Aadu Jõgiaas

Ühiskondlik-poliitiline tegevus

1990. aastast kuulub Aadu Jõgiaas Kaitseliidu Põlva malevasse. Samast aastast on ta ka Eesti Raadioamatööride Ühingu liige.
1996. aastal sai Jõgiaasast Põlvamaa Liikumise Kodukant asutaja ja juhatuse liige. 15. juulist 1997 kuulub ta Eesti Keskerakonda.Oma liikmeks oleku ajal on ta delegaadina osalenud kõigil Keskerakonna konverentsidel, korduvalt valitud erakonna volikokku ja on aukohtu liige.
Jõgiaas oli aktiivne Põlvamaa ühistegeluse edendaja. 2000. aastast tegutseb ta Põlvamaa Hoiu-Laenuühistus, 2003. aastast Räpina Ühistegevuskojas ja 
Varbuse külaseltsis, 2004. aastast Põlvamaa Külavanemate Seltsis.
2005 kandideeris ta kohalike omavalitsuste valimistel ja osutus valituks Kanepi vallavolikokku. 2005–2009 oli ta Kanepi vallavolikogu aseesimees.
2005. aastal astus Jõgiaas Eesti Ajakirjanike Liitu.
Eesti 2006. aasta presidendivalimistel oli Jõgiaas valimiskogu liige.
2006. aastast kuulub Aadu Jõgiaas MTÜ-sse Raadioabi, 2007. aastast Tallinna Kristlikku Elava Vee kogudusse.
2009. aastal lõpetas Jõgiaas Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi  (varem oli tal NSV Liidu aegne keskeriharidus) ja asus õppima Tallinna Tehnikaülikoolis avaliku halduse erialal. Samal aastal osales Jõgiaas Kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste ja Euroopa Parlamendi valimiste e-valimiste vaatlejate koolitustel ja seejärel oli vaatleja neil valimistel. Oli ka e-valimiste vaatlejana Vabariigi Valimiskomisjoni istungil.
2010. aastast on Jõgiaas Tallinna vangla vanglakomisjoni liige  Samast aastast kuulub ta Kaitseliidu Tallinna maleva Toompea malevkonda ja Eesti Kodukaitse Ajaloo Seltsi juhatusse.
2011. aastal oli Eesti Parlamendi valimiste e-vaatleja Vabariigi Valimiskomisjoni juures. Alates 19. augustist 2011 oli tal koostöös kolonel Henn Karitsaga Eesti Sõjamuuseumis – kindral Laidoneri Muuseumis avatud näitus Vabaduse teel 1990–1991", mis andis ülevaate Eesti taasiseseisvumise sündmustest aastatel 1990–1991. Näitus leidis laialdast käsitlemist pressis ja sellel oli suur külastatavus.
2012. aasta 31. jaanuaril avati näitus "Vabaduse teel 1990–1991" ajutiselt Sihtasutuses Valga Isamaalise Kasvatuse Püsiekspeditsioon.
2012. aasta 20. augustil toimus Tallinna Linnamuuseumis näituse "Võimatu sai võimalikuks" avamine, mille tehnika ekspositsiooni lõi Jõgiaas.
2013. aasta 28. septembril organiseeris ta koos Eesti Kodukaitse Ajaloo Seltsiga Eesti Rahvusraamatukogus konverentsi "Eesti vabaduse sümbol - Tallinna Teletorn! Müüdid ja tõde".
2013. aasta 1. oktoobril avatud Rahvarinde Muuseumi väljapaneku üks osa Jõgiaasa poolt loodud. Seal on võimalik näha 1991. aastal Toompea salajases sidekeskuses kasutatud aparatuuri. 
Osales 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel ja oli Tallinna Lasnamäe Halduskogu ning Halduskogu Sotsiaal ja Tervishoiukomisjoni liige. Samuti on ta kaasatud Lasnamäe Linnaosa Valitsuse sotsiaalhoolekande komisjoni koosseisu töösse Lasnamäe halduskogu esindajana.
2015. aasta 6. aprillil nimetati Jõgiaas neljaks aastaks Harju Maakohtu rahvakohtunikuks ja rahvakohtuniku vande andis ta sama aasta 24. aprillil. Samast aastast on ta Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse liige. Lisaks on ta Eesti Piirivalve Ohvitseride Kogu ja Eesti Eruohvitseride Kogu liige.
2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valiti Jõgiaas Tallinna Lasnamäe Linnaosakogu liikmeks ja Sotsiaal- ja Tervishoiukomisjoni esimeheks.

Tegevus raadioamatöörina

Aadu Jõgiaas on raadioamatöör juba 1963. aastast. Raadiospordialadest on ta harrastanud raadiotelegrafistide kiirusvõistlust (morsesignaalidega tekstide võimalikult kiire saatmine ja vastuvõtmine), radistide mitmevõistlust (morsega saatmine-vastuvõtmine, töö raadiojaama ja krossijooks seljas oleva raskusega) ning osalenud lühilaine ja ultralühilaine raadiosidevõistlustel. Jõgiaas on saavutanud raadiospordis väga palju – maailma esikohtadeni ja tipptulemusteni välja. Raadioamatöörina on ta Eestist eetrisse saadetud kutsungiga ES6PZ loonud side 328 maaga.

Isiklikku

Tema elusaatust mõjutas Nõukogude perioodil oluliselt lähisugulane Tõnis Jõgiaas, kes arreteeriti 1950. aastal, süüdistatuna kuulumises nõukogudevastasesse kooliõpilaste gruppi, mis 1949. aastal lasi õhku Tartus Raadi pargis seisnud monumendi. Seetõttu ei saanud Aadu Jõgiaas viisat töötamiseks laevaradistina ning häiritud oli tema tegevus raadioamatöörina.
Aadu Jõgiaasa väimees on Tarmo Lausing.