Kadaka (Tallinn)

Asumi piir

Kadaka asumi territooriumi piir kulgeb mööda endist Hiiu–Harku raudteetammi. Kirdesse kulgedes ületab asumi piir Kadaka tee, Akadeemia tee, Ehitajate tee ja ristub Tuuliku teega. Seejärel pöördub piir kagusse. Liikudes mööda Tuuliku teed, ületab see Laki tänava ja suundub edasi Kadaka teele, kuni ristub Mustamäe teega. Mustamäe teel pöördub piir edelasse, kus ristudes Tammsaare teega pöördub läände, kuni ristub taas Kadaka tee ja Ehitajate teega. Kulgedes piki Kadaka teed edelasse, pöördub see Akadeemia teega ristudes kagusse ning liigub mööda Akadeemia teed, kuni ristub uuesti Ehitajate teega. Seejärel pöördub piir lõunasse. Möödudes Tallinna Tehnikaülikoolist, ristub piir Üliõpilaste teega ja suundub edasi piki Üliõpilaste teed, Raja tänavat ja Soone tänavat Lossi tänavani. Seepeale liigub piir mööda eri kinnistuid ja läbi metsa läände Kadaka puiesteeni. Ületanud puiestee, pöördub piir loodesse, kus ristub jälle Hiiu–Harku raudtee tammiga.

Ajalugu

Kadaka asum on saanud nime Kadaka küla järgi, mis asetses mõlemal pool tänapäevast Kadaka teed. Selle küla kõige vanemad talud ehitati mõlemale poole Iisaku ehk Soone oja, mis oli piiriks Tallinna linnasarase ja Harku mõisa vahel. Just seetõttu oli nii, et ojast linna poole jäänud talud olid osa Haabersti-Kadaka külast (ja kuulusid seega Haabersti linnamõisale) ning ojast teisele poole jäänud talud kuulusid Harku-Kadaka külale.
Kõige vanemad kirjalikud allikad Kadaka (Kaddaka) küla kohta pärinevad 1686. aastast, mil seda mainiti seoses linnasarase piiride kirjeldamisega. 17. sajandi teisest poolest pärinevates allikates on Kadaka küla mitmel korral mainitud, samuti on toodud ära üksikuid talusid.
Haabersti-Kadaka külas oli 19. sajandi keskel 3 suurtalu ning mitu väiksemat talu ja saunakohta. Talude arv hakkas suurenema 1870. aastail, mil selle küla talusid hakati päriseks müüma. Sel perioodil tükeldati suur- ja väiketalusid mitmel korral eraldi kruntideks, samuti suurendas talude arvu uute maade kasutuselevõtt. 1920. aastal ühinesid kaks Kadaka küla üheks külaks ning enne 1940. aastat oli selles külas kokku 50 talu.
1949. aastal moodustati Kadaka küla taludest kolhoos, mis hiljem liideti Järve kolhoosiga (uue kolhoosi nimeks sai Koit). Küla idaosa liideti Tallinnaga 1958. aastal, lääneosa liideti 1975. aastal. Piirkonna suurem areng algas, kui Mustamäe tee keskossa Laki tänava ja Kadaka tee äärde rajati 1960.–1970. aastail uus tööstusrajoon (Kadaka tööstusrajoon). Peamiselt kolisid sinna Tallinna südalinna ettevõtted: V. Klementi nim. Tallinna Õmblustootmiskoondis, Norma, Ilmarine ja tootmiskoondis Talleks. Hiljem lisandusid veel karastusjookide tehas, Leibur, Flora, Kommunaar jpt. Peale nende paiknesid seal Autobussipark, Volga Autotehase Tallinna Autokeskus, mitu ehitusorganisatsiooni ja kaubabaasi.

Olulisemad objektid

Asumi territooriumile jääb teadus- ja ärilinnak Tehnopol ning Mustika kaubanduskeskus. Kadaka asumis asub mitu Tallinna Tehnikaülikooli õppehoonet ja sellised ettevõtted nagu Leibur, Tallinna Autobussikoondis jm.

Looduskeskkond

Asumis napib kvartalisiseseid rohe- ja väljaehitatud puhkealasid. Osaliselt on metsaga kaetud Akadeemia (Raja ja Mäepealse tänava nurgal) ja Mäepealse kvartalid. Mäepealse II kvartalis tuleb hoonestamisel arvestada Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala nõuetega.
Laki I kvartalis asub looduskaitseobjekt Arukase kultivar (leinavorm) (Betula pendula Youngii).
Mustamäe majadest veidi eemal, veel hoonestamata tühermaal Kadaka puiestee ääres, maja nr 14 lähedal paikneb loodusmälestis: piirkonna kõrgeim rändrahn Kadaka Suurkivi (5,7 x 3,2 x 3,1 m; ümbermõõt 15,1 m).