google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu Ülikool

Rahvusvaheline koostöö

Aastast 2003 on Tartu Ülikool Coimbra Gruppi liige, kuhu kuulub kokku 39 Euroopa ülikooli, ning aastast 2006 kuulutakse ka Utrechti võrgustikku, kus on koos 32 Euroopa ülikooli. 
The Guild (the Guild of European Research Intensive Universities) on 2016 loodud Euroopa teadusülikoolide organisatsioon. The Guildi asutajateks oli 14 tippülikooli Euroopa riikidest, sh ainsa Kesk- ja Ida Euroopa riikide ülikoolina kutsuti asutajate ringi Tartu Ülikool. Tänaseks on võrgustiku liikmeks 19 valitud teadusülikooli.
LERU-CE7 initsiatiiv on Euroopa parimate teadusülikoolide võrgustiku LERU (the League of European Research Universities) ja seitsme Kesk-Euroopa ülikooli partnerlusprogramm, mis on loodud sihiga mõjutada kõrgharidus- ja teaduspoliitikat Euroopas.
Euroopa Ülikoolide Assotsiatsioon (European University Association – EUA) on Euroopa kõrgkoole ning rektorite nõukogusid ühendav katusorganisatsioon, olles üks kõrgharidussektori mõjukamaid eestkõnelejaid Euroopa tasandil. See ühendab täisliikmetena 850 kõrgemat õppeasutust ning 26 riigi rektorite nõukogu. EUA tekkis 2001. aastal Euroopa rektorite konverentsi ja Euroopa Liidu liikmesriikide rektorite konföderatsiooni ühinedes.
Tartu Ülikoolil on kahepoolsed koostöökokkulepped ligi 70 eri ülikooliga.

Tunnustused

2010. aastal asetas Hispaania rahvuslik uurimisnõukogu SRC maailma ülikoolide paremusjärjestuses Tartu ülikooli 187. kohale 12 000 maailma kõrgkooli seas.
Tartu Ülikool on ülikoolide QS-edetabelis Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia ülikoolide seas Moskva Riikliku Ülikooli ja Novosibirski Riikliku Ülikooli järel kolmandal kohal.

Vilistlased

Tartu ülikooli on hinnanguliselt lõpetanud umbes 70 000 inimest. 
2016. aasta jaanuarist on kasutusel Tartu ülikooli vilistlasvõrgustik utalumni.
Valter Nõges

Valter Nõges (8. juuni 1905 Samarino mõis, Borovitši maakond, Novgorodi kubermang – 4. november 1941 Turinsk, Sverdlovski oblast) oli eesti õigusteadlane.
Ta õppis 1923–1929 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mag. jur. 1939.
1924–1929 Tartu linna tööstus- ja majandusõpilaste kooli asjaajaja, 1926–1929 ja 1930–1931 samas õpetaja. 1927–1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna seminariraamatukogu korraldaja ja 1931–1935 abijõud, 1932–1937 Tartu Ühistegevuse Instituudi lektor. Alates 1935 Kohtuministeeriumi kodifikatsiooniosakonna liige (ministeeriumi nõunik), alates 1937 laevasõiduõigustesse puutuvate seaduste väljatöötamise komisjoni esimees. 
Arreteeriti NKVD poolt, suri vangistuses Venemaal.
762 mm rööpmelaius

762 mm raudtee Eestis

Eestis olid 762 mm raudteed kasutusel Rakke lubjavabrikus, selle Kamariku karjääris ning Tamsalu lubjavabrikus.
Sulev Laugasson

Sulev Laugasson (23. märts 1935 – 10. jaanuar 2001 Tallinn) oli eesti poksija.
Ta poksis Tallinna Kalevis ja Tööjõureservides.
Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1954–1955. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. koha.
Ta sai 1952. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 3. koha.

Isiklikku

Sulev Laugasson on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.
Ahtushäälik

Ahtushäälik ehk spirant ehk hõõrdhäälik ehk frikatiiv on selline konsonant, mille hääldamisel õhu takistus on osaline.
Nimetus "ahtushäälik" tuleneb sellest, et nende häälikute hääldamisel moodustatakse kõnetraktis kopsudest väljuva õhu teele ahtus ehk kitsend.
Eesti keeles on ahtushäälikud [w], [v], [f], [s], [r], [l], [j], [š], [h].
Tagasijooks

Tagasijooks (reflux) on keeva vedeliku aurude jahtumisel saadava kondensaadi osaline või täielik tagasivool süsteemi.
Kui kogu kondensaat suunatakse tagasi keedukolbi, siis nimetatakse seda ka tagasikeetmiseks ehk püstjahutiga keetmiseks (reflux). Laboratoorseid tagasivoolujahuteid nimetatakse tavaliselt püstjahutiteks.
Tagasijooksu kasutatakse laialdaselt niisugustes tööstustes, kus kasutatakse palju destillatsioonikolonne ja fraktsioneerivat destillatsiooni, näiteks naftatööstus, keemiatööstus ja maagaasi töötlemisettevõtted.
Ӹ

Mari keel

Ӹ on kasutusel mäemari kirjakeeles, kus see hääldub ümardamata kõrge tagavokaalina [ɯ].
Bluusinoot

Bluusinoot (inglise keeles blue note) on afroameerika muusika kirjeldamiseks 20. sajandi alguses kasutusele võetud termin, millega džässmuusikud tähistasid lääne muusika võrdtempereeritud helisüsteemis helidest erineva helikõrgusega helisid. 
Juba 1920ndatel pandi tähele, et džässlauljad ja -instrumentalistid esitasid mažoorse diatoonilise helirea tertsi, septimit ja vahel ka kvinti veerandtoonilise kõikumisega poole tooni võrra madalamalt. Bluusilauljad kasutasid glissandosid ja melisme sisaldavaid meloodiaid, mis olid intonatsioonilt sõltumatud standardses häälestuses saatepillide tonaalsest harmooniast.
Termini 'blue note' algne päritolu pole teada. Džässmuusikat kirjeldavas tekstis kasutas seda 1925. aastal esimest korda Abbe Niles ajakirjas The New Republic. Erinevalt lääne muusika perspektiivist kasutasid Ameerika lõunaosariikidest pärit bluusilauljad bluusinoodi tähenduses pigem sõnu "muretsev" (worrying) või "väänatud" (bending) noot.
California Osariigi Seadusandlik Kogu

California Osariigi Seadusandlik Kogu (inglise keeles California State Legislature) on USA California osariigi seadusandlik organ.
Seadusandlik kogu on kahekojaline: ta koosneb alamkojast (California State Assembly) ja senatist (California State Senate). Alamkojas on 80 liiget (State Assembly Members), senatis 40 senaatorit (State Senators).
Seadusandliku kogu istungid toimuvad California osariigi pealinnas Sacramentos.

Tähtajad ja piirangud

Alamkoja liikmed valitakse 80 valimisringkonnast kaheks aastaks. Alamkoja liikmeks saab olla valitud kuni kolm korda.
Senaatorid valitakse neljaks aastaks ning nad saavad olla valitud kuni kaks korda. Senati valimise ringkondi on 40. Iga kahe aasta tagant täidetakse valimistel pool senati kohtadest.

Töö dokumenteerimine

Kokkuvõtted California Seadusandliku Kogu tööst avaldatakse regulaarselt ilmuvates ajakirjades. Tuuakse ära hääletuste tulemused ning seaduseelnõude esitamine ja tagasivõtmine. Ent rahalistel ja poliitilistel kaalutlustel ei dokumenteerita alamkoja liikmete ja senaatorite kõnesid sõna-sõnalt. Seetõttu on Californias äärmiselt raske välja selgitada seaduseandja kavatsust. Ainsaks allikaks on seaduste preambulid.

Komisjonid

Kõige rohkem soovivad saadikud töötada pangandus-, põllumajandus- ja kindlustuskomisjonis. Neid hüütakse "magusateks" (juice) komisjonideks, sest nende liikmete kampaaniat toetavad meelsasti annetustega võimsad lobigrupid.

Seadusandlusanalüütik

California osariigi seadusandlikus kogus on ainulaadne seadusandlusanalüütiku institutsioon. Seadusandlusanalüütiku büroos töötab mitusada inimest, kes analüüsivad seadusandliku kogu liikmete tarvis seaduseelnõusid. Analüütiku kõige silmatorkavam avalik toiming seisneb selles, et ta kirjutab erapooletud hääletusbrošüürid, milles analüüsitakse seaduseelnõude vastuvõtmise tõenäolisi tagajärgi.
Mare Rand

Mare Rand (aastani 1970 Kaare, sündinud 7. septembril 1945 Koeru alevikus Järvamaal) on Eesti filoloog ja raamatuteadlane.

Eluloolist

Mare Rand on kaubandustöötajate tütar.
Lõpetas 1964 Paide Keskkooli ja 1969 TRÜ germaani filoloogia alal. Töötab aastast 1969 Tartu Ülikooli Raamatukogu käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonnas, 1976–2007 oli selle juhataja.

Teadustöö

Uurinud raamatu- ja kultuurilugu, TÜ raamatukogu ajaloolisi kogusid. Aastast 1997 tegeleb Juri Lotmani arhiivipärandi läbitöötamisega. Toimetanud 15 teadusväljaannet, algatanud ja koostanud TÜ raamatukogu varasid tutvustava kalendrisarja Rara. Ta on avaldanud üle 30 teadustrükise.
Luftwaffe

Luftwaffe 1935–1946

Natsi-Saksamaa õhujõud Luftwaffe moodustati 26. veebruaril 1935. See kasvas üheks suuremaks ja moodsamaks õhuväeks teise maailmasõja algul 1939. aastal.

Luftstreitkräfte

Luftwaffe eelkäija oli keiserlik lennuvägi (Luftstreitkräfte), mis moodustati 1910. aastal nimega Die Fliegertruppen des deutschen Kaiserreiches. Nimi "Luftstreitkräfte" tuli kasutusele 1916. aasta lõpus, kui võeti kasutusele sõjalennukid.
Pärast Saksamaa kaotust I maailmasõjas pidi Saksamaa oma lennuväe 8. mail 1920 laiali saatma, sest Versailles' leping keelas Saksamaal lennuväe omamist.
Saksa DV lennuväe nimi oli Luftstreitkräfte der NVA ja Austria lennuväe nimi on Österreichische Luftstreitkräfte.
Lustakad jalakesed

Filmi sisu

Film "Lustakad jalakesed" räägib ühest pingviinist nimega Mumble. Film algab enne Mumble sündimist. Mumble isa, Memphis, ja ema, Norma Jean, saavad kokku tavalisel moel – lauldes. Laulust sai armastus ning armastusest muna. Kui emad läksid eemale kalale, kui isased pingviinid jäid paigale soojendama mune "lõputus öös". Õnnetuseks pillas Memphis muna, mis jäi õnneks terveks. Kui "lõputu öö" lõppes ei koorunud muna teiste munadega samal ajal, vaid natuke hiljem ning pingviinipoeg Mumble oli ka käitumine teistest pingviinidest erinev. Mumble ei osanud laulda, kuid ta oskas rütmis jalgadega trampides. Kooli lõppedes läksid pingviinid lõpuretkele, kus ta aga tõrjuti eemale tema käitumise pärast. Ta läks üksikule jääplangule, kus teda tuli nahka pistma Leopard hüljes. Mumblel õnnestus põgeneda tänu jääle pääsemisega, kus ta kohtus Néstor, Rauli, Rinaldo, Lombardo ja Seymouriga. Mumble külastab nende elupaika ning nendega lõbutsedes satuvad nad peale inimeste loodud kraanale. Lovelace juurde minnes (kellel on "talisman" kaelas) nad aga oma küsimusele vastust ei saa. Kui Mumle läks tagasi oma elukoha juurde ja haarab kaasa teisi oma tantsuga, siis süüdistatakse teda kalade kadumises. Nad lahkuvad. Hiljem Lovelace juurde tagasi minnes avastavad nad, et ta on lämbumas ja nad kõik (ka Lovlace) lähevad rännakule, et kohtuda inimestega. Teel kohtuvad nad Gloriaga, kuid Mumble läheb meelega Gloriaga tülli, et ta kaasa ei tuleks. Läbides lonthüljeste ja lumetormidemaa, leiavad nad mahajäetud küla, kus neid veeäärde minnes ründavad kaks mõõkvaala, kelle abiga saab Lovelace "talismanist" lahti. Pääsenud mõõkvaaladest, hakkab Mumble üksinda jälitama inimeste kalalaeva. Teda jälitades satub ta loomaaeda, kus ta pääseb natukese aja pärast inimeste abile, kes avastasid temas tantsuande ja tahavad tema liigist rohkem teada saada. Inimesed panevad talle jälitaja peale ja lasevad ta lahti Antarktikas. Mumble juhatab inimesed tema elupaika ning seal saavutab Mumbled edu panna kõik teised tantsima. Inimesed keelavad Antarktika lähedalt kalapüüdmise ning pingviinid saavad elada rahulikku elu edasi, muretsematta toidupuudusest.
Nurmi mõis

Nurmi mõis (saksa keeles Nurmis, läti keeles Nurmu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Naukšēni piirkonnas Naukšēni vallas Nurmis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 5/8 adramaad, sellele allus 107 mees- ning 108 naishinge.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa:  Jehze ja Reschel.
Jim (telekanal)

Jim (lühend soomekeelsest fraasist Jotain ihan muuta 'midagi täiesti erinevat') on Soome eratelekanal. See käivitati 26. veebruar 2007 asendusena kanalile Nelonen Plus.
Perioodiline protsess

Perioodiline protsess (batch process) toimub tsüklitena (seeriatena) s.t. on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni.
Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, mis tähendab, et protsess viiakse praktiliselt lõpuni.
Tööstuses on perioodiline protsess selline, mis viiakse läbi teatud koguse lähtematerjaliga. Veel 19. sajandil – enne efektiivsete pidevrežiimis töötavate reaktorite väljaarendamist – saadi mitmed eluks olulised saadused perioodiliselt töötavates ahjudes. Näiteks tõrvaajamine, lubjapõletus ja rauasulatus soorauast.
Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt, perioodilised muutused looduses on enamasti lokaalsed ja põhjustatakse mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.
Inyoka

Levila

Inyoka swazicus'e levila asub Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis ja Svaasimaal.
Kuunsi päevamärk

Kuunsi päevamärk on endine päevamärk Saare maakonnas Ruhnu vallas Ruhnu saare põhjatipul.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 57° 49′ 29″ N, 23° 13′ 58″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit.
2004. aastast pole torn enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number VTA nimekirjas oli 993.
Orav

Toitumine

Sügisel hakkab orav talveks toiduvarusid koguma. Ta matab need peidikutesse 20–30 cm sügavusele mulla alla, varud leiab hiljem üles tänu suurepärasele haistmisele.

Eluviis

Ta on pidevalt valvel, ronides väledalt mööda puutüvesid või hüpates oksalt oksale. Orava nägemine ja kuulmine on väga hea ning ta põgeneb väikseimagi harjumatu müra puhul.
Absoluut

Absoluut on filosoofias see, mille olemasolu ei sõltu millestki muust ning mis seetõttu on kõigest muust sõltumatu ja eneseküllane.
Absoluudiks peetakse sageli maailmatervikut või Jumalat. Absoluut on määramatu ja täiuslik.
Absoluut on kõige olema viimne alus (nagu Platonil hüve idee) või iseenese põhjus causa sui).
Absoluut on absoluutne, kuivõrd tema olemasolu ei vaja suhet millegi muuga. Näiteks on kõik Jumala loodud relatiivsed, Jumal aga absoluutne.
Ka inimese tunnetus Jumalast saab olla ainult relatiivne ega anna absoluutset tõde. Absoluutne tõde ei tohiks sõltuda selle avastamise ja sõnastamise tingimustest; teaduslik tõde aga on sõltuv vähemalt inimese võimetest.

Ajalugu

Juba Aquino Thomas nimetas Jumalat absoluutseks.
Nicolaus Cusanus nimetas Jumalat absoluudiks (absolutum).
Ka Gottfried Wilhelm Leibniz nimetas Jumalat absoluutseks. Christian Wolfi järgi on absoluut "see asi, mille tegelikkuse alus on temas endas ning mis on seega säärane, et pole võimalik, et teda poleks"; ta on iseseisev olend, mis on kõikidest asjadest sõltumatu.
Hegelil on absoluudiks iseendale tegelikkust andev idee (mõistus). Absoluut (absoluutne idee) on täielikult realiseerunud idee. "Absoluut on üldine ja üks idee, mis 'otsustusi tehes erilisestab end määrsatletud süsteemiks määratletud ideedest, mis aga on ainult ühte ideesse, oma tõesse tagasiminemine." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 213) Absoluut on ühest küljest ontoloogiline lähtekoht, mis iseennast teisendab, ja teisest küljest, vaimu isearengu lõpp-punkt. Läbi kunsti, religiooni ja filosoofia realiseeruv absoluutne vaim lepitab teadvuse pärast selle mateeriasse võõrandumist iseendaga.
Schopenhaueril on absoluudiks tahe, kuna ilma tahteta ei eksisteerigi maailma.
Marksismis-leninismis on absoluudiks mateeria.
Aasta lind (Ukraina)

Ukrainas valitakse aasta linde alates 1995. aastast.
Joel Schumacher

Joel Schumacher (sündinud 29. augustil 1939 New Yorgis) on USA filmirežissöör, kirjanik ja produtsent.
Boshiya

Boshiya (mida nimetatakse ka bushiyyahiks või ghatwaks) on Lähis-Ida ja täpsemalt Pärsia lahe stiilis täismõõduline must loor, mis katab kandja nägu täiesti ilma silmaavadeta ning mida traditsiooniliselt kantakse koos ‘abā'ahi või mõne muu üleriietusega. Boshiyyah või bushiyyah on sisuliselt suur õhuke, puuvillase marli materjali ruut, mille ülaosas on kinnitussidemed. Seda kantakse lauba ülaosas (kas kandja pearäti all või üle selle). Loor laotub üle kogu näo. Tõstes selle ülesse on paljastatud kandja nägu terviklikult. Boshiya ei ole tavaliselt nii läbipaistmatu ja kattev kui traditsiooniline nikaab, kuigi neid saab kanda ka koos, kui naine soovib eriti tagasihoidlik olla mitte seotud (mitte-mahram) meeste seas.
Herta Oberheuser

Herta Oberheuser (15. mai 1911 Köln – 24. jaanuar 1978 Linz am Rhein) oli saksa arst. Ta tegi Auschwitzi koonduslaagris ja Ravensbrücki koonduslaagris vangidega katseid.
1937. aastal sai Oberheuser Bonnis meditsiinikraadi, spetsialiseerumisega dermatoloogiale. 
Oberheuser liitus NSDAP-ga internina. Hiljem töötas ta arstina Saksa Tütarlase Liidus (Jungmädelbund, BDM). 
1940. aastal määrati Oberheuser SS-i peakirurgi ja Heinrich Himmleri ihuarsti Karl Gebhardti assistendiks.
Ravensbrücki koonduslaagris vastutas ta sulfoonamiidide inimkatsete läbiviimise eest naisvangidel. 
Inimkatseid tehti poola naiste peal. Need eksperimendid olid mõeldud sulfoonamiidide mõju kindlakstegemiseks. Mõju saamiseks nakatati vange stafülokokkide, gaasgangreeni ja Clostridium tetani bakteriga. Neid opereeris ka dr Oberheuser. (Leutheusser, 155:2003) 
Lisaks eksperimentidele tegeles Oberheuser ka sunniviisiliste abortidega, mida tehti naisvangidele, kes olid seitsmendat või kaheksandat kuud rasedad. Arstliku sekkumise kõrval esines ka surnuks peksmist, mille tagajärjel looted aborteerusid. 
Ühe allika kohaselt mõrvanud ta ka terveid lapsi õli ja evipan'i (heksobarbitaal (N01AF02)) süstidega ning eemaldanud jäsemeid ja elutähtsaid elundeid.
Nürnbergi arstide protsessil süüdistati Oberheuserit ainsa naisena inimsusvastastes kuritegudes. (Leutheusser, 155:2003) Oberheuserist sai sõjakurjategija ja ta mõisteti 20 aastaks vangi, kuid vabastati hea käitumise eest ennetähtaegselt 1952. aasta aprillis. Ta asus tööle perearstina.
Heinrich Wrede

Isiklikku

Tema poeg Heinrich Christopher Wrede oli aastatel 1711–1742 Harju-Jaani koguduse õpetaja, teine poeg Carl Christian Wrede aastatel 1742–1745 Harju-Jaani koguduse õpetaja ja hiljem luterlikuks pastoriks Volga jõe äärsetes kogudustes.
Xaafuuni neem

Xaafuuni neem (Ras Hafun, Raas Xaafuun; varasem eestikeelne nimi Hafuni neem) on neem Somaalia kirdeosas (faktiliselt Puntlandi territooriumil).
Neeme geograafilised koordinaadid on 10°26′38" N 51°23′ E (teistel andmetel 51°24′40"). Tegu on Aafrika mandri kõige idapoolsema punktiga. (Mõnikord on idapikkuseks arvatud 51°16′ E ning 150 km põhja pool asuvat Caseyri neeme peetud idapoolsemaks.)
Neem on kaljune ning 180 m kõrgune.
Neem asub Xaafuuni poolsaarel. Ta on Aafrika mandriga 20 km pikkuse, 1..3 km laiune ja kuni 5 m kõrgusele ulatuva liivase maasääre (tombolo) kaudu.
Xaafuuni neemel arvatakse olevat asunud antiikajal mainitud kaubanduskeskus Opone. Michigani Ülikooli arheoloogid tegid Xaafuuni neemel arheoloogilisi väljakaevamisi ning leidsid Vana-Egiptuse, Vana-Rooma ja Pärsia lahe äärsete maade keraamikat.
2 km maasäärest ida pool on kalurite asula Xaafuun.
26. detsembril 2004 jõudis neemele 2004. aasta India ookeani maavärinast põhjustatud tsunami. See paik sai Aafrikas kõige rohkem kannatada. Peaaegu kõik hooned hävisid, üle 100 inimese sai surma.
Kõltsi hiiemägi

Kohapärimus

Jaan Jung annab oma teose "Muinasajateadus eestlaste maalt" III köites Kõltsi hiiemäe kohta Paidest saadud A. Muddisti teate: "Hiiemägi Lokuta Kõltsi karjamõisa põllus. Sõja ajal olla rahvas seal mäe taga varjul olnud."
Hiiemägi asub Hiie talu maa peal ja 1929. aastal Kihli külast 1864. aastal sündinud Ado Raudsepalt kogutud teate järgi olnud mäel sõjakants: "Kõltsis, Hiie talu maa peal asub hiiemägi, kus olnud vanasti sõjakants." Sama väidab samal aastal Toravere külast 1855. aastal sündinud Jaan Kuulmannilt korjatud teade: "Kõltsis, endise karjamõisa maa peal asub hiiemägi, mille keskel suur auk. Rahvajutu järele vana sõjakants."
Vabalevi

Vabalevi (inglise k free-to-air, lühend FTA) hõlmab televisioonikanaleid, mille programmi on võimalik vastu võtta vabalt, s.t tasuta ja liitumislepinguta. Vabaleviprogramme edastatakse krüpteerimata ehk koodivabal kujul. Neid levitatakse maapealse antennivõrgu ja satelliidivõrgu kaudu. 
Eestis on võimalik detsimeeterlaine- ehk UHF-antenniga vabalt vastu võtta mitut digitelevisiooni programmi  ning sobiva satelliiditaldriku ja digiboksiga (satelliidituuneriga) sadu satelliitelevisiooni programme (sealhulgas nt ülekandeid Euroopa Parlamendist ).
Maapealne levivõrk annab võimaluse vaadata telesaateid piirkondades, kuhu kaabeltelevisioon pole jõudnud, aga ka kasutada lisaks kaablitelerile teist telerit vabalevikanalite vastuvõtuks. 
2015. aasta märtsis lisandus vabalevile tasuta hübriidTV-teenus, mis põhineb HbbTV-standardil . See asendab endist teleteksti ja pakub vaatajale osa neist interaktiivsetest (tagasikanali) võimalustest, mis seni on olnud kaabeltelevisiooni kasutajatel: saateid järelvaadata, samuti vaadata tekstina ja videotega uudiseid ning ilmateadet. Lisaks Eesti vabalevi telekanalitele on võimalik vastu võtta raadioringhäälingu programme, lisanduda võib internetipõhiseid telekanaleid. 
Hübriidtelevisiooni kasutamiseks on vajalik internetiühendus allalaadimiskiirusega vähemalt 2 Mbit/s ja HbbTV-võimekusega nutiteler (need hakkasid müügile jõudma 2013. aastal).
Bent Hamer

Bent Hamer (sündinud 18. detsembril 1956 Sandefjordis) on norra filmirežissöör ja -stsenarist.
Tema tuntumad filmid on "Munad", "Köögilood", "Faktootum" ja "O'Horten". Ta on lavastanud ka lühi- ja dokumentaalfilme.

Elu ja looming

Bent Hamer on õppinud Stockholmi Ülikoolis ning Stockholmi Filmikoolis filmiteooriat ja kirjandust.
Ta lavastas kõigepealt rea lühifilme, kus ta kirjeldas stiliseeritult ja distantseeritult argielu (sealhulgas "Søndagsmiddag" (1991) ja "Applaus" (1994).
Tema esimene täispikk mängufilm "Munad" ("Eggs", 1995) äratas kohe suurt tähelepanu. Sverre Hanssen ja Kjell Stormoen mängisid seal koos elavate ekstsentrikute paari.
Mängufilm "En dag til i solen" (1998) räägib meremehe elamustest Hispaanias.
"Köögilood" ("Salmer fra kjøkkenet", 2003) on absurdikomöödia.
Mängufilm "Faktootum" ("Factotum", 2005) on tehtud Charles Bukowski jutukogude ja samanimelise romaani järgi. Peaosades on Matt Dillon ja Lili Taylor.
Mängufilm "O'Horten" (2007) räägib pensionil vedurijuhist.
Kaks tema mängufilmi, "Munad" ja "Köögilood", esilinastusid Cannes'i filmifestivalil.
Bent Hamer on produktsioonifirma BulBul Film (asutatud 1994 Oslos) asutaja ja kaasomanik.
Jüri Ennet

Jüri Ennet (sündinud 25. augustil 1943 Mulgimaal) on eesti arst ja poliitik, erakonna Eesti Keskerakond liige.
Nimepilt "Jüri O.-M. Ennet" kajastab tema vanemate nimesid: Oskar ja Maris.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ning omandanud 2 arstikutset – psühhiaater ja spordiarst. Ennet on töötanud nii spordiarsti kui psühhiaatrina. Ta on riiklikult tunnustatud kohtupsühhiaatriaekspert. Ta on olnud ka Eesti Eriolümpia arst ja õppejõud, õpetades psühhiaatriat, kliinilist psühholoogiat ja kohtupsühhiaatriat.  
Jüri Ennet on olnud pikaaegne Tallinna Psühhiaatriahaigla psühhiaater ja osakonna juhataja.
2009. aastal on Ennet Ida-Tallinna Keskhaigla Hooldusravikliiniku juhataja ning kuulub samaaegselt ka sama haigla nõukogusse. Lisaks jätkab ta tööd õppejõuna Sisekaitseakadeemias, kohtupsühhiaatriliaeksperdina ja ka oma erapsühhiaatri tööd (FIE Jüri Ennet – Gratia).
Jüri Ennet on Tallinna Arstide Liidu liige, 1999–2005 oli ta ka juhatuses.

Isiklikku

Ennet on abielus ja 3 tütre isa.