Demokraatlik Partei (USA)

Demokraatlik Partei (inglise keeles Democratic Party) on üks kahest peamisest erakonnast Ameerika Ühendriikides. Ühtlasi on tegu Ameerika Ühendriikide vanima ja suurima liikmete arvuga parteiga.
Demokraatliku Partei peakorter asub Washingtonis ja partei esimees on alates 2011. aastast Debbie Wasserman Schultz. Erakonna mitteametlikuks sümboliks on eesel.

Ajalugu

Demokraatliku Partei eelkäijaks oli 1792. aastal Thomas Jeffersoni ja James Madisoni eestvedamisel asutatud Demokraatlik-Vabariiklik Partei.
1824. aastal, peale John Quincy Adamsi võitu väga vastuolulistel presidendivalimistel tekkis parteis lõhe - Andrew Jacksoni pooldajad moodustasid Demokraatliku Partei, Jacksoni-vastased aga Riikliku Vabariikliku Partei (National Republican Party). Riikliku Vabariikliku Partei toetajad jagasid rohkem Jeffersoni vaateid.
Ameerika Ühendriikide kodusõda tõi kaasa demokraatide lagunemise kolmeks fraktsiooniks: Ameerika Ühendriikide demokraadid jagunesid sõda toetavateks (War Democrats) ja sõja vastu olevateks demokraatideks (Peace Democrats); lõunaosariikide demokraadid olid juhtivatel ametikohtadel Ameerika Riikide Konföderatsiooni esindusorganites.
Pärast kodusõda kujunesid Demokraatliku Partei peamiseks toetusbaasiks just lõunaosariigid, kuid sõja ajal tekkinud lõhed partei sees püsisid ja kõrvuti eksisteeris mitu fraktsiooni, kellel olid eri seisukohad majandus-, sotsiaal- ja välispoliitilistes küsimustes. Üldiselt oli Demokraatlik Partei aga majanduslikult ja moraalselt konservatiivne partei.
Murrang ideoloogias toimus lõplikult 20. sajandi keskel, peamiselt 1960.–1970. aastatel kui Demokraatlik Partei ja tema põhirivaal Vabariiklik Partei vahetasid poliitilisel maastikul justkui rollid. Demokraatlikust Parteist kujunes peamine kodanikeõiguste eest seisev poliitiline jõud ja nende toetusbaas liikus järk-järgult lõunast põhja. Kaasajal moodustavad juba olulise osa Demokraatliku Partei valijaskonnast erinevad vähemusgrupid, olgu siis tegu rassiliste, keeleliste või seksuaalvähemustega.
Minnesotas ja Põhja-Dakotas on partei ka ühinenud paari väiksema parteiga: 1944. aastal ühinesid Minnesotas Demokraatlik partei ja Talunike-Tööliste Partei (Farmer-Labor Party) Democratic-Farmer-Labor (DFL)-parteiks; 1956. aastal ühines Põhja-Dakotas Demokraatlik partei peamiselt sotsiaaldemokraatliku Parteitu Liigaga (Nonpartisan League) Democratic-Nonpartisan League Party (D-NPL) parteiks.

Seisukohad

Tänaste demokraatide programm sarnaneb Euroopa mõistes enim sotsiaaldemokraatide seisukohtadega. Erakond pooldab riigi suuremat sekkumist majandusse ja ulatuslikke sotsiaalabiprogramme. Toetatakse astmelist tulumaksu, kõrgemat alampalka, laialdast riiklikku tervisekindlust ja võimalikult laiade elanikkonna rühmade juurdepääsu kõigile haridusastmetele õppemaksude alandamise teel.
Moraalselt ollakse pigem liberaalsed, pooldades rasestumisvastaste vahendite üldise kättesaadavuse tagamist, naiste õigust aborte sooritada, samasooliste abielusid ja tüvirakkude uuringuid. Demokraadid peavad oluliseks kiriku ja riigi ranget eraldatust ning on sageli seisnud algatuste taga, mille eesmärgiks on kristlike sümbolite ja rituaalide eemaldamine avalikust ruumist (koolid, riigiasutused, jms).
Kuritegevuse ohjeldamise seisukohalt peavad demokraadid oluliseks tulirelvade kättesaadavuse piiramist ja on oma valitsusperioodil karmistanud vastavaid seadusi. 
Välispoliitikas ollakse rohkem orienteeritud rahvusvahelisele koostööle ja konsensuse taotlemisele rahvusvahelistes organisatsioonides, vastandudes Vabariikliku Partei unilateralismile. Demokraatliku Partei esindajad Ameerika Ühendriikide Kongressis toetasid peaaegu ühehäälselt sissetungi Afganistani, kuid olid lõhenenud Iraagi sõja küsimuses ja olid 2007. aastaks valdavalt jõudnud sõjavastasele seisukohale.
Kuigi konservatiivid peavad Demokraatliku Parteid mõnikord vasakpoolseks, on partei mõne kriitiku hinnangul paremtsentristlik. Briti ajakirjanik Ian Hislop ütles, et "Inglismaal on meil Leiboristlik ja Konservatiivne Partei, aga Ameerikas on "konservatiivne partei" ja "väga konservatiivne partei"". Selle loogika järgi on USA Demokraatliku Partei programm Euroopas lähedasem pigem Briti Konservatiivse Partei omaga, samas kui Vabariiklik Partei on Euroopa jaoks liiga parempoolne, ning Euroopa vasakpoolsetele parteidele sarnast parteid Ameerikas praktiliselt ei leidugi.

Osalemine valimistel

Demokraatliku Partei kandidaadid on osalenud alates 1828. aastast kõigil presidendivalimistel. Nende ridadest on pärit neliteist Ameerika Ühendriikide presidenti, teiste seas Andrew Jackson, Woodrow Wilson, Franklin Delano Roosevelt, Harry Truman, John Kennedy, Jimmy Carter ja Bill Clinton.
Ajavahemikus 1955-1994 oli Esindajatekoda eksklusiivselt Demokraatliku Partei kontrolli all.
2006. aasta valimiste järel sai Demokraatlik Partei nii Kongressi Esindajatekojas kui ka Senatis enamusparteiks. 2011. aastast on demokraadid Esindajatekojas taas vähemuses ning 2015. aastast ka Senatis.
2008. aasta ja 2012. aasta presidendivalimised võitis Demokraatliku Partei kandidaat Barack Obama.
Demokraatlikul parteil on suur kandepind peamiselt (suur)linnades, ning ka Uus-Inglismaal ning USA läänerannikul. Ei ole haruldane, et valdavalt Vabariikliku osariigi suurem(ad) linn(ad) eelistavad Demokraatliku Parteid - näiteks Texas on väga konservatiivne ja sealsed valijad enamasti eelistavad Vabariiklikku parteid, kuid osariigi suured linnad (Houston, Dallas, San Antonio, Austin) hääletavad üldiselt Demokraatliku Partei poolt.