google/wiki40b huggingface dataset:
Johannes Narbutt

Johannes Woldemar Otto Narbutt, ka Johannes Voldemar Otto Narbut (3. (ukj 15.) aprill 1879 Tallinn – 6. aprill 1936 Odessa) oli Eestis, Saksamaal ja Ukrainas tegutsenud baltisaksa füsikokeemik.

Elulugu

Johannes Woldemar Otto Narbutt oli apteekri poeg.
Narbutt lõpetas 1899 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi ning astus Tartu Ülikooli. 1904 kaitses ta seal keemia osakonnas kandidaadikraadi, 1916. aastal samas keemiamagistri kraadi väitekirjaga "O теплоемкости и теплоты правления ряда дигалоидозамещенных бензола" ning 1930. aastal Giesseni Ülikoolis keemiadoktori kraadi väitekirjaga "Über den Herscheleffekt" (Z. f. wiss. Photographie, Photophysik und Photochemie. 1930, 28). 1905–1907 täiendas ta end Berliinis, Zürichis ja Münchenis.
1904–1905 oli Narbutt Tartus teadur, aastast 1908 Tartu Ülikooli keemialabori assistent, 1916–1917 eradotsent, 1917–18 Varssavi Polütehnilise Instituudi (evakueeriti 1917 Nižni Novgorodi) füüsikalise keemia ja elektrokeemia professor, aastast 1919 Tartu Ülikooli professor, ühtlasi aastani 1924 füüsikalise keemia labori juhataja. Ülikoolis luges ta füüsikalist, kolloid-, elektro- ja orgaanilist keemiat. Kuna Tartu Ülikoolis puudusid võimalused jätkata uurimistööd keemilise termodünaamika vallas, siirdus ta Tallinna, kus oli 1924–1927 Toomkooli füüsika-matemaatikaõpetaja. 1927 siirdus Narbutt Saksamaale, kus töötas Dresdenis Fotograafia Teadusliku Uurimise Instituudis. 1931 läks NSV Liitu, kus töötas surmani Odessa Füüsikainstituudi fotograafia uurimislaboris.

Teadustöö

Tartu Ülikoolis tegeles Narbutt peamiselt termodünaamika probleemidega, jätkates professor Gustav Tammanni alustatud keemilise termodünaamika uurimissuunda. 1905–1917 avaldas ta 17 teadusartiklit orgaaniliste ühendite (pm benseeni halogeenderivaatide) füüsikalis-keemilisist parameetreist ning faasisiirdeprotsesside termodünaamilistest karakteristikutest. Mõõtmistulemuste alusel tuletas Narbutt soojusmahtuvuste, aurustumis-, sulamis- ja muundumissoojuste arvutamiseks sobivaid võrrandeid. 1930. aastail avaldas ta artikleid teadusliku fotograafia probleemidest. 1908–1909 osales Narbutt Eesti Loodusuurijate Seltsi väljaannete toimetamisel. Kokku avaldas ta üle 30 teadustrükise.
Bradford City AFC

Ajalugu

Jalgpalliklubi asutati Bradfordis 1903. aastal. Jalgpalliklubi asutamine tõi West Riding of Yorkshire'i alternatiivi ragbi kõrvale. Kohe valiti klubi The Football League'i teise liigasse, vahetades välja Doncaster Roversi. Klubi kodustaadioniks sai Valley Parade, kus peetakse oma kodumänge siiani. Peter O'Rourke'i juhtimisel jõudis klubi 1908 kõrgemasse liigasse ja 1911 karikavõistluste finaali, kus alistati korduskohtumises Newcastle United. Inglismaa jalgpall liigasüsteemi kolmandal ja neljandal tasandil püsiti kuni hooajani 1985–1986. Sel ajal tabasid klubi rahalised raskused. 1985 toimus klubi kodustaadionil tulekahju, kus hukkus 56 inimest. Hooajal 1998–1999 õnnestus klubil lõpuks jõuda kõrgliigasse, Premier League'i. Esimesel hooajal kõrgliigas püsiti, kuid järgmisel sealt langeti. Aastal 2000 jõuti Euroopa klubide võistlustele Intertoto Cup, kuid poolfinaalis kaotati Peterburi Zenitile.
2004 tabasid klubi taas rahalised raskused ja klubi langes madalamasse liigasse. Klubi päästeti küll pankrotist, kuid 2007 langeti The Football League'i madalamasse liigasse. Alles hooajal 2012–2013 jõuti kõrgemasse liigasse.

Staadion

Klubi kodustaadion on Valley Parade, mis ehitati 1886 ragbiklubile Manningham. Algselt mahutas staadion 18 000 pealtvaatajat. Staadioni laiendati aastate jooksul ja 1911 mahutas see 39 146 pealtvaatajat. Valley Parade hävis peaaegu täiekult tulekahjus 1985. aastal, mil hukkus 56 inimest. Pärast seda tehti staadionil ümberehitus. Praegu mahutab staadion 25 136 pealtvaatajat.
Agrihan

Agrihan on saar Mikroneesias, üks Mariaanidest. 
Saare pindala 47 km². 
Agrihan on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 965 meetrit. 
Kuulub Põhja-Mariaanidele.
Keila–Haapsalu maantee

Keila–Haapsalu maantee (registrinumbriga 17) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 26. kilomeetril Keila linnas. Tee pikkus on 68,8 km, sh 2,8 km pikkune lõik Keila linnas (Luha tänav, Keskväljak, Haapsalu maantee). Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 64. kilomeetril Saunja külas.

Asulad Keila–Haapsalu maanteel

Keila linn, Kulna küla, Lehola küla, Nahkjala küla, Maeru küla, Vasalemma alevik, Veskiküla, Lemmaru küla, Rummu alevik, Kasepere küla, Padise küla, Laane küla, Määra küla, Audevälja küla, Metslõugu küla, Kuijõe küla, Seljaküla, Keedika küla, Jalukse küla, Auaste küla, Oru küla, Uugla küla, Linnamäe küla, Kärbla küla, Saunja küla.
Kalli mõis (Mihkli)

Kalli mõis (saksa keeles Kallie) oli riigimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal.
Juurduv kõrkjas

Juurduv kõrkjas (Scirpus radicans) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Linden (Alberta)

Linden on küla Kanadas Alberta provintsis Kneehilli maakonnas. Linden asub umbes 100 km Calgaryst loodes, 28 km Three Hillsist edelas ja 26 km Beisekerist põhjas.
Lindeni elanikest moodustavad 50% mennoniidid.
Külas on klaastaara vastuvõtupunkt, autopesula, seenioride puhketuba, koduste toitudega restoran Country Cousins, pitsarestoran TNT, hiina restoran Hong Kong, kolmeosaline motell, toidupood, pank Alberta Treasury Branch, arvutite edasimüüja ja internetikohvik. Lindenis ei müüda alkoholi.
Jüri Pärni

Jüri Pärni (7. jaanuar 1939 Rakvere – 22. juuni 2009) oli eesti tõlkija ja orkestrijuht.
Õppis Rakvere Muusikakoolis viiuli eriala ja lõpetas selle 1956. aastal .
Aastatel 1957–1968 töötas Jüri Pärni orkestrijuhina.
1968–1974 õppis ta Moskva Gorki-nimelises Kirjandus­insti­tuudis.
Alates 1972. aastast oli ta vabakutseline literaat.
Ta on tõlkinud vene keelest paarkümmend raamatut.
Ene Mihkelson

Looming

Mihkelsoni esimene teos avaldati 1967. aastal. Tema loomingus on läbivad teemad Eesti mütoloogia, Eesti ajalugu ja identiteet.
Osajaatav otsustus

Osajaatav otsustus on süllogistikas otsustus kujul "Mõned S on P", kus S on subjekt ja P on predikaat.
Üldjaatava otsustuse tähis on I. Seda tähist seostatakse ladina sõnaga affirmo 'jaatan', mille teise täishäälikuga on tegemist. See võeti kasutusele skolastikas. Ta esines näiteks juba Sherwoodi Williami traktaadi "Introductiones" 13. peatükis ja kinnistus tänu Petrus Hispanuse traktaadile "Summulae logicales".
Cooki saarte lipp

Cooki saarte lipp on Uus-Meremaaga assotsieerunud ala Cooki saarte lipp.
Lipul on traditsiooniline endiste Briti kolooniate lipu kujundus. Sinise plagu vasakul ülanurgas on Briti lipp, paremal on ringikujuliselt 15 valget viisnurka, mis sümboliseerivad 15 saart.
Anna kirikumõis

Anna kirikumõis (saksa keeles Pastorat Annen) oli kirikumõis Anna kihelkonnas Järvamaal.
Neelie Kroes

Neelie Kroes (hollandi hääldus: ˈneːli ˈkrus; sündinud 19. juulil 1941 Rotterdamis) on Hollandi poliitik ja ettevõtja.
Kroes on olnud Hollandi parlamendi liige, kuuludes siis erakonda Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest. Hiljem oli ta transpordi ja veeseisu riigisekretär (aseminister) ning seejärel minister. 
Aastatel 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni konkurentsivolinik. Aastatel 2010–2014 oli Neelie Kroes Euroopa Komisjoni digitaalarengu volinik ja üks komisjoni asepresidente.
Ajakirja Forbes edetabelis "100 maailma kõige mõjuvõimsaimat naist" reastus ta 38. kohale, aasta varem oli ta 44.
432 Park Avenue

432 Park Avenue on ülikõrge 88-korruseline pilvelõhkuja, mis asub New Yorgi suurima haljasala Central Parki vahetus läheduses. Kõrghoone kõrgus maapinnast on 425,5 meetrit.
Kolga vald (Kuusalu kihelkond)

Kolga vald (saksa keeles Kolk) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Valla pindala oli 225 km² ja elanikke oli 3689 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 847 talundit ja elamut ning need kasutasid 12 476 ha maad.
Vallas asus Kolga asundus.
Aadressiregister

Aadressiregister (address register) on register, mis tagab käsu aadressiosa täitmise.
Tupp-villpea

Levik ja kasvukoht

Levinud Põhja-, Kesk- ja Ida-Euroopas kuni rabade leviku lõunapiirini, ka Siberis, Kaug-Idas ja Kaukaasias, Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. 
Eestis on tupp-villpea sobivatel kasvukohtadel väga sage, kohati massiline, vähem tavaline läänesaartel.
Kasvab peamiselt turbapinnasel: rabades, madal- ja siirdesoos, rabastuvates lodumetsades ja männikutes.

Kirjeldus

Taime kõrgus 30–80 cm. Kasvab mätastena. Taimel on arvukalt niitjaid juurmisi lehti. Need on kolmekandilised, kantidel veidi karedad, kuni 1 mm laiused. Varre alusel on labata või väga lühikese labaga lehetuped, mis muutuvad sügisel lillakaspunasteks. 
Varsi on ühel taimel väga palju. Püstised, siledad, pikivaolised, alusel ruljad ja ülal nürilt kolmekandilised.
Pähik munajas või piklik, kuni 2 cm pikkune ja kuni 1,2 cm läbimõõduga. Tupp-villpea on neljast Eestis kasvavast villpea perekonna liigist ainus, kellel varre tipus on vaid üks pähik. Õiekate on lihtne, hallikas, kilejas, peente valgete karvakestega. Karvakesed säilivad ka viljade valmimisel. Õitseb aprillis ja mais. 
Viljaks on väike äraspidimunajas pähklike. Viljad valmivad juulis.
Ta on üks olulisemaid turvast moodustavaid taimeliike Eestis.
Neurohüpofüüs

Neurohüpofüüs ehk hüpofüüsi tagasagar (ladina keeles neurohypophysis, lobus posterior hypophyseos) on kesknärvisüsteemiga loomadel ajus paikneva hüpofüüsi tagumine sagar, mis on tekkinud vaheaju väljasopistisest ja talitleb sisesekretsiooninäärmena.
Neurohüpofüüsi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Maolistel

Madude neurohüpofüüs koosneb neuronite aksonitest. Madude neurohüpofüüsi ja selle kaudu liikuvaid hormoone on vähe uuritud, kuid arvatakse, et ka neil ringlevad oksütotsiini- ja vasopressiini-sarnased ühendid ning mesototsiin .

Inimestel

Hüpofüüsi tagasagar koosneb neuronitest ja neurogliiast.
Neurohüpofüüsist eritatakse valdavalt hüpotalamusest tulevate närvikiudude kaudu (aksoplasmaatiliselt) verre hüpotalamuse tuumadest nucleus opticus'est ja nucleus paravnetricularis'est hüpofüüsi liikunud hormoone – oksütotsiini ja antidiureetilist hormooni. Hüpofüüsi tagasagar toimib ka nimetatud hormoonide depoona.
Attila (ooper)

"Attila" on itaalia helilooja Giuseppe Verdi ooper proloogi ja kolme vaatusega. Ooperi esmaettekanne toimus 17. märtsil 1846. Ooperi libreto autor on Temistocle Solera ja see põhineb Friedrich Ludwig Zacharias Werneri näidendil "Attila, hunnide kuningas". Algselt planeeris Verdi ooperi libretistiks Francesco Maria Piave. Olles aga viimase tööga rahulolematu, otsustas helilooja pöörduda Solera poole. Asjaolude sunnil lõpetas aga ooperi kolmanda vaatuse siiski Piave.
Rünkpilved

Rünkpilved (ladina keeles Cumulus, lühend Cu) on konvektsioonipilvede klassi kuuluvate pilvede põhiliik. Nende aluse kõrgus Eestis on harilikult 0,8–1,5 km, madala suhtelise õhuniiskuse puhul isegi kõrgemal, kuni 2,5–3 km ja nende paksus võib olla mitmesajast meetrist kuni mitme kilomeetrini. Rünkpilved on topi- või rüngakujulised, millest ka nimetus.
Rünkpilved tekivad tavaliselt päikesepaistelise ilma korral, kui ebaühtlaselt soojenenud maapinna kohal tekivad tõusvad õhuvoolud, st tekib õhu konvektiivliikumine. Soe ja niiske tõusev õhk jõuab kondenseerumistasemeni, veeaur tõusva voolu tipus kondenseerub ning kui konvektsioonitase on kohe natuke kõrgemal, siis tekivad väikesed valged villakuhilaid meenutavad pilved, mis arenevad sageli järk-järgult suurteks rünkpilvedeks. Sellised pilved koosnevad veepiiskadest. Kui rünkpilved arenevad  võimsateks ja kõrgeteks, siis võivad need koosneda pilve tipus ka lume- ja jääkristallide segust. Mõnikord arenevad või koonduvad rünkpilved rünksajupilvedeks, millest sajab hoovihma või rahet ja millega võib kaasneda äike. Rünkpilved ei ole tüüpilised sajupilved, kuid harva võib siiski neist, peamiselt võimsatest rünkpilvedest, sadada nõrka vihma, hoovihma, rahet või lumekruupe).
Õhumassisisesed rünkpilved hakkavad soojal aastaajal tekkima enne lõunat ja kaovad tavaliselt õhtuks. Sügisel võivad rünkpilved tekkida veekogude kohal, sest maismaa on sel aastaajal külmem kui vesi.
Kristina Norman

Kristina Norman (sündinud 17. septembril 1979) on eesti ja vene päritolu kunstnik ja kunstipedagoog.
Ta on õppinud Eesti Kunstiakadeemias. Ta on töötanud kunstipedagoogina.
Ta lõi skulptuurist "Pronkssõdur" innustatult installatiivse keskkonna "After-War" viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai ta 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta.
2009 esindas ta Eestit Veneetsia biennaalil.
D'Entrecasteaux' saared

D'Entrecasteaux' saared on saared Saalomoni meres. 
Saarte pindala on umbes 3100 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 2556 meetrit. 
Saared kuuluvad Paapua Uus-Guineale.
Auganiit

Auganiit on vulkaaniline kivim. Kuulub andesiitsete  või basaltsete kivimite hulka. Auganiidiks nimetatakse oliviinivaba basalti (koosneb kaltsiumirikkast plagioklassist ja augiidist) või siis augiiti sisaldavat andesiiti. Auganiit võib sisaldada ka erinevaid pürokseene; küünekivi, biotiiti, hüpersteeni või bronsiiti. Nimetus auganiit on tuletatud sõnadest "augiit" ja "andesiit",  selle pakkus välja A. N. Winchell. 
Algselt leiti auganiiti erinevates USA osariikides; tänapäeval on auganiidina identifitseeritud kivimeid ka mujal. Nii näiteks on avastatud, et auganiiti on peale kaldeera moodustumist pursanud Aso vulkaan Jaapanis.
Hirvepark

Piir

Kaitstava pargiala piir kulgeb Wismari tänava ja Toompea tänava ristumiskohast mööda Wismari tänava pargipoolset teemaad lääne-edela suunas kuni Toompuiesteeni, mööda Toompuiestee pargipoolset teemaad loodesse kuni Toompuiestee 10 kinnistu edelanurgani, piki nimetatud kinnistu lõunapiiri kirde suunas kuni pargi kõnniteeni, sealt mööda nimetatud pargiteed põhja suunas kuni ristumiseni kagu-edelasuunalise pargiteega, mööda seda edelasse kuni ristumiseni põhja-lõunasuunalise pargiteega, mööda seda kuni ristumiseni Falgi teega, edasi mööda Falgi tee pargipoolset teemaad itta kuni ristumiseni bastioni müüriga ning mööda seda kuni ristumiseni Toompea tänavaga ning mööda Toompea tänava pargipoolset teemaad kagusse kuni ristumiseni Wismari tänavaga.
Schönteicheni vald

Vallaosad

Biehla, Brauna, Cunnersdorf, Hausdorf, Liebenau, Petershain, Rohrbach, Schönbach ja Schwosdorf.
Konrad Adenauer

Konrad Hermann Joseph Adenauer (5. jaanuar 1876 Köln – 19. aprill 1967 Bad Honnef) oli Saksamaa ja Lääne-Saksamaa poliitik, katoliikliku Tsentrumipartei liige 1906. aastast ning üks Kristlik-Demokraatliku Liidu rajajaid.
Adenauer oli hariduselt jurist.
Ta oli 1917–1933 Kölni ülemlinnapea ning 1920–1933 Preisi Riiginõukogu president.
Pärast Esimest maailmasõda kaalus ta eraldi Reini riigi loomist kas Saksamaa koosseisus või väljaspool seda.
Weimari Vabariigi ajal oli Adenauer Preisi Landtag'is.
Pärast natsionaalsotsialistide võimuletulekut Saksamaal vabastati Adenauer kõigist ametitest ning 1934 ja 1944 oli ta mõned kuud vangis.
Maist oktoobrini 1945 oli Adenauer jälle Kölni ülemlinnapea. Ta osales Kristlik-Demokraatliku Liidu ülesehitamises Briti okupatsioonitsoonis. Aastatel 1946–1949 oli ta KDL-i tsooniesimees, 1950–1966 KDL-i üleriigiline esimees.
Aastatel 1948–1949 oli ta Parlamentaarse Nõukogu liige ja esimees. Aastal 1949 valiti ta Bundestagi liikmeks ning 15. septembril Saksamaa Liitvabariigi esimeseks liidukantsleriks. Sellesse ametisse jäi ta 15. oktoobrini 1963, kui ta oli sunnitud tagasi astuma. Aastatel 1957–1961 oli KDL-il absoluutne enamus.
Adenaueri valitsuse juhtimisel jõudis Lääne-Saksamaa suveräänsuseni (Pariisi lepingud 1954) ja NATO-sse astumiseni 1955. Kindlustusid parlamentaarne demokraatia ja sotsiaalne turumajandus, milles oli tähtis osa Ludwig Erhardil. Adenauer oli tugev juht, kelle valitsemisviisi nimetati kantsleridemokraatiaks. See tõi kaasa nii suure autoriteedi kui ka tugeva vastuseisu opositsioonilises avalikus arvamuses.
Aastatel 1951–1955 oli ta ka välisminister. Ta rõhutas Saksamaa ja Prantsusmaa häid suhteid kui Euroopa poliitilise ühinemise alust. Samuti taotles ta häid suhteid Iisraeliga ning osales rahvusvaheliste organisatsioonide rajamises (Euroopa Söe- ja Terasekoondis 1951, Euroopa Kaitsekoondis 1952, Euroopa Majandusühendus ja Euroopa Aatomienergiakoondis 1957). Ta ignoreeris Stalini noodis 1952 tehtud ettepanekut Saksamaa taasühendada, jättes ta väljapoole sõjalisi liite: Adenauer pidas sõjalist liitu Lääne-Euroopa riikidega hädavajalikuks. Aastal 1955 saavutas ta Moskvas viimaste saksa sõjavangide tagasituleku, mille hind oli diplomaatiliste suhete sõlmimine Nõukogude Liiduga.
Adenaueri poliitikat kritiseerisid üha rohkem nii Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei kui ka avalikkus, samuti toodi esile tema kõrget iga. Eriti Spiegeli afäär (1962) kahandas Adenaueri populaarsust ja autoriteeti. 1961. aasta Bundestagi valimistega kaotas Kristlik-Demokraatlik Liit absoluutse enamuse ning koalitsiooniläbirääkimistel Vaba Saksa Partega oli Adenauer sunnitud lubama oma ametiaega piirata. Tema oma partei soovis kantsleriks populaarset Ludwig Erhardit. Nõnda astuski Adenauer 15. oktoobril 1963 tagasi, kuid jäi poliitiliselt aktiivseks.
Tuulikki Laesson

Tuulikki Laesson (sündinud 19. märtsil 1969 Tallinnas) on eesti maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1992).
Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 37. Keskkooli ja aastal 1999 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta on Eesti meistrivõistlustel võitnud 2 kulda (1993, 1996), 2 hõbedat (1986, 1998) ja 2 pronksi (1992, 1997).

Isiklikku

Tema abikaasa on maletaja ja ajakirjanik Igor Rõtov, neil on poeg ja tütar.
Nicu Ceaușescu

Nicu Ceaușescu (1. september 1951 Bukarest – 26. september 1996 Viin) oli Rumeenia poliitik, Nicolae Ceauşescu ja Elena Ceaușescu poeg.
Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Nicu Ceaușescu Bukaresti Ülikoolis füüsikat. Juba üliõpilasena sai ta Rumeenia Kommunistliku Noorsooühingu peasekretäriks. 1982. aastal valiti ta Rumeenia Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmeks. Nicu Ceaușescu vahistati Rumeenia revolutsiooni ajal 1989. aasta detsembri lõpus ja mõisteti kahekümneks aastaks vangi. 1992. aastal lasti ta tervislikel põhjustel vanglast välja. Ta suri 1996. aastal ühes Viini haiglas.
Mari Reinik

Mari Reinik (aastani 1988 Past, sündinud 25. augustil 1967 Tartus) on Eesti keemik.

Elulugu

Mari Reinik on Vello Pasti tütar.
Lõpetas 1986 Tartu 2. Keskkooli, 1991 Tartu Ülikooli keemiaosakonna, 1994 TÜ magistrantuuri; mag. chem. (1996, TÜ), väitekiri "Aktiivsöelt dimetüülformamiidiga ekstraheeritud orgaaniliste lahustite gaasikromatograafiline analüüs"; PhD (2007, TÜ), väitekiri "Nitraadid, nitritid, N-nitrosoamiinid ja polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud toidus: analüütilised meetodid, sisaldused ning toidu kaudu saadavate dooside arvutus". Oli 1991 Tartu Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, 1994–1997 Tartu Tervisekaitsetalituse keemialabori analüütik, 1998–1999 Tervisekaitseinspektsiooni Tartu labori kvaliteedijuht, 2001– laborijuhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: lisa- ja saasteainete ning taimekaitsevahendite jääkide sisalduse määramine toidus, analüüsimeetodite arendus, toidust saadavate lisa- ja saasteainete dooside arvutamine. 15 teaduspublikatsiooni.
James Craig Watsoni medal

James Craig Watsoni medal (inglise keeles James Craig Watson Medal) on USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia teadusauhind panuse eest astronoomiasse. 
Medal on nimetatud astronoom James Craig Watsoni (1838–1880) järgi.
Auhinda antakse välja alates 1887. aastast.
Patriarhaat (jurisdiktsioon)

Patriarhaat on õigeusu kiriku jurisdiktsioon, iseseisev õigeusu kirik, mille siseasjadesse ja juhtimisse ei ole teistel kirikutel õigust sekkuda ning mida juhib patriarh.

Näited

Gruusia Õigeusu Kiriku eestseisja Ilia II tiitel on Mitshetise ja Tbilisi metropoliit, kogu Iveeria katolikos-patriarh. Teised patriarhaadid kasutavad patriarhi tiitlit.
Jaan Jaani

Jaan Jaani (sündinud 28. mail 1951 Tallinnas) on eesti vaimulik.
Aastal 1987 lõpetas ta Usuteaduse Instituudi. Aastatel 1982–1989 teenis Viru-Nigula ja Kunda koguduses õpetajana ning hiljem oli 18 aastat Keila koguduse õpetaja ja Lääne-Harju praostkonna abipraost.
Oli Eesti Kongressi liige.
Jaan Jaani pühitseti 13. jaanuaril 2008 Politseiameti peakaplaniks.
Jaan Jaani on kirjutanud luuletusi lastele.

Isiklikku

Jaan Jaani abikaasa oli diplomaat Karin Jaani.
Kantsoon

Kantsoon (itaalia k canzon 'laul') on vana prantsuse ja itaalia luuležanr, lembelaul, mis koosneb viiest või seitsmest stroofist ning ülistab rüütlite armastust.
Kantsoon muusikas on lihtne ilmalik laul või ka laulva meloodiaga instrumentaalpala.
Kantsoonide autoritena on tuntud Dante Alighieri ja Francesco Petrarca.
Plzeň

Majandus

Aastal 1859 asutati linnas firma Škoda, mis etendas tähtsat osa Austria-Ungari, Tšehhoslovakkia ja Tšehhi tehnikaarengus.
SKP elaniku kohta on 44 000 dollarit.
BRUNO

BRUNO on Eesti Disainerite Liidu väljaantav tootedisainiauhind, mis on nime saanud Eesti Kunstiakadeemia disainikateedri rajaja ja pikaajalise juhataja professor Bruno Tombergi järgi.
Auhinda antakse välja iga kahe aasta tagant.
Andie MacDowell

Andie MacDowell (õieti Rosalie Anderson MacDowell; sündinud 21. aprillil 1958 Gaffneys Lõuna-Carolinas) on USA näitleja ja endine modell.

Lapsepõlv

Andie sündis Gaffney linnakeses Marion ja Paul MacDowelli neljanda tütrena. Tema lapsepõlv ei olnud kuigi õnnelik, vanemate abielu lahutati, kui Andie oli kuueaastane. Emal oli probleeme alkoholiga. Peres oli alatasa rahaga kitsas, õed pidid üksteist palju toetama ja seetõttu oli Andie sunnitud juba teismelisena miinimumpalga eest McDonaldsis ja Pizza Hutis töötama.

Modellikarjäär

Kuigi tüdruk asus õppima Winthropi kolledžisse, ei läinud õpingud edukalt ja teisel õppeaastal (1978) langes ta koolist välja. 
Tänu kaunile välimusele leidis ta aga tööd modellina. New Yorgis modelliagentuuris Elite. Paari aastaga kujunes temast New Yorgi kuulsus. 
Kuid Andie läks koos oma õe Beverlyga õnne otsima Pariisi. Seal sai tema modellikarjäär tõeliselt tuule tiibadesse ning Andiest sai Euroopas kuum kaanetüdruk. Tema pilte avaldasid Vogue, Bazaar, Elle ja Marie Claire. Samuti õnnestus tal saada soodne leping kosmeetikafirmaga L'Oréal Paris ning see koostöö jätkub tänaseni: Andie MacDowell on kortsudevastase nahahooldussarja Revitalift, jumestuskreemi Visible Lift ja juuksevärvi Excellence Créme reklaaminägu.

Näitlejakarjäär

1984 – esimene filmiroll filmis "Greystoke: The Legend of Tarzan, Lord of the Apes", kus ta mängis Tarzani kallimat Jane Porterit.
1989 – roll filmis "Sex, Lies and Videotape", Kuldgloobuse kandidaat parima naisdraamanäitleja kategoorias.
1990 – naispeaosatäitja filmis "Green card", Kuldgloobuse kandidaat parima naismuusikali- või komöödianäitleja kategoorias.
1993 – kõrvalosatäitja filmis "Short Cuts", võitis selle eest Kuldgloobuse.
1993 – roll filmis "Lõputu küünlapäev", võitis selle eest parima ulmefilmi auhinna Saturn parima naisnäitleja kategoorias.
1994 – naispeaosatäitja filmis "Neli pulma ja üks matus", Kuldgloobuse kandidaat parima muusikali- või komöödianäitlejanna kategoorias.
MacDowell jätkab näitlemist tänapäevani, aga rohkem ei ole teda mainekate filmiauhindade kandidaadiks nimetatud.
Elurikkuse tulipunkt

Elurikkuse tulipunkt ehk bioloogilise mitmekesisuse tulipunkt (inglise biodiversity hotspot) on Maakera piirkond, kus esineb märkimisväärselt endeemilisi looma- ja taimeliike, ning mille elurikkust ohustab tugevasti inimtegevus.
Enamik elurikkuse tulipunkte asub ekvaatorilähedastes piirkondes.
Mõiste "elurikkuse tulipunkt" pärineb inglise keskkonnateadlase Norman Myersi töödest.
Anthony Bourdain

Anthony Michael Bourdain (25. juuni 1956 – 8. juuni 2018) oli USA tippkokk, telesaatejuht ja kirjanik.