Felix Steiner

Päritolu

Felix Steiner sündis 23. mail 1896. aastal Stallupöneni väikelinnas ning oli Austria päritolu. Tema perekond kolis 1731. aastal Salzburgist Ida-Preisimaale pagulusse. Ilmselt oma esiisade tõttu oli Steiner väga usklik (protestant). 12–18-aastaselt õppis Steiner Königsbergis, kus sai 9. märtsil 1914. aastal gümnaasiumi lõputunnistuse.

Sõjaväeline karjäär

1914. aasta märtsis, pärast küpsuseksamit astus Steiner lipnikjunkruna 5. Hermann von Boyeni (Ida-Preisi) jalaväerügementi nr 41 Tilsitis. 1914. aasta novembris sai ta raskelt haavata. 1916. aasta algul osales Steiner Kuramaa rindel Daugava lahingutel ja Riia vallutamisel, teenides selle eest I klassi Raudristi. 1918. aastal osales ta Prantsusmaa lahingutel Wytsschaete juures Houthoulsteri metsas ja Kemmelis. Viimaks demobiliseeriti Steiner Danzigis.
1934. aasta augustis sai Steiner väljaõppeameti ülemaks ning 1936. aasta juunis SS rügemendi "Deutschland" komandöriks Münchenis. Felix Steiner viibis väljaõppel Dachaus, kus asus koonduslaagri kõrval SS-treeninglaager.
Aastail 1938–1940 osales Steiner sõjategevuses Tšehhis, Poolas ja Prantsusmaal, teenides välja Raudristi Rüütliristi. Novembris 1940. aastal sai ta relva-SS kindralmajoriks ja 5. SS tankigrenaderidiviisi "Wiking" komandöriks. 
1941. aastal osales Steiner diviisiga lahingutes Ukrainas ja Donbassis ning teenis välja Saksa Risti Kullas. 1942. aasta jaanuaris ülendati ta kindralleitnandiks. Steiner osales lahingutes Kubani steppides ja Kaukaasias. 1942. aasta novembris sai temast III Brandenburgi tankikorpuse juhataja. Vahepeal teenis ta välja Tammelehise Rüütliristi. 
1943. aasta veebruarist osales Steiner lahingutes väegrupp Doniga, 1943. aasta maist oli III Germaani Soomuskorpuse ülem. Seejärel suundus ta uue juhitava üksusega lahingutesse Leningradi ees, Narvas ja Eestis. 1944. aasta jaanuaris taganes III Germaani Soomuskorpus Leningradi alt Narva jõe äärde Panther-liinile, kus moodustati Jaanilinna sillapea ning asuti kaitsele Narva jõe joonel. Veebruarist kuni 25. juulini 1944. aastal peeti raskeid kaitselahinguid Narva jõel ja Jaanilinna sillapeal, kust taanduti Tannenbergi liinile Sinimägedesse. 1944. aasta veebruaris allutati korpusele ka 20. Eesti diviis. Tannenbergi liinil kaitsti rinnet Sinimägede lahingus ja selle ümbruses kuni 19. septembrini. Korpus allus 1944. aastal Eestis toimunud kaitselahingute ajal armeegrupile "Narva".
Felix Steineri sõnum eestlastele Eestist taandudes: "Ein Volk stirbt nicht solange seine Intelligenz am Leben bleibt."("Rahvas ei sure, kuni ta intelligents jääb ellu.") Pärast seda lauset Sinkale käskis Steiner panna kõik haritlased, kes kätte saadakse ning kes ise sellega nõus on, laevadele. Ta käskis kokku koguda ka eesti noori ning viia neid kindlasse kohta: "Vedage kõik, kes tahavad kaasa tulla, rannikumaanteed pidi lõunasse."  
1945. aasta jaanuarist oli Felix Steiner 11. armee ülemjuhataja, võitles Pommeris ja Oderil. 1945. aasta aprillist oli ta III SS tankikorpuse komandör ning samal ajal ka lühiajaliselt armeegrupi Steiner ülemjuhataja, osaledes lahingutes Berliinist põhjas ja Mecklenburgis.
3. maist 1945. aastal oli Steiner inglise sõjavangis. Ta vabastati 27. aprillil 1948. aastal. Hiljem kirjutas Steiner mitu raamatut. 
Pärast sõda oli ta kirjavahetuses Harald Riipaluga,kellele oli andnud 1944. aasta augustis Rüütliristi.
1950. aastail oli Steiner juhtivatel ametikohtadel organisatsioonides, mida rahastas Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur (CIA). Info avaldati 2006. aastal.
Felix Steiner on maetud Perlacher Forsti kalmistule Münchenis.

Felix Steiner ja Soome

3. juunil 1943. aastal pidas Felix Steiner Tamperes saksakeelse kõne. Kõne tõlgiti kohapeal ka soome keelde.
Steiner suhtles maailmakuulsa Soome matemaatiku Rolf Nevanlinnaga.
Felix Steiner viibis Soomes ka pärast sõda. 1956. aasta augustis külastas ta seal oma vanu relvavendi. Külastuse lõpupidu toimus Katajanokkas ohvitseride kasiinos. Peost võttis osa palju endiseid SS-vabatahtlikke.

Filmides

Berliini lahingust rääkivates filmides osaleb Felix Steiner nähtamatuna. Just tema tõttu satub Adolf Hitler raevu filmis "Allakäik".