google/wiki40b huggingface dataset:
Leelisbasalt

Leelisbasalt (inglise alkali basalt) on basaldi erim, mis sisaldab normatiivset nefeliini.
Leelisbasaldi "leeliselisus" väljendub selles, et võrreldes tavalise basaldiga sisaldab ta enam leelismetalle kaaliumi ning naatriumi.
Varem on leelisbasalti defineeritud kui basalti, mis sisaldab aktsessoorsete mineraalidena feldšpatoide. Sisaldab enamasti titanoaugiiti ja oliviini.
Leelisbasaldid on levinud ookeanilistel saartel ning mandrilistes riftivööndites.
Constanța Ovidiuse Ülikool

Constanța Ovidiuse Ülikool (rumeenia keeles Universitatea Ovidius din Constanța) on 1990. aastal asutatud riiklik ülikool Constanța linnas Rumeenias.
Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase. Kokku valmistatakse üliõpilasi ette bakalaureuseõppes 63 erialal, magistriõppes 62 erialal ja doktoriõppes 7 erialal. Ülikoolis on 1315 õppejõudu, kellest 100 on professorid.

Ajalugu

Ülikooli eelkäijaks oli 1961. aastal asutatud kolmeaastase õppeajaga pedagoogiline seminar. 22. detsembril 1989 asutati senise pedagoogilise seminari asemele inseneride instituut, mille baasil moodustati omakorda 7. märtsil 1990 valitsuse otsusega Constanța Ülikool. Sama aasta 30. märtsil nimetati ülikooli esimeseks rektoriks professor Adrian Rădulescu.
Mehaanikateaduskonna kõrvale avati aprillis 1990 meditsiiniteaduskond ja bioloogiateaduskond. Sama aasta sügisest lisandus veel kuus teaduskonda. Arstiteaduskonna avamisega sai ülikoolist esimene meditsiiniõppeasutus Dobrudža piirkonna ajaloos.
17. aprillil 1991 andis Rumeenia valitsus ülikoolile vanarooma luuletaja Ovidiuse nime. Ovidius oli oma viimased eluaastad veetnud pagenduses Tomises, mis asus tänase Constanța linna asukohas.
Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī

Qaḩţān Muḩammad ash-Sha‘abī (قحطان محمد الشعبي‎; 1920–1981) oli Lõuna-Jeemeni poliitik, esimene Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigi president.
Ash-Sha‘abī juhitud Rahvuslik Vabastusrinne võttis 1967 Briti võimudelt võimu üle, saades poliitilise võidu Okupeeritud Lõuna-Jeemeni Vabastusrinde üle. 30. novembril 1967 kuulutati Lõuna-Araabia Protektoraat Lõuna-Jeemeni Rahvavabariigiks ning ash-Sha‘abī sai selle presidendiks.
Ash-Sha‘abī jäi presidendiks 22. juunini 1969, mil võimu haaras Rahvusliku Vabastusrinde radikaalne marksistlik tiib. Presidendiks sai Salīm Rubayyī ‘Alī (Salmīn).
Valguskujundaja

Valguskujundaja teatris

Teatris loob valguskujundaja lavale ruumi, muudab lavaloleva ruumiliseks, tekitab lavastusega sobiva valguskujunduse, tänu millele on teos laval paremini loetav ja jälgitav, publikule on selle mõju alateadlik. 
Peakorraldaja või lavastaja kaasab valguskujundaja projekti algusest peale. Valguskujunduse loomine teatris käib tiheda suhtlemise teel lavastaja ja lavakujundajaga. Koostöö valguskujundaja ja helikujundaja vahel on väga oluline, et võimendada publiku elamust. 
Valguskujundaja tööprotsess teatris algab loomingulise meeskonnaga kokkusaamisest. Edasi töötab valguskujundaja tekstiraamatuga, mille põhjal paneb paika struktuuri, kus ja milliseid valgusmuuteid teha.
Prooviperioodil käib valguskujundaja proovides, vormib valguskujunduse ideid kuni tehniliste proovideni. Valguskujundaja paneb jooksvalt paika prožektorite asetused lava kohal (prožektorid kinnitatakse stangedele ehk raudtorudele). Iga valgusti suunatakse valitud asukohta, selle kiir vormitakse sobivaks (hajus, terav serv) ning valitakse valgustile värv, kasutades valgusfiltreid. Edasi algab tööprotsess valguspuldi taga, kus programmeeritakse valguspildid, mis laval konkreetses stseenis näha on: mis intensiivsusel ja kvaliteediga teatud valgusallikad põlevad.

Valguskujundaja kontserdil

Valguskujundaja põhiline ülesanne kontserdil on tekitada lavale kontserdi jaoks sobiv õhustik ja ruum ning anda muusikale omalt poolt juurde mänglevaid nüansse, mis kontserdikuulajaid veelgi enam kaasa haaraks. 
On öeldud, et "kontserdi valguskujundaja on kui bändiliige, kes mängib sünkroonis teiste artistidega "pilli" nimega valgus".

Ajalugu

Üheks esimeseks valguskujundajaks teatris peetakse Adolphe Appiat (1862–1928), kelle kirjutised moodustavad valguskunsti põhitõed. Valguskujundaja kui amet on eksisteerinud vähem kui sada aastat, enne seda tegi valguskujunduse teatrikontekstis lavastaja, tehnilise poole eest vastutas elektrik. 
Valguskujundust on aga viljeletud alates päikesevalguse kasutamisest, sealt edasi oli valguskujunduse vahendiks tõrvikud ja elav tuli, 16. sajandil leiutati küünal, 17. sajandil õlilamp, 19. sajandi alguses gaasilamp ning 19. sajandi lõpus elekter.
Jonesi maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 21. detsembril 1837.
Kundziņsala

Kundziņsala on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 5,554 km². Asub Daugava jõe samanimelisel saarel peaharu ja Sarkandaugava nimelise jõeharu vahel. Kundziņsala on kahe silla kaudu ühendatud Sarkandaugava asumiga. 468 elanikku (2010).
Kundziņsala asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 1–3 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeimad osad on tehislikku päritolu, ulatudes 9 meetrit üle merepinna.

Ajalugu

Kundziņsala alal oli vanasti mitu erinevat saart. XVIII sajandi teisel poolel rajati jõe kaldale tamm ja erinevad saared said nii üheks Kundziņsala saareks ühte liidetud. Toona liitunud saarte seas olid Rutku, Pīļu, Kurpnieku ja Zirgu saared. Üks tähtsamaid oli Rutku saar, millel asus Iļķēnsala mõis.
Esimesed tööliselamud kerkisid saarele juba aastal 1861. Asumi alad liideti Riiaga aastal 1911. Toona kujunes asum Sarkandaugava asumi tehasetööliste elamute alaks, puudusid tänavad ja majad asusid liinidel nagu Koplis. Asumis oli ka üks tehas – Provodņik. Seal valmistati kummist mitmesugust toodangut, näiteks kalosse ja tihendeid. Läti vabadussõja ajal asus saarel tühjaks jäänud tehase hoonetes üks neljast Riia "loomaaiast" – kommunistliku režiimi koonduslaagreist. Aastal 1946 rajati Provodņiku hoonetesse Riia elektrotehnika tehase osakond.
XX sajandi keskel täideti pinnast ning Kundziņsala saarega liideti veel Maz Iļķeniešu, Gulbju ja Butovica saared. Aastal 1959 rajati üle Sarkandaugava jõeharu sild. Aastal 1981 rajati saarele Riia sadama konteineriterminal. Sellega seoses ehitati saarele viiv raudtee ja teine sild üle Sarkandaugava. Sadama alla jäi ka osa saare elamutest. Praegu kuulub suurem osa saarest Riia kaubasadamale.
Puukobra

Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrikas.
Lehtmetsa mõis

Lehtmetsa mõis (saksa keeles Lechtmetz) oli poolmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Milli meetodid

Kokkuleppe meetod

Milli meetod põhjuslike seoste avastamiseks. Kui konkreetne esialgne asjaolu (vajalik tingimus) esineb igal juhtumil, kus ilmneb nähtus (ilming), võib seda pidada nähtuse põhjuseks. Antud meetodit kasutatakse näiteks võrdlevas poliitikas kõige rohkem erinevate süsteemide kujundamisel.
Kui uuritava nähtuse kahest või enamast juhtumist on ainult üks ühine asjaolu, siis on antud nähtuse põhjus (või toime) ainus olukord, milles üksikutel juhtudel on kokku lepitud.
— John Stuart Mill, A System of Logic, Vol. 1. 1843. p. 454.

Erinevuse meetod

Milli meetod põhjuslike suhete avastamiseks. Kui esialgne olukord esineb ainult nendel juhtudel, kui ilmneb nähtus, võib selle nähtuse põhjuseks pidada järeldust. Seda meetodit tuntakse üldisemalt ka võrdlevas poliitikas kõige sarnasemate süsteemide kujundamisel.
Kui asjas, milles toimub uuritav nähtus ja juhtumis, kus seda ei toimu, on kõik asjaolud (välja arvatud üks) ühised. See, mis esineb ainult esimeses; asjaolu, mille puhul mõlemad üksikud juhtumid on erinevad, on selle nähtuse mõju, põhjus või vajalik põhjuse osa.
— John Stuart Mill, A System of Logic, Vol. 1. 1843. p. 455

Ühine kokkuleppe meetod ja erinevus

Milli meetod põhjusliku seose avastamiseks. Kui esialgne asjaolu esineb alati, kui ilmneb vaid nähtus, võib selle nähtuse põhjuseks pidada. Seda nimetatakse ka "ühiseks meetodiks", see põhimõte tähendab lihtsalt kokkuleppe ja erinevuse meetodite rakendamist.
Kui kahel või enamal juhtumil, kus kõnealune nähtus esineb on ainult üks ühine asjaolu, samas kui kahel või enamal juhtudel, kus seda ei toimu, ei ole midagi ühist, välja arvatud selle asjaolu puudumine; asjaolu, mille puhul üksikud juhtumid on erinevad, on selle nähtuse mõju, põhjus või vajalik põhjus.
— John Stuart Mill, A System of Logic, Vol. 1. 1843. p. 463.

Jääkide meetod

Milli meetod põhjuslike suhete avastamiseks. Kui keerulise nähtuse osi saab seletada keeruliste esialgsete asjaolude osadega, võib selle nähtuse ülejäänu põhjuseks pidada seda, mis jääb sellest asjaolust järele.

Samaaegsete muutuste meetod

Milli meetod, mille avastamise käigus esialgne asjaolu muutub proportsionaalselt nähtuse esinemisega, on ilmselt selle nähtuse põhjus. 
Nähtuse tekkimiseks on vaja tingimusi. Kui need eeltingimused muutuvad ja samal ajal muutuvad ka nähtuses olevad faktorid, siis nad on seotud. Kui tingimused muutuvad, siis muutuvad ka omadused. Sellest tulenevalt on tingimused ja omadused seotud. Näiteks: Laual on 2 klaasi veega, mis sisaldavad mõlemad nii soola kui pliid ning tuleb välja, et mõlemad neist on mürgised. Kui mürgisus oleneks plii sisaldusest vees, võiks nende nähtuste vahel olla seos – plii on mürgine.
Erinevalt eelnevast neljast induktiivsest meetodist ei tähenda samaaegse muutuse meetod ühegi asjaolu kõrvaldamist. Ühe teguri suuruse muutmine toob kaasa teise teguri suuruse muutuse.
Kohaliku omavalitsuse üksuste liidud (aastal 2018)

Omavalitsusliidud ja nende ülesanded

Maakondliku liidu võivad ühiselt asutada üle poole maakonna kohaliku omavalitsuse üksustest [1]. Sellise liidu eesmärgiks on kohaliku omavalitsuse üksuste ühistegevuse kaudu maakonna arengule kaasaaitamine, maakonna kultuuritraditsioonide säilitamine ja edendamine, maakonna esindamine ja liikmete ühiste huvide kaitsmine, samuti maakonnasisese[MM12] koostöö edendamine ja paremate võimaluste loomine seadusega ettenähtud ülesannete täitmiseks. Maakondliku liidu nimes peab sisalduma viide maakonnale ning lisaks sellele eestikeelne täiend “omavalitsusüksuste liit” või “omavalitsuste liit”.
Piirkondliku liidu võivad ühiselt asutada üle poole iga osaleva maakonna kohaliku omavalitsuse üksustest[1]. Piirkondlik liit hõlmab kahe või enama maakonna territooriumi koosseisu kuuluvaid kohaliku omavalitsuse üksusi. Piirkondliku liidu eesmärgid on samad maakondliku liidu eesmärkidega. Piirkondliku liidu nimi peab sisaldama piirkonda, mille kohaliku omavalitsuse üksused sellesse liitu kuuluvad ning samuti eestikeelset täiendit “omavalitsusüksuste liit” või “omavalitsuste liit”.
Üleriigilise liidu saavad moodustada kõik riigis olevad kohaliku omavalitsuse üksused. Üleriigilise liidu võivad ühiselt asutada üle poole Eesti kohaliku omavalitsuse üksustest või kohaliku omavalitsuse üksused, kelle elanike arv kokku moodustab rahvastikuregistri andmete alusel üle poole Eesti elanike arvust[1]. Sellise liidu eesmärgiks on ühistegevuse kaudu aidata kaasa kohaliku omavalitsuste üldisele arengule, liikmete esindamine ja ühiste huvide kaitsmine, samuti koostöö edendamine ja seadusega ettenähtud ülesannete täitmine. Üleriigilise liidu nimi peab viitama liidu üleriigilisele ulatusele ja sellele, et tegu on kohaliku omavalitsuse üksuste liiduga. Alates 2018.aastast tegutseb Eestis üks üleriigiline omavalitsusliit – ELVL. 
●Liit täidab kohaliku omavalitsuse ülesandeid, mille liidu kaudu ühiselt täitmise on otsustanud üldkoosolek. Üldkoosolek võib otsustada ülesande täitmiseks võtmise teiselt liidult lepingu alusel. Kohaliku omavalitsuse ülesandeid täidab liit nende kohaliku omavalitsuse üksuste eest, kelle volikogu on otsustanud ülesande liidu kaudu ühisele täitmisele. Avaliku võimu volituse rakendamist eeldava ülesande võib liidule täitmiseks anda ainult seaduses sisalduva sellekohase volituse olemasolu korral. Seadusega või selle alusel kohalikule omavalitsusele pandud ülesande võib liidule täitmiseks anda ainult seaduses sisalduva sellekohase volituse olemasolu korral (KOLS § 9) 
● Liit võib sõlmida valitsusasutusega lepingu, mille alusel ta võtab täita riikliku ülesande. Riikliku ülesande võtab liit täita juhul, kui ükski liitu kuuluv kohaliku omavalitsuse üksus ei ole sellele vastu. Seadusega või seaduse alusel liidule pandud ülesande täitmisega seotud kulud kaetakse riigieelarvest (KOLS § 10).
●Liidu ülesannete täitmist rahastatakse: 1) liikmemaksudest; 2) toetustest ja annetustest; 3) liidu põhikirjalisest tegevusest saadavast tulust; 4) seaduses või seaduse alusel ettenähtud juhtudel riigieelarvelistest eraldistest (KOLS § 11) [1]
Jüri Linnus

Isiklikku

Ta oli ajaloolase Ferdinand Linnuse poeg ja Tanel Linnuse isa.
Valter Uusberg

Valter Uusberg (sündinud 11. juulil 1953) on Eesti animafilmilavastaja.
Ta on Rapla Teatritegemise Seltsi juhatuse esimees.

Isiklikku

Ta on abielus dirigendi ja psühholoogi Urve Uusbergiga. Nende pojad on Uku, Pärt ja Andero Uusberg.
Wittingen

Ajalugu

Varaseim tuvastatud ülestähendus Wittingenist pärineb 781. aasta dokumendist, mis defineerib Hildesheimi piiskopkonna territoriaalsed piirid. Veel üks varane ülestähendus pärineb 803. aastast, Karl Suure valitsemisajast, seekord tuvastatakse äsjaloodud Halberstadti piiskopkonna piire. Kuid kumbki nendest allikatest ei ütle Wittingeni asutamise aega.
Keskajal ei olnud Wittingen mitte ainult piiripunkt, vaid ka Altmarki sisse ja välja kulgeva liikluse tulipunkt. Linn oli kaubapunkt ja ööbimiskoht ida-läänesuunalisele kauplemisele. Selle olulisusest teatati 9. sajandil, kui piiskopkond ehitas Püha Stefanose kiriku. 13. sajandi alguses sai Wittingen linnaõiguse, ja oli osanik Lüneburgi rahapajas. 14. sajand oli selles Euroopa osas poliitilise ebastabiilsuse aeg ja 1340. aastal anti Wittingeni omandiõigus üle Celle Welfidele. Hiljem, Hildesheimi piiskopkonna vaenuse puhkemisega, purustati linn 1519. aastal peaaegu täielikult. Järelikult algas varsti pärast seda linna kindlustuste ehitamine.

Tervis ja meditsiin

Wittingenis on üks haigla (Städtisches Krankenhaus), neli apteeki ja kuus hambaarsti.

Transport

Wittingen asub Braunschweig–Wiereni raudteel ja pakub ühendust Braunschweigiga.
Kõštõm

Ajalugu

Asutati 1757. aastal rauasulatustehaste ehitamise käigus. Linn aastast 1934.
Robert Zoellick

Robert Bruce Zoellick (sündinud 25. juulil 1953) on USA poliitik ja rahandustegelane.
Ta oli 2007-2012 Maailmapanga president. Enne sellele ametikohale määramist töötas ta Goldman Sachsi haldusdirektorina, USA aseriigisekretärina (2005 kuni 2006) ja Ameerika Ühendriikide kaubandusesindajana (2001 kuni 2005).
Alexander Johann Krause

Alexander Johann Krause (10. aprill/22. aprill 1827 Tallinn – 12. veebruar/24. veebruar 1865 Enivere) oli Eesti vaimulik.
Krause lõpetas Tallinna toomkooli. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1848–1852. Töötas seejärel koduõpetajana Suure-Kõpu mõisas von Stryki juures. Ordineeriti 23. augustil/4. septembril 1853 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1853–1860 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Lahkus aastal 1860 pastoriametist, elas seejärel Eniveres, kus ta ka aastal 1865 suri.

Isiklikku

Tema vend Hermann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, vennapoeg Max Reinhold Krause oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Tema äi Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Alūksne ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja.
United Utilities

United Utilities Group PLC (lühend UU) on Suurbritannia vee-ettevõtete kontsern. 
United Utilitiesi peakontor on Loode-Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas Warringtonis, selles töötab 9000 inimest.
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil, Unitied Utilitiesi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent.
Suurima osa United Utilitiesi varadest moodustab ja suurima osa grupi kasumist toob Inglismaa loodeosa veevarustus- ja kanalisatsioonivõrk. Võrk kuulub grupi ettevõttele United Utilities Water PLC, mis võrku ka juhib ja haldab.
Unitied Utilitiesile kuulub Hollandis registreeritud ettevõtte UU Tallinn B.V. kaudu kolmandik aktsiaseltsi Tallinna Vesi aktsiatest.

Ajalugu

United Utilities sündis 1995. aastal vee-ettevõtte North West Water and energiaettevõtte Norweb ühinemisel. 
2006. aastal müüs United Utilities oma telekommunikatsiooniäri Your Communications. 2007. aastal müüs grupp äriühingutele allhankena kliendihaldusteenuseid pakkuva ettevõtte Vertex. Detsembris 2007 müüs United Utilities oma Inglismaa loodeosa elektri jaotusvõrgu ettevõtte North West Electricity Networksile.
Juuru mõis

Ajalugu

Juuru mõisa mainitakse esimest korda 1682. aastal, kui Maidla mõisa karjamõisa, mis ühes Maidla mõisa ja Helda karjamõisaga omandas Otto Reinhold Taube.  
Edaspidi kujunes Juuru Maidla kõrvalmõisaks, mis omanike vahetuse läbi lahutati Maidlast alles 19 sajandi algul.
Mõis kuulus: 17. sajandil Taubed > 18. sajandil Mengdenid, Fersenid > 1798 Johann Friedrich Kursell > 1846 August von Stackelberg > 1875 Emmanuel Rausch von Traudenberg > 1881 Boriss von Maydell > 1902 Joseph von Maydell.
Mõisasüda kuulub Mahtra Talurahvamuuseumile. Hooned seisavad tühjalt ja lagunevad.

Mõisakompleks

Pikk ühekorruseline kivist mõisa peahoone on ehitatud arvatavasti 18. sajandi teisel poolel. Historitsismiperioodil on hoonet ümber ehitatud. 1919. aastal mõisa majapidamine likvideeriti. Maareformi tulemusena paigutati mõisa peahoonesse postkontor ja arsti vastuvõtt. Nõukogude perioodil asus mõisas haigla. 1980. aastatest saadik seisab tühjana.
Sinalepa mõis

Sinalepa mõis (saksa keeles Sinnalep) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.
Mõis rajati 1673 Parila mõisast eraldatud alast.
Kukkuv õun

"Kukkuv õun" on Kuku raadio teadussaadete sari. 
Esimene saade jõudis eetrisse 2000. aasta juunis. 
Saate loojaks oli Merlis Nõgene, kes tegi saadet kuni 2003. aasta septembrini. Kuni 2015. aasta alguseni oli saatejuht Margus Maidla. Hiljem on saatejuht olnud Marek Strandberg. Saateid on teinud ka Arko Olesk.
Saade käsitleb peamiselt loodusteaduslikke teemasid. Osa saatest kulub teadusuudiste vahendamisele, ülejäänud aja jooksul esinevad stuudiosse kutsutud saatekülalised. "Kukkuvas õunas" on üles astunud kümned nimekad teadlased ülikoolidest ja teadusasutustest, näiteks Erkki Truve, Endel Lippmaa, Raivo Vilu, Valdek Mikkal, Enn Kasak, Laurits Leedjärv, astronoom Tõnu Viik, Indrek Kolka ja Mihkel Jõeveer.
Samuti aitas "Kukkuv õun" kaasa Aleksei Turovski tuntuse kasvule: pärast saates esinemist sai ta pakkumise samas raadiojaamas saatesarja "Loomult loom" tegemiseks. Aastal 2004 ilmus kirjastuselt Varrak saatesarjal põhinev raamat.
Saade sisaldab intervjuusid teadlaste ning teaduspoliitikute ja -ametnikega. Saade on eetris pühapäeviti kell 15.05–16.00.

Tunnustus

2013. aastal pälvis saade Eesti teaduse populariseerimise auhinna audio-visuaalse ja elektroonilise meedia kategoorias.
Antillotyphlops

Levila

Need maod elavad Antillidel.
Ernst Selge

Ernst Selge (24. jaanuar 1895 Tallinn – 10. oktoober 1981 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.
Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna 2. linnakooli ja 1917. aastal Tallinna linna poeglaste kaubanduskooli.
Ta oli 1920 Kalevi raskejõustikuosakonna, 1925 Eesti Atleetklubi ja 1958 Tallinna Spordiveteranide Koondise asutajaid. Aastast 1920 oli ta Aerutajate Klubi juhatuse liige ja esimees.
Ta oli Tallinna reaalkooli juurde Georg Lurichi bareljeefi püstitajaid.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus

Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu piiskopkonna kogudus Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.

Ajalugu

Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus avati Venemaa õigeusu kiriku Pühima Valitseva Sinodi ukaasiga 1847. aasta lõpus. Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskop Platon I pühitses Karksi-Nuia õigeusu koguduse esimeseks preestriks Kiprian/Küprian Sarneti (sündis Virumaal Roela vallas 1815. aastal ja lõpetas Pihkva Vaimuliku Seminari väga hea eesti keele oskusega).
Esialgselt peeti aastatel 1847–1851 jumalateenistusi Karksi mõisa ruumides. Kogudus kolis Vana-Kariste mõisa sõjaväe kortermajja 1851. aastal, seejärel uuesti tagasi Karksi mõisa 1853. aastal.
Kogudus sai oma pühakoja pärast arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi ehitatud kivikiriku valmimist. Karksi-Nuia Püha Aleksei kiriku pühitses Riia ja Miitavi piiskopkonna ülempiiskop Veniamin (Karelin) 1868. aastal 14. saj elanud Moskva ja kogu Venemaa metropoliidi Aleksiuse auks.
1890. aastal oli koguduses 3197 ja 1938. aastal 2229 liiget. Nuia alevikus avati 1892. aastal Karksi-Nuia õigeusu koguduse koolimaja. Koguduses teenis aastatel 1903–1908 ka Aleksander Paulus, hilisem Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisja. 1952. aastast kuni oma surmani18. novembril 1992 teenis kogudust ülempreester Viktor Lind, kes jäi Nõukogude okupatsiooni lõpuni õigupoolest ainsaks õigeusu vaimulikuks Viljandimaal.
Üksnurme mõis

Üksnurme mõis (saksa keeles Uxnorm) oli rüütlimõis  kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saku valda.
Mõis asutati 1630. aastatel. Mõisal on olnud palju omanikke. Mõisa kahekorruliselise peahoone ehitasid 1860 Pahlenid.
Guaano

Guaano on merelindude ja nahkhiirte väljaheidete üldine nimetus.
Guaanot kasutatakse tõhusa väetisena, sest see on suure lämmastikusisaldusega. Pinnast, kus on vähe orgaanilist ainet, saab muuta palju viljakamaks, lisades sellelaadset sõnnikut. Guaano koosneb peamiselt ammooniumiühendeist ja nitraatidest koos kusihappe, fosfor-, oksaal- ja süsihappe ühenditega ning mitmete sooladega.
Palju guaanot koristatakse ja kogutakse Vaikse ookeani saartel, näiteks Naurul. Niisugustel saartel on linnukolooniad olnud aastatuhandeid ning linnusõnniku sügavus küündib mitme meetrini. Suurimad guaanoleiukohad asuvad Peruus ja Tšiilis.
Guaanost on tekkinud Atacama kõrbes asuvad tšiili salpeetri ehk naatriumnitraadi (NaNO₃) varud, mida on kasutatud lõhkeainete tootmiseks.
Guaano on ka strateegiline tooraine, mille pärast on peetud sõdu.
Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus

MPEÕK Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudus on Tallinnas tegutsev õigeusu kogudus.
Kogudus asutati 1922.
Kogudus kasutab Tallinna Nõmme Ristija Johannese kirikut.
Kogudus viib kaks korda kuus läbi täiskasvanutele mõeldud eesti- ja venekeelseid pühapäevakoolitunde.
Boris Bežanitski

Boris Bežanitski (17. aprill 1885 Kraavi, Vana-Antsla vald, Võrumaa – 6. juuni 1949 Võrumaa) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu köster-kooliõpetaja, vaimulik (ülempreester), praost.

Elulugu

Boris Bežanitski sündis 17. aprillil 1885 Võrumaal Vana-Antsla vallas Kraavi külas preester Vladimir Bežanitski peres. Ta lõpetas Narva Gümnaasiumi 1905. aastal ja õppis aastatel 1905–1909 Peterburi Keiserliku Ülikooli õigusteaduskonnas. 1911. aastal sooritas ta Riia Vaimuliku Seminari juures usuteaduse eksami. 11. märtsil 1911 pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Joann (Smirnov) ta Emmaste Jumalaema Sündimise kirikus diakoniks ja 12. märtsil 1911 preestriks. Boris Bežanitski jätkas õpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastatel 1917–1918. Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander (Paulus) ülendas ta ülempreestriks Pankjavitsa Püha Nikolai kirikus 3. aprillil 1939.
Ülempreester Boris Bežanitski küüditati Pankjavitsast 1945. aastal Kasahstani. Ta naasis Eestisse 1946. aastal, oli Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kiriku esipreester aastatel 1946–1949, Obinitsas 1949. aastal, Võrumaa praost.
Ülempreester Boris Bežanitski suri Võrumaal 6. juunil 1949 ja maeti Ritsiku kalmistule.

Isiklikku

Boris Bežanitski pere: abikaasa Evgenia Bežanitski (Kams), nende lapsed: Vladimir (sünd 1912), Nikolai, Boris (sünd 1923)
Greip (ansambel)

Vokaalansambel Greip on alates 2006. aastast tegutsev Pärnust pärit viieliikmeline a cappella ansambel.
Pärnu koolinoorte vokaalansamblite konkursil Kevadümin 2006 sai ansambel kulddiplomi. Aastal 2007 võideti Kevadümina konkursil Grand Prix. 
Lauluga "Helesinine roos" saavutas ansambel esikoha Alo Mattiiseni muusikapäevadel. 
Ansambel on kontserte andnud Soomes, Lätis, Leedus, Saksamaal ja pea kõikjal Eestis. 
A cappella ansambli Greip repertuaarist võib leida nii rahulikke ballaade, džässilikke palu kui ka pop- ja folkmuusika töötlusi ning rokkmuusikat.
23. veebruarist kuni 2. märtsini 2013 toimus ansambli ameerika kontserdireis New Yorgis ja Washingtonis.

Liikmed

Ansambli liikmed on Karin Leetsar, Mari Holm, Rauno Muttik, Reimo Kiisk ja Fred Rõigas.