google/wiki40b huggingface dataset:
Andra Siibak

Andra Siibak (sündinud 13. juulil 1981) on eesti sotsioloog ja kommunikatsiooniuurija, 2016. aastast Tartu Ülikooli meediauuringute professor.
1988–1999 õppis Siibak Tartus Miina Härma Gümnaasiumis, 1999–2003 Tartu Ülikoolis inglise keel ja kirjandust (BA), 2003–2005 samas meedia ja kommunikatsioon erialal magistri- (juhendaja Veronika Kalmus, väitekiri "Talk show "Mamma Mia" diskursiivsete praktikate analüüs") ja 2005–2009 doktoriastmes (juhendaja Veronika Kalmus, väitekiri "Self-presentation of the "Digital Generation" in Estonia"; "Eesti "digitaalse põlvkonna" enesepresentatsioon").
2005–2007 töötas Andra Siibak Tartu Kõrgemas Kunstikoolis arendusjuhina ja 2005–2011 õppejõuna. 2007. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis teadurina, 2016. aastal õppetooli juhatajana ning 2016. aastast professorina.
Siibak on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliige.
2015. aastal pälvis ta Vabariigi Presidendi kultuurirahastu noore teadlase preemia, 2016 nomineeriti Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu aunimetusele "aasta akadeemiline naisteadlane" ning 2017 pälvis aunimetuse Silmapaistev Noor Eestlane.
Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia

Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia (Stanford Encyclopedia of Philosophy) on vaba veebientsüklopeedia filosoofia alal, mida toimetatakse Stanfordi Ülikooli poolt. 
Selle artiklite autoreiks on toimetaja valitud asjatundjad, artiklid on retsenseeritud ning nende täiendamine kuulub autorite kohuste hulka. 
Entsüklopeedia asutati 1995. aastal ja selle loojaks oli Edward N. Zalta.
Lida (Nevada)

Lida on väikelinn Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Esmeralda maakonnas. Asub umbes 28 kilomeetri kaugusel Californiast idas.
Lida kaotas suurema osa oma elanikkonnast pärast kaevanduse sulgemist.
Kivi-Vigala

Ajalugu

18. sajandini nimetati Kivi-Vigala mõisat lihtsalt Vigalaks (Fickel), levis ka nimi Suur-Vigala (Gross Fickel), hiljem kunagise kivilinnuse järgi Kivi-Vigala (Stein Fickel). Samal sajandil viidi piirkonna Uexküllide peamõis Kivi-Vigalast Vana-Vigalasse, misjärel sai Kivi-Vigala mõisast kirikumõis. Veel 1774. aastal oli mõisamaad 35,75 adramaad, hiljem valdused vähenesid veelgi. Lõplikult jäi mõis kiratsema 1786. aastal pärast vana puidust häärberi põlengut.
1977–1996 oli Kivi-Vigalaga liidetud Naravere küla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Vigala valla halduskeskus.

Turism

Huviväärsemad objektid on Vigala Maarja kirik, Vigala kirikuaed ja kalmistu ning Pallika paljandid.
Engelbert von Dolen

Engelbert von Dolen (? – 3. september 1347) oli vaimulik. Ta oli 1323-1341 Tartu piiskop ja 1342-1347 Riia peapiiskop.
Intersektsionaalsus

Intersektsionaalsus on analüütiline tööriist, mis püüab välja selgitada, kuidas vastastikmõjus võimusuhted mõjuvad neile, kes on ühiskonnas kõige tõrjutumad. Intersektsionaalsus on seisukoht, et inimest iseloomustavad eri aspektid nagu klass, rass, seksuaalne sättumus, puue ja sugu ei eksisteeri üksteisest eraldi, vaid on keeruliselt põimunud.

Ajalooline taust

Mõiste intersektsionaalsus püüab valgustada dünaamikat, mis on liiga sageli jäänud feministliku liikumise ja teooria raames tähelepanuta. Nii on bell hooks öelnud, et selline lähenemine "vaidlustas arusaama, et "sugu" on peamine tegur, mis määrab naise saatuse." See käsitlus tärkas sellest, et mustad naised olid ajalooliselt feministlikust liikumisest väljatõrjutud, asjaolu, mille vastu juba 1800. aastatest alates astusid mustad feministid, nagu Anna Julia Cooper. Intersektsionaalsuse mõiste kasutuselevõtt toetas väga mitmel viisil värvilise taustaga naiste nõudeid, et nad kuuluvad mõlemasse poliitilisse sfääri.
Liikumine, mille eesotsas olid värvilise taustaga naised, vaidlustas varasemates feministlikes liikumistes nii tavapärase idee, et naised on homogeenne kategooria, kes jagavad olemuslikult samu elukogemusi. See väide tulenes arusaamast, et valged keskklassi naised ei esinda kuigi täpselt feministlikku liikumist tervikuna. Tõdemus, et rõhumise vormid, mida on kogenud valged keskklassi naised, erinevad neist, mida kogevad mustad, vaesed või puudega naised, viis feministid selliste käsitluste otsinguni, mis ühendaks viisid, kuidas sugu, rass ja klass "naise saatust määravad".

Feministlik vaade

Intersektsionaalse feministliku teooria võttis kasutusele black feminism’i liikumises osaleja Kimberlé Crenshaw 1989. aastal. Crenshaw kritiseeris soouuringute arusaama, et naised on “ainult” naised ning osutas sellele, et on olemas teisi tegureid, mis mõjutavad diskrimineerimist, näiteks rahvus ja nahavärv, vanus või klass.
Sootaga sovhoos

Sootaga sovhoos oli sovhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Lähte asulas. Sovhoosi pindala oli 7900 ha.
Karl Habermann

Karl Leopold Habermann VR II/3 (30. detsember 1899 Vaikna vald, Läänemaa – 14. november 1924 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (mereväe nooremleitnant).
Tema isa oli Hans Habermann (6.01.1866 – 28.09.1937), koolimees ja harmooniumitegija, Üdruma vallavanem ja Hiie talu omanik.
Osales Vabadussõjas. 1920. aastal sai ta Vabadusristi teenetemärgi.
Hukkus suurtükipaadi Meeme traali jäänud meremiini plahvatamisel saadud haavadesse.
Ta on maetud Kullamaa kalmistule.
Hermann I (Saare-Lääne piiskop)

Suhted orduga

1262 loovutas Hermann Saksa ordule patronaadiõiguse Kihelkonna kihelkonna (Kiligund) üle.

Koormiste kinnitamine

1284 uuendas ja kinnitas Hermann oma eelkäijate statuudi piiskopkonna mandriosas kümnise ja andamite kogumisel taasristitud talupoegadelt.

Privileegide andmine kaupmeestele

Hermann kinnitas 21. augustil 1262 Saare-Lääne piiskopkonnas kaupmeeste privileegid. 1277 taotles ta koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevatelt kaupmeestelt aktiivsemat kauplemist Eestimaal ja Liivimaal.
29. märtsil 1277 andis ta koos Riia peapiiskopi Johannes I von Luneni ja Liivi ordu maameistri Ernst von Ratzeburgiga kaupmeestele privileege. Kaupmeestele lubati vabadusi tollimaksust ja rannaõigusest, samuti sadamate, karjamaade ja rannariba kasutamist, puude võtmist kütteks ja laevaparanduseks ning õigust sõltumatu kohtupidamise osas. Ta tänas 4. veebruaril 1278 koos Riia peapiiskopi ja Tartu piiskopiga Läänemerel kauplevaid kaupmehi nende poolt antud lubaduse eest venelastega kauplemisel.

Haapsalu rajamine

Hermann I rajas 1279 Haapsalu piiskopilinnuse (fundata ecclesia cathedrali in Hapsal).
Jaani külakool

Jaani külakool (ka: Jaani kool) oli Võru maakonnas tegutsenud külakool. Kooli hoone jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru valda Meegomäe külla. Hoone on arvele võetud ajaloomälestisena.
Aastatel 1860–1970 tegutses koolimajas Jaani algkool.
Faro lennujaam

Faro rahvusvaheline lennujaam (portugali keeles Aeroporto Internacional de Faro) (IATA: FAO, ICAO: LPFR), tuntud ka kui Algarve lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Faros Portugalis. Lennujaam asub umbes 4 kilomeetrit Faro kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,722 miljonit reisijat.
Darmstadti koolkond

Taust

Mõiste "Darmstadti koolkond" formuleeris Luigi Nono oma 1958. aastal peetud loengus "Die Entwicklung der Reihentechnik". Darmstadti koolkonda kuulub kompromissitult seeriamuusika, mida on kirjutanud heliloojad nagu Pierre Boulez, Bruno Maderna, Karlheinz Stockhausen (neid kolme heliloojat nimetab Nono lisaks enda nimele oma loengus), Franco Evangelisti, Luciano Berio ja Henri Pousseur aastatel 1951 kuni 1961. Seejärel Darmstadti koolkond praktiliselt lagunes, nii muusikaliste erimeelsuste kui ka Darmstadti suvekursuste juhi Wolfgang Steinecke ootamatu surma tõttu. 
Kohe alguses kasutati fraasi Darmstadti koolkond pisendava ja isegi halvustava terminina kommentaatorite nagu näiteks Dr. Kurt Honolka poolt (1962. aasta artiklis, mida on tsiteerinud Boehmer), et kirjeldada igasugust muusikat, mis on kirjutatud kompromissitus matemaatilises ja ülimalt reeglitele alluvas stiilis.
Heliloojad nagu Boulez, Stockhausen ja Nono kirjutasid oma muusikat Teise maailmasõja järelmõjudes, mil mitmete heliloojate nagu näiteks Richard Straussi muusika oli politiseeritud Kolmanda Riigi poolt. Et vältida taolist politiseerimist ning hoida "kunsti kunsti pärast", üritas Darmstadti koolkond luua uut antinatsionalistlikku muusikat, millele ei saaks kuidagi mingeid valesid tähendusi külge pookida. Hiljutised Boulezi ja Stockhauseni biograafid on püüdnud neid heliloojaid Darmstadti koolkonnast distantseerida, hoolimata kindlast teabest heliloojate ideoloogiate kohta.
Darmstadti koolkonna põhimõjutajateks olid Weberni ja Varèse tööd ning Olivier Messiaeni "Mode de valeurs et d'intensités" (teosest Quatre Etudes de rhythme).

Kriitika

Helilooja Hans Werner Henze, kelle muusikat esitati Darmstadtis 1950-ndatel regulaarselt, oli Darmstadti koolkonna ideoloogiate vastu, eriti selle vastu, kuidas (tema arvates) noori heliloojaid sunniti kirjutama täielikult dodekafoonilist muusikat, vastasel juhul neid ignoreeriti ja peeti naeruväärseks. Oma kogutud teostes meenutab Henze, kuidas heliloomingutudengid kirjutasid oma teoseid Darmstadti sõites rongis ümber, et vastata Boulezi ootustele.
Üks Darmstadti koolkonna juhtfiguuridest, Franco Evangelisti, kritiseeris üpris avameelselt teatud innukate jüngrite dogmaatilist  dogmatic "ortodokssust", nimetades neid "Dodekafooniliseks politseiks".
Taaler

Taaler oli suur hõbemünt, mida kasutati Euroopas peaaegu 400 aastat.

Nimetus

Taaler (saksa keeles algselt Thaler, nüüdisaja ortograafia järgi Taler) on lühendvorm nimetusest Joachimsthaler, mis tähendas Böömimaa linnas Joachimsthalis (nüüd Jáchymov) vermitud münti (thal saksakeelses linnanimes tähendab orgu, thaler orust pärinevat asja või inimest). Esimesed taolised mündid vermiti seal 1518. aastal. Tšehhikeelne nimetus on tolar.
Taalri järgi on nimetuse saanud paljude maade rahaühik dollar.
Ruumiline planeerimine

Ruumilise planeerimise alusdokument

Ruumilise planeerimise alusdokument on Euroopa Ruumilise/Regionaalse Planeerimise Harta. Selle kiitis heaks 1983. aastal Euroopa Nõukogu liikmesmaade plaanimise eest vastutavate ministrite konverents Torremolinoses. Harta võttis kasutusele uue termini "ruumiline planeerimine". Kui varasem suurte territooriumide plaanimine oli välja kasvanud arhitektuursest ja linnaehituslikust plaanimisest, siis hartas kajastus selleks ajaks praktikast saadud kogemus, et ulatusliku territooriumi plaanimine pole võimalik ilma sotsiaalsete, majanduslike, keskkonna- ja kultuuriaspektide tasakaalustatud käsitluseta. See tähendas, et territoriaalset plaanimist polnud võimalik vaadelda lahus üldisest sotsiaal-majandusliku arengu prognoosist või kavast. Plaanimine eeldas eluvaldkondade arengu prognooside sünteesi. Sellist sünteesitud ja interdistsiplinaarset, territoriaalset plaanimist hakatigi nimetama ruumiliseks plaanimiseks. Euroopa Ruumilise/Regionaalse Planeerimise Harta on olnud aluseks planeerimis- ja ehitusseaduse ning planeerimisseaduse väljatöötamisele.
Qualcomm Snapdragon

Snapdragon on süsteemikiipide tootepere. Töötas välja elektroonikaettevõte Qualcomm mobiilsete seadmete jaoks nagu nutitelefonid, tahvelarvutid jne. Kiibistikud omavad ARM arvutiarhitektuuri.
Kiibistikus Qualcomm kasutab oma isikliku tuuma – Krait (varem Scorpion). Ja oma graafikaprotsessor – Adreno.
Snapdragoni eesmärk on saavutada võimalikult suur jõudlus kõikvõimalike protsesside läbiviimises, samal ajal tarvitades võimalikult vähe energiat. Disain on eelkõige suunatud tänapäeva inimeste elus üha suuremat rolli mängivate nutiseadmete võimekuse ja aku kestvuse parandamiseks. Snapdragoni loojad nimetavad oma ideed "heterogeenseks arvutamiseks" (ik heterogeneous computing), mille idee seisneb traditsiooniliselt eraldi seisvate protsessorite, nagu keskprotsessor, digitaalse signaali protsessor ja graafika protsessor, koondamises üheks. Disain võimaldab erinevate protsessi mootorite samaaegset koostöötamist ja koormuse ühtlast jaotust. Optimeerimise elementidega, mis näiteks optimeerivad vahemälu kasutust ja sagedusi saavutatakse suur jõudlus ja vähene energia tarve.

Ajalugu

Esimesed kiibistikud QSD8250 ja QSD8650 toodi turule novembris 2007.
Esimene seade kiibistikuga Snapdragon QSD8250 oli T-Mobile G1. See avalikustati oktoobris 2008.
Esimene kiibistik, kus oli integreeritud 3G, toodi turule veebruaris 2009.
Esimene kahetuumaline protsessor toodi turule juunis 2010.
Viimane protsessorigeneratsioon Snapdragon 200/400/600/800 toodi turule jaanuaris 2013.
Näsakoonus

Näsakoonus (conus papillaris) on paljude roomajate silmades olev moodustis, mis saab alguse nägemisnärvikettast ja suundub klaaskehasse.
Arvatakse, et näsakoonus toidab võrkkesta.

Madudel

Madudel esineb näsakoonus embrüonaalses arengujärgus. Arvatakse, et enamikul täiskasvanud madudel näsakoonus puudub, kuid see võib esineda rästikutel.
Pāpiņase mõis

Pāpiņase mõis (saksa keeles Papenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Smiltene kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/4 adramaad, sellele allus 18 mees- ja 20 naishinge.
Agraarreformi ajal oli mõisa pindala 175 hektarit.
Zadžaal

Zadžaal (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia muwaxaha ehk muwaššaḥ Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant.
Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse granada lauluks.
Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh cantiga'sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes villancico'des.

Päritolu

Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda muwaxaha). Araabiakeelse muwaxaha viimases stroofis jarcha's luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, jarcha'st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest.
Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud villancico ja cantiga de amigo.

Struktuur

Muwaxaha hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme.

Stiil

Vastandina muwaxaha'le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud jarcha, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus.
Aavo Pikkuus

Aavo Pikkuus (sündinud 23. novembril 1954 Kaperal) on eesti jalgrattasportlane, olümpiavõitja.
Aastatel 1972–1981 kuulus Pikkuus Nõukogude Liidu koondisse. 1976. aasta Montreali OM-il võitis ta 102,5 km meeskonnasõidus Nõukogude Liidu meeskonnas kuldmedali (võistkonnakaaslasteks olid Anatoli Tšukanov, Valeri Tšaplõgin ja Vladimir Kaminski, sõidu keskmiseks kiiruseks 47,7 km/h). Ühisstardiga grupisõidus (180 km, 134 osavõtjat) tuli Pikkuus 44. kohale ajaga 4.54.49, Tšaplõgin oli temast pisut eespool (39.).
Maailmameistrivõistlustel on Aavo Pikkuus võitnud 100 km meeskonnasõidus 1977. aastal kuld- ning 1975. ja 1978. aastal hõbemedali.
Aastal 1977. võitis Pikkuus esikoha Rahutuuril. NSV Liidu meistrivõistlustel võitis Pikkuus aastatel 1974–1981 mitmepäeva-, kriteeriumi-, paaris-, meeskonna-, treki- ja eraldistardist sõidus kokku 19 medalit: 12 kuld-, 4 hõbe- ja 3 pronksmedalit.
Eesti NSV meistriks on ta tulnud 9 korda. Aastatel 1974–1978 tunnistati Aavo Pikkuus Eesti parimaks sportlaseks.
Tippsportlase karjääri lõppedes oli Pikkuus edukas ka autorallis – näiteks 1983. aastal võideti koos Lehar Linnoga Saaremaa Ralli.
Arumetsa savimaardla

Arumetsa savimaardla on üleriigilise tähtsusega savimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Maardla pindala on 26 ha. 
Tootsa kihi paksus on üle 11,4 m ja geoloogiliselt on see Devoni ladestu Burtnieki lademe savi. Maardla katendi paksus on keskmiselt 1,0 m. 
Maardla savi saab kasutada näiteks ehituskeraamikatoodete valmistamiseks.
Ehkki mäetehnilised olud on üsna keerulised, on sellest maardlast Eestis savi kaevandatud (nt 2002).
Radioloogiline relv

Radioloogiline relv on igasugune radioaktiivset aineid laiali paiskav relv, mis on mõeldud inimeste mürgitamiseks ja/või muude objektide kasutuks muutmiseks. See relv koosneb radioaktiivsest ainest ja kas tavapommist (või siis ka väikesest tuumalaengust), mis paiskab selle radioaktiivse aine laiali. Seda tüüpi relvi nimetatakse sageli ka räpaseks pommiks.
Radioloogiline relv on laialdaselt levinud arvamuse kohaselt sõjaväes kasutu. Selle peapõhjusteks on see, et ründav sõjavägi ei saa seda kasutada maa-ala saastumise ning piiratud mõjuala tõttu, ja nagu bioloogilise relva puhulgi võtab relva mõju algus päevi ning jätab vaenlasele piisavalt aega vastupanu organiseerimiseks.
Iraak katsetas 1987. aastal radioloogilist relva Iraani vastu ning tõdeti selle ebapraktilisust, sest relvas kasutatav radioaktiivne isotoop poolestub kiiresti ning juba nädal aega pärast relva valmistamist oli see kasutu. Peale selle, et radioaktiivne aine üldse leviks, pidid ilmastikuolud olema ideaalsed.
Seda sorti relv on aga täiesti mõeldav terroristide relv tihedalt asustatud piirkondades, sest selle relva konstrueerimiseks on võimalik kasutada ka laialt kättesaadavaid vahendeid.
Kåfjord (Nordkapp)

Kåfjordi küla asub Nordkapi vallas Finnmargi maakonnas Norras.
Küla asub Kåfjordeni fjordi ida-, lõuna- ja läänekallastel.
Greta Korju

Greta Korju (sündinud 8. oktoobril 1996 Tallinnas) on eesti võistlustantsija.
Greta Korju alustas tantsuspordiga 2002. aastal kuueaastasena. Varem oli ta tegelenud iluvõimlemise ja rahvatantsuga. Aastast 2012 treenib Kanadas.

Haridus

Greta Korju lõpetas põhikooli Tallinna Õismäe Gümnaasiumis aastal 2012, seejärel on õppinud Tallinna Ühisgümnaasiumis ja aastast 2013 Audentese erakoolis.
Oskar Jalajas

Oskar Jalajas (24. jaanuar 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 21. detsember 1930) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta sündis talunik Andres Jalajase peres. Osales I maailmasõjas (48. Siberi kütipolk). Aastatel 1917-1918 oli sõjavangis sakslaste käes. Osales Vabadussõjas (1. Jalaväerügement).
Lõpetas 1922. aastal Tallinna õhtugümnaasiumi ning õppis aastatel 1922-1924 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.
Rägavere paemurd

Rägavere paemurd on endine paemurd Lääne-Viru maakonnas Rakvere linna piiril Vinni valla Piira külas. 
Paemurrul esinev esinduslik paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Paljandit loetakse Rakvere lademe  ja Rägavere kihistu stratotüübiks.
Aastal 1977 paljandus seal 3,5 meetri ulatuses Rakvere lademe paekivi. Veel aastal 1983 oli paljandi kõrgus peaaegu sama, end järgnenud on kiire kinnikasvamine. Tänapäevaks on suur osa paemurrust rohtu kasvanud ja  ja selle seinad enamasti mattunud, ent stratotüüpsest paljandist on säilinud 1,9 meetri kõrgune ülemine osa.
Yazoo maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1823. aastal.
Martin Zobel

Martin Zobel (sündinud 25. veebruaril 1957 Tallinnas) on eesti bioloog ja ökoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige.

Haridus, teaduskraad

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 1. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogiaosakonna lõpetas aastal 1980. 1984 kaitses Tartu Ülikooli juures bioloogiakandidaadi väitekirja.

Teenistuskäik

Alates 1980 Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudis (endises taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris) insener, vaneminsener, assistent, vanemõpetaja, dotsent; alates 1992 Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi botaanika osakonna taimeökoloogia korraline professor ja Bioloogilise mitmekesisuse tippkeskuse FIBIR juhataja.

Teadustöö

Liikide kooseksisteerimise teooria kui bioloogilise mitmekesisuse varieeruvuse seletaja. Liigirikkust mõjutavate ökoloogiliste mehhanismide eksperimentaalne uurimine. Abbuskulaar-mükoriissete seente bioloogiline mitmekesisus ja selle varieerumise põhjused globaalsel ja lokaalsel tasandil. Liigirikaste niidu- ja metsakoosluste dünaamika ja eksperimentaalne taastamine.
Zobel kuulub kaasaja enim viidatud Eesti teadlaste sekka.

Ühiskondlik tegevus

International Association for Vegetation Science (IAVS) asepresident 
Teaduskompetentsi Nõukogu esimees 2003–2009

Isiklikku

Tema isa on arhitekt ja arhitektuuriajaloolane Rein Zobel, vend on bioloog Kristjan Zobel.
Kalju Reesalu

Kalju Reesalu (20. veebruar 1924 Loksa – 22. mai 2015 Partille) oli soomepoiss, ettevõtja ja eesti aktivist Rootsis.
Ta õppis Tallinnas Riiklikus Inglise Kolledžis. Ta lahkus kooli viimasest klassist Soome armeesse.
Ta oli 24. aprillist 1943 Soome armees, oli rindel Rajajoel JR 47 koosseisus. Ta lahkus 5. novembril 1943 omavoliliselt väeosast (mõned arvavad, et lahkus eriülesandega), tuli Eestisse, tegeles põgenike üleveoga Soome. Ta vangistati Saksa okupatsioonivõimude poolt jaanuaris 1944, ta oli 9 kuud Patarei vanglas. Pärast vanglast põgenemist septembris 1944 lahkus ta Soome kaudu Rootsi.
Rootsis suunati ta metsatööle, sealt pääses ta vabrikutööle Göteborgi kandis. Ta hakkas õhtukoolis ehitust õppima ja ta sai ehitusinseneri paberid kätte kahe aastaga (nelja asemel). Ta moodustas ehitusfirma Byggnadsfirma Estnia. Göteborgi eeslinnas Partilles tegutseb siiani tema firma Partille Industriservice AB. Tema ehitusalased teadmised tulid kasuks 1960ndatel Göteborgi Eesti Maja muretsemisel, mil ta vastutas ostetud maja vajalike ümberehitamiste eest. Temast sai Eesti Maja suurim aktsiate omanik ja pikaajaline juhatuse esimees. Käesoleva sajandi alguses oli tema teadmistest abi, kui Eesti Maja müüs kinnisvara südalinnas ja muretses uued nüüdse Eesti Kodu ruumid, mis samuti vajasid ümberehitamist. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist laiendas ta oma ehitustehnilist äritegevust Eestisse, tema loodud ettevõte AS Reldor ehitas ning omab Eesti esimest tööstusküla ja ehitab nüüdisaegseid eramuid. 
Mõnda aega oli ta ka Pärnu sadama kaasomanik. Lisaks omas ta restorani ja ööklubi Hispaanias, võidusõiduhobuseid ja lühikest aega reederina ka kaubalaevu Läänemerel.
Kalju Reesalu suri 22. mail 2015 Göteborgi eeslinnas Partilles.

Isiklikku

Tema poeg on vaimulik Jaak Peeter Reesalu.
CompactFlash

CompactFlash (lühendatult CF) on mälukaart, mille leiutas 1994. aastal SanDisk. See kasutab andmete salvestamiseks välkmälu. CompactFlashi kasutatakse paljudes kaasaskantavates seadmetes, nagu näiteks digitaalsed foto- ja videokaamerad, pihuarvutid ning kaasaskantavad helisalvestusseadmed. CompactFlash on kasutuses pigem kallimates seadmetes ning eriti levinud on see professionaalsete kaamerate sees. Nii Canoni kui ka Nikoni parimad fotokaamerad kasutavad CompactFlashi.
2013. aasta septembris teatas SanDisk 256 GB CompactFlashi turuletulekust.

Eelised

Kuna CompactFlash kasutab välkmälu, on see võrreldes kõvaketastega füüsiliselt palju vastupidavam ning kasutab ka vähem voolu.

Muu

Microdrive - IBM 1999. aastal välja töötatud kõvaketas, mis sobib CompactFlash II pesasse. Need pakkusid suuremat kiirust ja andmemahtu, kuid välkmälu tehnoloogia kiire arengu tõttu ei ole need enam kasutuses.
Vaišvydava

Ajalugu

Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst  Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis. 
Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad  Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla  rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.

Asumid

Linnaosas eristatakse kaht asumit. Linnaosa loodepiiril asub Armališkės, linnaosa kirdepiiril asub aga Zuikinė.
Vaarao (film 1966)

Sisu

Filmi tegevus toimub Vana-Egiptuses 11. sajandil eKr. Peategelane on noor vaarao Ramses XIII (kirjanduslik tegelaskuju). Võimule saanuna satub Ramses XIII vastuollu mõjuvõimsa preesterkonnaga, kellele ta lõpuks alla jääb.