali. 1970. aasta maailmameistrivõistlustel Tatrates tuli ta maailmameistriks 30 km distantsil ja NSV Liidu meeskonnas teatesõidus ning võitis hõbemedali 50 km distantsil. 1972. aasta OM-il Sapporos võitis Vedenin jälle 30 km ja teatesõidus kuldmedali. 30 kilomeetri võiduga OM-il oli Vedenin Nõukogude Liidu meessportlaste seas esimene olümpiavõitja individuaaldistantsil.
Õhukese kile interferents

Õhukese kile interferents on nähtus, kus kile ülemiselt ja alumiselt pinnalt peegelduv valgus interfereerub. Moodustunud laine omadused annavad infot kile paksuse ja murdumisnäitaja kohta. Õhukeste kilede abil saab valmistada peegeldumisvastaseid pinnakatteid, peegleid ja optilisi filtreid.

Monokromaatiline valgusallikas

Kui langev valgus on monokromaatne, koosneb interferentsipilt heledatest ja tumedatest ribadest. Valged ribad asuvad piirkonnas, kus toimub konstruktiivne interferents, tumedad ribad vastavad destruktiivsele interferentsi piirkondadele. Kui kile paksus on varieeruv, vahelduvad konstruktiivse ja destruktiivse interferentsi piirkonnad. See nähtus esineb Newtoni rõngastes, kus on jälgitavad kontsentrilised rõngad.

Laiaribaline valgusallikas

Kui langeva valguse spekter on lai, näiteks Päikest tulev valgus, koosneb interferentsipilt värvilistest ribadest. Erineva lainepikkusega valguse jaoks on konstruktiivse interferentsi tingimused täidetud erineva paksuse korral, mistõttu kile erinevad piirkonnad näivad olevat erineva värvusega.

Lihtsustatud seletus

Kilele langeb valguslained A ja B, mis tekitavad peegeldudes uue laine (kriipsutatud). Jooniselt pakub huvi laine A alumise pinna peegeldus ja laine B ülemise pinna peegeldus. Need peegeldunud lained liituvad, mille tulemuseks on laine C. Kui peegeldunud lained on faasis (esimesel pildil), siis on moodustunud laine tugevam. Kui aga peegeldunud lained on vastasfaasis, on moodustunud laine nõrgem (teisel pildil).
Peegeldunud lainete faasivahe sõltub lainepikkusest ja kile paksusest. Kui laine A läbib kiles lainepikkuse täisarvkordse teepikkuse, tugevdavad peegeldunud lained teineteist (esimesel pildil). Seega esimesel pildil olev kile peegeldub tugevamini ja teisel pildil olev nõrgemini.
Isaac Svenonis Hasselblatt

Isaac Svenonis Hasselblatt (2. veebruar 1608 Mariestad – 7. aprill 1682 Noarootsi) oli Eesti vaimulik.
Õppis Strängnäsi gümnaasiumis, immatrikuleerus 21. novembril 1630 Uppsala Ülikooli, pidas väitluskõne 30. mail 1633. Immatrikuleeriti 12. augustil Tartu Ülikooli ja sai 21. oktoobril 1634 magistriks. Kutsuti Noarootsi Püha Katariina koguduse adjunktpastoriks 28. detsembril 1634, stuudiumi jätkamist toetas finantsiliselt Noarootsi koguduse õpetaja Martin Martini Winter. Immatrikuleeriti Rostocki Ülikooli 1635. Vahepeal kodulinnas, kus kutsuti uuesti Noarootsi koguduse õpetajaks 1. juulil 1637, pastor alates 1638. Oli Ranna-Lääne praostkonna 25. jaanuarist 1642–1647. Saarte-Lääne praostkonna praost alates 4. märtsist 1647. Eestimaa konsistooriumi assessor alates 1642 ja konsistooriumi juhataja asetäitja.
Hasselblatt kirjutas juhuluulet, trükitud väitlused Tartu Ülikoolis 31. augustil 1633 ja pro gradu 12. oktoobril 1634. Asutas umbes 1650 Noarootsi kiriku juurde kooli, mille rektoriks sai tema vallaline vend Abraham Mariaestadius.

Isiklikku

Tema esimese abikaasa Elisabeth Winteri (1615–1645) isa oli Noarootsi koguduse õpetaja Martin Martini Winter, tema teise abikaasa Brigitta Griess'i (sünd. Jhering, 1619–1685) isa oli piiskop Joachim Jhering. Poeg Christian Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Pojapoeg Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, pojapoeg Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi kogudustes, pojapoeg Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses.
Kaste küla

Kaste (ka Kasteküla) oli küla Tartumaal Äksi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tartu maakonnas Tabivere vallas Voldi küla kohal.
Küla on mainitud 16. sajandil (Kastiküll).
Suur härg

Kasutusi ilukirjanduses ja popmuusikas

Elias Lönnrot paigutas suure härja laulu motiive eepose "Kalevala" 20. runo algusesse, kus härg tapetakse Põhjala pulma ette valmistades enne õlletegu. "Suure härja" motiividega liitis Lönnrot selles runos motiive suure tamme raiumise lauludest.
Ansambel Oort on laulu ühe variandi töötlusena lindistanud ja selle järgi nimetanud oma plaadi "Suur härg".
Conrad San Luis Potosi

Conrad San Luis Potosi on viietärnihotell, mis asub Mehhikos San Luis Potosis.  
Hotellis on 8 tüüpi tube ja sviite, kokku 134 tuba ja sviiti. Hotellis on kuus restorani ja ootesaaliː Sonoma Restaurant & Wine Bar, Tequila Corner, Dry Martini Bar, Poolside Terrace, Media Lounge ja Executive Lounge. Hotellis on ka spordisaal, kus on jooksulindid ja jõusaalivahendid.
Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ, inglise keeles European Coal and Steel Community) oli riikidevaheline majandusorganisatsioon, mis eksisteeris iseseisvana aastatel 1952–1967. 1967–2002 oli ta Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu allorgan. 
Ühendus loodi prantsuse majandustegelase ja poliitiku Jean Monnet' algatusel, kes esitas terase ja söe tootmise alase koostöö mõtte toonasele välisministrile Robert Schumanile. Peagi võeti see idee omaks ka Prantsusmaa naaberriikides ning 1952. aastal loodigi kuuest riigist (Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa, Itaalia, Belgia, Holland ja Luksemburg) koosnev organisatsioon. Selle baasilt algas Euroopa integratsioon, mistõttu peetakse ühendust Euroopa Liidu eelkäijaks.
Euroopa Söe- ja Teraseühendus asutati Pariisi lepinguga, mis kirjutati alla 18. aprillil 1951. Lepinguga kehtestati ühine avatud turg kivisöele 10. veebruaril 1953 ja terasele 1. mail 1953.
Pariisi leping sõlmiti 50 aastaks. Otseselt seda lepingut ei pikendatud, mistõttu 23. juulil 2002 selle kehtivus lõppes. Sel päeval langetati Brüsselis ESTÜ lipp ja selle asemele heisati Euroopa Liidu lipp. Sisuliselt sel päeval midagi ei muutunud, sest ESTÜ hallatud valdkonnad läksid Euroopa Liidu organite pädevusse.

Tähtsus

Euroopa Söe- ja Teraseühenduse tähtsaim saavutus oli püsiva rahu loomine Lääne-Euroopa riikide vahel. Riikidevahelised majandussidemed tihenesid sel määral, et sõda oleks paljudele mõjukatele inimestele suurt rahalist kahju tähendanud. Euroopa Ühenduse ja Euroopa Liidu riigid ei ole kunagi omavahel sõdinud.
ESTÜ missioon (artiklis 2) oli liikmesmaade majanduse arendamine, töökohtade loomine ja kodanike elatustaseme parandamine. Nendes valdkondades oli ESTÜ panus suhteliselt väike, sest söe- ja teraseturg sõltus peamiselt maailmamajanduse olukorrast.
Küll aga suurenes liikmesmaade omavaheline kaubandus ja terase osas isegi kümnekordselt, sest enam polnud vaja terast USA-st osta. ESTÜ andis ettevõtete kaasajastamiseks 280 laenu, mis aitas suurendada toodangut ja vähendada kulusid. Kulud vähenesid veelgi, kui söe ja terase pealt kaotati tollimaks.
Pariisi lepinguga püüti vältida monopolide teket, sest just suurettevõtted aitasid Saksamaal võimule Hitleri. Selles osas ESTÜ põhiliselt ebaõnnestus ja kartellikokkulepped hindade kehtestamiseks olid üsna levinud. Ettevõtete demokraatliku kontrolli abil suudeti siiski vältida monopolismi kõige hullemaid külgi. Monopolide võim langes ESTÜ-st sõltumatult, kui näiteks söe kõrvale tekkisid võimalused kasutada maagaasi, naftat ja hiljem teisigi energiaallikaid.
ESTÜ eesmärkide hulka kuulus veel eri riikide söe- ja terasetööliste elutingimuste, sealhulgas palga ühtlustamine. See eesmärk ei täitunud. Esiteks hoolisid paljud liikmesriikide valitsused sellest eesmärgist üksnes sõnades, aga midagi ette ei võtnud. Teiseks oligi olukord keeruline, sest 1960-ndail ja 1970-ndail oli maailmas inflatsioon suhteliselt suur ja sealjuures eri riikides erinev.
Rootsi riigipäev (seisuste esindus)

Rootsi riigipäev, ka riksdag, ka riigipäev oli Rootsi seisuste esindus 15.–19. sajandil; Rootsi parlamendi, riksdagi eelkäija.
Erinevalt peaaegu kõigist teistest Euroopa riikidest kuulusid Rootsis seisuste esindusse lisaks aadli, vaimulikkonna ja linnakodanikkonnale ka talupoegkonna esindajad.
Rootsi seisuste esindus tuli esimest korda kokku 1435. aastal Arbogas, kuid puudavad andmed, et sellest oleks osa võtnud ka talupoegkonna esindajad. Küll aga järgmisel aastal Uppsalas toimunud koosolekul oli neljas seisus juba esindatud.

Riigipäeva pidamine Paides

Ainsa korrana, kui Rootsi riigipäeva istung toimus väljaspool Rootsit/Soomet, oli Paides peetud istung, mis toimus 1600. aasta novembri lõpus ja detsembri alguses. Otsuse, kokku kutsuda Rootsi riigipäev Läänemereprovintside väikelinnas, tegi Rootsi regent hertsog Karl parasjagu käimasolevas Poola-Rootsi sõjas lahingute vaheajal. Kuigi Rootsi saadikuid tuli Paidesse kohale kasinalt, oli niisugune sündmus, riigipäeva pidamine, väljaspool riigi (kitsamas mõistes) territooriumi ainuline ja poliitiliselt tähenduslik. Paides asus hertsogi peakorter. Riigipäeval vastu võetud otsuste hulgas tähtsaim puudutas Karli testamenti, kuidas tuleks valitsemist pärast riigihoidja surma korraldada. Riigipäeva ettepanekule võtta vastu kuningatroon, vastas hertsog Karl esialgu keeldumisega.

Parlament

1866. aastal muudeti Rootsi riigipäev põhiseadusliku aktiga nelja seisuse esindusest kahekojaliseks parlamendiks.
Loretta Lynn

Loretta Lynn (sünninimega Loretta Webb; sündinud 14. aprillil 1932) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
Svenska hockeyligan

Svenska hockeyligan  on Rootsi klubijäähokii kõrgeim liiga.
Bevatsisumaab

Nimetused ja tähised

CAS-i registreerimisnumber on 216974-75-3. PubChemi number on SID 135329020.
Farmakoterapeutiline rühm : antineoplastilised ja immunomoduleerivad ained, antineoplastilised ained, muud antineoplastilised ained, monoklonaalsed antikehad, ATC-kood: L01XC07.
Sünonüümid: Avastin; rhuMAb-VEGF; UNII-2S9ZZM9Q9V; Anti-VEGF monoclonal antibody; 216974-75-3.

Näidustused

Bevatsisumaab kombinatsioonis fluoropürimidiini sisaldava kemoteraapiaga leiab rakendust käärsoole või pärasoole metastaatilise kartsinoomiga täiskasvanud vähipatsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis paklitakseeliga või kapetsitabiiniga on näidustatud metastaatilise rinnanäärmevähiga täiskasvanud naiste raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis plaatinapreparaati sisaldava kemoteraapiaga on näidustatud mitteopereeritava kaugelearenenud, metastaatilise või retsidiveerunud mittesoomusrakulise mitteväikerakk-kopsuvähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis alfa-2a-interferooniga on näidustatud kaugelearenenud ja/või metastaatilise neerurakulise vähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis karboplatiini ja paklitakseeliga on näidustatud kaugelearenenud (FIGO staadiumid III B, III C ja IV) epiteliaalse munasarja-, munajuha- või primaarse kõhukelmevähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis karboplatiini ja gemtsitabiiniga on näidustatud plaatinale tundliku epiteliaalse munasarja-, munajuha- või primaarse kõhukelmevähiga esimese retsidiiviga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaabi kasutatakse ka teatud arengustaadiumis ajuvähi korral.

Annustamine ja kulud

Soovitatav bevatsisumaabi annustamine oleneb vähivormist.
Kahe Avastini 400 mg/16 ml viaali maksumus varieerub vahemikus 5371,20–5815,32 dollarit.
Paindlik mehhanism

Paindlik mehhanism on mehhanism, mis saavutab vähemalt mingi osa oma liikuvusest painduvate elementide läbipaine tõttu. Masinaehituses nimetatakse paindlikeks mehhanismideks masinaid, mis edastavad avaldatud jõu ja nihke sisendist väljundisse läbi elastse keha deformatsiooni. Need võivad olla monoliitsed (terviklikud) või liigenditeta konstruktsioonid.

Eelised

Paindlikud mehhanismid leiavad kasutust paljudes erinevates rakendusalades. Paindlike mehhanismide eeliseid käsitletakse kahes kategoorias: kulude vähendamine (komponentide arvu vähendamine, monteerimiseks kuluva aja vähendamine, tootmisprotsesside lihtsustamine) ja suurem jõudlus (suurem täpsus, suurem töökindlus, vähendatud kulumine ja kaal ning väiksem hooldus).
Paljud paindlikud mehhanismid on üheosalised ning seetõttu ei vaja need mehhanimid monteerimist. Erinevalt jäikadest mehhanismidest on paindlikud mehhanismid elastsed ning seetõttu ei esine nendes liigendite vahelist hõõrdumist ning sellega kaasnevat kulumist. Paindlikel mehhanismidel on tavaliselt vähem osi ning lihtsamad tootmisprootsessid, mis võimaldavad neid toota võrdlemisi odavalt.
Koertenäitus

Koertenäitus on perioodiliselt toimuv sündmus, kus kohtunikud hindavad kindla koeratõu puhtatõuliste isendite vastavust tõustandarditele.
Koertenäitusel on erinevad tõud jagatud osalema erinevatesse ringidesse selle järgi, milliseid tõuge milline kohtunik sellel näitusel on tulnud hindama. Osalejaid kutsub ringi ringikorraldaja. Kohtuniku arvamuse koera kohta märgib kirjelduslehele ringisekretär. Eesti koertenäitustel saavad kõik koerad kirjelduslehe koos kirjelduse ja hindega. Näitusele registreerumiseks täidavad koera omanikud registreerimislehe andmetega koera ja tema omaniku kohta. 
Koertenäituste läbiviimist reguleerib Eesti Kennelliidu näituste eeskiri.

Rahvusvahelised näitused

Rahvusvahelised näitused on Eesti Kennelliidu (EKL) kalenderplaani kantud ning FCI Rahvusvahelise Künoloogilise Föderatsiooni (Fédération Cynologique Internationale) poolt kinnitatud kõikide FCI-i poolt tunnustatud koeratõugude näitus. Rahvusvahelisel näitusel võistlevad koerad CACIB-i (Rahvusvahelise Välimikutšempioni Kandidaadi Sertifikaat; Certificat d'Aptitude au Championnat International de Beauté), SERT-i (Tšempioni Kandidaadi Sertifikaat), JUN SERT-i (Juuniortšempioni Kandidaadi Sertifikaat) ning VET SERT-i (Veterantšempioni Kandidaadi Sertifikaat) omistamise eest.
Meadi järv

Meadi järv on Ameerika Ühendriikide suurim veehoidla. See on moodustunud Colorado jõele Hooveri paisu taha.
Paisjärv asub Nevada ja Arizona osariigi territooriumil.
Järve pindala on 640 km², suurim sügavus 150 m, maht 35,2 km³ ja rannajoone pikkus 890 km.