google/wiki40b huggingface dataset:
Ferroelektrik

Ferroelektrik on kristalliline aine, millel ilmneb dielektriline polarisatsioon ilma välise elektrivälja mõjuta. Niisugust spontaanset ehk iseeneslikku polarisatsiooni saab välise elektrivälja abil muuta. Sellised omadused avastati kõigepealt Seignette’i soolal (kaaliumnaatriumtartraadil) 1920. aastal. Seetõttu on ferroelektrilised ained olnud  pikka aega tuntud senjettelektrikute nime all.

Omadused

Ferroelekter on võimalik kristallides, milles elektriliste dipoolidena esinevad ioonid saavad kristallivõres polariseerumiseks nihkuda ja seega spontaanselt polariseeruda.
Ferroelektrilises kristallistruktuuris moodustuvad domeenid (piirkonnad), kus dipoolsed ioonid on korrastatud  ühesuunaliselt ehk ühesuunaliselt polariseeritud. Elektrilised domeenid on palju väiksemad (mõne nanomeetri suurusjärgus) kui magnetdomeenid ferromagneetikutes, võimaldades vastavalt suuremat andmetihedust ferroelektriku kasutamisel salvestusmeediumina.
Ferroelektriku polariseeritust  saab muuta välise elektriväljaga  nii suuruselt kui ka suunalt nii, et moodustub hüstereesisilmus (nagu ferromagneetikute magneetimisel). 
Terminis ’ferroelektrik’ ei osuta ’ferro’ mitte raua (lad ferrum) omadustele, vaid analoogiale ferromagnetismiga. Nii nagu ferromagneetikud kaotavad kõrgel temperatuuril magneetimisvõime, nii muutuvad ka ferroelektrikutel teatavast, nn ferroelektrilisest  Curie’ temperatuurist alates paraelektrikuteks. Jahtudes muutub materjal taas ferroelektriliseks.
Ferroelektrilistel ainetel on ühtlasi püroelektrilised ja pieselektrilised omadused.

Kasutamine

Ferroelektrikutele on omane suur (vähemalt 100) või väga suur (kuni 100 000) suhteline dielektriline läbitavus. Seepärast kasutatakse neid dielektrikumaterjalina keraamikakondensaatorites, mille mahtuvus ruumalaühiku kohta on võrreldav elektrolüütkondesaatorite vastava näitajaga. Samas on niisugustel keraamikakondensaatoritel märksa väiksem jadatakistus ja -induktiivsus, mistõttu sobivad nad hästi kasutamiseks muutmälu (RAM) elementides. Ferroelektrikud leiavad samuti kasutamist kõrge-k-dielektrikuna. Ferroelektrikute kasutamisel dielektrikumatejalina tuleb arvestada läbitavuse suurt temperatuurisõltuvust ja energiakadu dielektrikus.
Ferroelektrikuid kasutatakse näiteks mikrotäiturite ülitäpsetes nihkeelemmentides, mis pöördpiesofekti toimel on võimelised teostama mõne aatomi suurusi mehaanilisi nihkeid. Niisugused täiturid on kasutusel mitut tüüpi rastermikroskoopides.
Windows Mobility Center

Windows Mobility Center (WMC) on Microsoft Windowsi komponent, mis koondab kõik mobiilse seadme tähtsamad funktsioonid ühte kohta. Esmakordselt võeti see kasutusele Windows Vistas. Vaikimisi on WMC sisse lülitatud vaid süle- ja tahvelarvutitel, kuid seda saab võimaldada ka lauaarvutil.
Kasutajaliideses kuvab arvuti seaded ruudukujuliste plaatidena. Millised plaadid täpselt kuvatakse, sõltub konkreetse süsteemi riistvarast ja draiveritest. Tootjad nagu Dell, HP ja Lenova on tihti lisanud ka omapoolseid plaate.

Funktsioonid

Igal plaadikesel on vähemalt üks reguleerimisfunktsiooniga nupp, ruuduke, rippmenüü või liugur. Plaadikesel oleva ikooni klõpsamisel avatakse aken, kust saab soovitud sätteid reguleerida.

Heleduse reguleerimine / Brightness

Liugurit liigutades saab reguleerida ekraani heledust. Ikoonile vajutades saab kohandada oma uinumise ja ekraani sätteid oma soovidele vastavateks.

Heli / Volume

Liuguriga saab muuta oma kõlarite helitugevust või ruudukesega kõik helid vaigistada. Ikoonile klikkides saab juurdepääsu oma heli seadete muutmiseks.

Aku tase / Battery Status

Saab infot, kui palju aku energiast on alles, ja rippmenüüst valida endale sobiva energiaplaani. Ikoonile vajutades avaneb aken energia kasutuse valikutega (loo või muuda vaikimisi energiaplaane).

Traadita võrk / Wireless Network

Näeb oma traadita võrguühenduse staatust ja võimalus sisse/välja lülitada oma wifi võrgukaart. Ikoon avab vaate kõikide leitud võrkudega. Kui nupp peaks olema kasutamatu/mitteklõpsatav, siis tuleks kontrollida, kas füüsiline lüliti on sisse lülitatud.

Väline kuvar / External Display

Annab võimaluse ühendada lisakuvar või muuta selle sätteid. Ikooniga avatud vaates saab muuta oma kuvari resolutsiooni, asetust (püstine või rõhtne) või tuvastada ja identifitseerida teisi ühendatud ekraane.

Sünkroonimine/ Sync Center

Selle kaudu saab jälgida toimuvaid sünkroonimisseansse, alustada uusi või muuta sünkroonimisseadeid.

Esitluse sätted / Presentation Settings

Võimaldab kuvada ettekandeid oma arvutist läbi projektori. Sülearvuti ei uinu ja süsteemi teavitused lülitatakse välja. Windows 7 Home Premiumil see valik puudub.

Ekraani asend / Screen Orientation

Saab muuta tahvelarvuti ekraani asendit – püstiseks või rõhtsaks.
Lai tänav (Rakvere)

Lai tänav on tänav Rakvere südalinnas.
Tänav saab alguse Tallinna tänavast ja suundub lõuna poole Keskväljakuni ehk Turu platsini. Tänava pikkus on 490 meetrit. Ristuvad tänavad on Rohuaia, Posti ja Parkali tänav. 
Lai tänav oli algselt Rakvere mõisa karjatee, linnatänavaks kujunes see alles 19. sajandil.
Tänav on kandnud seda nime kogu aeg, välja arvatud aastatel 1950–1968, kui nimeks oli 21. Juuni tänav. 
Lai tänav 17 asus 1933. aastal Rakvere Ühispank ja "Virulase" trükikoda.
Lai tänav 25 asus 1933. aastal Rakvere käsitööliste seltsi hotell-restoran.
2012. aasta Soome presidendivalimised

2012. aasta Soome presidendivalimistel valiti Soome president aastateks 2012–2018. Valimiste esimene voor toimus 22. jaanuaril 2012. Kuna ükski kandidaat ei saanud üle 50 protsendi häältest, toimus 5. veebruaril 2012 kahe enim hääli saanud kandidaadi, Sauli Niinistö ja Pekka Haavisto osalusel teine voor. Valimised võitis Sauli Niinistö.
Oma teist ametiaega lõpetav president Tarja Halonen ei saanud seaduse järgi kolmandaks ametiajaks kandideerida.

Kandidaadid

Roheline Liit kinnitas 11. juunil 2011 oma kandidaadiks Pekka Haavisto.
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei kinnitas 8. oktoobril 2011 oma kandidaadiks endise peaministri Paavo Lipponeni.
Põlissoomlased valisid 15. oktoobril 2011 oma kandidaadiks Timo Soini.
Rahvuslik Koonderakond kinnitas 22. oktoobril oma kandidaadiks Sauli Niinistö ja Soome Rootsi Rahvapartei vähemuste voliniku Eva Biaudet. 
Keskerakonna parteikonverentsil 29. oktoobril nimetati erakonna kandidaadiks Paavo Väyrynen.
Soome Kristlikud Demokraadid teatasid esialgu, et ei kavatse oma kandidaati esitada, kuid hiljem esitasid kandidaadiks Euroopa Parlamendi liikme Sari Essayahi.
Vasakliit esitas kandidaadiks Paavo Arhinmäki.
Voldemar Hünerson

Sportlaskarjäär

Ujumisega alustas 13-aastaselt Tartu ujulas Emajõel. Paremad lõpetajad kutsuti tolleaegsesse Tartu veespordiklubisse, kus harrastati ujumist ja käsipalli. Treenereid ei olnud. Iseseisvalt treeniti ja korraldati võistlusi, veepidusid ja läbi linna ujumisi.
Vittorio Alfieri

Vittorio Alfieri (16. jaanuar 1749 Asti – 8. oktoober 1803 Firenze) oli itaalia luuletaja ja näitekirjanik, keda peetakse itaalia klassitsistliku tragöödia rajajaks.
Tema teostes kajastuvad 18. sajandi lõpu vabariiklikud vabaduseideed ning põlgus igasuguse türannia vastu. Need avaldasid suurt mõju 19. sajandi Itaalia ühinemisliikumisele ehk risorgimento'le. Alfieri leiutas tramelogöödia žanri.
Alfieri kirjutas 22 tragöödiat (näiteks "Saul", 1782; "Maria Stuart", 1788; "Alkestis", 1797), kuus komöödiat, satiire ja poliitilist proosat (nt "Türanniast"). Säilinud on ka tema autobiograafia.
Tamme-Lauri tamm

Tamme-Lauri tamm (võru keeles Tammõ-Lauri tamm) on pühapuu, Eesti kõige jämedam tamm. Tamm kasvab Antsla vallas ja kihelkonnas Tamme-Lauri talu maal.
Tamme kõrgus on 17 meetrit ja ümbermõõt rinnakõrguselt 8 meetrit. Uuringute järgi läks puu kasvama aastal 1326.
Tamme-Lauri tamme kujutati Eesti 10-kroonisel rahatähel. Samuti oli see Urvaste valla vapil ja lipul.
Tamme-Lauri tamm võeti looduskaitse alla 30. juunil 1939. Siis asus ta Urvaste vallas, Tamme-Jüri nr. 30 talu krundil, omanik oli Reinhold Abel.
Tamme-Lauri tamm on ühtlasi Eesti vanim puu. 1998 mõõdeti juurdekasvupuuriga ta vanuseks 680 aastat. Ehkki 2004. aasta raamatu "Eesti rekordid" teatel olevat veel vanem, umbes 800-aastane Puhtulaiu tamm Läänemaal, kinnitab dendroloog Hendrik Relve oma raamatus "Põlispuud" (2003) siiski, et 2000. aastal võetud puiduproovilt aastarõngaid loendades määras Alar Läänelaid Puhtulaiu tamme vanuseks vaid 370 aastat.

Kohapärimus

Tamm võib olla kuulunud suuremasse, Lauri ohvripaiga nime kandnud kompleksi. Lauri ohvripaika ja selle hävitajana 18. sajandi hernhuutlikku Urvaste pastorit Johann Christian Quandti nimetab 1929. aastal A. Pallitsalt pärinev pärimusteade: "Tähtsamatest Vandti töödest oleks veel: ohvripaikade hävitamine, üldse hävitanud seitse ohvrikohta. Neist raskem teostada olnud: Lauri ohvri paik, milleks osutunud vana ahevars. Kõikide raskuste peale vaatamata pandnud õpetaja kirikuriided selga ja läinud ahervarre juurde. Suurte võitluste tagajärjel jooksnud must kukk ahervarrest välja ja lennanud Lepa-Lauri suunas edasi, sellest ajast kadunud ka see ohvripaik, mille kohta enam praegu pole teada."
Urvaste külast 1939. aastal kogutud loo järgi elavat tammes tulejumal, kelle järgi on puule nimi antud: "Urvaste koolimaja lähidäl om nii suur tamm, et säidse poiskõist saava ümber võtta. Tamm om piaaigu kuiunu, kuid suvel omma tälgi mõnõ rohelise lehe. Tä om seest tühi ja tema seen omma rähni pesa. Tamme seen arvatase elävät vaim, kes saat ümbruskonna talulõ õnnetust ja kurja, kuid ka vahel hääd. Temä seen om päämiselt tulevaim, ning tä om Urvaste koolimaia joba mitu kõrda palutanu. Nimi om tulnuki sõnast laurits – tulejummal. Ka tamme lähedal olevat tallu om nakatu kutsma Tamme-Lauriks."
Ühe 1997. aastal Piidsakülä elanikult Elfriide Armolikult kogutud loo järgi läks puu kasvama Rootsi kuninga maa sisse torgatud kepist: "Tamme-Lauri tamm, suur puu, see on Urvaste kooli juures. Too on selle kümnekroonise taga ka veel. Rootsi kuningas on kepi maa sisse torganu ja on kasuma lännu."
Tänapäeval on kaasatud puu külastamine pulmatseremooniate hulka.
Ratsavägi

Ratsavägi on väeliik, mille isikkoosseis liigub ja võitleb ratsa. 1920ndateni oli ratsavägi maaväe põhilisi väeliike. Viimast korda kasutati laiaulatuslikult ratsaväge Teises maailmasõjas.
Ratsavägi võis tegutseda iseseisvalt ning anda ootamatuid lööke, tal oli hea manööverdusvõime.
Ratsaväelaste vorm erines teiste väeliikide omast, ka mõni auaste oli teistsugune (kapteni asemel näiteks Saksamaal, Venemaal ja Rootsis rittmeister, staabikapteni asemel staabirittmeister).
1930ndate keskel kaotas ratsavägi sõjaväe suurenenud tulejõu ja motoriseerimise tõttu tähtsuse.
Tänapäeval on ratsaväge väheste riikide relvajõududes, teda kasutatakse auvahtkonnas ja paraadväeosas. Eesti Kaitseväes on olnud kuni kaks ratsarügementi.
Teoloogia

Teoloogia vs. religiooniteadus

Nii teoloogia kui ka religiooniteadus uurivad religiooni teaduslike meetodite abil. Enamasti eristatakse neid kahte mõistet selle järgi, et teoloogia püüab seletada ühe religiooni või usulise rühmituse seisukohti süstemaatiliselt ja metoodiliselt; seevastu religiooniteadus aga lähtub kogu religioossest maailmast, keskendumata ühele religioonile. On isegi öeldud, et teoloogia püüab seletada religioosseid asju seestpoolt vaadates, religiooniteadus aga väljastpoolt vaadates.

Teoloogia liigitamine

Teoloogiat jagatakse tavaliselt süstemaatiliseks ja praktiliseks teoloogiaks, kuid on ka teisi jaotusi.

Teoloogia valdkondi

Teoloogia valdkondi: võrdlev usuteadus (ehk religiooniteadus), eklesioloogia, religioonifenomenoloogia, religioonifilosoofia, vaimufilosoofia, liturgika, homileetika, kateheetika, poimeenika, misjoniteadus, küberneetika, apologeetika, eksegeetika, patristika, patroloogia, sümboolika, dogmaatika, kanoonika, oikumeenika, antropoloogia, mütoloogia, inkarnatsiooniteoloogia, moraaliteoloogia, poliitiline teoloogia, eskatoloogia, religioonipsühholoogia jne.

Teoloogia õpetamine Eestis

Eestis õpetatakse teoloogiat järgmistes kõrgkoolides: EELK Usuteaduse Instituut, EAÕK Püha Platoni Seminar, Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar, Kõrgem Usuteaduslik Seminar, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Tartu Ülikool (Tartu Ülikooli usuteaduskond).
Noorkuu (ansambel)

Noorkuu on 1996. aastal asutatud Eesti vokaalansambel, toonase nimega Rumal Noorkuu.
Marko Turban

Marko Turban (sündinud 14. mail 1967 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane, kõrgushüppaja.
Ta õppis aastatel 1974–1982 Rakvere 1. Keskkoolis, lõpetas aastal 1986 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1992 peenmehaanika erialal Tallinna Tehnikaülikooli.
Tema nimel on Eesti rekord kõrgushüppes tulemusega 2.30 (5. juuni 1996 Rakvere).
Tema elukaaslane on Anu Kaljurand.
Metüüloranž

Metüüloranž on happesusindikaator, mis värvub happelises keskkonnas punakaks, neutraalses ja aluselises keskkonnas on see aga oranž.
Värvainete indeksis on metüüloranži tähised C.I. AO52 (Acid Orange 52) ja C.I. 13025.
Aurukatel

Aurukatel ehk aurugeneraator (inglise steam generator, ka boiler) on seade, mida kasutatakse auru (tavaliselt veeauru) tootmiseks kuumutatavast ainest (tavaliselt vesi), atmosfäärirõhust kordades kõrgema rõhuga, auru tarbivatele seadmetele, näiteks aurumasinad, -turbiinid.
Nüüdisaegsete aurugeneraatorite (katelagregaatide) kasutegur on 93-95%, aurutootlikus kuni 2500 t/h ja auru rõhk kuni 30 MPa.
Esimeste aurukatelde konstrueerijad olid Denis Papin (keedukatel aastal 1679) ja Thomas Savery (aurkäitlusega veepump, mille ta patenteeris 1698).
Allergiline riniit

Allergiline riniit ehk allergiline nohu (ka J30; rhinitis allergica) on osadel loomadel (sh inimestel) esineda võiv ninalimaskesta allergiline põletik, ägeda mitteinfektsioosse riniidi vorm, mis liigitatakse hingamisteede põletike hulka.

Humaanmeditsiinis

Allergiline riniit on ninatalitluse sümptomaatiline häire, mida põhjustab allergeenikontaktist vallandatud ja IgE vahendatud hüperreaktiivsusega kulgev limaskestapõletik.
Allergiline riniit on päriliku soodumusega mitmepõhjuseline haigus, mille kujunemisel on oluline osa ka keskkonnal.
Allergiline riniit on üle maailma sageli esinev haigus, mida esineb hinnanguliselt 5–25% rahvastikust. 
Allergiline riniit on tavaliselt krooniline, kudedes esineb neil persisteeriv põletik hoolimata sellest, et periooditi haigussümptomeid ei ole. Sümptomid esinevadki neil teatud ajal aasta jooksul (hooajaline ehk sesoonne) või sõltumata aastaajast (aastaringne ehk perenniaalne). Raskemal juhul võib tekkida anafülaktiline reaktsioon.
Allergilise riniidi korral tekib allergeenide mõjul anafülaktiline reaktsioon (I tüüpi ülitundlikkus), põletikurakud (eosinofiilid, T-rakud, nuumrakud jne) tungivad limaskesta. Tekib rakuline reaktsioon, mille käigus aktiveeritakse eosinofiilid, T-rakud, nuum- ja epiteelirakud; nuumrakkudest ja basofiilidest vabaneb histamiini ning vallandub seroosne eksudatsioon. 
Ninalimaskesta rakud ekspresseerivad liigselt tüümuse stromaalset lümfopoetiini.
Submukoossed limanäärmed suurenevad, tekib basaalmembraani hüaliinne paisumus ja limaskesta pinnale koguneb viskoosne lima. 
Allergeenideks on sageli õietolmu, lestaliste ja koduloomade irdunud epiteelirakkude sissehingamine.
Kui allergilise riniidi vallandajaks on taimede õietolm, siis nimetatakse seda pollinoosiks.

Diferentsiaaldiagnostika

Allergilise riniidi diagnoosi kinnitamiseks tuleks teha eristusdiagnoos, välistamaks mitmeid sarnase sümptomaatikaga kas anatoomilisi eripärasusi või haiguslikke seisundeid.
Asenduspõhimõte

Asenduspõhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal.

Asenduspõhimõte seadusjärgse pärimise printsiibina

Põhimõtet rakendatakse juhul, kui seadusjärgselt pärima õigustatud sugulane on surnud. Sellisel juhul astuvad pärija asemele tema alanejad sugulased ja pärivad tema asemel pärandi osa mille oleks pärinud surnud sugulane (PärS § 13 lg 5 - esimese järjekorra puhul, mille põhimõtted kohalduvad ka pärimisel teises ja kolmandas järjekorras - vastavalt PärS § 14 lg-d 2 ja 3 ning PärS § 15 lg-d 2 ja 3 koos esimese järjekorra põhimõtetega). Järelikult kui isik on surnud enne pärandi avanemist, astuvad asenduspõhimõtte kohaselt tema asemele tema alanejad sugulased. Enne pärandi avanemist surnud pärija asemele astuvad alanejad pärivad selle osa, mille oleks pärinud nende üleneja, kui ta ei oleks surnud (tüvikonna põhimõte).

Näide

Asenduspõhimõtet selgitab pildil olev skeem, kus on pärandajal kaks last, kellest üks on surnud. Kui mõlemad lapsed oleksid elus, siis päriksid nad mõlemad ½ pärandist. Kuna üks laps on surnud, siis asenduspõhimõtte kohaselt astub tema asemele surnud lapse laps (pärandaja lapselaps), kes pärib samuti ½ pärandist. Kui surnud lapsel oleks mitu last, siis päriksid nad kõik võrdsetes osadena lapse osapärandist (nt 2 lapselapse puhul mõlemad ¼ kogupärandist).
Rakvere Vene Gümnaasium

Rakvere Vene Gümnaasium oli üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres. Kool ühendati 2011. aastal Rakvere Gümnaasiumiga.
Rakvere Vene Gümnaasium oli Rakvere linna munitsipaalkool, mis asutati 1944. aastal. Õppetöö toimus koolis valdavalt vene keeles. Alates 1963. aastast asus kool Tallinna tn. 29.
2008/2009 õppeaastal õppis koolis 150 õpilast, sealhulgas põhikoolis 100 ja gümnaasiumiosas 50 õpilast.
Kooli viimane direktor oli Arno Kaseniit.
Ambla Vabadussõja mälestussammas

Ambla Vabadussõja mälestussammas Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenud Ambla kihelkonnast pärit sõdurite mälestuseks avati 27. septembril 1925.

Ajalugu

Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenud Ambla kihelkonnast pärit sõdurite mälestussamba kavandid tegi skulptor Anton Starkopf. Mälestussammas avati 27. septembril 1925. Sammas lõhuti 1949. aasta oktoobris ja tükid veeti Ambla jõe äärde ning inglikuju visati Soodla jõkke. Samba koopia tööjoonised valmistas arhitekt Allan Murdmaa. Kivitöö tegi Hannes Starkopf ja kooperatiiv Dolokivi Volli Saia eestvedamisel. Sammas taasavati 23. juunil 1990.

Kirjeldus

Sammas on esialgse täpne koopia. Monument kujutab endast kolmel astmel ja kuubikujulisel alusel seisvat obeliski, mille otsas on inglikuju. Samba esikülje ülaosas on reljeefne Vabadusristi kujutis ja tekst: "EESTI / VABADUSSÕJAS / 1918-1920". Järgnevad 42 langenu nimed, selle all reljeefne mõõk ja loorberioks. All soklil on tekst: "AMBLA / KIHELKONNA / LANGENUD / KANGELASTELE".
Obeliski tagumise külje ülaosas on Georgi risti kujutis ja tekst "ILMASÕJAS / 1914-1918" ja 132 langenu nimed, selle all reljeefne mõõk ja loorberioks. Soklil on tekst: "TÕESTI ÜTLEB VAIM, / ET NEMAD PEAVAD / HINGAMA OMAST VAEVAST / JA NENDE TEOD KÄIVAD / KA NENDE JÄRELE".
Obeliski vasakul küljel on kaks lamereljeefi. Ülemine kujutab meest (poega) sõtta saatvat naist (ema) oma kallil viimast korda kätt surumas. Alumisel tahvlil on kujutatud sõdurit, kes on toonud oma langenud kaaslase koju ta lesele. All soklil on kiri "ILUS ON SURRA / ISAMAA EEST".
Obeliski paremal küljel on kujutatud kahte lahingustseeni. Ülemisel on näha kahte mõõga järele haaravat, õlg õla kõrval lahinguisse astuvat sõdurit. Alumisel tahvlil on kujutatud ratsameest ja kilbile toetuvat haavatud sõdurit. Tekst soklil: "MEHISE MEELELE / ASUTA KODA / PRIIUSEL PÜHENEND / EESTLASTE MULD".
Kõik tekstid sambal on reljeeftähtedes välja raiutud. Ingel ja reljeeffiguurid on riietatud roomapärasesse rüüsse. Samba ülemine ots koondus kolmeastmelise trepina, mille otsas on 1,83 m kõrgune, kivist väljaraiutud, seisev inglifiguur – rahu sümbol. Paremas, alla lastud käes ta hoiab põlevat tungalt, vasakus – võitjatele toodud loorberipärga.
Elar Kuus

Elar Kuus (pseudonüümi Elmar Ramla kasutas ta 1930. aastail; kodanikunimi Elmar Kuusik; (17. november 1899 Keeri mõis, Meeri vald, Tartumaa – 6. november 1988 Tallinn) oli eesti lastekirjanik. Lisaks sellele on ta ka tõlkinud lastele ja koostanud näitemängude kogumiku noortele. Ilmunud on mõned jutud täiskasvanutele.

Elu

Elar Kuus alustas oma haridusteed Peterburi kubermangus Sudela (Volkovo) külakoolis, aastail 1911–1916 õppis ta Narva-Jõesuu Eesti Haridusseltsi koolis. Jätkas õpinguid 1916–1918 Rakvere Õpetajate Seminaris, lõpetas 1925 Hugo Treffneri gümnaasiumi Tartus eksternina ja hiljem Tartu Õpetajate Seminari. Õppis 1926–1930 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajalugu ja majandusteadust. Selle kõrval õppis ka Tartu konservatooriumis. Töötas aastail 1918–1927 algkooliõpetajana Narva-Jõesuus, Kaareperes ja Tartus, aastail 1928–1929 Tartu Õpetajate Seminaris, 1930–1940 Viljandi Poeglaste Gümnaasiumis ja 1940–1944 Tallinna Pedagoogiumis ja 1944–1945 Tallinna 1. Tööstustehnikumis ajalooõpetajana ning aastail 1946–1948 noorsooteatri kirjandusala juhatajana, 1948–1949 Estonia teatri kirjandusala juhatajana. 1950–1954 oli Elar Kuus Narva vangilaagris enda kirjutatud ajalooõpikute eest. Hiljem tegutses vabakutselise kirjanikuna.
Pidades õpetaja ametit ligi 30 aastat, tuli ta eesti lastekirjandusse tänu kirjastuse Loodus lastekirjanduse võistlustele. 1936 pälvis ta preemia teosega "Lugu pöialpoisist, kotkast ja sitikast" (ilmus samal aastal sarjas "Looduse Lasteraamat"). Jutustus "Kodukäijad seiklevad: kolm väikest inimest erapooletul ribal suvel 1918" ilmus lugejani 1937 sarjas "Rahvaraamat". 1938. aastal sai ta Looduse lastekirjanduse võistlusel taas auhinna. Seekord muinasjutu "Jänesepoeg, kes luuletas" eest.
Elar Kuusi kõige tuntum teos "Memme musi" ilmus algselt ajakirjas Täheke 1966. aastal. Ilmunud on palju jutukesi mitmes kogumikus ja ajakirjades Täheke, Pioneer, Nõukogude Naine, samuti ajalehes Säde.

Isiklikku

Sündis Keeri mõisas, Nõo kihelkonnas, Tartumaal, mõisa puusepa Kustav Kuusiku (sündinud Kudina mõisas Maarja-Magdaleena kihelkonnas Põhja-Tartumaal) ja Leena Kuusiku (sündinud Rätsep) viienda, noorima lapsena. 1905. aastal põgenes pere mustsajalaste eest ingeri külla Sudelasse (Volkovo) Peterburi kubermangu. Lapsepõlv möödus Prillitsa mõisas. 1910 kolis pere tagasi Eestisse Narva-Jõesuusse.
1926. aastal abiellus Elmar Kuusik Narva-Jõesuus arsti haridusega Alma Rohdega (lõpetas Tartu Ülikooli 1926). Nende abielust sündisid tütar Ene Kuusik Helaia (arst) ja poeg Aare Kuusik (bioloog-entomoloog). Peale sõda algas pikaaegne kooselu lastekirjaniku Aino Tigasega, kellega koos ilmus 1959 lasteraamat "Meie Ott". Maetud Tallinna Metsakalmistule oma elukaaslase Aino Tigase kõrvale.
Olles väga andekas, valdas ja rääkis ta ka mitmeid võõrkeeli: vene, prantsuse, saksa, inglise, soome ja esperanto keelt. Soome keel oli tema lapsepõlves kodune keel. Armastas klaverimängu ja unistas saada muusikuks. Harjutas Rakvere Õpetajate Seminaris olles õhtuti viiulimängu ja harmooniumi. Mängis seminari orkestris flööti, klarnetit, saksofoni ja muid pille.
Massimõrv Scheeli krundil

Massimõrvad pankur Klaus Scheelile (1890–1961) kuulunud Kose suvemõisa territooriumil leidsid aset 1941. aasta kevadsuvel.

Inimeste süüdimõistmine ja hukkamine

Pankur Klaus Scheelile kuulunud Kose suvemõisas pidas oma istungeid NKVD vägede sõjatribunal. Ligikaudsel hinnangul oli erinevate sõjatribunalide otsustega mahalastuid Eestis aastatel 1940–1941 üle 400. Enamus neist hukati Tallinnas ja selle läheduses. Hukkamiste sümboliks sai nimetatud Kose suvemõis (ehk Scheeli krunt). Sealt leiti 1941. aasta sügisel kümnete mahalastute surnukehasid. Ohvrid olid hukatud enamasti aprillis, aga ka hiljem.
Steve Guttenberg

Steven Robert Guttenberg (sündinud 24. augustil 1958) on USA näitleja ja koomik.
Ta sai tuntuks 1980. aastatel, mängides peaosi filmides "Politseiakadeemia" ning "Kolm meest ja beebi".
Marin Mersenne

Marin Mersenne (ladinapäraselt Marin Mersennus; 8. september 1588, Oizé, Maine, Prantsusmaa – 1. september 1648, Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse teoloog, filosoof, matemaatik ja muusikateoreetik, keda on sageli nimetatud "akustika isaks".
Ulatuslikku kirjavahetust pidanud Mersenne oli "1600. aastate esimesel poolel teadus- ja matemaatikamaailma keskmes"; tema korrespondents oli rahvusvaheline, ta kirjasõprade seas olid näiteks René Descartes, Étienne Pascal, Gilles de Roberval, Nicolas-Claude Fabri de Peiresc, Giovanni Doni ja Constantijn Huygens. Mersenne kuulus miniimide mungaordusse.