google/wiki40b huggingface dataset:
Tupp (anatoomia)

Tupeks ehk vagiinaks (lad vagina) nimetatakse enamiku emasloomade (sh naiste) paaritut torujat (kanal) sisesuguelundit. 
Tupe areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Imetajatel

Emastel imetajatel paikneb tupp vaagnaõõnes ja teda loetakse paarituselundiks, poegimisel aga sünnitusteeks.
Tupp ühendab emakat emasloomade välimiste suguelunditega.
Verevarustuse tagavad sisemisest häbemearteri haruna tupearter.
Lümfivoolu tagavad mediaalsed niude-, ristluu- ja päraku-pärasoole lümfisõlmed.
Närvivarustuse hulka loetakse emasloomadel vaagna- ja emaka-tupe põimiku närvikiud.
Emastel kukkurloomadel esineb kahekordne tupp (vagina duplex).

Naistel

Tulevasel naisel arenevad tupe ülaosa, munajuha, emakas ja emakakael paramesonefroni juhast.
Naistel loetakse tuppe paarituselundiks. Tupp on ka sünnitustee.
Tupp paikneb emakakaela ja häbeme vahel. Tupe ees paiknevad kusepõis ja emaskusiti ning taga pärasool ja kõhukelmemõõs.
Tupe ülemises otsas paikneb emakakaela alumine osa (eesmine ja tagumine tupevõlv) ja alumises otsas piirneb ta tupeesikuga (vetibulum vaginae) ning avaneb väikeste häbememokkade vahelises pilus. 
Tupe ja tupeesiku vahel paikneb tupesuue (ostium vaginae), mida tütarlastel ja osadel naistel katab osaliselt tupe limaskesta kurd-neitsinahk.

Histoloogiline ehitus

Tupe sein koosneb limaskestast, lihaskestast ja adventitsiaalkestast.
Tupe limaskesta katab mitmerealine sarvestumata lameepiteel, lapseeas tütarlastel ja postmenopausis naistel on hormoonidest sõltuv epiteel 6–8 rakukihi paksune, reproduktiivses eas naistel on rakukihte rohkem kui 10.

Tupe kaasasündinud arenguhäired

Naistel seostatakse tupega mitmeid kaasasündinuid arenguhäireid nagu vagiinaagenees, ristivaheseinaga vagiina ja iatrogeensed tupe arenguhäired (peamiselt sünteetilise östrogeeni dietüülstilbesterooli (DES-i) manustamise järgselt naiste naissoost järglastel).
Eesti politsei (1918–1940)

Ajalugu

Aastail 1918–1919 tegutses politsei Vene Ajutise Valitsuse miilitsaseaduse alusel, allus kohalikule omavalitsusele ning kandis miilitsa nimetust. 1920. aastast oli korrakaitseorganisatsiooni nimetuseks politsei.
Korrakaitseorganisatsiooni ülesehitamise aeg kattus Eesti Vabadussõjaga, mistõttu tuli see moodustada erakordselt rasketes oludes. Kesise relvastusega, aga mõnikord isegi ilma relvadeta politseinikud abistasid sõjaväevõime,
hoidsid tagalas vaos kuritegevust ning korraldasid koos Kaitseliiduga ühisoperatsioone, et tabada väejooksikuid, salaviinatootjaid ja spekulante.
Asutav Kogu võttis alles 17. detsembril 1919 vastu politseiseaduse. Loodi riiklik välispolitsei, kelle ülesanne oli hoida
ühiskondlikku julgeolekut ja korda, kaitsta kõiki ja igaüht tooruse, vägivalla ning omavoli eest. Politsei ülalpidamise
kulud kandis sestpeale riik. Maakondade ja linnade baasil moodustati politseiringkonnad, mis jagunesid jaoskondadeks, need omakorda rajoonideks, mida juhtisid vastavad ülemad.
Kriminaalpolitsei asutamise kuupäev on 5. jaanuar 1920, kaitsepolitsei (aastast 1925 – Poliitiline Politsei) asutati 12. aprillil 1920.

Ametinimetused

Miilitsa-politsei algaastatel olid ametinimetused järgmised: linna miilitsaülem, maakonna miilitsaülem, miilitsaülema abi, jaoskonnaülem, jaoskonnaülema abi, kantseleiamtnik, vanemmilitsionäär, militsionäär. 1926. aastal seoses politseiasutuste reorganiseerimisega võeti kasutusele ametinimetus komissar (jaoskonnaülem).
18. oktoobril 1919 ilmus Politsei Peavalitsuse ülema käskkiri, mis kohustas kasutama ametinimetustes endiste miilitsa-ametinimetuste asemel politseiametinimetusi: militsionäärid nimetati kordnikeks, vanemmilitsionäärid – vanemkordnikeks. 1921. aastast nimetati vanemkordnikud rajooniülemateks ning kordnikud jaotati kahte järku – kordnikud ja vanemkordnikud.
1. jaanuarist 1926 võeti kasutusele euroopalikud ametinimetused: politseidirektor (peavalitsuse ülem), prefekt (linna või maakonna politseiülem), komissar (jaoskonnaülem) ja konstaabel (rajooniülem).
Politsei kõrgem juht oli politseidirektor, tema abi oli politsei abidirektor, Politsei Peavalitsuse osakonnajuhataja oli politseiinspektor. Välis-, kriminaal- ja poliitilise politsei jaoskondi juhtisid komissarid ning abikomissarid.
Alates 1933. aastast kandsid kordnikud, vanemkordnikud ja allkonstaablid kogu riigis kumminuia, mis asendas täägi.
Akaatsia

Ehitus ja välimus

Akaatsiad on puud või põõsad. Aafrika savanniliikidel iseloomulik "vihmavarjukujuline" võra. Lehed on kahelisulgjad liitlehed või fülloodid. Aafrika liikidel esinevad abilehtedest kujunenud pikad astlad, Austraalia kuivalembestel liikidel on abilehed redutseerunud ja fülloodid meenutavad astlaid. Sarv-akaatsial on jämenenud, seest lihakad okkad. Õied on tavaliselt suhteliselt väikesed, kollased, kobarates. Seemned valmivad kaunades. Juurestik lai ja sügav. (Vt ka konkreetsete liikide kirjeldusi.)

Ökoloogia

Akaatsiaid iseloomustab suhteliselt hea kuivataluvus, mistõttu nad on levinud eelkõige rohtla-tüüpi kooslustes, Aasias ka eelmäestikes. Eriti oluline koht on neil Aafrika savanni ökosüsteemis ja Austraalia poolkõrbetes, kus esineb ka suurim liigiline mitmekesisus. Savannides on nad üheks arvukamaks puude ja põõsaste rühmaks, olles (muidu harvade puudega koosluses) pesapuuks paljudele linnuliikidele ja ka põhiliseks toidutaimeks kaelkirjakutele. Sarv-akaatsial on tekkinud huvitav sümbioos sipelgatega, kes elavad akaatsia okastes, söövad teatud lihakaid puu osi ja kaitsevad (võime tõttu valusalt hammustada) samal ajal puud muude loomade eest

Majanduslik tähtsus

Piirkondades, kus akaatsiad on laialt levinud, on neile leitud mitmeid kasutusalasid. Beetliakaatsia lülipuidust saadakse parkainet katehhut. Hõheakaatsiat kasvatatakse ilutaimena, aga ka koorest saadavate parkainete pärast. Lisaks saadakse temast parfümeerias kasutatavat mimoosiõli. Viimast saadakse ka sulgakaatsiast, kuid rohkem hinnatakse sulgakaatsiat ta kõva puidu pärast, mida tarvitatakse ehituses. Kummiakaatsiast ja ka lakiakaatsiast saadakse vaiku (kummiaraabikut). Lakiakaatsia viljadest ja lehtedest saadakse ka värvainet ja parkaineid. Parfümeeriatööstus toodab õitest akaatsiaõli (kassiaõieõli). Indias tarvitatakse ta lehti veel vürtsina ja seemneid süüakse. Araabia akaatsiat, lakiakaatsiat ja beetliakaatsiat kasvatatakse ka lakitäi peremeestaimena.

Kultuurilooline tähtsus

Seoses mitmesuguste kasutusaladega, eriti teatud liikide tarvitamisega ravimtaimena, on akaatsiatel oluline koht Aafrika rahvaste folklooris.
Austraalias on akaatsia rahvuspuu. Alates 1838. aastast tähistatakse seal 1. septembril akaatsia päeva (Wattle Day; langeb kokku paljude liikide õitsemisajaga). Ka Austraalia rahvusvärvid roheline ja kuldne sümboliseerivad akaatsia lehtede ja õite värvi.
Tysfjordi vapp

Tysfjordi vapp on Norra Nordlandi maakonna Tysfjordi valla vapp.
Vapp kinnitati 31. juulil 1987.
Hõbedasel kilbil on kujutatud musta homaari, mis sümboliseerib asjaolu, et tegu on Norra põhjapoolseima homaaride asualaga.
Lia Sildver

Lia Sildver (aastani 1954 Lia Taso; sündinud 22. september 1926 Tallinn) on eesti arstiteadlane ja pediaater.
Ta lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi, 1946. aastal Tallinna Meditsiinikooli ning 1953. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis arstiteaduskonna.
Ta kaitses TRÜ-s 1963. aastal väitekirja “Uurimus tuberkuloosse meningiidi haigete laste ravi lähi- ja kaugtulemustest” ning sai meditsiinikandidaadi kraadi.
1953. aastast töötas ta TRÜ õppejõuna peamiselt arstiteaduskonna pediaatriakateedris, sealhulgas oli aastatel 1971–1975 ja 1977-1991 dotsent.

Isiklikku

Tema abikaasa on arstiteadlane Ants Sildver.
Harilik türnpuu

Levila

Türnpuu kasvab Euraasias Briti saartelt kuni Kirgiisiani, samuti Loode-Aafrikas.
Türnpuu on Eesti looduses tavaline, kuid mitte nii sage kui harilik paakspuu.
19. sajandi alguses, aga võib-olla varemgi viidi türnpuu Põhja-Ameerikasse, kus ta muutus invasiivseks liigiks. Talle annab konkurentsieelise see, et ta lehtib kohalikest liikidest varem ja varjab sellega nende eest ära päikesevalguse, mistõttu viimased känguvad. Põhja-Ameerika Kesk-Läänes seostatakse türnpuud ka invasiivsete Euroopast pärit vihmaussidega: kui mingilt alalt kõik türnpuud hävitati, siis vähenes Euroopast pärit vihmausside biomass poole võrra.

Kirjeldus

Türnpuu kasvab harilikult kõrge põõsana, harva madala puuna. Ta on tavaliselt kuni 8, harva kuni 10 m kõrge. Tüvi võib vahel olla üpris jäme, hallikaspruuni puukoorega. Oksad lõpevad enamasti astlaga.
Türnpuu kasvab hajusalt metsades, võsades ja loodudel, enamasti väheviljakatel ja kuivadel muldadel.
Lehed paiknevad vastastikku paarikaupa ja on nahkjad, servadel väikeste sakkidega. Lehed on elliptilised või ovaalsed, 25–90 mm pikad ja 12–35 mm laiad. Lehed on rohelised, aga sügisel muutuvad kollaseks.
Õitseb mais-juunis. Õied on väikesed ja kollakasrohelised, 4 kroonlehega ja kahekojalised. Õisi tolmeldavad putukad.
Türnpuul on luuvili. See on must, marjataoline, läbimõõduga 6–10 mm, 2–4 seemnega, kibeda ja tülgastava maitsega, suurtes kogustes süües kergelt mürgine, tekitades kõhus krampe ja mõjudes lahtistina. Kuid linnud söövad türnpuu vilju meeleldi. Seemned ei seedu linnu sees ja oma väljaheidetega linnud levitavad türnpuid.

Kasutamine

Türnpuu puit on kõva, aga seda kasutatakse vähe. Selle tihedus on 720 kg/m³.
Türnpuud on lihtne kasvatada. Ta on vastupidav, talub varju ja võib kasvada ka linnas. Pinnas, millel kasvab palju türnpuid, sisaldab keskmisest rohkem lämmastikku ja vett ning on kõrgema pH-ga kui sarnased alad, kus türnpuid ei kasva. See võib olla seotud asjaoluga, et türnpuu lehed on lämmastikurikkad ja kõdunevad kergesti.
Minevikus kasutati türnpuud lahtistina, aga ohtlike kõrvalmõjude tõttu seda tänapäeval ei tehta.
Aposterioorne õigustus

Aposterioorne õigustus ehk empiiriline õigustus on teadmise või uskumuse õigustus, mis sõltub meeltekogemusest (või üldisemalt kogemusest).
Aposterioorset õigustust vastandatakse aprioorsele õigustusele, mis ei põhine kogemusel.
Epistemoloogia püüab kindlaks määrata, milliseid protsesse (näiteks nägemine, mälu, introspektsioon, järeldamine) empiiriline õigustamine võib sisaldada või tavaliselt sisaldab. Empiirilise õigustuse teooria peab täpselt kirjeldama meeltekogemuse rolli selles, et erinevus aprioorsest õigustusest ei ähmastuks.
Tavaliselt eeldatakse, et empiiriliselt õigustatud kontingentne uskumus võib olla väär (fallibilism). Õigustus on seda laadi, et õigustatav uskumus ei järeldu õigustusest, õigustus põhineb induktsioonil ja on tõenäosusliku iseloomuga. Õigustus võib tõendite lisandumisel õigustavuse kaotada (tühistatavus).
Tsooru vald

Tsooru vald (saksa keeles Fierenhof) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Tsooru ja Kõrgepalu mõis.
Bill Irwin

William Mills Irwin (tuntud kui Bill Irwin; sündinud 11. aprillil 1950 Santa Monicas) on USA näitleja.
Rauno Koorts

Rauno Koorts (sündinud 10. veebruaril 1995) on Eesti muusik.
2012-2015. aastal õppis  Lähte Ühisgümnaasiumis ja 2011-2018 Heino Elleri nimelises muusikakoolis lõpetas pärimusmuusika suunal lõõtspilli erialal I lennu (eriala õpetaja Juhan Uppin).
2012. aastal asus Tabivere huvikooli akordioniõpetajaks ja hiljem ka solfezoõpetajaks ning 2015. aastast Tabivere lasteaias muusikaõpetaja. 
2015. aastal loodud R.K. EVENT OÜ (ühemehe-ansambel) - Seltskonnalaulud akordionil, lõõtsal, kitarril, suupill jne juubelitel, rahvamajades, vanadekodudes jne. Lisaks pulmaisa-, jõuluvana-, õhtujuhiteenus. 
2003. aastast Maarja-Magdaleena segakoori ja 2009. aastast meesansambli Mehed Mandrilt liige. 
2017. aastast käib abikaasaga Järvamaa kutsehariduskeskuses õppimas hobuhoolduse eriala.
Abielus (20.august 2016) Merle Koortsiga, talu asub Tartumaal, peetakse hobuseid jt loomi. 
2015-2017. aastal võttis osa Johnny Cash Tribute Show´st.
Friedrich III (Saksa-Rooma keiser)

Friedrich III (21. september 1415 Innsbruck – 19. august 1493 Linz) oli Habsburgide soost Saksa-Rooma keiser 1452–1493. Ta oli Steiermargi hertsog (Friedrich V) 1424-1493, kogu Austria (peale Tirooli) valitseja 1457–1493 ja Saksa kuningas (Friedrich IV) 1440–1486. Friedrich III oli viimane Saksa-Rooma keiser, kes krooniti Roomas.
Tema isa oli Steiermargi hertsog Ernst Raudne ja ema Masoovia Cymburgis. 
Friedrich III on peetud saamatuks valitsejaks, kogu tema valitsusaja jooksul toimusid mässud, segadused ning ebasoodsad sõjad. Keiser oli pidevas rahahädas ning oli kohati isegi oma lossi sisuliselt vangistatud, kui ta vasallid ja sugulased Grazi piirasid. Kuid kõigile tagasilöökidele vaatamata õnnestus tal keisritiitel ikkagi säilitada ja tema valitsusaja lõpuks olid kõik Habsburgide alad taas ühendatud ühe valitseja võimu alla. Ta oli väga flegmaatiline, rahumeelne ning kannatlik, kuid mis kõige tähtsam, tolle aja kohta äärmiselt pikaealine, mis võimaldas tal mitu oma vastast (näiteks Ungari kuningas Mátyás I Corvin) üle elada.
1439. aastal kui Albrecht II ootamatult suri kuulutati Friedrich Austria asevalitsejaks. Ta valitses regendina ka Albrecht II-e poja Ladislaus Postumuse ning Tirooli hertsogi Sigismundi eest ning põhimõtteliselt oli tal võim ka Ungari kuningriigi ja Böömimaa üle. 1440. aastal valiti ta Saksa kuningaks ja 19. märtsil 1452 kroonis Rooma paavst Nicolaus V Roomas keisriks Friedrich III. See oli viimast korda ajaloos, kui Saksa-Rooma keiser krooniti Roomas.  Ent kui noor ertshertsog ja kahekordne kuningas Ladislaus Postumus ootamatult suri, ei suutnud Friedrich oma nõudmisi Ungari ja Böömimaa troonidele läbi suruda ja nii lükkus Habsburgide ülemvõimu kehtestamine neis veel 70 aasta võrra edasi (aastani 1526). 
1457. aastast sai Friedrichist Austria valitseja, ehkki 1463. aastani oli ta kaasvalitsejaks vend Albrecht VI. Tirooli valitses aga Friedrichi sugulane Tirooli hertsog Sigismund, kes oli tema peale vihane, sest ta oli püüdnud Tirooli oma võimu alla saada, ning isoleeris end Saksamaa poliitikast. Alles 1490 nõustus Sigismund Tiroolist Friedrichi poja Maximiliani kasuks loobuma.
Keisri algatatud sõjad polnud enamasti edukad. Ta pidi nägema koguni seda, kuidas osmanid Steiermarki laastasid ning Ungari viimane tugev kuningas Matyas Corvin 1485 Viini vallutas (see jäi ungarlase residentsiks kuni tema surmani 1490). Ka tema alamad Steiermargis mässasid mitu korda Friedrichi vastu, mis tegi keisri veelgi süngemaks ja endassetõmbunumaks. Siiski suutis ta Steiermargis oma võimu säilitada ning oma pikaldase kindlameelsusega tagada ka Habsburgide valduste ühendamine.
Keiser Friedrich elas 77-aastaseks ning oleks võib-olla valitsenud 16. sajandinigi, kuid 1493 amputeeriti tal gangreeni tõttu jalg ning ehkki ta kosus sellest üllatavalt hästi, suri ta vaid paar kuud hiljem ootamatult. Kas selles oli põhisüü toonaste algeliste vahenditega läbi viidud operatsioonil, pole teada.
Zonta Tartu klubi

Ajalugu

Tartu klubi asutati Soome Vantaa Zonta klubide kaasabil: Soome poolt olid peamisteks eestvedajateks Zonta Vantaa I klubi liikmed Inger Lehti ja Ulla-Stina Westman ning Eesti poolt tartlannad ja tollases poliitilises elus aktiivselt osalenud Liia Hänni, Marju Lauristin ja Helju Kommer.

Toimimine ja põhimõtted

Zonta Tartu klubi tegutseb mittetulundusühinguna põhikirja alusel. Tartu klubi tegevust juhib president koos juhatusega, mis vahetub reglemendi järgi kevadel iga kahe aasta tagant.
Kord kuus on klubi koosolekud, kus arutatakse päevakorras olevaid tähtsamaid asju, samas toimub ka klubiline tegevus. Osaletakse delegaatidena piirkonnakoosolekutel Soomes ja Eestis ning võetakse osa Zonta Internationali kongressidest maailma eri paigus.
Klubi peamine eesmärk on tegevus naiste ja laste olukorra parandamiseks. Selleks kogutakse vahendeid ja osaletakse „Kollase roosi“ kampaaniates, korraldatakse heategevuslikku hingedepäeva kontserti ning tegeletakse müügiga piirkonnakoosolekutel ja Tartu jõululaadal. Saadud tuludest on läbi aastate toetatud mitmeid organisatsioone ja üksikisikuid ning antud välja stipendiume muusikat õppivale andekale tütarlapsele ja oma tööle pühendunud naisõpetajale Tartu linnas või maakonnas. Alates 2015. aasta sügisest hakati välja andma stipendiumi raskete lähisuhtevägivalla juhtumite lahendajatele. 
Samuti on algusaegadest peale korraldatud konverentse ja seminare mitmesugustel naiste ja laste olukorda puudutavatel teemadel.

Sümboolika

Nimetus „Zonta“ tuleneb Ameerika põlisrahva siuu indiaanlaste lakota keelest, tähendades ausust ja usaldusväärsust. Zonta logo koosneb mitmest erinevast siuu indiaanlaste sümbolist: keskel olev täht „Z“ tähendab nii päikesekiirt kui inspiratsiooni, kusjuures inspiratsioon tekib „kiirte“ kogumikust, millesse annab oma osa eranditult iga Zonta liige. Seega kujutab see sümbol ka kõiki Zonta liikmeid. Teised logo osad tähendavad lojaalsust, koostegemist ja kaitset.
Teiseks Zonta sümboliks on kollane roos. Alates 1999. aastast tähistatakse igal aastal 8. märtsil rahvusvahelise naistepäevaga kokku langevat Zonta roosi päeva. Sel päeval kingivad Zonta liikmed üle maailma kollaseid roose ja tutvustavad Zonta eesmärke.

Liikmed

Klubi liikmeteks saavad olla nii naised kui ka mehed, kes tunnistavad Zonta põhimõtteid. Klubide liikmed on tööl erinevatel elualadel ja ametites. Klubi liikmeks võetakse vastu inimesi, kes soovivad panustada oma aega ja energiat heategevusprojektide teostamiseks ja hoiakute mõjutamiseks ühiskonnas ning on valmis aktiivselt teenima Zonta Internationali eesmärke.
Tallinna–Lelle rongiliin

Tallinna–Lelle rongiliin oli Edelaraudtee opereeritav rongiliin Eestis. Liin läbis Harju ja Rapla maakonda.
Kristi Vinter

Kristi Vinter-Nemvalts (sündinud 23. detsembril 1978) on eesti haridusteadlane. 
Ta kaitses doktoritöö aastal 2013 teemal "Digitaalse ekraanimeedia tarbimine 5–7-aastaste laste seas ja selle sotsiaalne vahendamine Eestis: Pedagoogiline vaatekoht" Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudi juures.

Töö

2013–2015 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduste instituudi direktor 
2015–2019  Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi direktor 
2019 ... Haridus- ja Teadusministeeriumi üldharidus-, keele- ja noortepoliitika asekantsler
Mobiil-märgistuskeel

Mobiil-märgistuskeel (Wireless Markup Language – WML) on standard, milles on kirjutatud spetsiaalselt mobiilseadmetes lugemiseks mõeldud veebilehed. Sarnaneb HTML-iga, milles on kirjutatud tavalised veebilehed. Selles standardis veebilehti saab lugeda mobiilseadmete WAP-brauseritega. Tänapäeval oma tähtsust minetamas, kuna uuemate mobiilseadmete brauserid võimaldavad juba sirvida HTML-is loodud veebilehti.
Väike-Rõude vald

Väike-Rõude vald (saksa keeles Klein-Ruhde) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Väike-Rõude vald Suure-Rõude vallaga, misjärel viimane nimetati ümber Rõude vallaks.
Valla alal asus Väike-Rõude mõis.
Eesti Teadus- ja Tehnikainformatsiooni Instituut

Eesti Teadus- ja Tehnikainformatsiooni ning Majandusuuringute Instituut (lühendatult: Eesti Informatsiooni Instituut) oli Eesti NSV ajal tegutsenud teadus- ja tehnikateave vahendamise ning informatsioonivaldkonnaga tegelenud asutus.
Instituut asutati 1967. aastal Eesti Vabariikliku Teaduslik-Tehnilise Propaganda Maja ja Tehnilise Informatsiooni Büroo baasil.
Instituut osales balti liiduvabariikide ühtse infosüsteemi Infobalt loomises.
Instituudi alluvuses olid eksperimentaalkombinaat Bit, ENSV Vabariiklik Teaduslik Tehnikaraamatukogu ja ENSV Rahvamajanduse Saavutuste Näituste Direktsioon.
Gérard de Nerval

Gérard de Nerval [žer'ar dö nerv'al] (pseudonüüm, õieti Gérard Labrunie [labrün'i]; 22. mai 1808 Pariis – 26. jaanuar 1855 Pariis) oli prantsuse romantiline luuletaja, esseist ja tõlkija.
Goethe "Fausti" tõlkimine prantsuse keelde 1828. aastal tõi talle tuntuse tõlkijana.
Tema luulet iseloomustab romantiline deism.
46-aastaselt tegi ta enesetapu.
Kulle

Kulle on eesti eesnimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kulle alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Violet Brown

Violet Brown (sündinud Mosse; 10. märts 1900 Duanvale Trelawny vallas – 15. september 2017 Montego Bay, Jamaica) oli Jamaica ülipikaealine naine, alates 15. aprillist 2017 kuni surmani maailma vanim inimene.
Ta sündis teise lapsena suhkrurookeetja John Mosse ja tema naise Elizabeth Mosse neljast lapsest. 13-aastasena ristiti ta baptisti kirikus. Ta oli kõrge eani organist Frazerville'i metodisti kirikus. Tal on kuus last.
Browni esimene laps Harland Fairweather suri 19. aprillil 2017 97-aastasena.
Brown sündis Briti impeeriumis ja oli viimane elusolev kuninganna Victoria alam.
Reduktsionism

Reduktsionismiks nimetatakse teadusfilosoofias vaadet, mille kohaselt ühe teadusharu mõisted, meetodid, seletused vms on tuletatavad teise teadusharu omadest.
Reduktsionism (inglise reductionism) on metodoloogiline lähenemine, mis tegeleb ainult ühe probleemi tahuga mitmest võimalikust dimensioonist.
Reduktsionism vastandub süsteemikäsitlusele (holismile), mis peab keskseks komplekssust.

Reduktsionism (keskkonna)majanduses

Näiteks rahaline reduktsionism väljendab keskkonnaprobleemi vaid rahalise mõõtmena, eirates huvirühmade vaatenurki ja käsitlusi.
Leedi Hallimägi

Leedi Hallimägi (ka Kedre Linnamägi) on Muinas-Eesti linnamägi Lääne-Nigula vallas Kedre külas.

Kirjeldus

Linnamägi asub liivase seljandiku kõrgemas osas. Nõlvade kõrgus on 6–7 m. Ovaalse kujuga 1200 ruutmeetri suuruse pindalaga õueala piirab siseküljelt 1,5 ja välisküljelt 2,5 m kõrgune liivasegune vall. Õueala keskel on kividega lohk, mis võis olla kaev. Vallidel tehtud proovikaevamiste käigus selgitati välja puitrajatiste põlemisjäänused (tume pinnas). Muinaslinnuse kasutusajaks on süsinikprooviga dateeritud 11.–13. sajandile.

Looduslikud kaitseomadused

Linnusemägi oli rajatud juba looduslikult hästi kaitstud kohta. Linnamäge piirasid kahelt poolt soo.
Jaak Kikas

Jaak Kikas (sündinud 23. veebruaril 1949 Tallinnas) on Eesti füüsik, korrastamata süsteemide professor Tartu Ülikoolis.
Tema teadustöö on olnud seotud tahkiste optilise kõrglahutusspektroskoopia meetodite arendamise ning rakendamisega. Töögrupi koosseisus on ta spektrite püsisälkamise ja keerukate molekulide selektiivspektroskoopia alal pälvinud NSV Liidu riikliku teaduspreemia.
Kikas on pikaajaline AHHAA teadusnõukogu esimees ning ta juhendas kaks kümnendit Eesti võistkonda rahvusvahelistel füüsikaolümpiaadidel. Ta on pälvinud tunnustust teaduse populariseerijana ning talle anti 2014. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärk.
Jaak Kikas on tegelenud ka fotograafiaga ning tema fotoloomingust on tehtud mitmeid näituseid. On osalenud fotovõistluste žüriides ning kureerib Physicumi kunstigaleriid.

Teadustöö

Jaak Kikase teadustöö on olnud seotud tahkiste optilise kõrglahutusspektroskoopia (selektiivspektroskoopia, spektrite püsisälkamine, üksikmolekulide spektroskoopia) meetodite arendamisega ning nende rakendamisega erineva korrastusastmega tahkiste (molekulaarkristallid, ühismõõduta süsteemid, polümeer- ja oksiidklaasid) uurimisel, samuti mõnede kõnealuste meetodite praktiliste rakendustega optilises informaatikas ja sensoorikas. Sealhulgas on ta koos kolleegidega näidanud kõrgete hüdrostaatiliste rõhkude olulist mõju klaaside madalatemperatuursele mikrodünaamikale ja arendanud seda kirjeldavaid teoreetilisi mudeleid.

Fotograafiaalane tegevus

Jaak Kikas avas oma esimese fotonäituse "40 pilti" 2015. aastal Tartu galeriis Noorus ja teise näituse "Katoptromaania" jaanuaris 2016 Tartu Jakobi galeriis.
Samuti on Kikas osalenud mitme fotovõistluse žüriis. Sealhulgas korduvalt Eesti teadusfoto võistluse žüriis.

Isiklikku

Tema vanaisa Reinhold Kamsen (1871–1952) oli eesti luuletaja, tuntud laulu "Küll on kena kelguga" sõnade autor, isa Verner Kikas (1916–2000) ja ema Valve Kikas (1914–1991)  olid Eesti tehnikateadlased. Abielus Ülle Kikasega (sündinud 1949), neil on tütred Riina Tens (sündinud 1974) ja Rutt Hints (sündinud 1976) ning poeg Taavet Kikas (sündinud 1982).