google/wiki40b huggingface dataset:
Mõistekiri

Mõistekirja koht Frege loomingus

Hoolimata oma epohholiloovast tähtsusest ei ole "Mõistekiri" Frege peateos. Sellele järgnesid 1884 "Aritmeetika alused" ning 1893 ja 1903 teose "Aritmeetika põhiseadused" kaks köidet, mida mahu tõttu võib pidada Frege peateoseks.
Frege põhieesmärk oli näidata, et matemaatika (õigemini selle arve puudutav osa) on loogika osa, st kõik matemaatika teoreemid saab tuletada vähestest puhtloogilistest aksioomidest (logitsism). Selleks oli aga tarvis vahendit, millega järelduste ahela lünkadetust kaheldamatult kontrollida. Et traditsiooniline Aristotelese loogika (süllogistika) osutus selleks kõlbmatuks, püüdis Frege kõigepealt luua uut, sobivamat loogikat. Tulemuseks ongi "Mõistekiri". Programm jätkus "Aritmeetika põhiseadustega". Russelli paradoksi tõttu Frege programm ebaõnnestus, aga seda jätkasid Bertrand Russell, Rudolf Carnap jt.
"Mõistekiri" ei olnud siiski mõeldud ainult matemaatika jaoks. Eessõnas asetas Frege oma teose Gottfried Wilhelm Leibnizi universaalkeele konteksti. Too lingua characterica universalis pidi olema kõikide mõistete korrastatud süsteem matemaatika eeskujul. "Mõistekirjast" pidi saama niisuguse universaalkeele tuum. Nimetus "Mõistekiri" pärineb arvatavasti ühest Friedrich Adolf Trendelenburgi artiklist Leibnizi universaalkeele kavandi kohta, mida Frege eessõnas tsiteerib. Muidu kasutati sõna 20. sajandi vahetusel ideograafia kohta.

Tähistusviis

Frege kasutas "Mõistekirjas" omaloodud tähistusviisi lauseloogika ja predikaatloogika väljendite jaoks. See on kahemõõtmeline graafiline esitus, milles valemid on omavahel seotus rõht- ja püstkriipsudega. Lauseloogika põhielementidena on kasutusel eituse ja implikatsiooni märk, predikaatloogika elemendina üldisuskvantor. Nii nagu ka palju hilisem lineaarne, ühemõõtmeline ja palju ruumisäästlikum poola tähistusviis, saab see läbi ilma sulgudeta.
Ricco Groß

Maailmameistrivõistlused

1991 Soomes Lahtis oli ta 10 kilomeetris 16., meeskondlikult 4. ja teatesõidus 1.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta 10 kilomeetris 64. ja 20 kilomeetris 6.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 10 kilomeetris 3., teatesõidus 1. ja 20 kilomeetris 55.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6., 10 kilomeetris 12., teatesõidus 2. ja 20 kilomeetris 9.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 kilomeetris 34., teatesõidus 1., jälitussõidus 26. ja 20 kilomeetris 1.
1998 Austrias Hochfilzenis oli ta teatesõidus 2.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 kilomeetris 6., teatesõidus 4. ja jälitussõidus 2. ning Holmenkollenis 20 kilomeetris 1.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 kilomeetris 7., teatesõidus 3., jälitussõidus 18., ühisstardis 6. ja 20 kilomeetris 9.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 kilomeetris 27., jälitussõidus 14., ühisstardis 4. ja 20 kilomeetris 7.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta 10 kilomeetris 2., jälitussõidus 1., 20 kilomeetris 3. ja teatesõidus 1.
2004 Austrias Oberhofis oli ta 10 kilomeetris 2., jälitus- ja teatesõidus 1., 20 kilomeetris 4. ning ühisstardis 29.

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on Groß 17. märtsi 2002 seisuga olnud 135 korda 25 parema seas. Ta on 16 etappi võitnud (neist 5 individuaalselt), olnud 21 korda teine (neist 15 individuaalselt) ja 16 korda kolmas (neist 13 individuaalselt).
Tabavus lamades 92% ja püsti 86%.
Maailma karika kokkuvõttes oli ta 1991 7., 1993 ja 1994 10., 1996 7., 1997 4., 1998 2., 1999 4., 2000 8., 2001 9., 2002 7., 2003 ja 2004 3.

Juunioride maailmameistrivõistlused

1989 Norras Vossis oli ta meeskondlikult 1. ja teatesõidus 3., 1990 Soomes Sodankyläs teatesõidus 1.

Isiklikku

Kasv 178 cm, kaal 76 kg (2002). Elab Ruhpoldingis, töötab armees. Auaste: ülemveltveebel (Hauptveltwebel). Abielus, 3 poega. Hobiks nimetab mootorisporti. Laskesuusatab alates 1983.
Surnud kassi põrge

Surnud kassi põrge (inglise keeles dead cat bounce) on situatsioon majanduses, kus börsikrahhi ajal pärast aktsiaturgude langust toimub lühiajaline tõus (bounce), mida peetakse ekslikult turuhindade tõusuks, kuid mille järel jätkub langus. Aktsiaturgude käive on "surnud kassi põrke" ajal väike.
Termini võttis 1985. aastal kasutusele Financial Timesi ajakirjanik Christopher Sherwell, kes iseloomustas aktsiaturu olukorda Malaisias.
Poolestusaeg

Poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel

Radioaktiivse isotoobi poolestusaeg loetakse konstantseks. See vastab olukorrale, kus aatomid eksisteerivad nii-öelda omapead, olemata kontaktis teiste aatomitega. Kui koondunud aine kogus on väike, siis vastab see hästi tegelikkusele. Kui koondunud aine kogus ületab kriitilise massi, siis laguneb aine plahvatades. Seda nimetatakse tuumaplahvatuseks (poolestusaeg on 0).
Radioaktiivsete isotoopide poolestusaeg võib olla üsnagi pikk. Kõige pikema poolestusajaga on samaarium-148 (7×10¹⁵ aastat, mis ületab universumi vanuse). Ent paljude isotoopide poolestusaeg on kõigest sekundi murdosa.
Poolestusaega tähistatakse .

Aatomi keskmine oodatav eluiga avaldub .

Tõenäosust, et aatom laguneb ajaühiku jooksul, nimetatakse radioaktiivse lagunemise konstandiks ja tähistatakse . Seejuures .

Poolestusaeg keemilisel lagunemisel

Keemilistes reaktsioonides ei ole keemilise lagunemise kiirust iseloomustav poolestusaeg konstantne, sest keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad temperatuur, ainete puhtus ja peenestatus, katalüsaatorite juuresolu jm asjaolud.
.срб

.срб (ladina tähtedega .srb; lühend serbiakeelsest maanimest Србија/Srbija) on Serbia Interneti tippdomeen kirillitsas. See on kasutusel alates 3. maist 2011.
Riikide tippdomeenid
Aktiivsed: .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sj  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .yu  .za  .zm  .zw
Määratud/kasutamata:   .bv   .gb   .sj       Reserveeritud/määramata: .bl  .eh  .mf     Kustutatud/kasutamine lõpetatud: .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um       IDN domeenid: .рф   ‏.срб  ‏.укр
Lena Philipsson

Lena Philipsson (sündinud 19. jaanuaril 1966 Vetlandas) on rootsi laulja.
Ta esindas Rootsit 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel İstanbulis lauluga "It Hurts", saades finaalis 170 punktiga viienda koha.
Uue-Antsla mõisa park

Uue-Antsla mõisa park (ka: Vastse-Antsla mõisa park) on kaitsealune park Võru maakonnas Antsla vallas Võru-Viljandi maantee ääres. Pargi pindala on 18,4 ha
Pargis kasvavad teiste seas hall pähklipuu (Juglans cinerea), hõbevaher (Acer saccharinum).
Stolitsa

Stolitsa (Столица, vene keeles "Pealinn") on Tallinna linnavalitsuse kirjastatav venekeelne tasuta ajaleht, linnavalitsuse häälekandja ning eestikeelse Pealinna sõsarväljaanne. Stolitsa ilmub iseseisva väljaandena 3. novembrist 2000.
2013. aasta augusti alguse seisuga oli Stolitsa peatoimetaja Aleksandr Tšaplõgin. 2011. aastal oli lehe tiraaž 50 000 eksemplari, tellijaid oli 21 000. 2008. aastal oli Stolitsa peatoimetaja Jana Toom. Veebientsüklopeedia Estonica teatel oli Stolitsa 2012. aastal Eesti venekeelsetest trükimeedia väljaannetest suurima lugejaskonnaga.
Mais 2014 algatas IRL eelnõu Stolitsa sulgemiseks, sest väljaanne asus aktiivselt toetama Venemaa tegevust Ukrainas.
Tallinna Linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe (IRL)  väidab, et Tallinna linnameedias tehakse varjamatult naaberriigi propagandat. Tarmo Kruusimäe: «Stolitsa hiljutine artikkel, kus linnavolikogu õiguskomisjoni esimees Margarita Tšernogorova Putinit kiidab ja Venemaa presidendile usaldust vannub, on vaid üks näide paljudest. Venemeelset propagandat jagub nii Pealinna kui Stolitsa igasse numbrisse, Kesknädalast rääkimata.»
Globaalne rahuindeks

Globaalne rahuindeks (inglise keeles Global Peace Index, GPI) on Austraalias asuva Majanduse ja Rahu Instituudi loodud indeks, mis püüab hinnata ja võrrelda rahulikkuse astet maailma riikides ja regioonides.
Rahuindeksit koostatakse alates 2007. aastast koostöös rahvusvahelise ekspertide rühmaga. Selle aluseks on Economist Intelligence Uniti kogutud andmed. Indeksi koostamisel võetakse arvesse siseriiklikke konflikte ja riigi osalemist rahvusvahelistes konfliktides, samuti püütakse hinnata muudest teguritest (kuritegevus, terrorism, poliitiline ebastabiilsus, jms) tulenevat turvalisuse ja julgeoleku taset riigis või regioonis.
2014. aastal olid indeksi esimesed kolm riiki Island, Taani ja Austria, Eesti paiknes indeksis 162 riigi hulgas 31. kohal.
Alfred von Schlieffen

Krahv Alfred von Schlieffen (28. veebruar 1833 Berliin – 4. jaanuar 1913 Berliin) oli Preisimaa ja Saksa sõjaväelane (kindralfeldmarssal), kes on tuntud peamiselt Schlieffeni plaani koostajana. Ta oli Saksa keisririigi kindralstaabi juht 1891–1906.
Schlieffen sündis Preisi sõjaväelase (kindrali) pojana ja astus 1854 sõjaväkke. Ta osales 1866. aastal Preisi-Austria sõjas ja 1870–1871 Preisi-Prantsuse sõjas.
1884. aastal määrati ta Saksamaa keisririigi kindralstaabi sõjaajaloo allosakonna ülemaks ja sai 1891. aastal krahv Alfred von Waldersee järglasena kindralstaabi ülemaks. Sellel ametikohal töötas ta kuni oma erruminekuni 1906.
Schlieffen oli oma aja silmapaistev sõjaline strateeg. Ta mõjutas oluliselt 20. sajandi sõjandust eriti sõjaliste manöövrite osas. Tema intellektuaalsel pärandil põhines välksõja doktriin, mida Saksamaa püüdis maailmasõdades rakendada.
Ta avaldas põhjaliku uurimuse "Cannae". See käsitles Cannae lahingut, milles Hannibal purustas Rooma riigi sõjaväe. See teos tõlgiti vene keelde ja ilmus Moskvas kahes köites 1938, samuti tõlgiti see inglise keelde ning seda levitati USA armees ja akadeemilistes ringkondades.
Vahelepanemisega sortimine

Lahendus C keeles

void insertSort(int a[], size_t length) {
   int i, j, value;
  
   for(i = 1; i < length; i++) {
       value = a[i];

       for (j = i - 1; j >= 0 && a[j] > value; j--) {
          a[j + 1] = a[j];
       }

       a[j + 1] = value;
   }}

Näited

Näide, kuidas sortimise algoritm töötab viie elemendi korral (-> sümboliseerib ühepoolset viitamist):
31->25->12->22->11 //kustutan 1 viida
31  25->12->22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 1 korra, loon 1 viida
25->31  12->22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 2 korda, loon 1 viida
12->25->31  22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 2 korda, loon 2 viita
12->22->25->31  11 //kustutan 1 viida, võrdlen 4 korda, loon 1 viida  
11->12->22->25->31 
//Θ(n*1,8)
Näide teisele poole sortimisest:
31->25->12->22->11 //kustutan 1 viida
31  25->12->22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 1 korra, loon 1 viida
31->25  12->22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 2 korda, loon 1 viida
31->25->12  22->11 //kustutan 1 viida, võrdlen 1 korra, loon 2 viita
31->25->22->12  11 //kustutan 1 viida, võrdlen 1 korra, loon 1 viida  
31->25->22->12->11
//Θ(n)
Roar Ljøkelsøy

Roar Ljøkelsøy (sündinud 31. mail 1976 Orkdaldis) on Norra suusahüppaja. 
Ljøkelsøy oli pikka aega maailmakarikavõistlustel kesktasemel hüppaja. Mika Kojonkoskeni saamisel Norra suusahüppajate peatreeneriks hakkasid Ljøkelsøy tulemused paranema. Esimese maailmakarikavõistluste etapi võitis ta 26-aastasena25. jaanuaril 2003.
Maailmakarikavõistluste 2003-2004 hooajal Ljøkelsøy võitles Janne Ahoneniga maailmakarika üldvõidu nimel kuni viimase etapini, kuid jäi siiski 10-punktise vahega teiseks. Sama seis kordus ka järgmisel hooajal, kuid siis oli Ahonen kogu hooaja teistest kõvasti üle.
2004. aastal Ljøkelsøy võitis Planicas suusalennu MM-il nii individuaalse kui ka meeskonnavõistluse maailmameistritiitli. Sama kordus ka kaks aastat hiljem Kulmis. 2005. aasta suusatamise maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta suurel mäel hõbemedali ja meeskonnavõistluses pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos võitis ta pronksmedali nii normaalmäel kui ka meeskonnavõistluses. 2007. aasta MM-il Sapporost viis ta koju suurelt mäelt pronksi ja meeskonnavõistluse hõbeda.
Kalle Laanet

Isiklikku

Kalle Laanet on abielus ja kolme lapse isa.
Alsunga piirkond

Ajalugu

Aastal 1935 oli Alšvanga valla pindala 240 km² ja seal oli 3365 elanikku. 1945 moodustati selle aladele Grāveri, Bērzkalni, Kraumaņi ja Alšvanga külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1950 sai Alsunga töölisasula staatuse, aastal 1961 kujunes sellest aga alev. Samal aastal liideti aleviga likvideeritavad Grāveri ja Kraumaņi külanõukogud, mis moodustasid Alsunga alevi maaterritooriumi. Aastal 1997 liideti sellega osa Jūrkalne külanõukogu maadest, maaterritooriumi koosseisu läks aga osa Gudenieki külanõukogust. Aastal 1991 kaotas Alsunga alevi staatuse, Alsunga alevi maaterritoorium ja Alsunga küla ühendati aga Alsunga vallaks. Piirkond moodustatigi 2009. aastal Kuldīga rajooni Alsunga vallast.

Loodus

Piirkond asub Lääne-Kurzeme kõrgustikul, lääneosa ka Rannikumadalikul. Tähtsaimaks jõeks on Užava jõgi. Suurim järv on 76 hektari suurune Zvirgzdi järv.

Kaitsealused objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Alsunga linnus, Alsunga katoliku kirik, selle orel, Kalniņi muinaskalmed, Todaiži (Leiškalni) linnamägi ja selle juures asuv asulakoht ning linnamägi Dižgabalkalnsi mägi. Kohaliku kaitse all on Jaungaiļi muinaskalmed ehk Päikesemägi, Ķīši muinaskalmed, Mazreģi keskaegne kalmistu ja Grīnbergi muinaskalmed.
Looduskaitse all on piirkonnas arvukalt nimetuid põlispuid. Piirkonda jäävad 174 hektari suurune Diļļese luha hoiuala, 79 hektari suurune Alsunga metsade hoiuala ja 688 hektari suurune Užava ülemjooksu hoiuala.
Kaija M Kalvet

Kaija M Kalvet (sündinud 14. märtsil 1989) on eesti lavastaja ja näitleja.

Haridus ja töö

2007. aastal lõpetas ta Tallinna Inglise Kolledži ja 2011. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia õppekava bakalaureuseõppe. 
2011–2015 õppis ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas teatrikunsti erialal ning omandas lavastaja, näitleja ja harrastusteatrite juhi kutse.
Koos kursusekaaslastega asutas 2014. aastal teatri Must Kast, kus ka siiani töötab.
Kiiu–Kaberneeme tee

Kiiu–Kaberneeme tee (registrinumbriga 11266) on kõrvalmaantee Jõelähtme ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,8 km.
Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee kahekümne esimesel kilomeetril Kiiu alevikus ning lõpeb Kaberla–Kaberneeme tee kuuendal kilomeetril Kaberneeme külas.
Tee kulgeb läbi Valkla, Kullamäe, Haapse ja Kaberneeme külade ning Kiiu aleviku.
Tee ületab ühe silla (Räägu sild üle Valkla oja tee kuuendal kilomeetril) ja 6 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristuvad viiendal kilomeetril Kuusalu–Valkla tee ja Valkla–Haapse tee.
Kuni Kuusalu–Valkla teeni on tee pinnatud kruusatee, edasi on tee mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Oskar Aalde

Oskar Aalde (kuni 1935. aastani Oskar Aal; 19. detsember 1904 – 18. juuli 1980 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Tarmo Pihlap (1981)

"Tarmo Pihlap" on 1981. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi LP.
Selle andis välja plaadifirma Meloodia.
Salvestatud 1981 Eesti Raadios.
Ümbervõtte helirežissöör: Enn Tomson
Toimetaja: Aime Kons
Kunstnik: Villu Järmut
Laulab Tarmo Pihlap
Ansamblid Fix (1), Admiral (2, 3), Palderjan (4)
Teodoliit

Teodoliit on läbi aegade olnud põhiliseks geodeetiliseks nurgamõõduinstrumendiks, millega  saab mõõta vertikaalnurka või seniitkaugust ja horisontaalnurka, niitkaugusmõõtur võimaldab joonepikkuste mõõtmist.
Horisontaalnurk on maastikunurga horisontaalprojektsioon horisontaaltasandil.
Vertikaalnurk on vertikaaltasapinnal oleva sihijoone ja horisontaalsuuna vaheline nurk. 
Kui sihipunkt asub instrumendi (teodoliidi) horisontaalteljest kõrgemal, on vertikaalnurk positiivne; kui sihipunkt asub teodoliidi horisontaalteljest madalamal, siis on vertikaalnurk negatiivne. Seega mõõdetakse vertikaalnurka horisontaaltasandi suhtes, mis jääb vahemikku 0 kuni 90 kraadi, lisades alati märgi "+" või "-".
Seniitkaugus on nurk teodoliidi seniitsihi ja sihijoone vahel, jäädes vahemikku 0 kuni 180 kraadi.
Konstruktsioonilt eristatakse: klaas- või metall-limbiga teodoliite ja digitaalteodoliite.
Lihtteodoliidil on limbi võimalik pöörata limbi asendi muutmise spetsiaalse kruvi abil.
Kordusteodoliidil on nn kahekordne telgede süsteem, mis võimaldab pöörata alidaadi limbi suhtes ja pöörata limbi teodoliidi aluse suhtes, samuti on kordusteodoliidil limbi kinnitus- ja peenliigutuskruvi.
Limbi servale on kantud kraadijaotised päripäeva 0–360 kraadi või 0-400 gooni.
Alidaad on teodoliidi liikuv osa, millele on kinnitatud on viseerimisseadis (pikksilm), lugemisseadised (läätsede ja prismade süsteemi abil projitseeruvad limbi lugemid lugemimikroskoopi, mille okulaar asub pikksilma okulaari kõrval) ja vesilood.
Python (programmeerimiskeel)

Ajalugu

Pythoni töötas 1990ndate alguses Hollandis Stichting Mathematisch Centrumis välja Guido van Rossum. Python on keele ABC järglane. ABC omakorda on inspireeritud SETL-ist. 2000. aasta mais lõid Guido van Rossum ja Pythoni arendusmeeskond firma BeOpen PythonLabs, mis sama aasta oktoobris ühines firmaga Digital Creations (hiljem tuntud kui Zope Corporation). 2001. aastal loodi mittetulundusühing Python Software Foundation, mis on Pythoni autoriõiguse omanik, ühingu sponsoriks on ka Zope Corporation. 
Python on oma nime saanud briti komöödiagrupi Monty Python järgi. Dokumentatsiooni koodinäidetes üritatakse vältida liigset tõsidust viidetega grupi loomingule.
Kõik Pythoni avalikustatud versioonid on avatud lähtekoodiga. Enamik väljalasked, kuigi mitte kõik, ühilduvad ka GPL-litsentsiga. Pythoni interpretaatorit ja teeke levitatakse tasuta tarkvarana.

Tehniline info

Python on dünaamiliste andmetüüpidega keel, kus programmeerijal ei ole tarvis määrata muutujate tüüpe. See suurendab programmeerija võimalusi, kuid on samas veaohtlik.
Pythoni koodi interpreteerimine ja optimeerimine võivad olla mõnikord aeglased protsessid. Selle omaduse poolest sarnaneb Python Javaga, kuna ka Pythoni programmid kompileeritakse enamasti baitkoodiks, kuigi Pythoni puhul on see protsess läbipaistev. Siiski on Pythoni programmid masinkoodi kompileeritud programmidest (C, C++) alati aeglasemad, isegi mitu korda. Samas pole tänapäeva arvutite kiiruse juures seda vahet lihtsamate ülesannete puhul märgata.

Võrdlus teiste keeltega

Pythoni kasutamine erineb teistest keeltest arendamise kiiruse poolest, samas on keeles olemas kõik objektorienteeritud programmeerimise vahendid. Python on hea keel prototüüpimiseks: tihtipeale luuakse mingi arvutiprogrammi esialgne kavand selles keeles ning hiljem realiseeritakse see mõnes kiiremas kõrgkeeles. Vahel kirjutatakse ainult programmi aeglasemad osad C-s või C++-is.
Wielen

Koostisosad

Vallaosad (Ortsteil) on Wielen, Balderhaar, Striepe ja Vennebrügge.
Koduvana

Koduvana (rootsi Hemulen, soome Hemuli) on tegelane Tove Janssoni muumilugude sarjast.
Peamiselt jagunevad koduvanad kolme osasse: 1. koduvanad, kellel on aeglane mõistus ja kes on kirglikud kollektsionäärid. (nt. margikoguja koduvana, kes elas mõnda aega muumipere juures, tema sugulane putukakoguja koduvana (tegelased on pärit raamatust "Sabatäht muumiorus"("Kommetter kommen",1946)). 2. Lõbus, aktiivne, sõbramehelik koduvana (väga tüütu tegelane)(nt. suusataja koduvana, kes mängis vasksarve (raamatust "Trollitalv" -"Trollvinter",1957). 3. range, distsiplineeritud, peen, tervisliku eluviisiga koduvana (nt. orbude muumide lastekodu juhataja, kes kasvatas üles muumipapa, tema tädi (tegelased on pärit raamatust "Muumipapa memuaarid" ("Muminpappas memoarer",1968). Enamiku meelest on Koduvana tüütu ja väsitav, samuti on teda peetud valjuhäälseks kamandajaks, aga ka tundlikuks ja täpseks tegelaskujuks.
Kolme riigi ajastu

Kolme riigi ajastu oli periood Hiina ajaloos, osa killustatuse ajastust, mil pärast Hani dünastia kokkuvarisemist jagunes keisririik kolmeks rivaalitsevaks riigiks. Rangelt võttes kestis kolme riigi ajastu Wei riigi rajamisest aastal 220 kuni aastani 280, kui langes Wu riik, kuid paljud hiina ajaloolased peavad ajastu alguseks erinevaid varasemaid aastaid Hani dünastia lagunemise perioodil.
Kolm riiki olid Wei riik (220–264), Wu riik (222–280) ja Shu Hani riik (221–263).
Sigrid Leijonhufvud

Sigrid Amalia Leijonhufvud (5. juuli 1862 – 14. november 1937) oli Rootsi kirjanik, feminist ja ajaloolane. Ajaloolasena huvitus ta naisajaloost.

Taust

Leijonhufvud sündis aadliperekonda. Tema isa Axel Leijonhufvud oli tütre ülikooliõpingutele vastu ja õpinguid rahastas isa õde, naisõiguslane Sophie Adlersparre. Leijonhufvud õppis Uppsala Ülikoolis filosoofia teaduskonnas ja sai kraadi 1888. aastal.
Aastatel 1892–1909 töötas ta Stockholmis Åhlinska tüdrukutekoolis õpetajana.
1901. aastal asus ta tööle raamatukoguhoidjana kuningliku ilukirjanduse ja ajaloo akadeemia Vitterhetsakademin raamatukogus.

Kirjatöö

Kui Adlersparre 1896. aastal suri, kirjutas Leijonhufvud valmis Fredrika Bremeri eluloo, mille kallal tädi oli enne oma surma töötanud.
Åhlinska koolis sõbrunes ta samuti seal töötanud kirjaniku ja ajaloolase Ellen Friesiga. Kui Fries 1900. aastal suri, võttis Leijonhufud oma hoole alla ka Friesist pooleli jäänud käsikirja. Fries oli 1885. aastal avastanud Uppsala Ülikooli raamatukogust Agneta Horni päeviku, mis andis infot 17. sajandi aadliperekonna elu kohta. 1908. aastal ilmus Friesi käsikirja põhjal teos "Agneta Horns lefverne. Efter Ellen Fries' efterlämnade manuskript".
1910. aastal andis Leijonhufvud välja raamatu "Ernst Ahlgren och Esselde, en brevväxling". Tegu oli kirjavahetusega Sophie Adlersparre (pseudonüüm Esselde) ja kirjanik Victoria Benedictssoni (pseudonüüm Ernst Ahlgren) vahel.
1915. aastal andis ta välja krahv Carl Gustaf Tessini aastatel 1748–1752 peetud päeviku ja kirjutas seejärel Tessinist ja teda ümbritsenud naistest mitu raamatut.
1922–1923 ilmus põhjalik kaheosaline Sophie Adlersparre elulugu.

Ühiskondlik tegevus ja tunnustused

Leijonhufvud tundis isiklikult mitmeid oma kaasaja juhtivaid naisõiguslasi. Ta lõi kaasa võrdõiguslusele pühendatud Fredrika Bremeri Ühingu töös, sealhulgas kirjutas ühingu ajakirjade Dagny ja Hertha jaoks. Samuti kuulus ta naisteseltsi Nya Idun siseringi.
1918. aastal valiti Leijonhufvud kirjandusakadeemia Samfundet de Nio liikmeks.
1922. aastal pälvis ta olulisi kultuuritegelasi tunnustava medali "Litteris et Artibus".
1937. aastal sai ta Lundi Ülikooli audoktorikraadi.
Granbury

Granbury on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Hoodi maakonna halduskeskus.
Granbury asub umbes 55 km Fort Worthist edelas. Linna geograafilised koordinaadid on 32° 26′ 31″ N, 97° 46′ 53″ W.
Linnas elas 2010. aastal 7978 inimest.
Asula sai nime Ameerika Riikide Konföderatsiooni väejuhi Hiram B. Granbury järgi.
Paljud linna ajaloolised hooned, sealhulgas ooperimaja, on mälestistena kaitse alla võetud.
15. mail 2013 tabas linna tornaado, mis purustas hooneid ja põhjustas vähemalt kuue inimese hukkumise.