google/wiki40b huggingface dataset:
Rein Aun

Elulugu ja sportlaskarjäär

Rein Auna peres oli neli venda ja õde.
Aun alustas kergejõustikutreeninguid 1955. aastal Spartakis Vladimir Žulini käe all. Kümnevõistlusega hakkas tegelema 1957. aastal ning püstitas 1959. aastal Nõukogude Liidu noorterekordi. 1960. aastal lõpetas ta Tallinna 18. keskkooli ja asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonda, kus tema treeneriks sai Fred Kudu. TRÜ lõpetas ta 1969. aastal.
1964. aasta Tōkyō olümpiamängudel kogus ta 7677 punkti (uue arvestuse järgi 7842 punkti, alade tulemused: 10,9 – 7.22 – 13.82 – 1.93 – 48,8 – 15,9 – 44.19 – 4.20 – 59.06 – 4.22,3) ning tuli sellega hõbemedalile. Samal aastal sai ta ka Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbemedali, samuti hõbemedali Liidu sisemeistrivõistlustel kuuevõistluses.
Euroopa meistrivõistlustel 1966. aastal sai ta 7378 punktiga 5. koha. Kuldmedali võitis Aun nii 1967. kui ka 1968. aasta Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt. 1968. aasta México olümpiamängudel ta katkestas. Oma parima tulemuse saavutas ta Leninakanis 18. augustil 1968: 7898 punkti (10,5 – 7.07 – 14.98 – 1.83 – 49,4 – 15,2 – 47.52 – 4.30 – 68.40 – 4:38,6). 
Viievõistluses püstitas ta 18. juulil 1968 Tartus maailmarekordi 4079 punktiga (uue punktitabeli järgi 4273 punkti, mis on kehtiv Euroopa rekord tänaseni, alade tulemused: 7.33 – 72.26 – 21,9 – 50.06 – 4.34,5).
Kokku võistles ta 11 korda Nõukogude Liidu koondises (1964–1970) ja 16 korda Eesti NSV koondises (1959–1971).
Rein Aun töötas Kalevis, KSMK-s, Tööjõureservides ja Schnelli kergejõustikuklubis treenerina, Kergejõustikuliidu peasekretärina ja Tallinna Sadamas administraatorina. Tema nimekaim kümnevõistlejast õpilane oli Sven Reintak. Aun oli kümnevõistlusklubi Dekatlon üks asutajaid ja president.
Rein Aun on maetud Liiva kalmistule.

Isiklikku

Rein Auna abikaasa Ebe-Kai Aun on spordipedagoog, nende poeg Martin Aun on olnud profijalgrattur.
Yelawolf

Elulugu

Yelawolf on sündinud  Alabama osariigis Gadsdenis. Ta veetis enamuse lapsepõlvest USA lõunaosas, muuhulgas Baton Rouge'is Louisianas, Atlantas Georgias ja Antiochis Tennessees. Atha on pooleldi valge ja pooleldi tšerokii ja tema esinejanimi Yelawolf tuleneb ta indiaani juurtest. Yelawolf on innukas rulataja ning ta proovis ka elukutseliseks rulatajaks saada, kuid pidi sellest plaanist vigastuse tõttu loobuma. Yelawolf hakkas iseseisvalt mixtape'e välja andma 2007. aastal. Tal oli lühikest aega leping Columbia Recordsiga 2007. aastal, mille ta samal aastal lõpetas. 
Yelawolf tegi 2009. aastal kaasa Slim Thugi albumil "Boss of All Bosses" ja Juelz Santanase esiksinglis "Mixin' Up the Medicine" (albumilt "Born to Lose, Built to Win"). 2010. aastal ilmus ta loos "Down This Road" Bizarre'i kolmandal stuudioalbumil "Friday Night at St. Andrews", Big Boi esimesel sooloalbumil "Sir Lucious Left Foot: The Son of Chico Dusty" loos "You Ain't No DJ", mis oli André 3000 produtseeritud ja ta kõige äsjasem ilmumine on Paul Walli viienda stuudio albumil "Heart of a Champion" loos "Live It", kus teevad kaasa ka Jay Electronica ja Raekwon ning mille on produtseerinud Travis Barker.
Yelawolf kinnitas 2010. aastal, et tal on leping Interscope Recordsiga. Ta teatas, et töötab oma debüütalbumi kallal ja sooviks teha koostööd Eminemiga.
Kadi Alatalu

Kadi Alatalu (neiuna Kadi Tammemägi; sündinud 30. juulil 1942) on eesti televisiooniajakirjanik.
Ta on Nõmme Heakorra Seltsi ja Nõmme Tee Seltsi liige.
Tema algatusel rajati Nõmmele Hiiu 100 Tamme Park.

Isiklikku

Ta oli aastatel 1965–1991 abielus Toomas Alataluga. Epp Alatalu ja Riin Alatalu on nende tütred.
Morten Vågen

Morten Vågen (sündinud 13. novembril 1975) on norra kirjanik.
Koos Øystein Almega kirjutas ta raamatu "Silenced — China's Great Wall of Censorship", mis avaldati mais 2006.
Ta on kirjutanud ka eksperimentaalset proosat.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Morten Vågen seisuga 21.04.2009.
David Ferrer

David Ferrer (sündinud 2. aprillil 1982 Xàbias Alicante provintsis) on hispaania tennisist.
Ta on 2013. aasta alguse seisuga ATP edetabelis viiendal kohal ning Rafael Nadali järel paremuselt teine hispaania meestennisist.
Ta hakkas profitennisega tegelema 2000. aastal. Ferrer kuulus võidukasse hispaania tiimi, kes võitis 2008., 2009. ja 2011. aasta David Cupi finaalid.

Isiklikku

Ta on 175 cm pikk ja kaalub 73 kg. Ferrer on paremakäeline.
Rein Albri

Rein Albri (sündinud 9. veebruaril 1946 Järva-Jaanis) on Eesti merendustegelane, õppejõud.
1993-1996 õppis ta eksternina Eesti Mereakadeemia külmatehnika insener-mehaaniku erialal; ühtlasi oli samal ajal Eesti Mereakadeemia külmatehnika õppetooli lektor.
Aastast 2014 on ta TTÜ Eesti Mereakadeemia külmatehnika lektoraadi assistent.
Riia lennujaam

Tulevikuplaanid

Läti valitsus kavatseb ehitada veel ühe terminali, mis suudaks aastas teenindada umbes 10 miljonit reisijat. 2013. aastaks on kavas rajada uusi hotelle, tööstuspark, teine reisijatesild, uus parkla, teine maandumisrada, uus lennujuhtimistorn, kiirtrammiliin kesklinna ning uus check-in'i saal. Samuti plaanib lennujaam pikendada olemasolevat maandumisrada ja uuendada valgustussüsteemi. Töödega loodetakse lõpule jõuda 2008. aasta oktoobriks. Maandumisraja uus pikkus senise 2550 meetri asemel on 3200 meetrit. Samuti laiendatakse ruleerimisradu. Projekti kogumaksumus on 21,8 miljonit eurot.
Siim Nestor

Isiklikku

Tema isa on poliitik Eiki Nestor, vanaisa aga Ahto Vesmes.
Vana-Virtsu mõisa kalmistu

Vana-Virtsu mõisa kalmistu on kalmistu endises Hanila kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Virtsu alevikus Lääneranna vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Puhtu poolsaarele, Vana-Virtsu mõisa südamest linnulennult umbes 2,8 km kaugusele lõunakagusse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Helwigid arvatavasti 1780. aastatel, kui Puhtulaiust kujundati inglise stiilis park. Võimalik ka, et kalmistu rajati parki alles 1810. aastal, kui suri mõisa tollane omanik ja pargi rajaja Karl Thure von Helwig.
Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ning seda rüüstati põhjalikult juba 1917. aastal.
Tšuraptša

Kliima

Tšuraptšas on järsult mandriline kliima pika külma talve ja lühida palava suvega. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –41 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 19 °C. Õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –68,5 °C (üks külmemaid päevi oli 1951. aasta jaanuaris, kui temperatuur langes -63,6 °C-ni).

Haridus

Tšuraptšas on mitu kooli: Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendikoolide võrku kuuluv Makarovi-nimeline Tšuraptša Ulussigümnaasium, Korkini-nimeline Tšuraptša Vabariiklik Spordiinternaatkool, Tšuraptša 1. Keskkool, Pavlovi-nimeline Tšuraptša Keskkool ja Tšuraptša ulussi laste-noortespordikool. Kesk-eriharidust pakub Tšuraptša Kolledž ning kõrgharidust Tšuraptša Riiklik Kehakultuuri ja Spordi Instituut. Viimane on ainuke instituut Venemaal, mis ei asu linnas, vaid maapiirkonnas.

Majandus

Tšuraptša põhiline majandustegevus on loomakasvatus. Külas on liha-piimakombinaat, asfalditehas, kergetööstuse ettevõtted ja muud ettevõtted.

Tuntud isikuid

Tšuraptšas on sündinud vabariigi pea Jegor Borissov, töötanud arstina Prokopi Sokolnikov ja sporditreenerina Dmitri Korkin.
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja

Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka käibekapitali kordajaks või lihtsalt lühiajaliseks kordajaks.

Äriline rakendus

Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega.    
Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe. 
Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita.
Mera Peak

Alpinism

Esimestena tõusid Mera kesktipule 20. mail 1953 Jimmy Roberts ja Sen Tenzing. Mera Peaki peatippu tegid esmatõusu 1975. aastal prantslased Marcel Jolly, G. Baus ja L. Honills.
Tänapäeval on Mera Peak tuntud trekingtipp. Klassikaline marsruut kulgeb mäe põhjaküljelt. Tehniliselt raskemad marsruudid asuvad mäe lääne- ja lõunaküljel.
Compsophis

Levila

Neid madusid võib kohata Madagaskaril.
Jaani-Peebu kalmistu

Jaani-Peebu kalmistu on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge alevikus.  
Jaani-Peebu kalmistu rajati 1850. aastatel. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu ääres asub mälestuskivi Friedrich Vreemannile.
Jan Křtitel Kuchař

Jan Křtitel Kuchař (ka Johann Baptist Kucharz; 5. märts 1751 Choteč – 18. veebruar 1829 Praha) oli tšehhi orelimängija, helilooja ja õpetaja.
Riia mustpeade maja

Riia mustpeade maja (läti keeles Rīgas Melngalvju nams; saksa keeles Das Schwarzhäupterhaus) on endine mustpeade maja Riia vanalinnas.
Maja ehitati 14. sajandil mustpeadele. 1580 ja 1886 tehti suured ümberehitused.
28. juunil 1941 pommitasid Saksamaa väed Riiat ja suuri purustusi sai ka mustpeade maja. 1948 lammutati maja maha. Maja rekonstrueeriti 1995-1999 Valērijs Karginsi eestvedamisel.
Roobaka vald

Roobaka vald (saksa keeles Ropaka) oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Pärsamaa vallaga.
Rhamphiophis

Levila

Neid võib kohata Sahara-taguses Aafrika.
Omadus

Olemuslikud ja aktsidentaalsed omadused

Entiteedi omadus on olemuslik ehk essentsiaalne, kui ilma selle omaduseta ei saaks see entiteet olla see entiteet, mis ta on. Vastasel korral on omadus aktsidentaalne.

Rudolf Eisler omaduse mõistest

Omadus on asjale omane viis olla (eine dem Dinge eigene Art zu sein), asja olemise viis (eine Seinsweise des Dinges). Asi on ühik (die Einheit), enda omaduste "kandja" (der "Träger" seiner Eigenschaften). Omaduse mõistes paikneb esmalt (empiiriline) kuuluvus asja juurde (Zugehörigkeit zu einem Dinge), millegi sisaldumine kompleksis (das Enthaltensein eines Etwas in einem Komplex) ning teiseks "inherentsi"-suhe (die Beziehung der »Inhärenz«), kvaalide "omamine" osana asjast (das »Haben« des Quale seitens des Dinges), analoogselt mõeldes kogeva Mina teadvusseisunditele (analog gedacht dem Verhältnisse der Bewußtseinszustände zum erlebenden Ich). Formaalselt tekib omaduse mõiste apertseptsiooni analüütilise funktsiooni saadusena (Produkt der analytischen Funktion der Apperzeption) üheaegselt asja mõistega, kusjuures eeskujuks (vorbildlich) on sisemine kogemus (die innere Erfahrung). Omadus on see, mis asjale kui (suhteliselt) kestvale (dauernder), konstantsele (konstanter), oma "olemuses" õigustatud olekus on antud (in dessen "Wesen" begründeter Zustand zuerkannt wird). 
Asjade omadused liigituvad (zerfallen) kvaliteetideks (Qualitäten), kvantiteetideks (Quantitäten) ja dünaamilisteks (dynamische) omadusteks. Asja meelelistest (sinnliche) omadustest on eristatavad (sondern) mõistelis-teaduslikult loodud (begrifflich-wissenschaftlich gesetzte) omadused, empiirilis-fenomenaalsetest (empirisch-phänomenalen) transtsendentsed omadused. Lõpuks võib eristada (unterscheiden) ka füüsilisi (materiaalseid) (physische (materielle)) ning psüühilisi (vaimseid) (psychische (geistige)) omadusi.
Filosoofia ajaloos on omadusi võrreldud (gegenübergestellen) kord asjalise ühiku (den dinglichen Einheit), kord tõlgendatud (aufgefaßt) asja enda koostisosade, faktoritena (Bestandteile, Faktoren des Dinges selbst). 
Omaduste reaalsuse (Realität) kohta vt artikkel kvaliteet.
Vaata ka atribuut (Attribut), seisund (Zustand).
Glafira

Glafira (vene keeles Глафира) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1423. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Glafira 31 naisel.
Kiideva muuseum

Kiideva muuseum on Haapsalu linnas Kiideva külas Nurga talus asuv muuseum, mis eksponeerib lähipiirkonna talude tööriistu ja tarbeesemeid. Paljud eksponaadid on seotud kalapüüdmisega.
Tanel Tammet

Tanel Tammet (sündinud 16. mail 1965) on eesti arvutiteadlane ja poliitik.
Tammet lõpetas 1983 Tallinna 44. Keskkooli ja 1988 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna.
Ta on Tallinna Tehnikaülikooli arvutiteaduse instituudi võrgutarkvara õppetooli juhataja.
Tammet on olnud üks Erakonna Eestimaa Rohelised liidreid. 2007. aasta Riigikogu valimistel sai ta EER nimekirjas 1416 häält, kuid valituks ei osutunud.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas ning sai 77 häält.
Janna Ilmanen

Janna Ilmanen on Soome näitleja.
Ta mängis aastatel 2008-2010 Soome telesarjas "Varjatud elud" Aino Kaukovaarat.
Samas sarjas aastatel 2007-2008 Sofia Salini mänginud Tiia Ilmanen on tema vanem õde.
Carlos II

Carlos II (6. november 1661 – 1. november 1700) oli viimane Hispaania monarh Habsburgide dünastiast (valitses 1665–1700), Felipe IV poeg.
Kuna tema eelkäijad olid juba mitu põlvkonda abiellunud lähisugulastega, siis oli ta degenereerunud ning võimetu riiki valitsema. Poolteist sajandit ja 5–7 põlvkonda varem elanud Juana Nõdrameelsest põlvnes ta koguni 14 teed pidi. Habsburgide dünastias oli tavaline mitte üksnes nõbude omavaheline abiellumine, vaid Carlose lähedaste esivanemate seas oli koguni 3 juhtumit, kus onu oli abiellunud oma õetütrega, sealhulgas tema isa Felipe IV oli ema Austria Mariana onu. Tema isal Felipel oli kolme naisega 13 last, kellest täiskasvanuks sai 4, lapsi sai kaks (mõlemad välismaale abiellunud tütred) ja neistki ühe sugu suri ülejärgmises põlves välja. Carlos II oli ka impotentne ja nii lõppes Habsburgide Hispaania liin temaga.
Üks väheseid Carlose iseseisvaid otsuseid oli Suure Nõukogu (Junta Magna) kokkukutsumine, mis uuriks Hispaania inkvisitsiooni. Nõukogu aruanne inkvisitsiooni tegudest oli hävitav ja suurinkvisiitor kutsus kuningat üles seda tulle heitma. Kui Carlose järglane troonil Felipe V samuti õudse aruandega tutvuda tahtis, ei suudetud sellest enam ühtegi koopiat leida.
Carlos abiellus 1679 Orléansi hertsogi Philippe I tütre Marie Louise d'Orléansiga, kes suri 1689 arseenimürgitusse . Juba samal aastal abiellus Carlos kirja teel uuesti Pfalzi kuurvürsti Philipp Wilhelmi tütre Maria Annaga, kes oli isa 18 lapsest 13. Maria Anna saabus Hispaaniasse 1690. aasta kevadel. Kummastki abielust lapsi ei sündinud. Teist abielu iseloomustas Carlose ema ja abikaasa lakkamatu vaen, mis lõppes ema Mariana surmaga 1696 61-aastaselt.
Surres määras Carlos troonipärijaks oma poolõe Maria Theresa ja Louis XIV pojapoja Philippe'i, kuid nõudis oma testamendis kuninga alalist resideerimist Madridis, mis pidi välistama Prantsuse ja Hispaania kroonide ühendamise. Kui Philippe pidanuks troonist loobuma või surema, määras Carlos pärijaks tema noorema venna Charles'i, kolmandana aga Habsburgide Austria liini esindaja, oma õemehe keiser Leopold I poja Karli. Inglismaa ja Austria kartsid Philippe'i võimuletuleku korral Prantsusmaa mõju ülemäärast kasvu ning sellepärast puhkes pärast Carlos II surma Hispaania pärilussõda. Felipega pääses Hispaaniat valitsema Bourbonide dünastia, mis valitseb tänapäevani, ja ka Juan Carlos I on Felipe V järeltulija.
Sootaguse mõis

Sootaguse mõis (saksa keeles Soentagk) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.
Biidermeier

Biidermeieriks (ka biidermeierstiiliks; saksa keeles Biedermeier) nimetatakse elustiili, mis valitses Viini kongressi (1815) ja kodanlik-demokraatlike revolutsioonide (1848) vahelisel perioodil peamiselt saksa kultuuriruumis Preisi kuningriigis, Austria keisririigis ning teistes Saksa Liidu liikmesriikides.

Nimetus

Nimetus on tuletatud Müncheni pilkelehe Fliegende Blätter kahe tegelase – Biedermanni ja Bummelmaieri nimedest ja oli algselt pseudonüüm, mille all avaldasid aastatel 1855–1857 oma paroodilisi luuletusi L. Eichrodt ja A. Kussmaul.

Biidermeier erinevates kunstivaldkondades

Biidemeier hõlmas kirjandust, muusikat, kujutavaid kunste ja sisekujundust. Iseloomulik on käsitsivalmistatud kvaliteetsest materjalist mööbel, meeldivates heledates toonides sisekujundus ning ornamentidest loobumine. Maalikunstis on biidermeierile iseloomulik realistlikus laadis loodud portreed. Plastikas iseseisvat stiili välja ei kujunenud.
Sotsiopaat

Terminoloogia

Sellist sõna on kasutatud alates umbes 1880. aastast Terminit sotsiopaatia võis esimesena tutvustada 1909 Saksamaal psühhiaater Karl Birnbaum  ja 1930. aastal kasutas USA psühholoog George E. Partridge seda kui alternatiivi psühhopaadi kontseptsioonile. Seda terminit kasutati, et defineerida käitumist, mis rikub sotsiaalseid norme, niisiis antisotsiaalset käitumist.
Hunnebergi mägi

Hunnebergi mägi on lavamägi Rootsi Västergötlandis. Tegemist on ühega kaheksateistkümnest sarnasest mäest selles piirkonnas. Mägi ulatub 90 meetrit ümbritsevast maastikust kõrgemale. Mäe pindala on umbkaudu 70 km². Kõrgeim koht on Utsiksplats mäe idaservas (154 m).
Aastal 1351 muudeti mägi kuninglikuks jahialaks. Mäe nõlvadel on mitmeid käike ja koopaid, kust on murtud lubjakivi, antrakoniiti ja maarjaskilta (põlevkivi erim).
Mäe järgi on oma nime saanud ordoviitsiumi Hunnebergi lade. Tetragraptus approximatuse esmakordne ilmumine Hunnebergi mäel Diabasbrotteti kivimurrus (tegemist on regionaalses geokronoloogias üleminekuga Varangu lademe kivimitelt Hunnebergi lademe kivimitele) märgib ordoviitsiumi stratigraafias piiri Tremadoci lademe ja Flo lademe vahel. 
Mäel asuvad Öjemossarna looduskaitseala, Grinnsjö domeenkaitseala, Halle- ja Hunnebergi platoode kaitseala ning Halle-ja Hunnebergi nõlvade kaitseala.
Böfstrooganov

Böfstrooganov (vn бефстроганов) on vene päritolu toit, praetud veiseliharibad tomati- või hapukoorekastmes.
Suislepa Püha Katariina kirik

Suislepa Püha Katariina kirik on Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kuuluv kirik Viljandi maakonnas Viljandi vallas Suislepa külas.
Historitsistlikus stiilis ladina risti kujulise põhiplaaniga tellisdekooriga maakivist kirik valmis 1891. aastal ja pühitseti 6. mail 1891. Kiriku projekti autor oli arhitekt Apollon Edelson.
Kogudus suleti 1961. aastal. Tänapäeval on kirik varemetes.
Arti Hilpus

Arti Hilpus (sündinud 31. oktoobril 1972 Elvas) on Eesti diplomaat.
Hilpus on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal cum laude ning täiendanud end Genfi Julgeolekupoliitika Keskuses.
Alates 1996. aastast töötab ta välisministeeriumis, kus ta on olnud personalibüroo direktor ning Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika büroo direktor. Aastatel 2001–2004 oli Hilpus Berliini suursaatkonna 1. sekretär poliitikaküsimustes ning seejärel välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna julgeolekupoliitika büroo direktor.
2009–2012 oli Hilpus Eesti suursaadik Norras ja Islandil asukohaga Oslos. 2012–2015 oli ta Eesti suursaadik Serbias, Montenegros, Makedoonias ning Bosnia ja Hertsegoviinas. 2015–2018 ta Eesti suursaadik Venemaal ja alates augustist 2018 on ta suursaadik Lätis. Märtsist 2019 on Hilpus ka Eesti suursaadik Usbekistanis asukohaga Riias.
Hilpus on Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige.
Šulgi

Šulgi (21. sajand eKr) oli Sumeri valitseja Uri III dünastiast oletatavasti aastatel 2094–2047 eKr. Teda peatakse kõige võimsamaks sumeri kuningaks.
Šulgi oli Ur-Namma poeg ning edukas valitseja: võitis Elamit ning lasi end jumalikustada. Võimalik, et ta koostas ka Ur-Namma seadustekoodeksi.
Erik Roose

Erik Roose (sündinud 16. aprillil 1968 Tallinnas) on Eesti tippjuht. 
Ta on lõpetanud Nõmme gümnaasiumi (1986) ja Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal (1991). 
15. märtsil 2017 valis Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ta ERRi uueks juhiks. Roose ametiaeg algas 1. juunil 2017.
Kangmehhanism

Kangitüübid

Kangid jaotatakse tööpõhimõtte järgi kolme tüüpi.

Ajalugu

Esimesed kirjutised kangmehhanismide kohta ilmusid 3. sajandil eKr, mida esitas Archimedes.
"Andke mulle piisavalt pikk kang ja toetuspunkt ning ma liigutan maad!" – selline tunnustav märkus on omistatud Archimedesele, kes ametlikult püstitas matemaatilise printsiibi hoobade kohta.
Kangmehhanismide töö põhimõtet kasutas Birminghami leiutaja John Wyatt, kui konstrueeris 1743. aastal kaalumisseadme ehk kaalu. See seade kasutas nelja liitkangi, et tõsta laadung kaalumiseks (massi mõõtmiseks) ühelt platvormilt teisele.
Aimu Reintam

Aimu Reintam (6. märts 1931 Tallinn – 16. jaanuar 2014) oli Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Aimu Reintam oli kooliõpetaja, talupidaja poeg, Loit Reintami vend ja Annika Reintami isa.
Lõpetas 1950 Tallinna 10. Keskkooli, 1955 EPA põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna ja 1965 Leningradi Põllumajandusinstituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1966, samas), väitekirjas käsitles kivistel muldadel töötamiseks ettenähtud atrade kangitüüpi kivikaitsemehhanismi dünaamikat. Oli 1955–1958 Tartu masina-traktorijaama insener, 1958–1960 EPMÜ põllutöömasinate kateedri assistent, 1960–1962 ja 1965–1968 vanemõpetaja, 1968–1989 dotsent, 1989–1996 professor, aastast 1996 oli ta emeriitprofessor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põllutöömasinate ehitus, teooria ja tehnoloogia arvutus, tööprotsesside matemaatiline modelleerimine, põllunduse mehhaniseerimise arengulugu Eestis, põllumajanduse mehhaniseerimise alane oskuskeel. Koostanud 8-osalise õpikute sarja "Põllutöömasinate teooria ja tehnoloogilise arvutuse alused" (1969–75). Kirjutas artikleid teatmeteostesse. 100 teadustrükist, 3 autoritunnistust.
Meossaare mõis

Meossaare mõis (saksa keeles Meosaar) oli Kabala mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.
Ambatoharana (Vohibinany)

Ambatoharana on asula Madagaskari idaosas Atsinanana piirkonnas Vohibinany maakonnas. Geograafilised koordinaadid on 19°09' S, 48°46' E.
Närke

Närke on Kesk-Rootsis asuv ajalooline maakond (rootsi keeles landskap) Svealandis. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb enamik Närkest Örebro lääni lõunaossa.
Närke pindala oli 4126 km².
Rootsi ajaloolised piirkonnad ja maakonnad
Götaland - Norrland - Svealand 
 Ångermanland - Blekinge - Bohuslän - Dalarna - Dalsland - Gästrikland - Halland - Hälsingland - Härjedalen - Jämtland - Lapimaa - Medelpad - Norrbotten - Närke - Ojamaa - Skåne - Småland - Sörmland - Uppland - Värmland - Västerbotten - Västergötland - Västmanland - Öland - Östergötland
Aleksandr Baldin

Aleksandr Baldin (sündinud 31. augustil 1984 Tallinnas) on Eesti ujuja.
Ta osales 2004. aasta Ateena OM-il, kus sai 100 m rinnuliujumises 49. ja 200 m distantsil 32. koha.
2002–2007 oli ta Eesti ujumiskoondises.