google/wiki40b huggingface dataset:
Endel Põder

Elulugu

Lõpetas 1979 TÜ psühholoogia osakonna, psühholoogiamagister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Infotöötluse mahuliste piirangute probleem nägemispsühholoogias" (Tallinn, 2000), Ph.D. (psühholoogia, 2004, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Role of attention in visual information processing" (Tallinn, 2004). Oli 1979–85 ENSV Teenindusministeeriumi Tehnoloogiainstituudi sotsioloog, 1985–90 Konjunktuuriinstituudi paneeluuringute grupi vanemteadur, 1990–96 AS Saar Poll sotsioloog, 1995–2003 TPÜ kognitiivse neuroteaduse labori teadur, 2003–07 TÜ psühholoogia osakonna teadur, 2006-08 Leuveni Katoliikliku Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia labori teadur, aastast 2008 TÜ psühholoogia instituudi vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: nägemistaju ja tähelepanu, nägemistähelepanu mehhanismid. 24 teadustrükist.
Lõugtundlased

Iseloomustus

Lõugtundlaste keha koosneb pearindmikust ja tagakehast (abdoomenist). Enamikul rühmadel moodustub pearindmik 6–8 lülist. Lõugtundlastel puuduvad tundlad. Neil on kaks paari suiseid: esimesi kutsutakse lõugtundlateks (millest ka nende nimi) ehk helitseerideks ja teist paari lõugkobijateks ehk pedipalpideks.
Enamik lõugtundlasi on röövloomad. 
Lõugtundlased on lahksoolised.
Veereostus

Reostusained

Reovesi võib sisaldada nii orgaanilisi kui ka anorgaanilisi aineid ja ühendeid.
Paradise, Hawaiian Style

Süžee

Loo on kirjutanud Allan Weiss.
Andres Tinno

Andres Tinno (sündinud 14. novembril 1970) on ettevõtja ja eesti poliitik.
Haldusreformi tulemusena 2017 aasta loodud Saaremaa valla volikogu liige.
Ta on Reformierakonna liige ja detsembris 2014 Kaarma, Kärla ja Lümanda valla ühinemisel loodud Lääne-Saare valla esimene vallavanem.
AR Agentuuri AS, Visase 5, Tallinn (Via Estonia Logistikakeskus) Nõukogu esimees
Ta on lõpetanud TTÜ Kõrgema Majanduskooli.
Ta oli aastail 2009–2013 Kaarma vallavolikogu liige ja Rahanduskomisjoni esimees; 2013–2014 Kaarma valla vallavanem.
Aare Laine

Aare Laine (sündinud 26. jaanuaril 1951) on eesti ajakirjanik.
1971 lõpetas ta Olustvere tehnikumi ja alustas Randvere majandis tööd rohumaade agronoomina.
Ta näitleb Saaremaa Rahvateatri ridades.
Ajakirjanikuna hakkas ta tööle 1. veebruaril 1976.
Tagasauna mänd

Tagasauna mänd on looduskaitsealune põlispuu Harju maakonnas Anija vallas Voose lähedal.
Puu ümbermõõt on 2,4 m ja kõrgus 25 m.
Angela Aak

Angela Aak (sünninimi Andres Aak; sündinud 7. aprillil 1966) on eesti kitarrist ja laulja. 
Ta mängis ansamblis Blacky.
Varem on ta mänginud ansamblites VanGogh, Vanemõde, Henhouse, T-Klaas, Gunnar Grapsi Grupp, Long Loff ning Aak & Oja.  
Ta on läbi teinud sookorrigeerimise operatsiooni.
Komsomol

Komsomol Eestis

Eesti NSV-s oli ÜLKNÜ allorganisatsioon Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing (ELKNÜ). 1. jaanuaril 1978 kuulus sellesse 2657 allorganisatsiooni 153 932 liikmega.
Lutter von der Recke

Lutter von der Recke oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandil.
Tema vanemad olid Johann von der Recke ja Agnes von Vaerst. Ta pärines Vestfaalist Blankensteini lähedalt.
Lutterit on mainitud 1510. aastal rüütelvennana, kuid rohkem andmeid tema kohta sisuliselt polegi. Teda on mõnikord peetud Tallinna komtuuriks, ent see on äärmiselt ebatõenäoline, tõenäoliselt on teda segi aetud toonase Tallinna komtuuri Johann von der Reckega.
Märten Kuusk

Karjäär

Oma jalgpalliteekonda alustas Kuusk klubis Tallinna FC Kotkas, sealt siirdus ta edasi Nõmme Kaljusse, kus ta mängis alguses noortevõistkonnas ning duubelmeeskonnas. Debüüdi esindusmeeskonna eest tegi ta 1. oktoobril 2014, kui sai karikamängus FC Kuressaare vastu platsil olla ühe minuti. Järgmist võimalust esindusmeeskonnas tuli Kuusel oodata pea aasta aega, 29. septembril 2015 sekkus ta samuti vahetusest karikamängu (sellel korral Narva JK Transi vastu) 89. minutil ning tegi kaasa kogu lisaaja.
Alates 2. märtsist kuni 30. juunini 2016 oli ta laenul Rakvere JK Tarvases ning käis väljakul kuueteistkümnest liigamängust neljateistkümnes. Selle perioodi jooksul ei võitnud Tarvas mitte ühtegi liigamängu, ainus viik mängiti Tartu JK Tammekaga (kusjuures lõi Kuusk 2:2 viigiga lõppenud kohtumises oma ainsad väravad Tarvase eest).
Kaljusse naastes jätkas ta pallimist duubelmeeskonna eest kuni hooaja eelviimase mänguni 29. oktoobril 2016, kui ta sai Nõmme Kalju esindusmeeskonna eest kirja oma esimese liigamängu. Tammekat võideti 0:1 ning Kuusk tegi poolkaitsjana kaasa kogu kohtumise.
Jaanuaris 2017 siirdus Kuusk mängima Tallinna Flora ridadesse. Debüüdi tegi ta 26. veebruaril, kui superkarikafinaalis kaotati FC Infonetile 5:0. Samal hooajal aitas ta oma uue koduklubi Premium liiga võiduni, käies platsil 16 korda (kokku mängiti 36 mängu), andes ühe väravasöödu ning lüües ühe värava.
Tema leping Floraga kestab 2021. aasta lõpuni.

Koondised

Aastatel 2011–2016 mängis ta erinevate Eesti noortekoondiste eest 45 mängu ning lõi 2 väravat. Alates 2018. aastast on ta korduvalt teeninud kutse A-koondisesse, debüüdi tegi ta 15. jaanuaril 2019, kui tegi kaasa Kataris toimunud 0:0 viigiga lõppenud sõpruskohtumises  Islandiga kõik 90 minutit.
Pärnu Eliisabeti kogudus

EELK Pärnu Eliisabeti kogudus on luterlik kogudus Pärnus.
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Enn Auksmann, organist Jaanus Torrim. Juhatuse esimees on Andres Riivits.
Jumalateenistus (missa) on igal pühapäeval algusega kell 10.00 ja kell 18.00, samuti teisipäeval, kolmapäeval ja reedel algusega kell 9.00 ning neljapäeval algusega kell 18.00 Pärnu Eliisabeti kirikus. Pihiaeg on pühapäeviti enne õhtust missat kell 16-17:30.
Devoni saar

Devon (inglise Devon Island) on Kanadale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus.
Devonist idas asub Baffini laht. Lõuna pool asuvatest Baffini ja Somerseti saarest eraldab Devoni saart Lancasteri väin. Idas asuvast Cornwallise saarest eraldab teda Wellingtoni väin ja Bathursti saarest Perry väin. Loodes asuvatest Cornwalli ja Grahami saarest eraldab teda Belcheri väin. Põhjas asuvast Ellersmere'i maast eraldavad teda Cardigani ja Jonesi väin. Kirdes asuvast Coburgi saarest eraldab teda Lady Anni väin.
Devoni pindala on 55 000 km². See on suuruselt maailmas 27. ja Kanada saarte hulgas 6. kohal. See on maailma suurim asustamata saar.
Saar on mägine, kõrgus kuni 1908 meetrit  või 1920 m. Kõrgeim tipp asub Devoni jääkilbil. Saare idaosa on kõrge ja kaetud Devoni jääkilbiga. Saare lääneosa on madalam ja seal leidub igijääd vaid kohati. Saare loodeosas asub Grinnelli poolsaar.
Devoni saar koosneb eelkambriumi gneissidest ja paleosoilisest savikildast.
Saare kliima on karm. Vegetatsiooniperiood kestab 40–55 päeva. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva, talvel võib temperatuur langeda kuni –50 °C-ni. Sellepärast on saar kaetud polaarkõrbega. Saarel elab ainult väike muskusveiste populatsioon, pisut on linde ja imetajaid. Kogu loomastik on koondunud saare keskossa, mis on pisut madalam ja tasasem.
Devoni saarel asub Haughtoni meteoriidikraater. Umbes 39 miljonit aastat tagasi langes saare keskossa umbes 2 km läbimõõduga meteoriit. Sel ajal oli Devon kaetud metsadega. Kukkumiskohta tekkis 23 km läbimõõduga kraater, mis oli mitme miljoni aasta jooksul järv.
Selleks, et ohjeldada välismaiste vaalapüüdjate tegevust, asutas Kanada valitsus augustis 1924 Devoni lõunarannikul olevasse lahte eelposti Dundas Harbour. 1933 üüriti see välja Hudsoni lahe kompaniile. Karusnahahindade languse ja raske kliima tõttu suleti asula 1936. Patrullteenistuse jaoks taastati asustus 1940. aastate lõpus, kuid raskete jääolude tõttu jäeti 1951 lõplikult maha. Tänapäeval on seal näha vaid üksikute hoonete varemed.

Devoni saar kirjanduses

Jules Verne'i raamatus "Kapten Hatterase seiklused" surevad kapten Hatterase vastu mässu tõstnud laevameeskonna liikmed Devonil nälja ja külma kätte.
Sademevesi

Sademevesi ehk sadevesi on nii vihma kui ka lume või rahena taevast tulnud vesi, mis ei ole maapinnalt veel midagi kaasa võtnud. Sademevee eriliigiks on vihmavesi.
Lume ja rahe sulamisel vabanevat vett nimetatakse sula- ehk sulamisveeks.
Kanalisatsioonis voolavat sademevett, mis voolab ära asulast, nimetatakse valinguveeks.
Sulawesi meri

Sulawesi meri on Vaikse ookeani saartevaheline meri, mis piirneb lõunas Sulawesi saarega, läänes Kalimantani saarega ja põhjas Mindanao saarega.
Sulawesi merest kagusse jääb Maluku meri. Edelas on ta ühendatud Makassari väinaga, mille kaudu pääseb Jaava merre. Kirdesse jääb Sulu meri. 
Mere suurim sügavus on 6220 meetrit. See koht asub mere idaosas umbes Indoneesia ja Filipiinide piiril. 
Sulawesi meres suuri saari ei ole. Mere keskosa on mitu kilomeetrit sügav ja seal ei ole üldse saari. Küll aga on palju pisisaari mere äärealadel. Mere loodepiiriks on Sulu saared ning idapiiriks saarteahelik, mille moodustavad põhjast lõuna poole lugedes Sarangani ja Balut, Karakaralongi saared ja Sangihe saared. Mere lõuna- ja läänerannikul on korallrahusid. 
Sulawesi meri on jagatud kolme naaberriigi vahel. Enamus temast kuulub Indoneesiale. Meri piirneb kolme Sulawesi saarel asuva provintsiga, mis on ida poolt lääne poole Põhja-Sulawesi, Gorontalo ja Kesk-Sulawesi. Kalimantani saarel piirneb meri Ida-Kalimantani provintsiga ja mere loodenurgas on Malaisiale kuuluv Sabahi provints. Mere põhjakallas kuulub Filipiinidele ja Filipiinide piirkondadest asuvad mere kaldal Muslimi Mindanao autonoomne piirkond, Zamboanga poolsaar ja SOCCSKSARGEN. Indoneesia ja Filipiinide piir kulgeb piki 5. põhjalaiuskraadi, mis jätab Filipiinidele üksnes mere põhjariba. 
Filipiinidele kuuluvat Sulawesi mere osa nimetab Suur maailma atlas Mindanao mereks , kuid see on viga: Mindanao meri on Boholi mere sünonüüm ja see meri asub Mindanaost põhjas.
Vähemalt 100 tuhande elanikuga linnadest asuvad Sulawesi mere kaldal Manado (Põhja-Sulawesil), Tarakan (Ida-Kalimantanil), Tawau (Malaisias), Jolo ja Cotabato (Muslimi Mindanaol), Zamboanga (Zamboanga poolsaarel) ja Dadiangas (SOCCSKSARGENis). 
Meres ei ole suuri lahtesid ega poolsaari. Suurimad lahed on Kesk-Sulawesil asuv Dondo laht, Ida-Kalimantanil Tarakani juures asuv Sekataki laht, Malaisias asuv Lahad Datu laht, Zamboanga poolsaarest lõunas asuv Moro laht ja SOCCSKSARGENis asuv Sarangani laht.
Kadrioru lossivalitsus

Kadrioru lossivalitsus (saksa keeles Schlossverwaltung von Katharinenthal, vene keeles Управление Ревельского Екатеринтальского дворца) oli 1827-1918 eksisteerinud asutus, mis juhtis Kadrioru lossi majandamist.
Lossivalitsus allus Õukonna- ja Udellide ministeeriumi Udellide departemangule. 1893 hakkas lossivalitsus alluma Udellide Peavalitsusele (saksa keeles Hauptverwaltung der Apanagen, vene keeles главное управление уделов).
Tour GAN Eurocourtage

Tour GAN Eurocourtage on 97 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Heinrich II (Braunschweig)

Heinrich (1411 – 7. detsember 1473), kutsutud Rahumeelseks (ladina Henricus Pacificus, saksa Heinrich der Friedfertige), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, valitses Braunschweig-Lüneburgi mõlema osa üle.
Eve Lokk

Eve Lokk (sündinud Smolitsch; 30. detsember 1935 Tallinn – 22. august 2006 Tartu) oli eesti metallikunstnik.
Lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli, jätkas ta õpinguid metalliehistöö alal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas aastal 1961. 
Pärast ülikooli asus Eve Lokk tööle Tartu Kunstikombinaati "Ars". Seal tegeles ta peamiselt lühtrite ja suurte seinapannoode valmistamisega. Samuti valmistas ta metallehteid, mida demonstreeriti näiteks 1971. aastal Jabloneci rahvusvahelisel ehtenäitusel.
Aastatel 1975–2003 töötas Eve Lokk kunstikombinaadi "Ars" metalliosakonna vanemkunstnikuna. Sellesse perioodi jäävad mitmed tema kuulsaimad tööd nagu Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumi lühtrite projekteerimine aastal 1981 ja Tartu raekoja lühtrite projekteerimine aastal 1982. Tema lühtrid ehivad ka Alu mõisa.
Eve Loki tuntuimad seinapannood asuvad Eesti Soojuselektrijaamas, Põlva postimajas ja Võru spordikoolis. Lisaks Eve Loki loodud lühtritele, pannoodele ja ehetele on tuntud ka tema valmistatud rauast, vasest ja messingist tarbenõud.
Silikaatsed mineraalid

Silikaadid ehk silikaatsed mineraalid on mineraalid, mille kristallstruktuur sisaldab ränioksiidi tetraeedrit (SiO₄).
Silikaadid on kõige levinumad mineraalid maakoores. Silikaatsed mineraalid on näiteks kvarts, päevakivi ja enamik teisi kivimit moodustavaid mineraale.
Räni tetraeeder koosneb ühest räni katioonist, mis on ümbritsetud neljast hapnikuanioonist. Räni oksüdatsiooniaste on +4, hapnikul –2. Seetõttu saavad neli hapniku iooni moodustada sidemeid ka teiste ioonidega peale tetraeedri keskmes oleva räni iooni. Seega on hapnikuioonid "sildadeks" räni või teiste silikaatide struktuuris olevate katioonide vahel. Et silikaatseil mineraalidel võib olla väga mitmesugune koostis (eriti oluline on räni- ja hapniku ioonide suhe; arvestatakse vaid tetraeedrisse kuuluvaid hapnikuioone; räni võib vahel olla asendunud alumiiniumiga, kuid räni ja hapniku suhte arvutuses loetakse teda samuti räniks), siis moodustuvad ka mitmesuguse kristallstruktuuri ehitusega kristallid. Vastavalt sellele jagatakse silikaatsed mineraalid järgmistesse alaklassidesse:

Saarsilikaadid (nesosilikaadid, ortosilikaadid, singelsilikaadid)

Ränioksiidi tetraeedrid ei puutu üksteisega kokku, vaid on ühendatud teiste katioonide poolt. Räni ja hapniku suhe on 1:4. Sellise struktuuriga on näiteks oliviin ((Mg,Fe)₂SiO₄)

Hantelsilikaadid (sorosilikaadid, disilikaadid)

Kaks ränioksiidi tetraeedrit on omavahel ühendatud ühe hapniku iooni jagamise läbi. Räni ja hapniku suhe on 2:7. Sellise struktuuriga on näiteks epidoodi rühm.

Ahelsilikaadid (inosilikaadid)

Ränioksiidi tetraeedritest moodustuvad pikad ahelad. Ühekordse ahelaga ahelsilikaadid kuuluvad pürokseenide või püroksenoidide, kahekordse ahela ehk lintstruktuuriga ahelsilikaadid aga amfiboolide hulka. Esimesel juhul on räni ja hapniku suhe 1:3, teisel juhul 4:11.

Rõngassilikaadid (tsüklosilikaadid)

Ränioksiidi tetraeedritest moodustub rõngas, milles räni ja hapniku suhe on 1:3. Rõngasstruktuuriga on näiteks berüll (Al₂Be₃Si₆O₁₈)

Kihtsilikaadid (füllosilikaadid)

Iga tetraeeder moodustab sideme kolme hapniku iooniga, mille läbi moodustuvad üksteise peal asetsevad õhukesed plaadid või kihid. Räni ja hapniku suhe on 2:5. Kihtsilikaatide hulka kuuluvad savimineraalid ja vilgud.

Karkass-silikaadid (tektosilikaadid)

Moodustub kolmemõõtmeline karkass, kus iga räni ioon moodustab sideme nelja hapniku iooniga. Sellise struktuuriga on kvarts ja tema polümorfsed erimid. Karkass-silikaatide hulka kuuluvad ka kõige tähtsamad kivimimoodustajad ehk päevakivid. Need tekivad siis, kui osa räni ioonidest on asendunud alumiiniumi ioonidega. Et alumiiniumi oksüdatsiooniaste on +3, siis peab kristallstruktuuri sisenema veel täiendavalt katioone, et tasakaalustada hapniku ioonide negatiivset "laengut". Selleks katiooniks võib olla näiteks kaalium. Moodustub K-päevakivi ortoklass (K(Al,Si)₃O₈).
Ivar Ugi

Ivar Karl Ugi (9. september 1930 Kuressaare – 29. september 2005 München) oli Saksamaa keemik, kes tegutses põhiliselt orgaanilise keemia valdkonnas. Tema järgi on nime saanud Ugi reaktsioon.

Elukäik

Ugi lahkus 1941. aastal Eestist Saksamaale. 1949–1951 õppis ta keemiat Tübingeni ülikoolis, 1954. aastal kaitses ta loodusteaduste doktori kraadi Müncheni ülikoolis, sealsamas ta 1960. aastal ka habiliteerus. Pärast lühikest, ent edukat karjääri firmas Bayer aastail 1962–1968 töötas ta mõnda aega Los Angeleses University of Southern Californias. Alates aastast 1971 töötas ta Müncheni Tehnikaülikoolis, alates 1999 oli emeriitprofessor.

Tunnustused

Ivar Karl Ugi valiti 1987. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Aastal 1991 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Aastal 2002 sai ta Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
Liu Xiaobo

Liu Xiaobo (刘晓波 (Liú Xiǎobō); 28. detsember 1955 Changchun – 13. juuli 2017 Shenyang) oli hiina inimõiguslane.
Liu Xiaobo oli kirjanduskriitik ja Hiina PEN-klubi esimees. Ta osales ülikooli professorina 1989. aasta Tian'anmeni väljaku meeleavaldusel.
Detsembris 2009 mõisteti talle riigivastase tegevuse eest 11 aasta pikkune vanglakaristus.
Aastal 2010 pälvis ta Nobeli rahuauhinna.
Nobeli rahuauhinna laureaat
1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat •  1903 Cremer •  1904 IDI •  1905 Suttner •  1906 Roosevelt •  1907 Moneta, Renault •  1908 Arnoldson, Bajer •  1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant •  1910 IPB •  
1911 Asser, Fried •  1912 Root •  1913 La Fontaine •  1917 Punane Rist •  1919 Wilson •  1920 Bourgeois •  1921 Branting, Lange • 1922 Nansen •  1925 Chamberlain, Dawes •  1926 Briand, Stresemann •  1927 Buisson, Quidde •  1929 Kellogg •  1930 Söderblom •  1931 Addams, Butler •  1933 Angell •  1934 Henderson •  1935 Ossietzky •  1936 Lamas •  1937 Cecil •  1938 Nanseni Pagulasbüroo •  1944 Punane Rist •  1945 Hull •  1946 Balch, Mott •  1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr •  1950 Bunche •  1951 Jouhaux •  1952 Schweitzer •  1953 Marshall •  1954 UNHCR •  1957 Pearson •  1958 Pire •  1959 Noel-Baker •  1960 Lutuli •  1961 Hammarskjöld •  1962 Pauling •  1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King •  1965 UNICEF •  1968 Cassin •  1969 ILO •  1970 Borlaug •  1971 Brandt •  1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) •  1974 MacBride, Satō •  1975 Sahharov •  1976 B. Williams, Corrigan •  1977 AI •  1978 as-Sādāt, Begin •  1979 Ema Teresa •  1980 Esquivel •  1981 UNHCR •  1982 Myrdal, García Robles •  1983 Wałęsa •  1984 Tutu •  1985 IPPNW •  1986 Wiesel •  1987 Arias •  1988 ÜRO Rahuvalvejõud •  1989 XIV dalai-laama •  1990 Gorbatšov •  1991 Suu Kyi •  1992 Menchú •  1993 Mandela, de Klerk •  1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin •  1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat •  1996 Belo, Ramos Horta •  1997 ICBL, J. Williams •  1998 Hume, Trimble •  1999 MSF • 2000 Kim •  2001 ÜRO, Annan •  2002 Carter •  2003 ‘Ebādī •  2004 Maathai •  2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege
Nikolai Goromulinsky vanem

Nikolai Goromulinsky (6. detsember 1878 – 21. august 1971 Tallinn) oli Eesti arst.
Ta lõpetas 1904. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna.
1939 oli ta Tallinnas naistehaiguste ja sünnitusabi arst, 1940–1941 Tallinna I Polikliiniku naistehaiguste arst ja 1950 Tallinna I Naistenõuandla arst.
Tema poeg oli Nikolai Goromulinsky (noorem).
Makedoonlased

Makedoonlased (endanimetus Македонци) on lõunaslaavi rahvas, Põhja-Makedoonia põhirahvastik. 
Makedoonlased kõnelevad makedoonia keelt. Enamik makedoonlasi on õigeusku, vähesel määral on ka islamiusulisi. Makedoonlased on serblaste ja bulgaarlaste lähedane sugulasrahvas.
Makedoonlaste üldarv maailmas on hinnanguliselt 2–2,2 miljonit, neist elab Makedoonias 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 1 297 981 (64,2% rahvastikust).
Makedoonlased on kujunenud algasukate traaklaste, illüürlaste ja muistsete makedoonlaste segunemisel 6.–7. sajandil saabunud slaavi hõimudega.
Kasti nurkseotis

Tootmine

Kastinurkseotist tavaliselt tehakse kasutades ühte profiili, mis on pooltel teineteise suhtes nihutatud. Tänapäevastes töökodades on need tihti tehtud lauasaega, vahel kasutades lihtkraadiga lõikust. Tellimuse põhjal valmistatud seadmetega on võimalik lõigata profiili korraga mõlemalt poolt ja suhteliselt kiiresti. Traditsiooniliselt tehti seda käsitsi sae ja peitliga, uhkema mööbli tegijad teevad seda tänapäevani.

Kasutus

Kasutatakse mitmesuguste puidust kastide ja karkasside tegemiseks. Peamiselt kasutades seda liidest täisnurksete seoste tegemiseks, kuid on võimalik teha ka heksagoone ja muid ebatavalisi kujusid. Tavaliselt kasutatakse sahtlite külgedel ja kaantel, ehituslike elementide sidumiseks üldiselt aga mitte.
Valgevene lipp

Valgevene lipp on Valgevene ametlik lipp.
Alice Ehin

Alice Ehin (sünninimi Alice Käsper; 28. juuli 1908 Tver – 13. jaanuar 1975 Tallinn) oli eesti õpetaja ja tõlkija.
Enne Teist Maailmasõda töötas ta Välisministeeriumis tõlgina.
1949. aastast töötas ta Tallinna Õpetajate Instituudis inglise keele õppejõuna, hiljem Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise keele kateedri juhatajana.
Ta on koostanud mitmeid inglise keele õpikuid ja töövihikuid.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Kirjanik ja tõlkija Andres Ehin on tema poeg.
Kogukonnapilv

Kogukonnapilv (inglise keeles community cloud) on pilvandmetöötluse üks tüüpidest, millega võimaldatakse pilveteenust piiratud arv isikutele või organisatsioonidele ning mida valitsetakse, juhitakse ja turvatakse ühiselt kõigi seotud osapoolte poolt või kolmanda osapoole juhitud teenusepakkuja poolt. 
Kogukonnapilv on edasiarendus privaatpilvest, olles ehitatud ning kasutatud konkreetse sihtrühma poolt, kellel on sarnased nõuded turvalisusele, privaatsusele ja jõudlusele. Seda mudelit kasutavad tihti organisatsioonid, kes teevad omavahel koostööd ning vajavad ühist andmetöötluskeskkonda projektide elluviimiseks.
Järva Valla Leht

Järva Valla Leht on aastast 2017 Järva-Jaanis ilmuv ajaleht, mis vahendab Järva valla uudiseid. Lehte annab välja Järva vallavalitsus. Leht ilmub üks kord kuus.
Leht ühendab endiste valdade ajalehti: Imavere Sõnumid, Koeru Kaja, Jaani Teataja, Kodukaja, Koigi Vallaleht, Vallaleht ja Ambla Vallaleht.
Hutchinsoni maakond

Ajalugu

Hutchinsoni maakond moodustati 1876. aastal Bexari maakonna osast. Maakond sai nime advokaat Andrew Hutchinsoni järgi.
Tartu linnavolikogu 6. koosseis

Tartu linnavolikogu 6. koosseis tegutses alates 1. novembrist 2005 kuni 27. oktoobrini 2009.

Otsused

Volikogu 6. koosseisu otsustega on võimalik tutvuda Tartu linna veebiserveris
Pautsjärv

Pautsjärv (ka Kogrejärv) on järv Valga vallas. Selle pindala on 2 hektarit.
Paul Laan

Paul Laan (Paul Kirschmann; sündinud 28. augustil 1928 Narvas) on eesti filoloog ja luuletaja.

Elulugu

Paul Laan sündis Narvas tolliametniku perekonnas. Elas Paldiskis 1930–1939 ja Haapsalus 1939–1944. Aastatel 1942–1944 õppis Laan Haapsalus tänases Läänemaa Ühisgümnaasiumis. 1944. aastal põgenes Rootsi.
Alates 1946. aastast elab Stockholmis, kus lõpetas 1948 eesti gümnaasiumi ning õppis 1950–1955 Stockholmi Ülikoolis rootsi kirjandust, üldist kirjanduslugu, saksa keelt ja soome-ugri keeli, täiendas end eesti keele alal Uppsala Ülikoolis 1972. 1956 lõpetas raamatukogunduskursused Rootsi kuningliku raamatukogu juures. 1966 kaitses filosoofia litsentsiaadi kraadi rootsikeelse väitekirjaga "Allakäigumotiiv Bertil Malmbergi luuletuskogus "Värsid piiril" (1963)".
1961–1979 töötas pangaametniku, raamatukoguhoidjana, õpetajana keskkoolides, sh Stockholmi eesti gümnaasiumis. 1974–1978 eesti keele õpetaja Uppsala Ülikoolis, alates 1970 eesti keele ja kirjanduse instituudi teadussekretär, 1971 eesti keele lektor ja eesti keele instituudi juhatuse esimees aastast 1985. Alates 1970 Stockholmi Ülikooli soome keele kateedri eesti osakonna juhataja.
Oli Välismaise Eesti Kirjanike Liidu liige, mis liitus Eesti Kirjanike Liiduga, on Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liige, Eesti Teaduse Instituudi liige. Johannes Aaviku Seltsi auliige.
1959–1965 oli ajakirja Mana toimetuse sekretär. Toimetanud peamiselt filoloogiaalaseid raamatuid.
Avaldanud luuletusi, artikleid ja arvustusi Manas, Teatajas, Rootsi Eesti Päevalehes jm.
Oli 1980. ja 1990. aastail Johannes Aaviku ning Marie Underi ja Artur Adsoni eraarhiivide hoidja Stockholmi Ülikooli juures, kuni andis need arhiivid 1996 üle Eesti Kirjandusmuuseumile Tartus. Oli Underi-Adsoni Fondi looja ja kauaaegne esimees, kes algatas ja aitas korraldada Marie Underi ja tema perekonna ümbermatmise Stockholmi Metsakalmistult Tallinnasse Rahumäele 2016. aasta juunis.