google/wiki40b huggingface dataset:
Hilda Moosberg

Hilda Moosberg (23. november 1903 Peterburi – 31. mai 1985 Tartu) oli eesti ajaloolane, aastast 1954 ajaloodoktor ja 1956 professor.

Haridus

Õppis Peterburi Eesti Hariduse Seltsi Algkoolis 1913–1918; lõpetas J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlikus Ülikooli Leningradis 1926; NSVL Teaduste Akadeemia Riikliku Materiaalse Kultuuri Ajaloo Instituudi aspirant 1933–1936; NSV Liidu TA Ajaloo Instituudi doktorant 1949–1952.

Teaduskraad

ajalookandidaat 1936; ajaloodoktor 1953.

Teenistuskäik

Õppejõud Lääne Vähemusrahvuste Kommunistlikus Ülikoolis 1930–36, NSV Liidu TA Arheoloogia Instituudi Leningradi osakonnas 1936–1940. 1941. aastal tegutses ta Eestis nõukogude okupatsioonivõimude tsensorina.
TTÜs 1940/1941: krediidi ja finantsmajanduse kateedri rahvamajanduse ajaloo professor 1940/1941 kevadsemesteril.
Eesti NSV Riikliku Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumi direktor 1940/1941; sõja-aastail ajalooõpetaja Jaroslavli oblastis ja õppejõud Tomski Pedagoogilises Instituudis; Tartu Riikliku Ülikooli NSV Liidu ajaloo kateedri dotsent 1945–1955, professor 1956, kateedrijuhataja 1952–1963, hiljem konsultantprofessor  a-ni 1974.
ENSV TA Ajaloo Instituudi direktori asetäitja 1947–1952.

Teadustöö põhisuunad

Talurahva olukord Eestimaal 13.–14. saj, revolutsiooniline liikumine Eestis 20. saj algul ja töölisliikumise sidemed Venemaaga, Eesti ajaloo historiograafia probleemid. Osales 1937, 1938 ja 1939 arheoloogilistel väljakaevamistel Krimmis ja Doni ümbruses. Arendas Eesti NSVs skandinavistika-alast tegevust.
Avaldas ligi 50 publikatsiooni, sealhulgas populaarteaduslikke artikleid.
Kalju Aarop

Kalju Aarop (sündinud 30. juulil 1929) on eesti vabadusvõitleja ja metsavendluse uurija.
Aastatel 1944–1945 oli ta Võru koolinoorte vastupanuorganisatsiooni Noored Partisanid liige ja suhtles Haukka luuregrupi liikmetega. Varjas end metsas 1945–1946. Seejärel legaliseerus Pärnumaal, aastatel 1947–1950 õppis Tihemetsa Metsatehnilise Tehnikumi metsamajanduse erialal.
Nõukogude perioodil töötas mõnda aega maamõõtjana Siberis.
Peale Eesti taasiseseisvumist metsavendade ajaloo uurija, avaldanud mitmeid artikleid metsavendadest ja nende saatusest, punkritest ja lahingutest.
Endiste Õpilasvabadusvõitlejate Liidu liige.
Mesopaus

Mesopaus on atmosfäärikiht, mis eraldab mesosfääri termosfäärist. See asub 80–90 km kõrgusel.
Õhutemperatuur on selles kihis –225 °C (120–180 K).
Seal esinevad helkivad ööpilved.
Manama

Rahvastik

Suur osa linna elanikest on araablased, kuid Bahreini kodanikud moodustavad arvuliselt vähemuse. Rahvaloenduste andmetel elas linnas 1981. aastal 108 684, 1991. aastal 120 937 ja 2001. aastal 143 035 inimest. Bahreini kodanikke oli viimati nende seas vaid veidi üle 50 000. Palju on võõrtöölisi eri riikidest üle maailma. Üle 60 protsendi elanikest on mehed, naisi on vähem kui 40 protsenti.
Tänases pealinna kubernerkonnas kokku elas aprillis 2001 rahvaloenduse andmetel 163 696 inimest.

Ajalugu

Kroonikates on Manamat esmakordselt mainitud 1345. aastal. Linn langes aastal 1521 portugallaste ja seejärel aastal 1602 pärslaste võimu alla. 1783. aastast on saart ja linna valitsenud Āl Khalīfah' dünastia.
Aastal 1958 anti linnale vabasadama staatus ja kui Bahrein 1971. aastal iseseisvus, sai Manamast riigi pealinn.

Majandus

Manama on Bahreini haldus- ja majanduskeskus. Linnas asub sadam, 15 kilomeetri kaugusel paikneb Bahreini rahvusvaheline lennujaam.
Linnas asuvad mitmete nafta- ja rasketööstusettevõtete peakorterid. Peamiseks tegevusalaks Manamas on siiski rahandus- ja pangandusteenuste osutamine, kusjuures valdav osa linna pankadest tegutseb diplomaatide linnaosas.
Seoses turismi osatähtsuse kasvuga riigi majanduses on ka pealinnas üha enam ostukeskusi ja hotelle. Linna keskosas annavad tooni väikesed töökojad ja tänavakaubitsejad.

Kultuur ja haridus

Manamas asub suurem osa 1986. aastal asutatud Bahreini Ülikooli õppehoonetest. Linnas tegutsevad ka mitme välisülikooli filiaalid.
Linn on oluline meelelahutuskeskus, kus võib leida arvukalt baare ja ööklubisid. Alkoholi tarbimine on lubatud. Populaarseimaks spordialaks on jalgpall. Kolm pealinna meeskonda osalevad Bahreini esiliiga mängudes.
Isabella (Taani printsess)

Isabella, Taani printsess, Monpezat' krahvinna (Isabella Henrietta Ingrid Margrethe) (sündinud 21. aprillil 2007) on Taani kroonprintsi Frederiku ja Taani kroonprintsessi Mary teine laps. Isabellal on vanem vend prints Christian ning nooremad kaksikutest vend ja õde – prints Vincent ja printsess Josephine.
Printsess on Margrethe II ja prints Henriku neljas lapselaps ja esimene pojatütar. Ühtlasi on ta esimene Taanis sündinud printsess pärast 1946. aastat.
Isabella on troonipärilusjärjekorras oma isa ja venna järel kolmandal kohal.

Sünd

Printsess sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas (Rigshospitalet) kell 14.02. Ta kaalus 3,35 kg ja oli 50 cm pikk. Järgmise päeva õhtul lasti Kronborgi lossist ja Holmeni mereväebaasist printsessi auks 21 kahuripauku.
Printsessi ja Elizabeth II sünnipäev on juhtumisi samal kuupäeval.

Ristimine

Printsess ristiti 1. juulil 2007 Fredensborgi lossikirikus ja ta sai nimeks Isabella Henrietta Ingrid Margrethe. Tema ristivanemad on Kreeka printsess Alexia, Belgia kroonprintsess Mathilde, Nadine Johnston, Christian Buchwald, Peter Heering ja Marie Louise Skeel.
The Fool on the Hill

"The Fool on the Hill" on ansambli the Beatles laul, mille kirjutas ja esitas Paul McCartney (ametlikult vormistati kaasautoriks ka John Lennon). Laul salvestati 1967. aastal plaadile "Magical Mystery Tour" ning kõlas ka samal aastal valminud samanimelises filmis.
See kirjeldab üksildast "narri", keda ei hinnata, kuid kes on tegelikult tark. McCartney võrdles laulu peategelast biitlitele suurt mõju avaldanud Maharishi Mahesh Yogiga.
Eriti laia leviku sai laul 1968. aastal ansambli Sérgio Mendes & Brasil '66 esituses, mil see jõudis bossanoovana mitme edetabeli esikümnesse. Seda on esitanud veel paljud muusikud ja ansamblid, nagu Vera Lynn (1969), Björk Guðmundsdóttir (1977), John Williams (1982), Aretha Franklin (2007) ja Eurythmics (2014).
Eesti keelde tõlkis laulu 1993. aastal Heldur Karmo, kes pani sellele pealkirja "Narr kõrgel mäel". Karmo tõlkes salvestas laulu 2009. aastal Mart Mardisalu plaadil "Kui su hing on noor! Maestrole".
Laul on andnud pealkirja Gillian Lynne'i balletile (1976), Matt Ruffi romaanile (1988) ja Toomas Raudami kuuldemängule (1998).
Keemiline ökoloogia

Keemiline ökoloogia ehk kemoökoloogia on keemia ja ökoloogia piiriteadus, mis uurib organismide omavahelisi ja organismide ja keskkonna vahelisi keemilisi mõjutusi ja suhteid.
Keemiline ökoloogia kasutab peamiselt keemilisi meetodeid.
Kemoökoloogia üks vanemaid harusid on geokeemiline ökoloogia, mis keskendub organismidele avaldatava Maa keemiliste tegurite mõju uurimisele. Lisaks sellele on kemoökoloogia olulisi harusid ka biokeemiline ökoloogia (uurib organismidevahelisi keemilise mõjutusi). Mürkained uurides puutub kemoökoloogia kokku biokeemilise toksikoloogiaga.
Vapper (aurulaev)

Vapper oli aurulaev, mis ehitati Esimese maailmasõja eel Inglismaal ja osteti hiljem Eestisse. See oli aastatel 1939–1940 suurim Eesti laev.

Kirjeldus

Laeva veeväljasurve oli 4543 tonni, pikkus 115,5 m, laius 17,1 m. Kiirus oli 10 sõlme. Meeskonna suurus oli 33 liiget.

Ajalugu

Laev valmis oktoobris 1913 Inglismaal algse nimega Seapool. Laev oli Pool Shipping Co Ltd omanduses ja asus West Hartlepoolis. Aastast 1936 kandis laev nime Pilcot ja selle omanik oli McCowen & Gross Ltd Londonis.
1939. aasta kevadel osteti laev AS Tallinna Laevaühisusele ja see sai nimeks Vapper. Alates 15.09.1939 oli registrisse kantuna Eesti suurim laev (seni suurim oli Eestirand). Kapteniks sai O. Laas.

Hukkumine

1940. aasta juuli algul oli ilma eskordita Vapper teel söelaadungiga Cardiffist Buenos Airesesse. Cape Clearist lõunas sai laev 6. juulil kell 10.58 torpeedotabamuse (torpeedo G7e) silla kohale Saksa allveelaevalt U 34. Pärast seda, kui meeskond oli laeva kahel päästepaadil maha jätnud, tulistas U 34 kell 11.15 teise torpeedo, mis tabas masinaruumi. Laev murdus pooleks ja uppus vähem kui minutiga. Uppumist jälgis ka teine Saksa allveelaev U 99, mis oli jälitanud laeva 90 minutit ja oli juba valmis ise ründama, kui Vapper sai teise allveelaeva poolt tulistatud torpeedo tabamuse. Hukkus 1 või 3 meeskonnaliiget, ülejäänud jõudsid päästepaatidega randa.
1940. aasta suvest alates hakkasid okupatsioonivõimud Eestis laevu natsionaliseerima ja üritati endale saada kõike, mis saada andis. Vapper oli kindlustatud ja kindlustusrahale pretendeeris Nõukogude Liit veel 1954. aastal. Aga raha jäi saamata.
Suure-Kõpu mõisa kalmistu

Suure-Kõpu mõisa kalmistu on kalmistu Kõpu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Supsi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Suure-Kõpu mõisa südamest linnulennult 1,2 km kaugusele lõunasse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Strykid tõenäoliselt millalgi 20. sajandi algul, sest esimene matus kalmistul oli 1903. aastal.
Kalmistule on arvatavasti maetud neli inimest, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid.
Onega laht

Onega laht on osa Valgest merest.
Laht piirneb edelas Pomorje rannikuga, kirdes Onega poolsaarega. Põhjas on ühenduses ülejäänud Valge merega, suudmes on Solovetsi saared.
Lahte suubub Onega jõgi.
Abda

Abda on küla ja vald Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadis Győri alampiirkonnas. Asub Győrist 5 km lääne pool.
Valla pindala on 19,02 km².
2008. aastal oli valla elanike arv 3126. Rahvastiku tihedus oli 164 in/km².
Esmamaining 13. sajandist (Obada).
Eesti-Slovakkia suhted

Eesti-Slovakkia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Slovakkia vahel.
Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eestit 29. detsembril 1921.
Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eesti taasiseseisvumist 29. augustil 1991.
Kui Slovakkia 1. jaanuaril 1993 iseseisvus, siis Eesti tunnustas uut riiki 15. jaanuaril 1993. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. märtsil 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Slovakkias, kes resideerib Viinis. Tegutseb ka Slovakkia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
CTD-sond

CTD-sond (lühend ingliskeelsetest sõnadest Conductivity, Temperature, Density 'elektrijuhtivus, temperatuur, tihedus') on seade, mille abil mõõdetakse vee elektrijuhtivuse, temperatuuri ja rõhu muutumist sõltuvalt kaugusest veekogu pinnast.
CTD-sondi leiutas Woods Hole'i okeanograafiainstituudi töötaja Neil Brown. Brown oli leiutanud ka CTD-sondi eellase STD-sondi.
Sond lastakse laevalt vintsi abil vette kas põhjani või kindla sügavuseni. Mõõtetulemused edastatakse kaabli kaudu veepinnale ja tänapäeval on see ühendatud arvutiga, mis vee temperatuuri ja elektrijuhtivuse põhjal arvutab vee soolsuse ja tiheduse. Lisaks võib CTD-sondiga mõõta vee hapnikusisaldust, fluorostsentsi ja läbipaistvust. Sondi sukeldatakse pinna poolt põhja poole ja mõõteseadiste näidud registreeritakse iga 2 sekundi järel. Vastav tarkvara võib saadud andmed näiteks graafikuna reaalajas printerisse saata.
CTD-sondil on titaanist korpus. See on väga vastupidav ja võimaldab mõõta vee omadusi isegi rohkem kui 10 km sügavusel. Sondi saab lisada teisigi andureid, näiteks vees lahustunud hapniku või klorofüllfluorestsentsi mõõtmiseks. Viimane näitab mikroskoopiliste fotosünteesivate organismide ehk fütoplanktoni olemasolu vees.
Tihti ühendatakse CTD-sond veeproovide võtmise seadmega. Veemahutid asuvad ringiratast ümber sondi ning neid avatakse ja suletakse laeva pardal olevast arvutist tulevate käskude abil. Niimoodi saab veeproove koguda kindlatelt sügavustelt ning ühtlasi mõõta veeproovi võtmise kohas valitsevaid füüsikalisi, keemilisi ja bioloogilisi tingimusi.
CTD-sondi peamine puudus on see, et seda lastakse sügavusse tavaliselt kiirusega pool meetrit sekundis. See tähendab, et mitme kilomeetri sügavusel oleva ookeanipõhjani jõudmiseks võib kuluda tunde.
Vööttigu

Vööttigu (Cepaea) on tigude perekond vööttigulaste sugukonnast.
Arkadi Tseitlin

Arkadi Aleksandrovitš Tseitlin (vene keeles Аркадий Александрович Цейтлин; sündinud 31. augustil 1956 Moskvas) on Venemaa füüsik, stringiteoreetik.
Ta on lõpetanud Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Hiljem on ta kaitsnud füüsika-matemaatikadoktori kraadi ja saanud professori kutse. Tema H-indeks on Venemaa teadlaste seas üks kõrgemaid.
Tseitlin on Lebedevi-nimelise Füüsikainstituudi kvantväljateooria labori juhtivteadur. Ta on ka Imperial College Londoni teoreetilise füüsika professor. 2018. aasta detsembris sai ta Moskva Riiklikus Ülikoolis äsjaloodud teoreetilise füüsika ja matemaatilise füüsika instituudi direktoriks.

Teadus

Tema peamised uurimissuunad on stringiteooria, kvantväljateooria ja kvantgravitatsioon. Eriti huvitatud on ta stringiteooria ja kalibratsiooniteooria erinevatest seostest. Koos Jefim Fradkiniga arendas ta stringide dünaamika sigma-mudelit kõverdunud aegruumis ja põhjendas Borni-Infeldi mudeli keskse rolli lahtiste stringide teoorias. Koos Ruslan Metsajeviga töötas ta välja superstringide mudeli anti-de Sitteri ruumis.
Carl Gottlieb Reinthal

Carl Gottlieb Reinthal (7. jaanuar/18. jaanuar 1797 Karksi – 20. september/2. oktoober 1872 Tartu) oli eesti vaimulik.
Reinthal sündis Karksis mõisavalitseja pojana. Ta õppis Viljandi kreiskoolis, seejärel aastatel 1809–1814 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 22. juulil/3. augustil 1828 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1828–1835 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 sama koguduse õpetaja. 29. mail/10. juunil 1844 loobus ta pastoriametist. Oli seejärel pangaametnik Liivimaa mõisnike krediitkassa Tartu osakonnas.
Lisaks oli Reinthal aastatel 1849–1854 ja 1856–1857 ajakirja Das Inland toimetaja. Ta oli Õpetatud Eesti Seltsi asutajaliige ja oli aastatel 1851–1853 seltsi president. 
Ta avaldas esimesena aabitsa nime all tartumurdelise aabitsa, kasutades uut kirjaviisi ja pannes viimasel lehel paiknenud kuke pildi tiitellehele. Ta hakkas Kalevipoega saksa keelde tõlkima, jõudis 15. looni, kuid Kreutzwaldi vastuseisu tõttu katkestas tõlkimise. Ta toimetas aastatel 1846–1851 Ma-rahwa Kalenderit ehk Täht-ramatut. Samuti tegi ta kaastööd Rosenplänteri "Beiträge..."-dele: "Etwas zur esthn. Wortfügung" (Beitr. XX, lk. 41 jj.) ja "Wörter und Redensarten, die in Hupels Wörterbuche nicht stehen" (Beitr. XX, lk 49–120).
Makassar

Makassar (ka Macassar, Mangkasar, 1971–1999 Ujung Pandang) on Lõuna-Sulawesi pealinn Indoneesias.
Tegu on Lõuna-Sulawesi suurima linnaga, mille pindala on 175,77 km² ja rahvaarv on ligi 1,4 miljonit. 16. sajandi alguses oli Makassar üks peamisi kaubanduskeskusi Ida-Indoneesias ning sai õige pea üheks suurimaks linnaks Ida-Aasias.

Rahvustoit

Makassaris on rohkesti rahvustoite. Neist kõige kuulsam on coto hautis – veiselihatükid pähklite ja vürtside seguga, mis sisaldab ka veise aju, keelt ja soolt. Konro, liharoog ribidest, on samuti populaarne Makassari rahvustoit. Nii coto't kui ka konro't süüakse tavaliselt burasa'ga, mis on liimjas riis kookospiima ja pruunistatud kookospähkli tükkidega. Makassarilt on pärit on ka pressitud, grillitud ja suhkruga kaetud banaanidest roog.
Dhaulagiri

Alpinism

Esimesed 5 ekspeditsiooni 1953–1958 püüdsid tippu jõuda põhjast. Hiljem selgus, et kirde poolt on mäge vallutada hõlpsam ja kõik esimesed vallutused toimusidki kirde poolt.
Esimesena tõusis mäe tippu 13. mail 1960 Šveitsi-Austria ekspeditsioon, kuhu kuulusid Kurt Diemberger, Peter Diener, Ernst Forrer, Albin Schelbert, Nyima Dorji ja Nawang Dorji.
Teine tõus mäe tippu toimus alles 1970. aastal, kolmas 1973. aastal (USA mägironijad) ja neljas 1976. aastal (Itaalia mägironijad).
Mägi on tuntud sagedaste surmajuhtumite poolest. Aastal 1969 hukkus seitse ameeriklast ja 1975. aastal kuus jaapanlast.
Alles 1978. aasta kevadel vallutati tipp esimest korda mitte kirdest, vaid mõnest muust ilmakaarest (edelast). Sealjuures sai üks liige surma. Samal sügisel vallutas Jaapani ekspeditsioon mäe kagu poolt, kusjuures neli liiget sai surma.
Johannes Kert

Haridus

Johannes Kert on lõpetanud Võru Keskkooli ning Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna 1981.
Kert on lõpetanud roodukomandöride kursuse Harkivi Kõrgema Tankivägede Kooli juures 1988, kõrgemate riigiametnike strateegilise planeerimise kursuse George C. Marshalli nimelises Euroopa Julgeoleku-uuringute Keskuses Saksamaa Liitvabariigis 1994. Ta on õppinud Soome Vabariigi Maakaitse Kõrgkooli Eesti riigikaitse kõrgema juhtkonna erikursusel 1998–1999 ning Ameerika Ühendriikide Army War College'is Pennsylvanias 1999–2000.

Teenistuskäik

Johannes Kert oli tegevteenistuses Nõukogude Armees rühmaülemana ja kompanii ülema kohusetäitjana 1983–1985. Ta on Kaitseliidu liige alates 1990. Ta oli Kaitseliidu Tartu maleva pealik 1991, Kaitseliidu operatiivgrupi ülem 1991–1992, Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni ülem 1992. Kert oli Kaitseliidu ülem 1993–1996, Kaitseväe juhataja kohusetäitja 1996 ning Kaitseväe juhataja 1996–2000, seejärel Kaitseväe juhataja nõunik ning Maaväe ülema kohusetäitja 2000–2001 ja Maaväe ülem 2001–2002. Ta oli Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures 2002–2008.
Johannes Kerdile anti kindralleitnandi auaste 1998. Ta lahkus tegevteenistusest 31. jaanuaril 2008.
Alates 1. veebruarist 2008 on ta kaitseministeeriumi nõunik. Ta nõustab ministeeriumi põhiliselt küberkaitse, kaitsejõudude mehitamise, Kaitseliidu arengu, kaitseministeeriumi haldusala personalipoliitika ja komplekteerimise asjus. Ta valmistab ette NATO Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse tööd (ta on olnud ka selle idee algataja ning vedaja), esindab seda keskust rahvusvahelises juhtkomitees ja NATO komisjonides, analüüsib Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste komplekteerimise ja ajateenistusega seotud probleeme ning osaleb Kaitseliidu strateegilises arendamises protsessis ning kaitsealase arendus- ja teadustegevuse koordineerimises.
Fordhami ülikool

Fordhami ülikool (inglise keeles Fordham University) on ülikool USAs New Yorgis.
Ülikool asutati 1841.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
Vesta

Vesta tempel

Vesta templis põles tuli, mis sümboliseeris jumalanna kohalolekut. Tuld valvasid Vesta neitsid. Iga aasta 1. märtsil tuld uuendati. Tuli põles templites kuni aastani 391, mil keiser Theodosius I keelas avaliku paganluse kummardamise.

Vesta pidustused

Vesta pidustusi ehk Vestaliaid peeti 7.–15. juuni. Pidustuste ajal oli avatud templi püha ruum, et naised saaksid tuua jumalale ohvriande.
Kontroll- ja juhtimismasin

Kontroll- ja juhtimismasinaid kasutatakse tootmise automatiseerimiseks ning kiiresti kulgevate ja pidevalt kontrollitavate tootmisprotsesside juhtimiseks.
Jaan Antik

Jaan Antik (11. november 1859 Rannu, Tamme vald, Tartumaa – 9. november 1930 Tartu) oli eesti õpetaja.
Ta oli õpetaja Äksi-Vedu, Haaslava, Äksi-Orge (1893–1913) vallakoolides ja Tartus "Hilfsvereini" algkoolis. Aastatel 1919–1929 oli ta Tartu 12. algkooli juhataja. Kokku töötas ta kooliõpetajana 51 aastat. Orge koolis olid tema õpilasteks Mait Metsanurk (1889–1893) ja Jaan Koort (1893–1896).
Ta oli ajalehe Olevik kaastööline ja lasteraamatute autor. Kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi.

Isiklikku

Ta oli Richard Antiku isa.
Tallinna päev

Tallinna päev on 15. mail tähistatav tähtpäev, mis mälestab Tallinnale Lübecki linnaõiguse andmist 1248. aastal. Sellega võeti Tallinn vastu Euroopa linnade liitu. Esimest korda peeti Tallinna päeva 2002. aastal. Päeva korraldamise peaeesmärk on tõsta tallinlastes oma kodulinna tunnet.

Traditsioonid

Tallinna päevaks kutsutakse kokku Tallinna Aukodanike Kogu, mille liikmeteks on Tallinna teenetemärgi ja vapimärgi kavalerid.
Pidupäev algab kaitseväe orkestri marsi ehk äratusmänguga vanalinnas. Tavapäraselt avatakse Tallinna päev Raekoja platsil, kus avasõnad ütleb Tallinna heerold Jüri Kuuskemaa ning päeva avab Tallinna linnapea. Tallinna vanalinnas leiab aset mitmekesine kultuuriprogramm, kuid väiksemaid üritusi toimub ka mujal linnas.
Androidi versiooniajalugu

Android mobiiloperatsioonisüsteemi versiooniajalugu algas Androidi beetaversiooni avaliku väljalaskega 5. novembril 2007. Esimene kommertsversioon Android 1.0 lasti välja 23. septembril 2008. Androidi arendavad Google ja Open Handset Alliance (OHA) ning seda uuendatakse sageli.
Versioonid 1.0 ja 1.1 lasti välja ilma spetsiifiliste koodnimedeta, ehkki Android 1.1 oli mitteametlikult tuntud kui Petit Four. Androidi koodnimed on jäätise- ja kommiteemalised, ning on tähestikulises järjekorras alates 2009. aastal avaldatud Android 1.5 Cupcake'i versioonist. Kõige uuem Android on Android 9 Pie, mis lasti välja 2018. aasta augustis.

Android 1.0 (API 1)

Avaldati 23. septembril 2008. Tuli ka esimene Androidi operatsioonisüsteemiga seade, milleks oli Taiwani ettevõtte HTC valmistatud HTC Dream (tuntud ka kui T-Mobile G1 ja Era G1).

Android 1.1 (API 2)

Avaldati 9. veebruaril 2009 ja lasti välja ainult T-Mobile G1 mobiilile.

Android 1.5 Cupcake (API 3)

Avaldati 30. aprillil 2009 ja see põhineb Linuxi tuuma versioonil 2.6.27.

Android 1.6 Donut (API 4)

Avaldati 15. septembril 2009 ja põhineb Linuxi tuuma versioonil 2.6.29.

Android 2.0 Eclair (API 5)

Avaldati 30. aprillil 2009 ja põhineb Linuxi tuuma versioonil 2.6.27.

Android 2.0.1 Eclair (API 6)

03.12.2009. Väikesed API muudatused, veaparandused ja muudatused raamistiku käitumisele.
Lähistroopika

Lähistroopika on Maa piirkond troopika ja parasvöötme vahel, mis üldiselt vastab lähistroopilisele kliimavöötmele.
Lähistroopikas on õhutemperatuurid aasta jooksul üle 0 kraadi, suvi on palav ja talv on soe. Sademete hulk ja jaotus aasta jooksul sõltub konkreetsest asukohast.
Vahemere piirkonnas on suvi kuiv ja talv niiske. Niiskes lähistroopikas on suvi vihmane ja talvel sajab vähem. Kuivas lähistroopikas sajab vähe ja aasta läbi üsna ühtlaselt, suvel natuke rohkem.
Lähistroopilisse taimestikku kuuluvad igihaljad puud ja hõredad põõsastikud. Paljudes kohtades on looduslik taimestik asendatud kultuurmaastikuga. Kasvatatakse oliive, tsitruseid (sidruneid, apelsine, mandariine, greipe), kuivas lähistroopikas teepõõsad. Loomakasvatuse peamised harud on lamba- ja kitsekasvatus.
Lähistroopika on paljude tsivilisatsioonide sünnikoht. Lähistroopikas tekkisid ja arenesid Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Hiina, Jaapani ja muud tsivilisatsioonid. Selles piirkonnas asuvad maailma vanimad linnad – Damaskus, Ateena, Rooma jms.
Ingliste mõisa kalmistu

Ingliste mõisa kalmistu on kalmistu Juuru kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ingliste külas Kehtna vallas Rapla maakonnas. Kalmistu jääb Ingliste mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele kagusse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Staalid millalgi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud.
Olivier' salat

Olivier' salat on toit, mille algse retsepti autor oli väidetavalt 1860ndatel aastatel Moskva restorani Ermitaaž prantslasest peakokk Lucien Olivier. Salati tegi eriliseks Olivier' oma leiutatud majoneesikaste oliiviõlist, valge veini äädikast ja sinepist. Koostisosadena on nimetatud põldpüü liha, vasikakeelt, kaaviari, salatit, vähisabasid, marineeritud kurki, kappareid, keedumuna, keedukartulit ja sojaube. Võimalik, et komponendid varieerusid hooajaliselt. Esimene trükitud retsept aastast 1894 nimetab salati koostisainetena pool laanepüüd, kaks kartulit, üks väike kurk või suurem kornišon, 3–4 salatilehte, 3 vähisaba, veerand klaasi kallerdunud lihaleent, 1 teelusikatäis kappareid, 3–5 oliivi ja provanssaali kastet (majoneesi). Legendi kohaselt varastas kuulsa kastmeretsepti kokaabi Ivan Ivanov ning hakkas konkureerivas Moskva restoranis pakkuma sarnast rooga nimega Pealinna salat.
Aja jooksul asendusid nii Olivier' kui Pealinna salati retseptides kallimad ja eksklusiivsemad koostisained odavamate ja kättesaadavamatega, mõlemast salatist on sadu erinevaid variante. Tänapäeval Venemaal ja mitmel pool mujal Ida-Euroopas tüüpilise Olivier' salati retseptis on pea alati keedukartul, keedumuna, mingi lihatoode (vorst, sink, keel, külm praeliha), marineeritud kurk, konservherned ja majonees; lisatud võib olla sibulat, värsket kurki, porgandit jm.