google/wiki40b huggingface dataset:
Onamo, 'namo

"Onamo, 'namo" oli Montenegro traditsiooniline hümn ja riigihümn juulini 2004 (alates juulist 2004 on Montenegro riigihümn "Oj svijetla majska zoro").
Selle sõnad kirjutas 1867 Montenegro vürst Nikola I Petrović. Meloodia autor on Davorin Jenko, kes võttis osaliseks aluseks Giuseppe Garibaldi võitlejate võitluslaulu ("Garibaldi hümni") "Si scopron le tombe, si levano i morti" ("Avanevad hauad, surnud tõusevad üles”).
Laulu on nimetatud ka Serbia Marseljeesiks ja ta sai populaarseks kogu Serbias.
Diplomaatilistel kaalutlustel ei saanud seda ametliku hümnina kasutada, mistõttu Montenegro ametlikuks riigihümniks määrati "Ubavoj nam Crnoj Gori".
OHAMO, 'HAMO!
Онамо, онамо... за брда она,

говоре да је разорен двор

мојега цара; онамо веле,

био је негда јуначки збор.
Онамо, онамо... да виђу Призрен!

Та то је моје - дома ћу доћ'!

Старина мила тамо ме зове,

ту морам једном оружан поћ'.
Онамо, онамо... са развалина

дворова царских врагу ћу рећ':

"С огњишта милог бјежи ми, куго,

зајам ти морам враћати већ'!"
Онамо, онамо... за брда она

казују да је зелени гај

под ким се дижу Дечани свети:

молитва у њих присваја рај.
Онамо, онамо... за брда она,

гдје небо плаво савија свод;

на српска поља, на поља бојна,

онамо, браћо, спремајмо ход!
Онамо, онамо... за брда она

погажен коњ'ма кликује Југ:

"У помоћ, дјецо, у помоћ, синци,

светит' ме старца - свет вам је дуг!"
Онамо, онамо... сабљи за стара

његова ребра да тупим рез

по турским ребрим'; да б'једној раји

њом истом с руку рес'јецам вез!
Онамо, онамо... за брда она

Милошев, кажу, пребива гроб!

Онамо покој добићу души,

кад Србин више не буде роб.
Esimene salm kordub refräänina pärast iga salmi.
Ingliskeelne tõlge
There, over there... beyond those hills,

Ruined lies, they say, my

Emperor's palace; there, they say,

Once, heroes had gathered.
There, over there... I see Prizren!

It is all mine – home I shall come!

Beloved antiquity calls me there,

Armed I must come there one day.
There over there... from on top of the ruins

Of Emperors' palaces to the devil I will say:

"Flee from my beloved home you plague,

Already your loan I must repay!"
There, over there... beyond those hills,

Lies a green grove, they say,

Under which rises up Holy Decani:

A prayer said within Paradise claims.
There, over there... beyond those hills,

Where sky of blue bends down her arch;

On to Serb fields, on to battle fields,

There, brothers, prepare to march!
There, over there... beyond those hills,

Trampled by horses' hooves cries out the Jug:

"Come help me, children, come help me, sons,

Avenge the old man - sacred is your task!"
There, over there... for the ribs of the old man,

I'll dull my sabre's edge on

The ribs of the Turks; and cut the ties

From the wrists of the wretched masses!
There, over there... beyond those hills,

Lies there, they say, Milos's grave!

There my soul eternal peace shall gain,

When the Serb is no more a slave.
Vedru

Vedrutüübid

Vedrusid saab liigitada vastavalt sellele, kuidas neile koormus rakendub. Selle põhjal eristatakse tõmbe-, surve-, väände- ja paindevedrusid.
Tõmbevedru on kavandatud töötama tõmbejõuga, kui vedru venib. Koormus venitab vedru pikemaks. Vedru keerud keritakse üksteise kõrvale ja mõnikord pinguga. Vedru otsad varustatakse kinnituselementidega. Tõmbevedru tugevus- ja jäikusarvutus tehakse analoogiliselt survevedru arvutustega. Samade elastsete omaduste juures on tõmbevedru survevedruga võrreldes suurem ja väiksema töökindlusega.
Survevedru on kavandatud töötama survekoormusega. Koormus surub vedru lühemaks.
Võrreldes lihtvedruga saavutatakse liitvedrus samade mõõtmete juures 1,3–1,5 korda suurem järeleandlikkus (väiksem jäikus) ja 2–3 korda suurem tugevus.
Erinevalt eespool nimetatud liikidest, millel koormus on pikijõud, rakendatakse väändevedrule koormust väändemomendiga, kui vedru ots pöörleb nurga all. Väändevedrud tekitavad ümber vedru telje mõjuva pöördemomendi. Väändevedru töötab stabiilsemalt, kui koormus mõjub vedru kõverust suurendavalt.
Kuju järgi eristatakse näiteks keerd-, lame-, rõngas- ja taldrikvedrusid. Keerdvedrude seast on kõige kasutatavamad silindervedrud, aga kasutatakse ka näiteks koonus-, prisma- ja kujuvedrusid.
Koonusvedru jäikus suureneb deformatsiooni suurenedes. Koonusvedru on tavaliselt survevedru.
Prismavedrusid kasutatakse tulirelvade salves, kus on suur nõtkeoht. Ka need on tavaliselt survevedrud.
Rõngasvedru koosneb reast sisemiste ja väliste koonuspindadega rõngastest. Teljesihiline koormus põhjustab läbi kooniliste kontaktpindade väliste rõngaste laienemise ja sisemiste rõngaste kokkusurumise. Rõngaste väikese radiaaldeformatsiooniga kaasneb vedru pikkuse suur muutus. Rõngastevahelise hõõrdumise tõttu on rõngasvedrul hea amortiseerimisvõime. Rõngasvedrusid kasutatakse juhtudel, kui koormused on tsüklilised ning on tarvis löögienergiat hajutada ja võnkumisi vältida. Rõngasvedrud ei sobi, kui on tarvis koormuse energiat salvestada.
Taldrikvedru on alati survevedru. Taldrikvedrusid kasutatakse üldjuhul siis, kui koormused on suured või vedru deformatsioon peab olema väike.
Lehtvedru kasutatakse sageli autode amortisaatoriteks.
Suur teeleht

Levik

Suur teeleht on pärismaine peaaegu kõikjal Euroopas ning Põhja- ja Kesk-Aasias. Inimene on ta endaga kandnud ka teistele mandritele. Eestis on ta inimasustuse läheduses sage.
Teeleht kasvab teeradadel ja aedades, ka mererannikul ja niitudel. Ta on üks väheseid taimi, mis talub hästi tallamist. Taim eelistab kuivi ja valgusrikkaid kasvukohti.
Teeleht on levinud umbrohi murus, kus ta kohaneb hästi niitmisega ja moodustab väikesed lehed maapinna lähedusse, lämmatades teised taimed.

Kirjeldus

Taime kõrgus on enamasti 10–35 cm. Lehed on tumerohelised, munakujulised, siledad. Maapealne vars puudub, lehed on juurmised, algavad kimbuna maapinnalt, moodustades spiraalse asetusega kodariku. Lehel on 5–7 tugevat kaarekujulist roodu.
Teeleht õitseb suve algusest kuni oktoobrini. Õievars on 10–40 cm pikk, püstine. Õisik on kuni 20 cm pikkune tähk. Õied on väikesed ja peaaegu raotud. Taim on tuultolmleja.
Vili on kupar. Kupras on 8–16 umbes 1 mm suurust tumepruuni seemet. Üks taim võib anda kuni 60 000 seemet. Teeleht paljuneb kõige sagedamini seemnete abil, mida kannab oma jalgadega laiali inimene.

Kasutamine

Teeleht on levinud rahvameditsiinis. Tema lehti tarvitatakse verejooksu sulgeva ja verd puhastava vahendina. Purustatud lehti pannakse värskele haavale.
Teelehte kasutatakse ka maksa- ja neeruhaiguste, pea- ja hambavalu vastu. Kuivatatud lehtedest teed on kasutatud röga lahtistava vahendina.
Meditsiinis kasutatakse seemnetest tehtud keedist mao- ja soole haavandite raviks.
Tasanduv pind

Tasanduv pind ehk laotuv pind ehk tors on pind, mis on painutatav tasandile.  Iga pinna täiskõverus on null parajasti siis, kui see pind on tasanduv. Seetõttu defineeritakse tasanduv pind ka pinnana, mille täiskõverus on null. 
Iga tasanduv pind on parajasti kas puutujatepind, kooniline pind või silindriline pind.
Kadri Tael

Kadri Tael (sündinud 22. septembril 1984 Põltsamaal) on eesti aja- ja koduloolane.
Ta lõpetas 2003. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. 2008. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi bakalaureuseõppe, kaitstes töö "Iseseisvusidee ja 1918. aasta "Postimees"". 
2013. aastal kaitses Tael Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "1919. aasta maareform Vana-Põltsamaa vallas", millega võitis Teaduste Akadeemia üliõpilastööde preemia. 2014. aastast jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli doktorantuuris, uurides 1919. aasta maareformi elluviimist.
Ta töötab muinsuskaitseametis.
Burundi lipp

Burundi lipp on Burundi ametlik lipp. 
Lipp võeti (praegusest erinevate proportsioonidega) Burundi riigi- ja rahvuslipuna kasutusele 28. juunil 1967.

Kirjeldus

Valge diagonaalrist (Andrease rist) jagab selle ülemiseks ja alumiseks punaseks laiuks ning vardapoolseks ja lehvipoolseks roheliseks laiuks. Keskel on teisi värve kattev valge ring, millel on kolm punast rohelisega ääristatud kuueharulist tähte. Tähed asetsevad kolmnurgana: üks täht ülal, kaks all.
Burundi põhiseaduse artiklis 8 öeldakse: "Burundi lipp on trikoloor: roheline, valge ja punane. Tema kuju on Andrease ristiga (sautoir) jagatud ristkülik, mille keskel on valge ketas kolme punase kuueharulise tähega, mis moodustavad kujuteldava võrdkülgse kolmnurga selle ümberringjoonega piiratud ringis, millel on sama keskpunkt mis kettal ja mille alus on paralleelne lipu pikkusega. Seadus täpsustab lipu mõõtmed ja teised üksikasjad."   
Punase toon on ligikaudu Pantone 186c – CMYK (%) C 0 – M 90 – Y 80 – K 5. Rohelise toon on ligikaudu Pantone 361c – CMYK (%) C 80 – M 0 – Y 90 – K 0.
Kuni 27. septembrini 1982 olid lipu proportsioonid 2:3, sellest ajast alates on nad 3:5.

Tõlgendus

Roheline värv sümboliseerib lootust tulevikule, valge puhtust või rahu soovi ja punane iseseisvusvõitlust. Kolm tähte sümboliseerivad Burundi kolme suuremat rahvast hutusid, tutsisid ja batvasid ning samuti riigi deviisi kolme elementi ühtsust, tööd ja progressi.

Kasutamine

Eraisikutel on õigus lippu kasutada ainult pühade puhul. Muul ajal kasutatakse seda riigilipuna ning sõjaväelipuna. Presidendil on õigus kasutada lippu hoonetel.

Varasem lipp

Varasemal lipul olid kolme tähe asemel kuningavõimu sümbolid. See võeti kasutusele 1962.
Ellinor Aiki

Elukäik

Lõpetas 1909 eksternina Pärnu gümnaasiumi. Pärast gümnaasiumi lõpetamist siirdus Ellinor Aiki Venemaale, kus töötas Peterburis lastehaiglas põetajana ning koduõpetajana. 1917 lõpetas Valgevenes Tšaussõs algklasside õpetajate kursused. Naasis Eestisse ning olles haigestunud 1918. aasta alguses luutuberkuloosi, oli 1918–1924 voodihaige. Oli ravil Tartu, Tallinna ja Saksamaa haiglates. 1927. aasta kevadel naasis Saksamaalt Eestisse.
Sooritas 1928. aasta talvel ilma eelneva kunstilise ettevalmistuseta sisseastumiseksamid Kõrgemasse Kunstikooli Pallas algselt graafika erialale. 1930–1934 õppis Ado Vabbe graafikaateljees monotüüpiat. 1935–1936 õppis Hando Mugasto käe all kuivnõela ja kivitrüki tehnikaid. Lõpetas kooli 1936. aastal Nikolai Triigi maaliateljees maali erialal.
Eestistas 1935. aastal oma nime Ellinor Aikiks.
Pärast Pallase lõpetamist Eestis, töötas vabakunstnikuna, 1936–1937 Vanemuise teatris, 1940–1941 Eesti Kunstnike Kooperatiivis ja 1941–1944 Tartu kunstibüroos. Põgenes 1944. aasta sügisel kaheks aastaks Saksamaale. Töötas 1946–1955 Kunstifondi Tartu osakonnas. 1946. aastast Kunstnike Liidu liige (1947–1957 nimekirjast kustutatud).

Looming

Esines esimest korda 1935. aasta kevadel Eesti Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse näitusel kolme monotüüpiaga.
Summutatud koloriidiga lillemaalid, portreed ja linnavaated. Viljeles ka monotüüpiat. 1950ndate lõpust arenes Ellinor Aiki looming tõusujoones. Tema maalide meeleolu on poeetiline ja valdavalt nukker. 1960ndatel muutus koloriit järjest julgemaks ja jõulisemaks. Lisaks lillemaalidele ja maastikele valmis hulk figuraalkompositsioone. Tema maalid on äärmiselt faktuursed ja paksu värvikorraga.
Hilda Gleser

Hilda Gleser (8. juuli 1893 Viljandi – 25. august 1932 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
Aastal 1910 ühines ta lavakunstiga tegeleva harrastustrupiga.
1916–1932 töötas ta Estonias. Ühtlasi töötas 1922–1924 ka Hommikuteatris ja 1927–1932 Tallinna Töölisteatris. 1924–1932 õpetas ta Draamastuudio teatrikoolis.
Anne Kaaver

Anne Kaaver (sündinud 20. juunil 1947 Tallinnas) on eesti maastikuarhitekt.
Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 42. Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi arhitektuuri eriala.
Ta on uurinud Eesti parke ja kirjutanud monograafia maastikuarhitekt Georg Kuphaldtist.
Ta on kujundanud Betti Alveri pargi Jõgeval.
Feministlik Initsiatiiv (Rootsi)

Feministlik Initsiatiiv (rootsi keeles Feministiskt initiativ) on Rootsis tegutsev feministlik erakond.
Erakond asutati 2005. aastal. Seda juhivad Gudrun Schyman ja Gita Nabavi.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 5,49% häältest ja ühe koha Euroopa Parlamendis. Samal aastal toetas seda Rootsi parlamendi valimisel 3,12% valijatest ning kohalikel valimistel sai see kohti kolmeteistkümnes omavalitsuses, kokku 26 kohta.
Erakonna eurosaadik Soraya Post kuulub Euroopa Parlamendis sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni.
Paberipuit

Paberipuiduks nimetatakse puitu, millest toodetakse paberimassi, mida kasutatakse eri paberitoodete tootmiseks.

Omadused

Kõige tähtsam paberipuu omadus on tselluloosi kiudude pikkus, mis määrab selle, kus konkreetset paberipuitu kasutada saab. Pikkade kiudude pärast peetakse väärtuslikemaks okaspuid. Lehtpuudest saadud tselluloosi kasutatakse trükipaberi tootmises, sest lehtpuu kiud annavad paberile ühtlase struktuuri ja head trükiomadused. Paberi tootmisel kasutatakse nii kõvasid kui ka pehmeid puuliike. Pehmete puuliikide kiud annavad paberile tõmbetugevuse, kõvade puuliikide kiud läbipaistmatuse.

Paberitootmine

Puidust paberi valmistamiseks tuleb toorpuit kõigepealt muuta paberimassiks. Paberimass on alguses vesine supp, mis koosneb tselluloosi puidukiududest, ligniinist, veest ja kemikaalidest, mida kasutatakse paberimassi valmistamiseks.
Puidust saab paber mitmel eri viisil. Mehaanilisel tselluloosi valmistamisel kasutatakse masinaid puiduhakke peenestamiseks.
Saadud mass säilitab endas suurema osa ligniinist. Lihvimisest tekkinud lühikestest kiududest moodustub nõrk paber, mis on sobilik ajalehtedeks, telefoniraamatuteks või muudeks paberiproduktideks, mis ei vaja suurt vastupidavust.
Kõige sagedamini kasutatav meetod on keemiline paberimassi valmistamine, mida tuntakse ka krafti nimetuse all. Kemikaale kasutatakse ligniini eraldamiseks tsellulooskiududest, jättes alles paberimassi, millest saab valmistada tugevamat paberit.
Sõltuvalt sellest, millist tüüpi paberit soovitakse, võib paberimassi valgendada, et saada valge paber. Paberitootjad kasutavad paberimassi valgendamiseks mitmesuguseid kemikaale, et saada soovitud toon.
Valmis paberimassist paberi saamiseks kasutatakse protsessi, mis on üsna sarnane protsessiga, mida kasutati iidses Hiinas rohkem kui 1900 aastat tagasi. Kuna tselluloosi segu on vesine (mõnikord kuni 99 protsenti vett), tuleb tselluloosi kiud vee segust eraldada.
Suured masinad pihustavad tselluloosi segu liikuvatele võrkudele, mis moodustavad kihilise mati. Siis läbib tselluloosi matt vee eemaldamiseks ja kuivatamiseks mitmeid protsesse.
Lõpuks sõidutatakse matt läbi kuumutatud rullide, et pigistada järelejäänud vesi välja ning suruda see ühtseks paberirulliks, mis võib olla kuni 10 meetrit lai.
Kui paber on soovitud paksusega, võib seda värvida või katta spetsiaalsete kemikaalidega, et anda sellele eriline tekstuur, ekstra tugevus või veekindlus. Viimase sammuna lõigatakse paberirullid suuruse järgi ja pakendatakse tarnimiseks teistele tööstustele lisatöötlemise jaoks, et sellest eri pabereid valmistada.

Kasutamine

Spetsiaalselt paberimassi tootmiseks kasvatatud puud moodustavad 16% maailma tselluloosi tootmisest, vanad metsad 9% ning teise ja kolmanda põlvkonna metsad moodustavad ülejäänu. Puit on taastuv loodusvara ja väga oluline ressurss. Paberipuitu kasutatakse ka mõne puittoote, näiteks kiudplaadi (OSB) toorainena. Paberipuitu kasutatakse üha enam ka bioenergia sektori rohelise energia allikana. Rohelise energia allikana põletatakse paberipuitu söeks ja kütteks.
Nen Jiang

Ajalugu

17. sajandi vene rändurid nimetasid Nen Jiangi "Naun-jõeks]] ning kirjutasid, et seal "elatuvad (...) Bogdoi khaani [ Hiina keisri ] inimesed rändkarjakasvatusest ja külvavad teravilja".
Qingi dünastia ajal oli Nen Jiang tähtis ühendustee Mandžuuria lõunaosa ning Qigihari ja Mergeni (Nenjiangi) linna vahel, millest kumbji oli mingil ajal Heilongjiangi keskus. Kaubaveetee ühendas Nenjiangi ülemjooksu ka Aiguniga Amuuri ääres.
Novembris 1931 toimus Nen Jiangi sillal Jiangqiao lähedal Nen Jiangi silla lahing, üks Teise Hiina-Jaapani sõja esimesi lahinguid.
Otto Reinhold von Holtz vanem

Otto Reinhold von Holtz (16. veebruar 1714 Vologda – 20. jaanuar 1785 Keila) oli rootsi-saksa päritolu Eesti vaimulik.
Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 22. juunil 1736) Halle ja (immatrikuleeriti 20. mail 1737) Jena Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juulil 1741 klausliga, et ta (teda kutsuti 28. aprillil 1741 Iisaku koguduse õpetajaks) Iisaku koguduse õpetaja kohalt niipea ei lahku.
Oli Paide ja Anna koguduse õpetaja (kutsuti mais 1744, introdutseeriti 12. augustil 1744) aastatel 1744–1756. Keila Miikaeli koguduse õpetaja oli (kutsuti 8. aprillil 1756) aastatel 1756–1785, Lääne-Harju praostkonna praostiks sai 26. septembril 1769. Oli Eestimaa konsistooriumi assessor 30. augustist 1756 kuni 5. veebruarini 1784.
Holtz oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks korrektoreid, temalt on säilinud trükitud leinajutlusi.

Isiklikku

Tema poeg Otto Reinhold von Holtz noorem oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja, äi Reinhold Johann Winkler vanem oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ja Tallinna superintendent.
Glasuuripealne maal

Ajalugu

Glasuuripealse maali tehnika võeti kasutusele Hiinas, Cizhous, vahemikus 12. sajandi lõpust 13. sajandi esimeste aastateni (Jini dünastia). Maaliti peamiselt rahvalikke angobeeritud kivinõuesemeid, harva ka portselani.  Kasutati rauapunast, kollast ja rohelist tooni.
Samal ajal ja iseseisvalt hakati seda tehnikat kasutama ka Pärsias. Erinevalt Hiinast maaliti Pärsias madalkuumuse frittkeraamikast luksusesemeid ja värvivalik oli suurem.
Portselanimaali hakati tegema hiljem, 14.–15. sajandil, ja Lõuna-Hiinas.

Teostus

Tänapäeva maailmas on palju erinevaid tootjaid, kes teevad glasuuripealse maali jaoks vedelas olekus värve.
Professionaalse portselanimaalijad segavad ise värve vedelaks pastaks, kasutades tärpentini või suhkruvett või selleks toodetud vedelikke. Isesegatud värvid on palju nüansirikkamad kui poest ostetud (näiteks Botz).
Värvide kasutamine ja segamine vajab palju kogemust, et saada hea tulemus.
Nenjiangi suurvald

Nenjiangi suurvald (嫩江镇) on 4. järgu haldusüksus ehk valla taseme haldusüksus (suurvald) Hiinas Heilongjiangi provintsis Heihe Shi's Nenjiangi maakonna keskus. Selle põhiosa moodustab Nenjiang.
Suurvald paikneb maakonna loodeosas Nen Jiangi vasakul (idapoolsel) kaldal. Põhjas ja läänes piirneb see Sise-Mongooliaga.
Pindala on 14 km², elanike arv umbes 76 000.
Kõrgus merepinnast on 225 m.
Ka (kana)

Variandid

Mõlemad märgid esinevad koos dakuten'iga: が hiraganas ja ガ katakanas ning rōmaji's kirjutatakse seda ga. See hääldub nagu [ɡa] sõna alguses ja [ŋa] või [ɣa] sõna keskel.
Ungru

Ungru (saksa keeles Linden) oli küla Läänemaal Ridala kihelkonnas.
1732 on mainitud Ungri m. (mõis), 1798 Ungri M. 1923 Ungru (asunduse staatuses). 1930. aastatel sai asundusest külaks. Küla kadus pärast Teist maailmasõda, kui sinna rajati Nõukogude sõjaväebaasid.
Tänapäeval on küla maad Kiltsi küla ja Rohuküla territooriumil.
Andrus Tull

Andrus Tull (sündinud 16. oktoobril 1962 Paides) on eesti kabetaja.
1986 lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia elektriinsenerina.
Ta on Sihtasutuse Paide Haldus juhatuse liige ja IRL-i liige.

Isiklikku

Tull on abielus ja kahe tütre isa.
Pootsi vald

Pootsi vald (saksa keeles Podis) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Seliste vallaga.
Veli Oliver

Sisu

Raamat räägib kodutust poisist. Ta kohtab ühte tüdrukut, kellel on oma pere ja maja. Mõlemal on oma unistus, mis paistab täitumatuna.
E STuudio

E STuudio on huvialakool Tartus. Kool on keskendunud koorimuusikale ja tantsule (koori- ja tantsukool). Kool asutati septembris 2018. Kooli haldab MTÜ E STuudio Noortekoor.
Kooli eelkäija on 2013 asutatud E STuudio noortekoor. Koori peadirigent on Külli Lokko.
Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus

AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus (varasema nimega AS Tallinna Prügila) on Eesti jäätmekäitlusettevõte. Ettevõte tegeleb eelkõige tavajäätmete taaskasutamise ja kõrvaldamisega. Tegevuse käigus muu hulgas toodetakse jäätmekütust, kompostitakse biojäätmeid, käideldakse koldetuhka. Ettevõtte omanik on Tallinna linn.
Ettevõte asutati 2003.
Ettevõttes töötab 26 inimest.
Phil Jagielka

Philip Nikodem Jagielka (sündinud 17. augustil 1982 Manchesteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Everton ja Inglismaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Sheffield Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 1999–2000. Seitse esimest hooaega mängis ta Sheffield Unitediga Inglismaa esiliigas, mil hooajal 2005–06 saadi liigas teine koht ja kindlustati pääs kõrgliigasse. Hooaegadel 2003–04 ja 2005–06 valiti Jagielka esiliiga sümboolsesse koosseisu. 2006. aastal valiti ta liiga parimaks mängijaks. Lisaks valiti ta aastatel 2005–2007 kolm korda järest Sheffield Unitedi aasta mängijaks. Jagielka ainsaks hooajaks Sheffield Unitediga Inglismaa kõrgliigas jäi 2006–07, mil langeti napilt liigast välja.
2007. aasta juunis sõlmis ta lepingu kõrgliigas mängiva Evertoniga. Üleminekusumma oli neli miljonit naelsterlingit.
2015. aastal valiti Jagielka Evertoni aasta mängijaks.
Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Jagielka 1. juunil 2008 sõprusmängus Trinidadi ja Tobago vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. augustil 2012 sõprusmängus Itaalia vastu. Ta on kuulunud Inglismaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Svetlana Petrenco

Svetlana Petrenco (sündinud 27. mail 1974) on Moldova maletaja, naiste suurmeister (2001). 
Petrenco on 11-kordne Moldova naiste malemeister (1993, 1998–2001, 2012, 2013, 2015–2018). 2005. aastal võitis ta Moldova lahtised meistrivõistlused (võistles koos meestega). 
Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 1995. aastal tsoonidevahelisel turniiril Chişinăus jagas ta 52 osavõtja seas 43.–48. kohta. 2001. aastal MM-i turniiril  Moskvas (64 osavõtjat, nokautsüsteem) kaotas ta teises ringis Zhu Chenile, 2004. aastal MM-i turniiril  Elistas kaotas ta avaringis Natalja Žukovale.
Ta esines Moldova naiskonna koosseisus 9 naiste maleolümpial (1998, 2002–2016).
Petrenco sai FIDE-lt 1996. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Saku Koivu

Saku Koivu [Sagu Koivu] (sündinud 23. novembril 1974 Turus) on Soome endine jäähokimängija. 
Turun Palloseura (TPS) kasvandikul Koivul oli suur osa Soome jäähokimeeskonna maailmameistriks saamisel 1995. aastal Stockholmis. Aastatel 1992–1993 Soome Meistriliigas mänginud Koivu siirdus 1995. aastal NHL-i Montreal Canadiensi meeskonda. 1999. aastal valiti ta meeskonna kapteniks.
Olümpiamängudelt on Koivu võitnud kolm pronksmedalit (1994, 1998, 2010) ja hõbemedali (2006). Ta osales ka 2004. aastal jäähoki maailma karika (World Cup) võistlustel hõbemedali võitnud meeskonna koondises. Ta on korduvalt olnud Soome jäähokikoondise kapten. 1993. aastal Soome Meistriliigas mängides tunnistati ta aasta mängijaks.
2001. aasta sügisel avastati tal vähkkasvaja, kuid hämmastavalt kiiresti pärast ravi pöördus ta tagasi sporti. Juba 2002. aasta kevadel naasis ta hokiväljakule. NHL-i tööseisaku ajal 2004–2005 mängis Koivu oma endises koduklubis TPS. Ka Saku noorem vend Mikko Koivu on hokimängija ja on NHL-is Minnesota Wildi meeskonna kapten.
Aastal 2008 osales ta Simple Plani laulu "Save You" muusikavideos, mis oli algselt kirjutatud põhilaulja vennale. Videos osaleb ka palju teisi vähktõvest paranenud inimesi.
Saku Koivu abiellus 2002. aasta suvel Hanna Norioniga ja 2004. aasta lõpus sündis neil tütar.
Saku Koivu valiti Torino olümpiamängude ajal Rahvusvahelise Olümpiakpmitee (ROK) sportlaskomisjoni. Koivu sai hääletusel 412 häält. Hääletada said kõik olümpial osalenud sportlased ja seda võimalust kasutas 2003 osalejat. Tema osalemine selles komisjonis kestab kaheksa aastat (alates 26. veebruarist 2006) ja ta on komisjonis ainuke jäähokimängija.