google/wiki40b huggingface dataset:
Orbiidi kalle

Taevakeha orbiidi kaldeks ehk inklinatsiooniks nimetatakse taevamehaanikas selle taevakeha orbiidi tasandi ja mõne teise tasandi (baastasandi) vahelist nurka. See suurus iseloomustab orbiidi orientatsiooni (matemaatiliselt rihti) ruumis.
Orbiidi kallet väljendatakse kraadides, minutites ja sekundites, harvem radiaanides. Peaaegu alati tähistatakse teda i.
Orbiidi kalle on klassikalises orbitograafias üks kuuest orbiidi elemendist, millega üheselt kirjeldatakse ellipsikujulist orbiiti (Kepleri orbiiti).
Koos tõususõlme otsetõusuga ja periapsiidi argumendiga määrab ta orbiidi tasandi asendi ruumis.
Orbiidi kalle võib olla 0° kuni 360°. Kui orbiidi kalle on 90° ja 270° vahel, siis on tegu retrograadse orbiidiga. Teistel juhtudel on orbiit prograadne.
Kepleri orbiidi puhul (kaks keha vaakumis) on orbiidi kalle konstantne, orbiidi tasand on tähtede suhtes stabiilne. Kolmandatest kehadest tingitud häirituste korral toimuvad tõususõlme otsetõusu väikesed muutused, mis on osalt perioodilised. Sellepärast esitatakse orbiidi element oskuleerivate avaldiste reana teatud epohhi suhtes, st teatud hetkel kehtiva lähendusena.

Orbiidi kalle Maa ekvaatori tasandi suhtes

Satelliitide puhul valitakse satelliidi orbiidi elementide baastasandiks Maa keskmine ekvaatori tasand.
Kui orbiidi kalle on 0°, liigub satelliit Maa ekvaatori tasandil Maa pöörlemise suunas. Kui orbiidi kalle on ligikaudu 90°, nimetatakse seda polaarorbiidiks ehk geodeesiliseks orbiidiks. Kui orbiidi kalle on 180°, liigub satelliit Maa ekvaatori tasandil Maa pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadne orbiit).
Kuu orbiidi kalle Maa ekvaatori tasandi suhtes on ebastabiilne, astronoomilisel ajaskaalal suhteliselt kiire pretsessiooniga.
Ka kaksiktähtede orbitaalliikumise puhul valitakse baastasandiks Maa keskmine ekvaatori tasand. Orbiidi kallet kirjeldatakse sel juhul enamasti orbiidi pikema pooltelje positsiooninurgana ekvaatoriliste koordinaatide (RA, δ) süsteemi suhtes.

Orbiidi kalle keskse planeedi ekvaatori tasandi suhtes

Päikesesüsteemi teiste lähemate planeetide kaaslaste orbiitide kalde puhul võetakse baastasandiks keskse planeedi ekvaatori tasand.
Kui orbiidi kalle on 0°, liigub satelliit planeedi ekvaatori tasandil planeedi pöörlemise suunas. Kui orbiidi kalle on ligikaudu 90°, nimetatakse seda polaarorbiidiks ehk geodeesiliseks orbiidiks. Kui orbiidi kalle on 180°, liigub kaaslane planeedi ekvaatori tasandil planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadne orbiit).

Orbiidi kalle Laplace'i tasandi suhtes

Saturni kaaslase Iapetuse orbiidi kallet väljendatakse tema Laplace'i tasandi suhtes.

Orbiidi kalle pilditasandi suhtes

Mitmiktähtede (mõnikord ka kaksiktähtede) ja eksoplaneetide orbiitide kallet mõõdetakse pilditasandi (otsese nägemisjoonega ristuva tasandi) suhtes. (See on nurk orbiidi tasandi normaali ja vaatleja orientatsiooni vahel.) Seega tähendab orbiidi kalle 0°, et süsteemi nähakse otse pealt, orbiidi kalle 90° aga, et orbiidi tasandit nähakse äärt pidi. Viimasel juhul varjutavad taevakehad üksteist sageli.
Määramispiirkond

Näide

Funktsiooni f(x) = 1/x määramispiirkond ei ole reaalarvude hulk \mathbb{R}, sest funktsioon ei ole kohal x=0 määratud. Selle funktsiooni määramispiirkond on \mathbb{R} \backslash \{0 \} (reaalarvude hulk elemendita 0).
Puhja Gümnaasium

Puhja Kool on kool Tartu maakonnas Puhjas. 2017. aastani oli gümnaasium.
Esimene kool asutati Puhjas juba aastal 1686, kui Adrian Virginiuse palvel läks üks Forseliuse seminari kasvandik sinna lapsi õpetama.
Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus

Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus oli aastatel 1996–2010 Eesti Keskkonnaministeeriumi alluvuses tegutsenud riigiasutus. Keskuse baasil moodustati 2010. aastal Keskkonnateabe Keskuse Tartu üksus.

Ajalugu

Aastal 2003 võttis keskus üle 2003. aastal likvideeritud Eesti Metsakorralduskeskuse riiklike metsakorraldusandmebaaside haldamise.
Kuslapuu-sõrmiktiib

Kuslapuu-sõrmiktiib (Pterotopteryx dodecadactyla) on sõrmiktiiblaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.
Liblika rööviku toidutaimeks on harilik kuslapuu. Röövikud elavad kuslapuu okste vartes, süües säsi. Nad nukkuvad kookonis maapinnal ja talvituvad nukuna.
Eestis elab ta Saaremaal, Hiiumaal, Ruhnul ja veel mõnes paigas Lääne-Eestis.

Liik Eesti kultuuris

Kuslapuu-sõrmiktiiva kujutis on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi 1998. aastal loodud logol. 
Kuslapuu-sõrmiktiib on valitud kui Eesti Aasta liblikas 2019.
Arvo Sirendi

Arvo Sirendi (sündinud 4. aprillil 1939 Siuge külas Kuimetsa vallas Harjumaal) on eesti põllumajandusteadlane ja poliitik.

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1963 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal. Tal on põllumajandusdoktori kraad. 
Ta on töötanud Sakus Eesti Maaviljeluse Instituudis vanemteadurina ja oli 1988–1990 selle direktor. 
Ta oli Maaliidu liige ja esimees selle parteina tekkimisest 1991. aastal kuni liitumiseni Rahvaliiduga 2000. aastal. 2010. aastal juhtis ta pärast Karel Rüütli loobumist ajutiselt uuesti Rahvaliitu. Septembris teatas ta Rahvaliidust väljaastumisest.
Ta oli Põhiseaduse Assamblee, VII Riigikogu, VIII Riigikogu ja IX Riigikogu liige.

Tsitaat

"Põllumajanduse ajalugu on inimkonna pärisajalugu või kõige olulisem osa sellest. See on inimliku loova töö ajalugu, mis selgelt eristub sellest ebainimlikust ajaloost, mis kirjutab ajaloo sisuks peaasjalikult brutaalsed sõjad, purustused ja vägivalla. Põllumajanduse ajalugu on inimese ellujäämise, mitte tema tapmise ajalugu. See on põhiliselt see osa ajaloolisest ajast, mil sõja purustused taastati, loodi uus tasakaal ning inimkonna häbiks ka reservid ja valmisolek uuteks sõdadeks. Põllumajanduse ajalugu on inimkonna ajalugu Maal, kus seda ei oldud küll algselt valmis vastu võtma ning ära elatama miljardeid asukaid, ent kus olid lähte-eeldused nii selleks kui ka teiseks siiski olemas".
Kunstiselts Lennok

Kunstiselts "Lennok" oli aastatel 1918–1919 Petrogradis (praegu Peterburi) tegutsenud eestlaste kunstiselts.
Selts korraldas vaid ühe näituse, kus eksponeeriti Amandus Adamsoni, Voldemar Melliku, Alfred Hirve jt töid.
Pravo i Pravda

Pravo i Pravda (venekeelse täispealkirjaga Право и Правда : народная политическая газета Центристской партии Эстонии) oli 2001–2006 Tallinnas ilmunud Eesti Keskerakonna venekeelne häälekandja. Ajalehte toimetasid Aleksandr Šegedin ja Allan Alaküla, 2001–2003 toimetas seda Mihhail Petrov.
Éponine

Éponine on Victor Hugo romaani "Hüljatud" üks keskseid tegelasi. Ta on kõrtsmike Thénardier'de tütar, tänavapoisi Gavroche'i vanem õde. Peale Gavroche'i on Éponine'il romaanis kirjeldatud ka õde Azelmat ning kaht nooremat venda, kes sarnaselt ülejäänud perekonnaga elavad tänavaelu. 
Victor Hugo mainib, et kentsaka nime Éponine olla Madam Thenardier avastanud ühest "halvast romaanist", säärasest, mida naine ikka lugeda tavatses. Éponine on keskne romaani kolmandas köites. Tüdruk on kõrvuni armunud tudeng Mariusesse, kes aga teda sugugi tähele ei pane. Südamevalust hoolimata aitab Éponine oma armastatu kokku viia tema ihaldatud tüdruku Cosette'iga, pärast mida Éponine hukkub Pariisi tudengirahutuste käigus. Tüdruk püüab oma kehaga kinni Mariuse suunas lastud kuuli ning sureb barrikaadidel verekaotusesse.
Muusikalis "Hüljatud" on Éponine'i karakter võrreldes kirjandusteoses öeldule muudetud tunduvalt romantilisemaks ja sügavamaks. Kui romaani lugedes on mitmed Éponine'i käitumised tõlgendatavad kiiva omamissooviga, millega seostub isegi teatav annus kiuslikkust, siis lavateoses tõuseb peatähtsaks armastus Mariuse vastu. Éponine'i muusikaline partii on lüüriline, kuid tüdruku mitmekesine karakter pakub näitlejale alati huvitavaid mänguvõimalusi. Sageli on see roll naisnäitlejatele üks soovitumaid muusikalides. 
Éponine'i osatäitja esitada on muusikali üks emotsionaalselt võimsamaid ballaade "On My Own" (eesti keeles tõlgitud "Ihuüksi") teise vaatuse algupoolel. Tüdruk laulab sihitult öises Pariisis jalutades oma tunnetest Mariuse vastu, ent on samas sunnitud enesele tunnistama selle unistuse täitumatust. Laulus kõlavaid võrdlusi uinuvast Pariisist, jõest, peegeldustest veepinnal, raagus puulatvadest jne mainib romaaniveergudel ka Victor Hugo.
Muusikali üks emotsionaalseid kõrghetki on tüdruku surmastseen barrikaadidel oma salaarmastuse Mariuse käte vahel. Enne viimast hingetõmmet saab neiu lõpuks ometi tunda tõelist õnne ning annab noormehele mõista oma tunnete suurusest. Duetis Mariusega kõlab barrikaadidel "A Little Fall of Rain" (eesti keeles "Väike vihmapiisk").
Maailmalavadel on Éponine'i mänginud näiteks Lea Salonga, Sandra Kim, Frances Ruffelle jpt. Eestis mängisid seda rolli aastal 2001 Ele Millistfer ja Kelli Uustani, Vanemuise versioonis aga Hedi Maaroos ja Kärt Anton. Muusikali 2012. aasta filmiversioonis kehastas Eponine'i Samantha Barks, kes on sama rolli ka teatrilaval esitanud.
Dmitri Kruglov

Koondisekarjäär

Ta on Eesti koondises pidanud 110 kohtumist ja löönud 4 väravat.
Švarcmuiža mõis

Švarcmuiža mõis (Švarcmuiža, vanasti ka Hāgenu muiža) oli poolmõis Lätis Riia linnas Āgenskalnsi asumis peahoone aadressiga Daugavgrīvas ielā 19/21. Saksa keeles Schwartzenhof või Hagenshof.

Ajalugu

17. sajandil kuulusid sealsed maad Heinrich von Hagenile. Toona nimetati mõisaniku järgi Hageni mõisaks ja piirkond sai selle järgi nimeks Āgenskalns. Sajandi lõpus said mõisa omanikuks Berensid.
18. sajandi algul sai mõisa omanikuks, Johanna Sophia Schwartziga, (sündinud Berens) (1750–1806) abiellunud Riia bürgermeister Adam Heinrich Schwartz (1740–1800) ja mõis sai nimeks Švarcmuiža mõis. 19. sajandil jagati suur osa mõisa maadest ehituskruntideks. Schwartzide pere kätte jäi mõis kuni Läti iseseisvumiseni.

Mõisahoone

Mõisa peahoone ehitati aastal 1850. Pärast Teist maailmasõda oli hoone sõjaväe käes, ent XX sajandi seitsmekümnendatel aastatel jäi hoone tühjaks. Aastal 1997 hoone restaureeriti ja seal asub praegu Läti Riigiarhiivi osakond.
Aadressil Daugavgrīvas ielā 28 asub aastal 1757 püstitatud barokne hoone, mis oli ajal, mil mõis veel Hagenitele kuulus, karjamõis. Hiljem oli see kasutusel mõisavalitseja majana.
Kääbaspalu kääpad

Kääbaspalu kääpad (ka Kääbaspalu kääbastik) on Võru maakonnas Rõuge vallas Murati külas asuvad kääpad. Kääpaid on kokku 34 ja neist 5 on arvele võetud arheoloogiamälestistena.
Hella Wuolijoki

Hella Wuolijoki (aastani 1908 Ella Marie Murrik; 21. juuli 1886 Ala, Taagepera vald – 2. veebruar 1954 Helsingi) oli eesti päritolu soome kirjanik ja ühiskonnategelane. Tuntud ka pseudonüümi Juhani Tervapää all. Tema tuntuim teos oli näidenditsükkel "Niskamäe noorperenaine".
Aastal 1908 lõpetas ta Helsingi ülikooli, õppides folkloristikat, ajalugu ja esteetikat.
Samal aastal abiellus Sulo Wuolijokiga (1881–1957), kes oli Lenini lähedane sõber. Nad lahutasid aastal 1923.
Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Tegevus ühiskonnategelasena

1920ndatel ja 1930ndatel lõi ta kaasa Soome poliitikas, toetades vasakpoolseid liikumisi. Kuigi ta polnud otseselt kommunist, olid tal salajased ühendused Tšekaaga. Soome politsei süüdistas teda küll spionaažis, kuid tõendeid ei leitud kuni 1943. 
aastani, mil ta arreteeriti, kuna ta abistas Nõukogude parašütisti Kerttu Nuortevat. Tema kaastööd 25 aasta jooksul NSV Liidu välisluurega kinnitas ka NSV Liidu luurejuht Pavel Sudoplatov oma mälestustes. Kohtuotsusega määrati talle eluaegne vanglakaristus, kuid pärast Jätkusõja lõppu 1944. aastal ta vabastati.
Hiljem kuulus ta Soome parlamenti.
Aastatel 1945–1949 oli ta Yleisradio peadirektor.
Wuolijoki tütre Vappu mees oli poliitik ja diplomaat Sakari Tuomioja; soome poliitik Erkki Tuomioja on tema tütrepoeg.
Wuolijoki õde Salme Murrik osales 1920. aastal Kominterni esindajana Suurbritannia Kommunistliku Partei asutamisel ning ka abiellus ühe selle asutaja, Rajani Palme Duttiga.

Looming

Oma teoseid kirjutas ta ka Juhani Tervapää ja Felix Tuli nime all. Wuolijoki oli Bertolt Brechti kaasautor komöödia "Härra Puntila ja tema sulane Matti" algvariandi loomisel. Tema loomingus on sageli esindatud tugevad naiskarakterid.

Isiklikku

Soome välisminister Erkki Tuomioja on Hella Wuolijoki lapselaps.

Tema kohta

Aastal 2011 tegi Juha Wuolijoki (Sulo Wuolijoki venna pojapojapoeg) temast filmi "Hella W".
Põlduba

Kirjeldus

Põldoa püstised neljakandilise ristlõikega varred on 20–150 cm kõrgused, lehed paarissulgjad, valged õied paiknevad 2–4 kaupa lehtede kaenlas. 
Seemned, mida nimetatakse põldubadeks või lihtsalt ubadeks, valmivad 2–3 cm laiustes lihakates ja paksuseinalistes, seest valkja kattega kaunades, igas kaunas 3–8 lamedat ümarate otstega seemet. Seemned võivad olla vastavalt sordile kas rohekad, punakad, pruunikad või lillad.

Kasvukoht

Eelistab parasvöötme alade jahedamat kliimat või troopiliste piirkondade kõrgemaid kohti.

Ajalugu

Põlduba hakati toiduks tarvitama ja ka kasvatama Vahemere maade idaosas ja Edela-Aasias umbes 6000 eKr. Pronksiajal oli põlduba kogu Euroopas tuntud ning jäi enne kontakte Ameerika mandriga ainsaks Euroopas kasvatatud oasordiks. 
Antiik-Roomas kasutati põlduba mängužetoonina, millega määrati saturnaalide ajal peo kuningas. Sellest kombest paistab olevat alguse saanud ka paljudes maades levinud komme peita kolmekuningapäeval põlduba koogi või piruka sisse ning kroonida selle leidja "oakuningaks".

Kasutamine

Toorelt on oad tsüanogeensete glükosiidide sisalduse tõttu nõrgalt mürgised, põhjustades seedehäireid, peavalu ja palavikku, seetõttu tuleks ube süüa kuumtöödeldult. 
Põldubadest oasupp kuulub eesti rahvustoitude hulka.

Keemiline koostis

Põldoa seemned (Viciae fabae semen) sisaldavad lektiine, tanniine (2%) ja levodopat (kuni 8%).

Toitainete sisaldus

Põldoa seemned on suure valgusisalduse (25–35%) ja toiteväärtusega toiduaine.
Nicolas Rashevsky

Nicolas Rashevsky (9. november 1899 – 16. jaanuar 1972) oli Ukrainast pärit Ameerika Ühendriikides töötanud biofüüsik ja bioloogiateoreetik, üks matemaatilise bioloogia rajajaid.
Ta õppis teoreetilist füüsikat Kiievi Ülikoolis. Ta oli biofüüsika professoriks Chicago Ülikoolis. Tema õpilane oli Robert Rosen.
Ta rajas ajakirja Bulletin of Mathematical Biophysics ja oli selle kauaaegne peatoimetaja.
Feliks Nõmmsalu

Feliks Nõmmsalu (aastani 1936 Feliks Simson; 14. september 1926 Torma vald, Tartumaa – 5. detsember 1995 Tallinn) oli Eesti metsateadlane ja metsandustegelane.

Elulugu

Feliks Nõmmsalu oli talupidaja poeg.
1945. aastal lõpetas Nõmmsalu Tartu 5. Keskkooli, 1949 TÜ metsandusteaduskonna metsamajanduse inseneri erialal, 1963–1974 Eesti Põllumajanduse Akadeemia kaugõppeaspirant, põllumajanduskandidaat (1981, Moskva).
Nõmmsalu oli 1949–1950 Elva ja Läänemaa metsamajandite insener, 1950–1953 Läänemaa ja 1953–1955 Rakvere metsamajandi vanemmetsaülem, 1955–1962 Rakvere Metsamajandi direktor; 1962–1966 ENSV MN Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse juhataja asetäitja, 1966–1988 metsamajanduse ja looduskaitse ministri I asetäitja, 1988–1991 ENSV Riikliku Looduskaitse ja Metsamajanduse Komitee esimehe I asetäitja, 1991–1995 ajakirjade Eesti Mets ning Mina ja Puu peatoimetaja.

Teadustöö

Feliks Nõmmsalu uuris hooldusraie, eriti põimendusraie mõju puude kasvutingimuste paranemisele, sedastas selle efektiivsust noorendikes ja keskealistes puistutes, andis konkreetseid soovitusi hooldusraieks eri metsatüüpide puhul (segapuistud, männikud, kuusikud, kaasikud jne). Suunas ligi 25 aastat Eesti looduskaitse- ja jahimajandustegevust ning osales metsamajandus- ja looduskaitsealase teadustöö koordineerimises. NSVL Looduskaitse Nõukogu ja Jahindusnõukogu liige, Akadeemilise Metsaseltsi, Eesti Looduskaitse Seltsi jmt seltside liige, Eesti Jahimeeste Seltsi esimees (1967–1987).
Mustlagle

Mustlagle (Branta bernicla) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Trebonianus Gallus

Decius (Imperator Caesar Caius Uibius Trebonianus Gallus Augustus; sünninimi Caius Vibius Trebonianus Gallus; 206 – august 253) oli Vana-Rooma keiser juunist 251 kuni surmani.
Tapeti.
Peace upon You, Jerusalem

"Peace upon You, Jerusalem" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2002. aastal loodud teos naiskoorile a cappella. Pärt kirjutas selle teose Aarne Saluveerile ja ETV tütarlastekoorile. Muusikateose pikkus on 5 minutit. Teose kandis esimest korda ette ETV tütarlastekoor (dirigent Aarne Saluveer) 12. veebruaril 2003 New Yorgis.
Aleppo koodeks

Aleppo koodeks on 10. sajandil kirjutatud Tanahi käsikiri, mis on tavaliselt tänapäevaste Vana Testamendi väljaannete aluseks võetud .
Koodeks on tõenäoliselt parim näide masoreetide tekstist. Masoreedid olid keskaegsed piibliteksti toimetajad, kes lisasid heebreakeelsele konsonant-tekstile vokaalimärgendid.
Koodeks oli umbes saja aasta jooksul pärast valmimist Jeruusalemma kogukonna valduses. Esimese ristisõja ajal rüüstati sealne sünagoog ja koodeks viidi Egiptusse. Seda hoiti Kairos. Juudi õpetlased üle maailma käisid Egiptuses Aleppo koodeksit uurimas ja täpse heebreakeelse teksti osas selgust saamas. Arvatakse, et 1375 viidi koodeks Alepposse.
Koodeks jäi Süüriasse pooleks aastatuhandeks. 1947. aastal põles sünagoog, kus seda hoiti. 1958. aastal, pärast Iisraeli smugeldamist, tutvustati koodeksit Yits'ẖak Ben-Tsvile. Kui koodeks oli Iisraeli jõudnud, avastati, et umbes kolmandik sellest on kadunud.
Aleppo koodeks on küll vanem kui Leningradi koodeks, kuid mingid osad Aleppo koodeksist on kadunud pärast 1947. aastat. Nii on Leningradi koodeks vanim tänapäevani terviklikult säilinud käsikiri.
Aleppo koodeksis on ketuvimi järjekord selline: Saamueli, Kuningate ja Ajaraamatud, Psalmid, Iiobi raamat, Õpetussõnad, Ruti raamat, Ülemlaul, Koguja, Jeremia, Estri, Taanieli, Esra ja Nehemja raamat.
Aleksander Riisenberg

Aleksander Riisenberg (27. mai 1902 Suure-Kõpu  – 8. september 1941 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1933).
12. jaanuaril 1940 deserteerus koos lennukiga Nõukogude Liitu, .
Flydubai lend 981

Uurimine

Päev pärast lennuõnnetust lõi Riikidevaheline Lennunduskomitee komisjoni, et uurida juhtunu asjaolusid ja põhjuseid. Komisjoni juhivad vene lennuõnnetuste uurijad, kuid on kaasatud ka lennundusametnikke Araabia Ühendemiraatidest, Ameerika Ühendriikidest ja Prantsusmaalt.
Venemaa uurimiskomitee alluvuses on üle 50 uurija on alustanud kriminaaljuurdlust, uurimaks ohutusnõuete rikkumisi lennul. On välja toodud, et lennuõnnetuse võis põhjustada piloodi viga, tehniline rike, vaenulikud ilmaolud. Terrorirünnak on praeguse seisuga välistatud.

Järelmid

Rostovi oblasti kuberner Vassili Golubev teatas, et valitsus maksab miljon rubla (12 888 €) hukkunute perekondadele. Õnnetusjärgne päev kuulutati leinapäevaks terves regioonis.
21. märtsil avas Flydubai Perekondade abikeskuse hukkunute perekondadele ning teatas 20 000 dollari suurusest toetusest hukkunute perekondadele. Lennufirma jätkas kohe pärast lennujaama avamist regulaarlende Rostovisse, kuid muutis lennu numbrit.
Silverscreen

"Silverscreen" oli Tartu Raadio filmisaade 1990. aastate alguses. "Silverscreeni" põhisaatejuht ja -toimetaja oli Tiit Kambek, koos temaga juhtis saateid alguses Lauri Kaare, hiljem Illari Lään ja veel hiljem Valdo Jahilo.
Kaie Tanner

Kaie Tanner (sündinud 19. augustil 1975) on Eesti dirigent, Eesti Kooriühingu tegevjuht ning Eesti Raadio Laste Laulustuudio õppealajuhataja. Aastatel 2010–2016 kuulus ta Euroopa Muusikanõukogu juhatusse.
1996–99 oli Eesti-Saksa noortekoori, 2001–2004 EELK Kirikumuusika Liidu noortekoori „Candela ardora“ ja 1999. aastast lastekoori „Väike küünal“ peadirigent. 2000–2007 juhatas Eesti Segakooride Liidu koori. Juhatanud lastekoore vaimulikel laulupidudel 2000. aastal Pärnus ja 2005. aastal Tartus ning laste- ja naiskoore Tallinna kirikukooride laulupäevadel. 2007. aastal toimunud X noorte laulupeol Ilmapuu juhatas ta mudilaskoore ning valiti mudilaskooride liigidirigendiks ka XXV laulupeole 2009. aastaks.XII noorte laulu- ja tantsupeol oli ta mudilaskooride dirigent.
Oli Europa Cantat XX peakorraldaja.
Simeoni Sundja

Simeoni Sundja (sündinud 19. oktoobril 1989) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2009. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 2014. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. 
Aastatel 2014–2018 töötas ta näitlejana Teater NO99-s.
2019. aastal valminud filmis "Tõde ja õigus" mängis ta Jussi rolli.

Isiklikku

Tema vend on laulja Ewert Sundja.
Enn Roose

Enn Roose (10. mai 1939 Tallinn – 10. oktoober 2001 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane ja riigiametnik.

Elulugu

Enn Roose oli teenistuja poeg, tema ema on tõlkija Nadežda Roose (sünd. 7. mail 1917). 
Lõpetas 1957 Tallinna Polütehnikumi, 1964 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna ja 1977 Moskvas NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi aspirantuuri; majanduskandidaat (1977, samas), väitekiri "Некоторые теоретические вопросы проектирования систем управления (отраслевой аспект)". 
Täiendanud end maksunduses Soomes, Rootsis, Taanis, Austrias, Saksamaal, Prantsusmaal ja Kanadas.
Oli 1957–1964 tööl raadiotehases Punane RET. 1964–1969 ENSV TA Erikonstrueerimise Büroo peainsener, 1969–1975 Autotranspordi Ministeeriumi arvutuskeskuse asedirektor, 1976–1985 Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi arvutuskeskuse juhataja.
1989–1990 ENSV Riikliku Plaanikomitee esimehe asetäitja, 1990–1992 rahandusministri asetäitja, aastast 1993 AS EnnRoose&Ko juhataja, maksunõunik, 1989–1990 valitsuse eksperdirühma esimees uue seadusloome alal, 1991 valitsuse rahareformi eksperdirühma esimees, 1992. aasta rahareformiga kaasneva majandusreformi komisjoni juht, 1994–1995 Tallinna Linnavolikogu rahandusnõunik, aastast 1995 Eesti Maksumaksjate Liidu juhataja esimees. 
Oli Eesti majanduse iseseisvuse (IME) probleemnõukogu eestvedajaid, tegelenud 1990–1995 Eesti maksusüsteemi sätestamise ja arendamisega. 
Eesti NSV riiklik preemia (1972) (kollektiivis), Saksamaa majandusreformi auhind (1992). Üle 10 teadustrükise.

Isiklikku

Tema abikaasa on olnud Marju Lauristin ja nende tütar on Marin Laak.
Jujuub

Jujuub on hariliku kreektürni (jujuubipuu) (Ziziphus jujuba) söödav vili.
See on ovaalne luuvili, mis toorelt on roheline, sileda pinnaga ning õunasarnase konsistentsi ja maitsega, küpsenult pruun kuni lillakasmust ning datlisarnaselt kortsus pinnaga.
Vilju kasutatakse toiduks ja rahvameditsiinis. Värskeid või kuivatatud vilju süüakse suupistena või koos kohviga.
Kultiveeritud esmalt Indias, kasvatatakse ka Koreas, Hiinas, Taiwanil.
Krāslava mõis

Krāslava mõis (Krāslavas muiža) on mõis Lätis Krāslava piirkonnas Krāslava linnas. Vanasti ka Kreslau. Kreslawka.
Wilhelm von Fürstenberg andis Krāslava mõisa aastal 1558 Plumperite perele. Mõis oli Brunovite, Lüdinghausen-Wulffide, Kosside ja Huten-Czapskite käes, enne kui aastal 1795 said selle Platerid. Selle suguvõsa valdusesse jäi mõis aastani 1918.
Mõisa kahest peahoonest vanem rajati 18. sajandi alguses. Teise peahoone projekti autoriks oli sama arhitekt, valmis see aga aastal 1791. Samal ajal rajati vana lossi juurde raamatukogu. Barokseist hoonetest vanem on koos raamatukoguga eravalduses, uues lossis asub aga piirkonnavalitsus. Säilinud on ka moonakamaja, kus asub koduloomuuseum.
Pargi pindala on 22 hektarit, seda ümbritseb müür. Park sai alguse 18. sajandil barokse aiana. Hiljem kujundati see Daugava jõe suunas laskuvaks romantiliseks pargiks grottide ja paviljonidega.