google/wiki40b huggingface dataset:
Violina

Muusikaline tegevus

Professionaalsete muusikute koostöö algas 2007. aastal, millest peagi kasvas välja elektriviiuleid mängiv trio. Instrumentaalbändi üks produtsente on Mihkel Mattisen. Peamised ülesastumiskohad on ööklubid ja privaatüritused. 2009. aasta mais esineti Eestit külastanud Hispaania kuningapaarile.
Kirivere (Torma)

Kirivere küla oli küla Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.
Küla on esmamainitud 1408. aastal (Kirrifer) Liivi ordumeistri läänikirjas seoses Reastvere mõisa läänistamisega. 
Pikka aega kuulus küla Leedi mõisale. 1599. aastal oli küla kellegi Slupski valduses. 1624. aastaks oli toona tühi küla läinud Reastvere mõisa valdusse.
Kirivere külas on sündinud eesti õigeusu vaimulik Jakob Lindenberg ja ajakirjanik Mihhail Lindenberg.
Kirivere muistne külaase on tänapäeval arheoloogiamälestis.
Sovetski linnaringkond

Sovetski linnaringkond on munitsipaalmoodustis Venemaa Föderatsiooni Kaliningradi oblasti põhjaosas Venemaa ja Leedu piiri ääres. Selle koosseisus on ainult Sovetski linn.
Sovetski linnaringkond piirneb põhjas Leeduga, idas Nemani rajooni Nemani linnaasunduse, Žilino külaasunduse ja Slavski rajooni Slavski linnaasundusega ning läänes Slavski rajooni Timirjazevo külaasundusega.
Pindala on 43,75 km². 1. jaanuari 2016 seisuga oli Sovetski linnaringkonnas 40 984 elanikku. 2010. aasta Venemaa rahvaloenduse andmetel oli elanikke 41 709.
21. novembril 2003 moodustati Kaliningradi oblasti seaduse nr 329 alusel munitsipaalmoodustis Sovetski linn, mille koosseisu läks oblastilise alluvusega linn Sovetsk. 31. märtsil 2004 anti munitsipaalmoodustisele Sovetski linn linnaringkonna staatus 10. juulist 2010 kannab linnaringkond nime Sovetski linnaringkond.
21-liikmeline nõukogu valitakse 5 aastaks. Nõukogu valib enda seast esimehe.
Andres Lehestik

Andres Lehestik (sündinud 4. septembril 1962) on eesti taksidermist ja hobikirjutaja.
Ta on avaldanud luulet ajakirjas Looming ja mujal.

Pere

Tema isa oli pedagoog Paul Lehestik.
SIMATIC

STEP 7

Siemens AG tarkvara automaatika projekteerimiseks.
Aaderduspintsel

Aaderduspintsel on pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel või varjustamisel.
Üks aaderduspintsli tüüp (inglise keeles flogger) on pika harjasega (kõvakarvaga) pintsel, mida kasutatakse aaderdamisel teatud metsamaterjalile soonelise efekti andmiseks.
Teine aaderduspintsli tüüp (inglise keeles blender) on lühikese kandilise soobli- või veisekarvadest otsaga pintsel, mida kasutatakse värvide segamisel varjustusefektide saamiseks.
Ruud Gullit

HFC Haarlem

Klubikarjääri alustas Gullit 1978 HFC Haarlemi klubis. Esimese mängu Haarlemis mängis ta 16-aastaselt, mis tegi temast Hollandi liiga noorima mängija. Esimesel hooajal lõi ta 31 väravat. Ta valiti selle hooaja Hollandi liiga parimaks mängijaks.

PSV

PSV-s hakkas Gullit mängima 1985. 1986 nimetati ta teist korda Euroopa aasta jalgpalluriks. Gullit lõi PSV-s 46 väravat 68 mängus.

Feyenoord

1982 läks Gullit Feyenoordi klubisse. Seal mängis ta 85 mängu ja lõi 31 väravat. Feyenoordis hakkas ta mängima poolkaitses.

A.C. Milan

AC Milani läks Gullit 1987. Seal mängis ta enamasti ründajana. Milaniga võitis ta 2 korda UEFA Meistrite Liiga ja 3 korda Serie A. 1987 valiti ta Euroopa aasta jalgpalluriks. Milanis mängis ta 171 mängu ja lõi 56 väravat.

Chelsea F.C.

1995 hakkas Gullit mängima Chelseas. Seal võitis ta 1997. aastal FA Cupi. Chelseas lõi ta 4 väravat 32 mängus.

Hollandi koondis

Debüütmängu Hollandi jalgpallikoondises tegi ta oma 19. sünnipäeval, kui Holland kaotas 1–2 Šveitsi jalgpallikoondisele. 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustele ja 1986. aasta maailmameistrivõistlustele Holland ei pääsenud. 1988. aasta Euroopa meistrivõistlused Holland aga võitis. Hiljem osales ta veel 1992. ja 1994. aasta suurturniiridel, kus Holland erilist edu ei saavutanud.

Chelsea

1996–1998 juhendas Gullit Chelseat, kus võitis FA Cupi.

Newcastle United

Pärast Chelseast lahkumist asus ta juhtima Newcastle Unitedit. Sealgi ta erilist edu ei saavutanud ja 1999 ta vallandati.

Feyenoord Rotterdam

Feyenoordi juhendas Gullit 4 aastat. 2004/2005 hooajal sai Feyenoord Eredivisies 4. koha.

Los Angeles Galaxy

Los Angeles Galaxyt hakkas Gullit juhendama 2007.11. augustil 2008 lahkus ta sealt isiklike probleemide tõttu.

Isiklikku

Ruud Gullit on kolmandat korda abielus. Tal on kuus last. Ta on 181 cm pikk.
Ralph Waldo Emerson

Ralph Waldo Emerson [rälf u'ooldõu 'emerson] (25. mai 1803 – 27. aprill 1882) oli ameerika kirjanik, luuletaja ja filosoof. Tema kirjutatud teos "Loodus" avaldati trükisena 1836. aastal. Esseega pani Emerson aluse oma transtsendentalistlikule filosoofiale, mis rajaneb ideel looduse tunnetamise täiusest.
15. juulil 1838 šokeeris Emerson Harvardi ülikooli teoloogiateaduskonna lõpetajaid kõnega (Divinity School Address), milles väitis, et moraaliintuitsioon on parem religioossest doktriinist ning leidis, et usk ajaloolisesse Jeesusesse ei ole vajalik.
Mais 2006, 168 aastat hiljem rajas Harvardi teoloogiateaduskond Emersoni-nimelise professuuri (Emerson Unitarian Universalist Association Professorship).

Tunnustused

Ralph Waldo Emerson valiti 1867. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Romano Prodi

Elulugu

Romano Prodi sündis kaheksanda lapsena inseneri peres. Ta õppis Milano katoliiklikus ülikoolis õigusteadust ja hiljem Londoni Majanduskoolis (LSE). Ta on abielus lapsepõlvesõbranna Flavia Franzoniga, kellega tal on kaks poega – Giorgio ja Antonio. 
On olnud külalisõppejõud Harvardi Ülikoolis ja Stanfordi Teadusinstituudis. 
Alustas akadeemilist karjääri Bologna Ülikoolis majandusprofessorina. Teadustöös uuris väike- ja keskmise suurusega ettevõtete arengut ning tööstusregioone. Hiljem huvitus sellistest teemadest nagu riigi ja turu vahelised suhted, erastamine, hariduse panus majandusarengusse, sotsiaalne ühtekuuluvus, Euroopa integratsioon jne. 
Oli trükikoja Societa Editrice Il Mulino juhataja (1974–1978) ning asutas 1981. aastal majanduskonsultatsioonibüroo Nomisma. 
1970. aastatel alustas Prodi oma poliitilist karjääri kristlike demokraatide leeris. Giulio Andreotti valitsuses oli ta 1978–1979 tööstusminister ning 1982–1989 Tööstusliku Rekonstruktsiooni Instituudi IRI juht. 1990-ndatel oli IRI juures osaline Credito Italiano ja Banca Commerciale Italiana erastamisprotsessides. On kirjutanud kolumnistina Itaalia päevalehtedele ja toimetanud majandusajakirja. 1995. aastal asutas Ulivo (Õlipuu) vasaktsentristliku partei ja sai selle peaministrikandidaadiks 1995, võitis valimised ja moodustaski valitsuse. 
1999. aastal nimetati ta Euroopa Komisjoni presidendiks. Ametiaja jooksul on talle antud mitmeid aunimetusi ülikoolide poolt üle maailma. Tema ametiaeg Euroopa Komisjonis lõppes oktoobris 2004.
2006. aasta parlamendivalimisteks moodustas ta vasaktsentristliku koalitsiooni ja võitis napilt valimised. 17. mail 2006 moodustas ta järjekordse Itaalia valitsuse. Oliivipuu võitis tänu liidu loojale Prodile, kes andis itaallastele meediamagnaadist ekspeaministri Silvio Berlusconi juhitud parempoolse Vabadusalliansi kõrval vasakpoolse alternatiivi. Osavalt koondas ta enda ümber liidu, mille kandvaks jõuks olid Partito della Rifondazione Comunista, Democratici di Sinistra (Demokraatlik Vasakpartei), rohelised, katoliiklik valimisliit ja endise peaministri Lamberto Dini juhitud Itaalia Uuenemine. 
See seguliit Diniga seotud pangategelastest ja äriringkondadest ühelt poolt ning ametiühingutest ja kommunistidest teiselt poolt lõi esimest korda Itaalias suurepäraselt läbi. Oliivipuu saavutas napi enamuse mitte ainult saadikutekojas, vaid ka senatis. Prodi soovib Itaalia ümberkujundamist saksa tüüpi föderaalseks vabariigiks ning saada Saksa liidukantsleri omadega sarnanevad volitused, tugevdamaks Itaalia täidesaatvaid võimustruktuure.
Ordinaarium

Ordinaarium (ladina keeles ordinarium missae) on läänekristluse traditsioonis, eriti roomakatoliku kirikus missa või tunnipalvuse muutumatu tekstiline osa, mis igal päeval kordub.
Suur osa tekstidest aga muutub igal päeval vastavalt kirikukalendrile, neid osi nimetatakse propriumiks.
Püütonlased

Levila

Püütonlased on Euroopa aladel teada alates Miotseenist ja arvatavasti Hilis-Eotseenist.
Need maod elavad tänapäeval Indias, Aasias, Aafrikas ja Austraalias.

Püütonlaste sugukonna maod on kägistajamaod ja  saakloomadele võib ohtlikuks saada mitte hammustus vaid nende haardesse sattumine, mil maod püüavad looma surmata kehakeerdudega kägistamise läbi.
Anna Haava mälestustuba

Anna Haava mälestustuba on aastal 2006 asutatud muuseum, mis asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere seltsimajas. Seltsimajast jääb Anna Haava talu – Haavakivi talu – linnulennult 4 km kaugusele.
Mälestustuba asutati, et säilitada ja koguda Anna Haavaga seotud materjale.
Georg Simon Ohm

Georg Simon Ohm (16. märts  1789 Erlangen – 6. juuli 1854 München) oli väljapaistev saksa füüsik. Ohm avastas voolutugevuse sõltuvuse pingest vooluringi osas ja voolutugevuse seaduse kogu suletud vooluringis. Seejuures tuli tal ületada suuri raskusi. Ta konstrueeris ise tundliku mõõteriista voolutugevuse mõõtmiseks. Pingeallikana kasutas Ohm termopaari. Termopaari pinge muutmiseks muutis ta jootekohtade temperatuuride vahet. Ohm leidis ka juhi takistuse sõltuvuse juhi pikkusest ja ristlõike pindalast.
Tema järgi on nimetatud elektritakistuse mõõtühik oom. Ta sõnastas esimesena seaduse, mida tunneme Ohmi seadusena 1826 aastal.
Hirve tänav

Hirve tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Hirve tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Tänava endine nimi oli Trammi tänav (vene keeles Трамвайная улица) ehk Tramvai tänav.
Loo-rebasesamblik

Loo-rebasesamblik ehk loo-rebasekõrv (Vulpicida tubulosus) on varem eraldi liigina käsitletud kadaka-rebasesambliku teisend (varieteet). 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda peetakse Läänemere saarte (Ölandi, Gotlandi, Saaremaa) endeemiks. Eestis on teda leitud Saaremaal, Hiiumaal, Osmussaarel ja Vormsil.
Armeenia Rahvuskongress

Armeenia Rahvuskongress (armeenia keeles Հայ Ազգային Կոնգրես, Haj Azgajin Kongres) on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Armeenia endine president Levon Ter-Petrosjan.
2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Armeenia Rahvuskongress kolmandaks, saades 7,08% häältest ning 7 kohta 131-kohalises Rahvusassamblees. Erakond kuulub opositsiooni koos Armeenia Revolutsioonilise Liidu (5 kohta) ja Pärandiparteiga (5 kohta).
Erakond loodi 2008. aastal pärast president Ter-Petrosjani valimiskaotust, selle eelkäija oli Pan-Armeenia Rahvuslik Liikumine. Asutamisel deklareeris Rahvuskongress viit eesmärki: vabastada kohe kõik poliitvangid; saavutada täielik sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabadus; algatada sõltumatu uurimine rahvusvaheliste ekspertide osalusel 1. märtsi kuritegude asjus; luua võimudega dialoog demokraatlike reformide teemal, kui täidetakse vähemalt esimene tingimus; korraldada ennetähtaegsed presidendi- ja parlamendivalimised.
Armeenia Rahvuskongressil oli oluline roll 2011. aasta Armeenia protestides president Serž Sargsjani vastu, kus hukkus kümme protestijat. Sidemed Pärandiparteiga on pingelised.
Anatole France

Jacques Anatole François Thibault (16. aprill 1844 Pariis – 12. oktoober 1924 Tours) oli prantsuse kirjanik.
1921 sai France Nobeli kirjandusauhinna.
Anatole France sündis raamatukaupmehe perekonnas.
Aastast 1921 kuulus Prantsuse Kommunistlikku Parteisse.

Looming

France oli oma aja teravaimaid ühiskonnakriitikuid. Tema iroonilise põhitooniga loomingus väljendub kõiges kahtlev elutarkus.
Cesvaine kihelkond

Ajalugu

Cesvaine kihelkonda mainitakse allikais esimest korda 1429. aastal. 1456. aastani kuulus selle koosseisu  ka Bērzaune. Ajuti oli selle osa veel Liezēre kihelkond. 1845−1847 läks õigeusku üle umbes 2000 lätlast, kellele ehitati kirikud Bučauskasse ja Kārzdabasse. Kirikut ja preestrit nimetatakse esmakordselt 1417. aastal. Kirikut on mainitud veel 1643. aastal, kuid hiljem see hävis. 1680−1758 asus Cesvaines puidust kirik, mis 1765. aastal kivikirikuks ümber ehitati. 1879. aastal ehitati uus ja suurem 1000-kohaline kirik.
Arda Kullerkupp

Arda Kullerkupp (16. september 1928 – 12. detsember 2013) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuurieriala.
Pärast instituudi lõpetamist töötas ta aastatel 1954–1960 rajooniarhitektina Tallinna linna arhitektuuriosakonnas. Lisaks töötas ta aastatel 1959–1961 Eesti Riiklikus Vabaõhumuuseumis vanema teadusliku kaastöötajana, võttes osa ekspeditsioonidest muuseumisse sobivate eesti talurahvaehitiste selgitamiseks. Aastatel 1961–1987 töötas ta Eesti Tööstusprojektis ehitusosakonna generaalplaneerimise grupis vanemarhitekti ja grupijuhina, seejärel juhtiva arhitektina. Aastatel 1989–1991 töötas ta arhitektina Harju rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee kapitaalehituse ja aianduskooperatiivide osakonnas.
Tema viljakaim periood jäi Tööstusprojekti aega, kus ta käe all valmis hulganisti tööstushoonete projekte. Tähtsamad neist on tehas Metallist Peterburi teel Tallinnas (1965), tehase Viisnurk administratiivkorpus Pärnus (1969), tehas Estoplast Türi tänaval Tallinnas (1970), Tartu elamuehituskombinaat Betooni tänaval (1976), tehase Volta elamu Tallinnas Muti tänaval (1977), Tallinna Laevaremonditehase spordi- ja kultuurikompleks (1978), Kohtla-Järve mööblitehas (1978), Tallinna Raudbetoonitehase suurpaneelide tsehh Punasel tänaval (1979), tehas Pioneer ja "Polümeeri" tapeeditsehh Suur-Sõjamäel Tallinnas (1981). Lisaks projekteeris ta väiksemaid tööstusobjekte, abihooneid, rekonstruktsioone, väikeobjekte, eramuid ja suvilaid. Ta oli aastast 1960 Eesti Arhitektide Liidu liige.
Arda Kullerkupp suri 12. detsembril 2013 ja ta saadeti viimsele teekonnale 17. detsembril Tallinna krematooriumist.
Gustav Janouch

Gustav Janouch (1. märts 1903 Maribor – 7. märts 1968 Praha) oli tšehhi literaat, helilooja ja muusikakriitik. 
Janouch kasvas üles Prahas, kuhu ta koos vanematega viieaastaselt kolis. 1920. aastal tutvus Janouch Franz Kafkaga, kes oli ta isa töökaaslane. 
1946. aastal süüdistati Janouchit korruptsioonis, ameti kuritarvitamises ja varguses. Ta istus 13 kuud Pankraci vanglas ranges eeluurimisvangistuses. Vabanedes otsustas ta kirja panna oma mälestused Kafkast. 1951. aastal avaldas ta need saksa keeles pealkirjaga "Gespräche mit Kafka : Aufzeichnungen und Erinnerungen" Saksamaal. Raamatu eestikeelne tõlge "Kõnelused Kafkaga : märkmeid ja mälestusi" ilmus 2002. aastal.
Janouchi mälestustesse Kafkast on suhtutud vastuoluliselt. Tõese materjali kõrval on seal ka palju kaheldavat.
Mustjala festival

Mustjala festival (ka Mustjala muusikapäevad) on Saare maakonnas Mustjalas toimuv traditsiooniline muusikafestival. Festivali korraldab MTÜ Loovüksus. Kunstiline juht on Aare Tammesalu.
Esimene festival toimus 1995.
Pikkade traditsioonidega Mustjala muusikafestival kutsub muusikasõpru Saaremaale - imekauni puutumatu loodusega paika, mis on kui loodud puhkamiseks ja kunsti nautimiseks. Siin on, mida vaadata ja kogeda: meri, kadakad, tuulikud, kiviaiad ja rookatused, Saaremaa süvasadam ning eelkõige muidugi kadestamisväärse naljasoonega saarlased ise. Mustjalas valitsev vaikus ja rahu aitavad eemalduda töistest muredest, lõõgastuda, pühenduda iseendale. 
1995. aastast toimuval festivalil kõlab klassikaline muusika ja dzäss. Esinejad on tunnustatud eesti interpreedid ning värvikad väliskülalised. Kontserdid toimuvad kirikutes, maalilises Tagaranna kalurikülas, Loona ja Pidula mõisates, Ninase puhkekülas, Pidula Forellis, aga aeg-ajalt ka hoopis ootamatutes kohtades: 1939. aastal nõukogude sõjaväelaste rajatud rannakaitse suurtüki laskepesas Ninase poolsaarel jne.
Festivali info: https://www.facebook.com/MustjalaFestival/
C. S. Lewis

Clive Staples Lewis (tavaliselt kasutatakse nimekuju C. S. Lewis; 29. november 1898 – 22. november 1963) oli iiri kirjanik ja õpetlane. Ta on tuntud kristliku apologeetika, kirjanduskriitika, keskaja kirjanduse alaste tööde ja ilukirjandusteoste autorina.
23. aprillil 1956 abiellus C. S. Lewis (sõprade ja pere jaoks Jack)
Helen Joy Davidman Greshamiga (18. aprill 1915 – 13. juuli 1960). Pärast Heleni surma kasvatas Lewis tema kahte poega (esimesest abielust) David ja Douglas Greshamit.
Tema ilukirjandusest on tuntud lasteraamatute sari "Narnia kroonikad". Esseedest on tuntud "Lihtsalt kristlus".
Samma vald

Samma vald (saksa keeles Samm) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891–1892 Pada vallaga.
Valla alal asus Samma mõis.
Heaolu

Heaolu filosoofilised käsitused

Filosoofias mõistetakse heaolu selle järgi, mis on seesmine hüve. Heaolu on püütud määratleda põhiliselt naudingu või soovide täitumise kaudu. 
Positiivse hedonismi järgi on seesmiseks hüveks nauding ning inimese heaolu seda suurem, mida rohkem naudingut ja vähem kannatust tal on. John Stuart Mill püüdis selle kriteeriumi abil üle saada erinevat laadi hüvede ühismõõdutusest. Ent tundub, et heaolu ei taandu naudingule, sest enamik inimesi ei pea heaks näiteks olukorda, kus meil on küll nauding tagatud, kuid me jääme väikelapse tasemele, ja olukorda, kus naine põlgab mind, kuid teeskleb, et armastab mind, nii et ma ei saa sellest kunagi teada. Isegi naudingumasinast, mis tagaks meile eluks ajaks rohkem naudingut ja vähem kannatust kui mis tahes loomulik elu, me keelduksime.  
Seda raskust väldib preferentsialism, mille järgi seesmine hüve on soovide täitumine ning heaolu on seda suurem, mida rohkem ja mida tugevamaid oma soove on täidetud ning mida vähem ja mida nõrgemaid oma soove on täitmata. Sellisel kujul on sel vaatel raskusi. Tundub, et võidakse soovida asju, mis heaolule kaasa ei aita. John Rawls tõi näiteks soovi loendada rohuliblesid. Seda arvestades formuleeris ta kriitilise preferentsialismi, mis räägib soovide asemel mõistuspärastest eesmärkidest. Ent ka mõistuspäraste eesmärkide täidetus ei pruugi iseenda heaolule kaasa aidata. Derek Parfit toob näiteks soovi, et keegi võõras saaks terveks. Seda arvestades on sõnastatud egotsentriline preferentsialism, mis võtab arvesse ainult neid soove, mis käivad soovija enese kohta Saavutuspreferentsialismi järgi saab heaolu määratleda selle kaudu, kuivõrd iseenda eesmärke saavutatakse või ei saavutata.  
Pluralism tunnistab nii naudingu kui ka soovide täitumise tähtsust heaolule, kuid ei taanda heaolu sellele. Peale naudingu ja soovide täitumise on seesmised hüved ka näiteks tarkus, sõprus, armastus, au ja enesemääramine.
Uduvere (paikkond)

Uduvere on paikkond Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevi kirdeosas.
Uduvere küla on nimetatud sealse endise Uduvere mõisa järgi. 20. sajandi algul oli Uduvere aleviku staatuses ja hiljem küla staatuses.
Piirsalu Algkool

Piirsalu algkool on endine algkool Piirsalu külas.
Oksana

Oksana (vene keeles Оксана) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 74. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Oksana 2185 naisel.
Alküülhaliidid

Alküülhaliidid ehk alküülhalogeniidid ehk haloalkaanid on orgaaniliste ühendite klass, mida võib vaadelda tuletatuna alkaanidest, nii et üks või enam vesiniku aatomit on asendatud halogeeni (F, Cl, Br, I) aatomi(te)ga, see tähendab sisaldavad süsinik-halogeen sidet (tähistatakse C–Hlg või C–X). Siia kuuluvad alküülfluoriidid, alküülkloriidid, alküülbromiidid ja alküüljodiidid.
Sõluvalt sellest, kas halogeeni aatom asub ühe, kahe või kolme alküülrühmaga (R) seotud süsiniku aatomi juures, liigitatakse alküülhaliidid primaarseiks (RCH₂X), sekundaarseiks (R₂CHX) ja tertsiaarseiks (R₃CX).
Kuna halogeeni aatom on elektronegatiivsem kui süsiniku aatom, siis C–X side on polariseeritud, nii et halogeeni aatomil on osaline negatiivne laeng ja süsiniku aatomil on osaline positiivne laeng.
Alküülhaliidide molekulis on halogeeni aatom suhteliselt kergesti asendatav mitmete teiste funktsionaalrühmadega (näiteks nukleofiilne asendusreaktsioon). Võimalikud on HX elimineerimisreaktsioonid vastava alkeeni moodustumisega.
Enimkasutatavad alküülhaliidide saamise meetodid on alkeenide hüdrohalogeenimine (+HX), alkeenide halogeenimine (+X₂) ja saamine alkoholidest OH-rühma asendamisel halogeeni aatomiga.
Alküülhalogeniide kasutatakse ulatuslikult keemiatööstuses, olmekeemias, keemialaborites jm. Näiteid: kloroetaani C₂H₅Cl kasutati tetraetüülplii tootmiseks; diklorometaan CH₂Cl₂ ja 1,2-dikloroetaan ClCH₂CH₂Cl on kasutusel solventidena; kloroform CHCl₃ on tuntud kui anesteetik ja kasutatakse tefloni (polütetrafluoroeteen) tootmisel.
Dalmaatsia neitsikummel

Kirjeldus

Taime kõrgus 35 cm. Valgete keelõite ja kollaste putkõitega korvõied. Hallikasrohelised, alumiselt küljelt valged, sügavalt lõhestunud lehed.

Levila ja kasvukoht

Algne levila Dalmaatsia rannik. Tänapäeval kasvatatakse teda kultuurtaimena näiteks Jaapanis, Lõuna-Aafrikas ja Kesk-Euroopas. Eelistab päikeselist kasvukohta ning vettläbilaskvat pinnast.

Kasutamine

Dalmaatsia neitsikummeli õite jahu oli tuntud nime all "dalmaatsia putukamürk", nüüd tuntakse seda püreeterina. Püreeter on hea looduslik putukamürk, kuna ta on imetajatele ohutu ning ei kogune keskkonda ja organismi. Mürk ründab putukate närvisüsteemi. Püreetriga võib tõrjuda kõiki tuntud kahjureid. Püreeter segatakse piirituse ja veega ning pritsitakse hämaras, sest segu toimeained lagunevad päikese käes.
Percival Spencer

Percival Spencer (sündinud 24. veebruaril 1975) on endine Jamaica sprinter.
Ta võitis 1997. aastal Jamaica kergejõustiku meistrivõistlustel esikoha meeste 100 meetri jooksus.
Spencer on osalenud 1996. aasta suveolümpiamängudel ja 1997. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee

Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) on olümpialiikumise kõrgeim organ.
ROK on rahvusvaheline, mitteriiklik, mittetulunduslik, piiramatu kestusega, juriidilise isiku staatusega assotsiatsioonivormis organisatsioon, millele kuulub kõrgeim võim olümpialiikumises.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee peakorter asub Šveitsis Lausanne'is.
ROK asutati Pariisis 23. juunil 1894. aastal Pierre de Coubertini algatusel. Algkoosseis oli 14-liikmeline ja esindatud oli 12 riiki (Suurbritannia, Argentina, Belgia, Ungari, Kreeka, Itaalia, Uus-Meremaa, Venemaa, USA, Prantsusmaa, Tšehhi ja Rootsi.
Leonhard Viljus

Leonhard Viljus (28. märts 1904 Kokora vald, Tartumaa – 17. jaanuar 1970 Nõmmküla, Rakvere rajoon) oli eesti laskur.
Ta kuulus aastatel 1933–1939 laskurina Eesti koondisse.
Viljus lõpetas 1927 allohvitseride kooli. Ta töötas 1929–1940 Narvas Jaanilinna kindluses vanemallohvitserina noorte väljaõppe alal. 1938 sai ta veltveebli auastme. Samal aastal andis riigihoidja talle kuldkäekella.
1940 võeti ta Punaarmeesse, 1941 andis end Porhovi all sakslastele vangi, misjärel jätkas teenistust Saksa sõjaväes, kus sai 1942 Stalingradi all haavata. 1943. aastal, kui Otto Skorzeny hakkas Saksamaal moodustama väesalka Itaalia vangistatud diktaatori Benito Mussolini vabastamiseks, valiti sinna veel mõne eestlasega koos ka Leonhard Viljus.
1944 naasis ta Eestisse, elas ja töötas Nõmmküla sovhoosis.
Ta on maetud Tapa kalmistule.
Haploidsus

Haploidsus (kr. keelest haplos üksik ja eidos kuju; inglise haploidy) indiviidi (raku) kromosoomistiku poolkordsus, liigi haplofaasile omase (gameetse) kromosoomistiku olemasolu. Haploidsust tähistatakse tavaliselt sümboliga "n".
Suguliselt sigivatel organismidel vahelduvad elutsüklis haploidne ja diploidne faas. Inimese haploidsetes rakkudes, sugurakkudes (gameet) on 23 kromosoomi.
Palamuse paisjärv

Palamuse paisjärv on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1079 m.