google/wiki40b huggingface dataset:
Danevirke

Danevirke ehk Dannevirke on kaitsevallide süsteem, mis kaitses Taani ajaloolist lõunapiiri sakside,
friislaste ja slaavlaste eest. Danevirket ehitati ja tugevdati rauaaja lõpust keskajani.
Kuni aastani 1864 asus Taani lõunapiir Eideri jõel praegusel Schleswig-Holstein liidumaal. Danevirke rajati piirist umbes 20 km põhja poole, Slieni fjordi ääres asunud Hedeby linna juurde. Vallid ulatusid Hedebyst kuni 17 km lääne suunas, kust edasi moodustasid sood ja niisked jõeorud loodusliku tõkke.
Danevirke esimene järk ehitati 7. sajandi lõpus. Järgnevatel aastasadadel tugevdati ja kõrgendati olemasolevaid valle ning ehitati lisaks uusi. Esimesed ehitusjärgud koosnesid puupalissaadiga 2 m kõrgusest muldvallist. Hiljem lisati sellel maakividest kuivmüür ning Valdemar Suure ajal 7 km pikkune telliskivimüür. Kaitsevallide parandamist ning ümberehitamist jätkati kuni 13. sajandini. Danevirke lõikude kogupikkus kasvas niimoodi 30 kilomeetrini. Kaitsevall oli 2–6 m kõrge ja 7–30 m lai, valli ees oli kaitsekraav. Paljud valli ehitusjärgud on dendrokronoloogia abiga täpselt dateeritud.
Kirjalikes allikates nimetatakse Danevirket esimest korda aastal 808, kui Frangi riigi annaalides öeldakse, et Taani kuningas Godfred otsustas ehitada Läänemere ja Põhjamere vahele valli, millele ta tahtis teha ainult ühe värava. Arvatavasti parandas Godfred tegelikkuses juba olemasolevaid valle.
Danevirke kaotas oma sõjalise tähtsuse 13. sajandil. Uuesti leidis kaitsevall kasutust 1864 peetud Teise Schleswigi sõja ajal. Teise maailmasõja lõpul rajasid sakslased Danevirke ette tankitõrjekraavi.
Suur osa Danevirkest on tänaseni maastikul jälgitav, praegu jääb see Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaa pinnale.
Narva Koorikool

Narva Koorikool (vene keeles Нарвская Хоровая школа) on Narva muusikakooli üksus, kus õpetatakse koorilaulu.
Koorikooli ajalugu ulatub aastasse 1981, kui moodustati lastekoori stuudio. Stuudiot juhtis Tatjana Prokatševa.
1990. aastal organiseeriti stuudio ümber kooliks.
Kool lõpetas iseseisvana tegevuse 2011. aastal, saades seejärel Narva muusikakooli üksuseks.
Kodavere murrak

Kodavere murrak (kohalikus keelepruugis Kodavere kiil, Kõdavere kiil) on idamurde alla kuuluv murrak, mida räägiti Kodavere kihelkonna põhjaosas. Kihelkonna lõunaosas räägiti Kodavere Kavastu murrakut, mida liigitatakse hoopis lõunaeesti murderühma Tartu murde alla.
Kodavere murrakule on omane pehme hääldus ja vadjapärased jooned.
Tänapäeval räägib murrakut igapäevaselt mõnikümmend vanemat inimest.
Kunda lade

Kunda lade on keskordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Seda hakkas esimesena eristama Percy E. Raymond aastal 1916. Lademe stratotüüp asub Kundas kinnikasvanud kraavis, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Kunda-Aru karjääri aluspõhja paljand. Lade on oma nime saanud Kunda linna järgi.
Kunda lademe all lamab keskordoviitsiumi ladestiku Volhovi lade ja sellel lasub Aseri lade. Lademe vanus on 467,5...463,8 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Volhovi lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Darriwili lade. Lademes eristas Karl Orviku aastal 1958 Valaste alamladet ja Aluoja alamladet, Vladimir Jaanusson aastal 1960 aga Hunderumi alamladet. 
Litostratigraafiliselt vastab sellele Loode-Eestis Pakri kihistu, milles on eristatud Kallaste, Jägala, Suurupi ja Osmussaare kihistikud. Põhja- ja Kesk-Eestis  vastavad sellele Loobu kihistu, milles eristatakse Ubari, Udria, Nõmmeveski ja Valgejõe kihistikke, ning Sillaoru kihistu Voka kihistik. Lõuna-Eestis vastavad sellele aga Baldone kihistu ja Šakyna kihistu. Väljaspool Eestit eristatakse selles Tverečiuse kihistut, Pivorai kihistut, Juodupe kihistut, Kronauce kihistut, Obeliai kihistut, Gilija kihistut, Mikonysi kihistut, Gindviliai kihistut ja Bičinūai kihistut. Lisaks kihistutele eristatakse selles eraldi veel Ziemeli ja Šiupyliai kihistikke. Lademe paksus Eestis on 0,1–20 m. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda punane või hall Holeni lubjakivi.
Lademe avamusala on Põhja-Eesti klindil ja selle lähedastes jõeorgudes. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Eesti lääneosas on lade õhem, idaosas paksem.
Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Osmussaarel, Toilas ja Ontikal.
Lademe kivimkoosseisus on palju glaukoniit- ja ooidlubjakivi, Tallinnast läänes alumises osas ka liivakivi. Osmussaarel ja selle ümbruskonnas on lademe alumises osas, nagu ka Volhovi ja Billingeni lademe kivimites ohtralt daike, mida täidavad Kunda lademe hilisema tekkega kivimid. Kesk-Eestis on lade õhuke, selle moodustab põhiliselt mergel.
Lüümik

Lüümik ehk esitluskile on grafoprojektorites kasutatav õhuke läbipaistev leht. Lüümikuid valmistatakse harilikult tselluloosatsetaadist, mille peal võib kujundeid joonistada, et neid projektoril auditooriumile näidata. Neid on võimalik täita nii markeri kui ka laserprinteriga. Paljud ettevõtted kasutavad projektorite ja lüümikute süsteemi koosolekutel ja töörühmades, kus on vaja teha näitlikustavaid ettekandeid. Uuemal ajal on kasutusel videoprojektorid ja interaktiivsed tahvlid.

Lüümikute printimine

Lüümikuid võib printida kahel viisil.
Laseriprinteri võib ühendada arvutiga ja selle peale saab panna tahmakasseti koos tselluloosatsetaadist lehtedega. Seejärel valmistatakse kujund või dokument arvuti sees (kuigi kujundid on rohkem levinud, sest tekst võib mingil kaugusel projektorist olla ebaselge) ning seadistatakse printimiseks. Pärast printeri tööle panemist kantakse dokument paberi peale. Mõned inimesed eelistavad lüümikut enne edastamist katsetada.
Mõned mustvalged või värvilised koopiamasinad on võimelised printima atsetaatlehti. Sellised masinad kasutavad enamasti toonerit, sest tindile rajatud tehnoloogia pole veel atsetaatlehte võimeline printima. Lüümikutest omakorda saab paljundusmasina abil teha paberkoopiaid.
Raul Keller

Raul Keller (sündinud 3. märtsil 1973) on eesti kunstnik, kes tegeleb heli-, visuaal- ja tegevuskunstiga.
Alates 2014. aastast on ta Eesti Kunstiakadeemia uusmeedia osakonna professor ja juhataja.
Andrus Esko

Andrus Esko (sündinud 21. jaanuaril 1949) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud 1974. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Töötanud ajalehtedes Edasi, Liivimaa Kuller, Postimees, Sõnumileht, SL Õhtuleht.
Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia

Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia (inglise keeles American Academy of Arts and Sciences) on Ameerika Ühendriikide teadusakadeemia.
Ta on USA vanimaid ja prestiižsemaid teadusühinguid. Asutatud 1780. aastal.
Akadeemia peakorter asub Cambridge'is (Massachusettsis).

Liikmeskond

Akadeemia liikmeskonda on kuulunud (või kuuluvad) teiste seas ka John Adams, Thomas Jefferson, John James Audubon, Joseph Henry, Washington Irving, Josiah Willard Gibbs, Augustus Saint-Gaudens, Robert Oppenheimer, Willa Cather, T. S. Eliot, Edward R. Murrow, Jonas Salk, Luis Alvarez, George Soros, Duke Ellington, Gerald Edelman, Jerry Fodor, David Chalmers ja Lisa Randall. 
1848. aastal valis akadeemia oma liikmeskonda esimese naise – astronoom Maria Mitchelli.
Akadeemia valib ka välisliikmeid. Sellise au on pälvinud teiste seas Leonhard Euler, markii de La Fayette, Alexander von Humboldt, Leopold von Ranke, Charles Darwin, Otto Hahn, Jawaharlal Nehru, Pablo Picasso, Lucian Michael Freud, Winston Churchill, Galina Ulanova, Werner Heisenberg, Hannes Alfvén, Igor Tamm, Jakov Zeldovitš, Alec Guinness, Tzvetan Todorov, Henri Poincaré ja Sebastião Salgado.
Tänapäeval on akadeemial üle 4900 liikme (fellows) ja üle 600 välisliikme (foreign honorary members). Liikmeskonda kuulub üle 250 Nobeli auhinna ja üle 60 Pulitzeri auhinna laureaadi.
Juuda kõrb

Juuda kõrb (heebrea יהודה מדבר (Midbar Yehuda), araabia اليهودية برية (Barrīyat al-Yahūdīyah)) on kõrb Aasias Lähis-Idas. Piirneb läänes Juuda mägismaa, idas Surnumerega ja lõunas Negeviga. Juuda kõrbes sajab vähe vihma (sedagi vaid talvel); sellest hoolimata on seal palju jõeorge, mis enamasti on kuivad.

Juuda kõrb piiblis

Jeruusalemma läheduse tõttu on Juuda kõrbel suur ajalooline ja piiblilooline tähtsus. Juuda kõrbe kaudu põgenes Taavet Jeruusalemmast Absalomi mässu ajal. Kuningas Ussija kaevas kõrbesse kaeve ja ehitas torne. Kuningas Herodes rajas sinna kindlusi, sealhulgas ka Masada. Juuda kõrbes elasid esseenid. Samuti elas seal Ristija Johannes, kes sõi rohutirtse ja metsmett ning kuulutas. Peale ristimist ajas Püha Vaim Jeesuse kõrbesse, kus ta ei söönud 40 päeva; kui Jeesusel nälg kätte tuli, soovitas kurat talle öelda, et kivid leibadeks saaks.
Šerri

Šerri ehk heres (hispaania keeles jerez, ka vino de Jerez; inglise keeles sherry; prantsuse keeles xérès) on Hispaania traditsiooniline kangendatud vein, mis on saanud nimetuse Jerez de la Frontera linna järgi. Heres peab olema toodetud Cádizi provintsis kolmnurgas Jerez de la Frontera, Sanlúcar de Barrameda ja El Puerto de Santa María vahel.
Šerrit on viis tüüpi: Manzanilla, Fino, Amontillado, Oloroso, Palo cortado.
Uladzimir Makjei

Uladzimir Makjei (valgevene keeles Uladzimir Makjei; sündinud 5. augustil 1958 Nekraševičy külas Kareličy rajoonis Hrodna oblastis) on Valgevene diplomaat ja poliitik. Ta on 20. augustist 2012 Valgevene välisminister.
Ta lõpetas aastal 1980 Valgevene Riikliku Võõrkeelte Pedagoogilise Instituudi. Seejärel teenis ta aastatel 1980–1992 Nõukogude armees, ta on auastmelt reservpolkovnik.
Aastatel 2000–2008 töötas ta president Alaksandr Łukašenka assistendina ja 2008–2012 presidendi kantseleiülemana.
Faedo

Geograafia

Faedo külgneb järgmiste valdadega: Mezzocorona, Giovo ja San Michele all'Adige.
Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum

Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum (lühend ETMM või TMM) on Tallinnas asuv muuseum. 1. veebruaril 2019 ühinesid riigiasutused Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum ning Eesti Ajaloomuuseum sihtasutuseks Eesti Ajaloomuuseum.
Muuseumi kujunemine algas 1924. aastal, mil Mart Saar, Cyrillus Kreek ja August Pulst asutasid Peeter Süda Mälestuse Jäädvustamise Ühingu, mis aastal 1931 nimetati ümber Muusikamuuseumi Ühinguks. Aastal 1941 ühines Muusikamuuseumi Ühinguga Teatrimuuseumi Ühing (asutati 1937).
Algul asus muuseum Kadrioru lossis, aastal 1934 viidi muuseum üle Tallinna Konservatooriumi aadressil Müürivahe 12, kus asub tänaseni. Muuseumi osadeks on Assauwe torn ja Karjase hoov.
Muuseumis on muusika- ja teatriosakond, muusika- ja teatrialased raamatukogud, samuti nt noodikogu, fonoteek ja filiaal Särevi Teatrituba. Muuseumi 2017. aasta aprillis avatud püsinäitus "Lood ja laulud" sai Eesti Muuseumide Aastaauhinna parima püsinäituse kategoorias.
Muuseum on Heino Elleri loomingu autoriõiguste omaja.
Sotsialistlik Vasakpartei

1961-1975

Partei asutati 1961 Norra Tööpartei lõhenemisel ELi ja NATOt pooldvaks ja vastustavaks tiivaks. Selle algne nimi oli Sotsialistlik Rahvapartei. SRiga tegid koostööd Norra Kommunistlik Partei NKP, mitteorganiseerinud sotsialistid ja euroskeptikud Norra Tööparteist. Liikumise tagajärjel ütles Norra 25. septembril 1972 Euroopa Ühendusega ühinemisele "Ei". 1973. aastal sai Sotsialistlik Rahvapartei 11,6% häältest ja 16 kohta Stortingis. 1974. aasta aprillis otsustas ühenduse kongress Oslos liituda üheks parteiks. 1975. aastal Trondheimis need ühinesidki Sotsialistlikuks Vasakparteiks, kuid NKP otsustas samal aastal sälitada eraldi partei.

Pärast 1975

Esimesed aastad ei olnud SVPle edukad, kuid 1980-ndatel partei tähtsus suurenes. Partei võitles tööpuuduse vastu, desarmeerimise poolt ja majandusliku ebavõrdsuse vastu. 1990-ndatel kaotas erakond uuesti populaarsust, kuigi Norra ütles uuesti "Ei" Euroopa Liiduga ühinemisele, mis oli SVPle suur võit. Pärast 1997. aasta Norra parlamendivalimisi sai Kristin Halvorsenist SVP liider ja tema juhtimise all kasvas erakonna populaarsus. Loosungiks võeti "Lapsed ja noored kõigepealt", miilega partei tõstis fookusse hariduse. Erakond kaotas küll hääli 2005. aasta Norra parlamendivalimistel, kuid tuli Tööpartei ja Keskpartei toel võimule, moodustades Norra esimese vasaktsentristliku koalitsioonivalitsuse. SVP jaoks oli see esimene kord kuuluda koalitsiooni.
Videviku saaga: Noorkuu

"Videviku saaga: Noorkuu" (inglise "The Twilight Saga: New Moon") on 2009. aastal valminud USA film. See põhineb Stephenie Meyeri romaanisarjas "Videvik" ilmunud romaanil "Noorkuu".
Filmi režissöör on Chris Weitz. Filmi muusika kirjutas Alexandre Desplat.
Sulgjas rodgersia

Sulgjas rodgersia (Rodgersia pinnata) on kivirikuliste sugukonda rodgersia perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Ta kasvab looduslikult Hiinas Sichuani, Guizhou ja Yunnani provintsis 2000–3800 meetri kõrgusel merepinnast.
Taim on mitmeaastane. Ta kasvab kuni 120 cm kõrguseks.
Suure sõrmja lehe läbimõõt on kuni üks meeter. Lehed koosnevad 5–9 umbes 20 cm pikkusest äraspidimunajast lehekesest.
Õisik on kuni 60 cm pikkune pööris, mis paikneb püstise varre otsas. Õied on väikesed (umbes 5 mm) ja valgete, kahvaturoosade või punakate tupplehtedega. Kroonlehed puuduvad. Igal õiel on kümme tolmukat ja kaks emakat. Vili on umbes 7 mm pikkune kupar.
Tartu Keskkonnahariduse Keskus

Tartu Keskkonnahariduse Keskus on loodusest hoolivat ja keskkonnasäästlikku eluviisi propageerivat laste huviharidust pakkuv asutus Tartus.
2002. aastal asutatud Sihtasutus Tartu Keskkonnahariduse Keskus on välja kasvanud 1953. aastal loodud Tartu Linna Noorte Naturalistide Jaamast, hilisemast munitsipaalhuvikoolist Tartu Loodusmaja.
Pärimise järjekorra põhimõte

Pärimise järjekorra põhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Selle järgi pärivad pärandaja sugulased kolmes järjekorras (abikaasa erireeglite alusel sugulaste kõrval). Oluline on see, et järgmise järjekorra juurde minnakse alles siis, kui eelmisest ühtegi pärijat ei ole. Näiteks kui esimesest järjekorrast on vähemalt üks pärija olemas, siis teise järjekorra juurde ei minda.

Järjekorrad

Esimese järjekorra seadusjärgsed pärijad on pärandaja alanejad sugulased ehk pärandaja lapsed ja lapselapsed. Seega, kui toimub seadusjärgne pärimine ja pärandajal on vähemalt üks elus laps, siis pärib tema ainukesena. Oluline on ka see, et pärandaja lapselaps pärib ainult siis, kui tema vanemad on surnud (välistamis- ja asenduspõhimõte).
Teise järjekorra pärijateks on pärandaja vanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja vennad ja õed. Seega kui pärandajal alanejaid sugulasi pole, siis liigutakse teise järjekorra juurde ja pärivad kas pärandaja vanemad või nende puudumisel pärandaja õed ja vennad.
Kolmanda järjekorra pärijateks on pärandaja vanavanemad ja nende alanejad sugulased ehk pärandaja tädid ja onud. Seega kui ei ole olemas pärijaid esimesest ega teisest järjekorrast, siis pärivad pärandaja vanavanemad võrdsetes osades. Kui üks vanavanem on surnud, pärivad tema asemel tema alanejad sugulased.

Näide

Oletame, et pärandaja polnud testamenti teinud ega pärimislepingut sõlminud ehk pärimine toimub seadusjärgselt. Pärandajal lapsi pole ning elus on pärandaja mõlemad vanemad ning kõik vanavanemad. Seega järjekorra põhimõtte järgi tuleb esmalt vaadata, kas on esimese järjekorra pärijaid. Kuna antud juhul ei ole, siis tuleb liikuda teise järjekorra juurde. Kuna mõlemad vanemad on elus, siis pärivad nemad võrdsetes osades kogu pärandi (eeldusel, et pärandajal polnud abikaasat). Kolmanda järjekorra ehk vanavanemate juurde ei ole vaja minna, sest teise järjekorra pärijad on olemas.
Eesti Meeskoor Austraalias

Eesti Meeskoor Austraalias on aastal 1947 asutatud meeskoor.
Meeskoor asutati Saksamaalt Bremenhavenist Austraaliasse reisinud laeval General Stuart Heinzelmann. Laeva pardal olnud 844 sõjapõgenikust olid 148 eestlased.
Koori on teiste seas juhtinud Elmar Saarepera, Uno Polikarpus.
Clearwateri maakond (Idaho)

Ajalugu

Maakond moodustati 1911. aastal.
Siugja Sulepea kirjandusauhind

Siugja Sulepea kirjandusauhind on kord aastas, ussimaarjapäeval välja kuulutatav kirjandusauhind, mis on mõeldud kahe ussimaarjapäeva vahel parima kirjandusteose avaldanud Eesti autorile.
Esimene Siugja Sulepea auhinna saaja kuulutati välja 2009. aasta 8. septembril ja selle sai Holger Kaints lühiromaani "Lennukivaatleja" eest. Teine auhinna saaja kuulutati välja 2010. aasta 13. septembril ning selle sai Indrek Koff oma teosega "Eestluse elujõust". Kolmandat korda kuulutati Siugja Sulepea auhind välja 13. septembril 2011 ning selle pälvis Urmas Vadi. 2012. aasta auhinna sai Paavo Matsin, 2013. aasta auhind läks luuletaja Helen Kallastele.
2012. aasta 17. mail kuulutati välja ja anti üle Siugja Sulepea eriauhind võõrkeelse teose eest. Selle pälvis Groningeni ülikooli soome-ugri keelte ja kultuuride professor Cornelius Hasselblatt.
Kirjandusauhinna algatasid ja andsid üle kirjanikud Peeter Helme, Asko Künnap, Jürgen Rooste ja Karl Martin Sinijärv. Auhinna sisuks on graveeritud sulepea, õhtusöök žürii liikmetega ja võimalus osaleda järgmise aasta auhinnasaaja valimisel.
Loodi mõis

Loodi mõis (saksa keeles Kersel) oli rüütlimõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõis asutati 16. sajandi keskel.
Mõisa puidust barokne peahoone ehitati 18. sajandi keskel.
Gedit

Omadused

gedit sisaldab võimalust süntaksi esiletõstmiseks programmeerimiskeelte ja märgistuskeelte toimetamisel. Kasutusel on ka sakid (tabs), mis võimaldab samas aknas mitut faili toimetada. Kasutaja saab sakke ka eri akende vahel tõsta. On võimalik toimetada kaugfaile, kasutades GVFS'i (varem kasutati GnomeVFS'i). Tagasivõtmine ja uuesti tegemine (undo ja redo) ning otsi ja asenda on toetatud. Teised tihti programmeerimistööriistadele omased omadused on ridade nummerdamine, automaatne sulgude sobitamine, teksti murdmine, toimetatava rea esile tõstmine, automaatne taandrida ja failikoopia varundamine (back-up).
Võimalik on kasutada ka õigekirja kontrolli mitmes keeles ja pluginate abil uusi omadusi lisada. Tänu sellele on võimalik gedit'it integreerida väliste rakendustega, nagu Python'i või Bash'i terminal. Mitmed pluginad on juba vaikimisi geditiga kaasas, osad on võimalik internetist alla laadida.
gedit võimaldab ka printimist, sealhulgas PDF või PostScript faili.

Arhitektuur

gedit on mõeldud kasutamiseks X Window Systemiga ning kasutab GTK+ 2.0 ja GNOME 2.0 teeke. Integreeritus GNOME töölauakeskkonda võimaldab integreerimist GNOME failihalduriga Nautilus. Dokumentatsiooni haldamiseks kasutab gedit GNOME abisüsteemi (help system), printimiseks GNOME printimise raamistikku ja virtuaalset failisüsteemi.
Alates 2008. aasta detsembrist on gedit saadaval ka Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi jaoks.
Gerli Nõmm

Gerli Nõmm on eesti režissöör ja stsenarist. 
Nõmm töötab kultuuriuudiste toimetaja-saatejuhina Eesti Televisioonis tööd 2012. Ta on lõpetanud Balti Filmi- ja Meediakooli audiovisuaalse meedia erialal ning teinud lühifilme ja telesaateid nii režissööri kui ka operaatorina.
Teri Hatcher

Teri Lynn Hatcher  (sündinud 8. detsembril 1964 Sunnyvale'is Californias) on Emmy auhinnale nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud USA filminäitleja.
Hatcher õppis American Conservatory Theateris näitlemist. 1984. aastal oli ta jalgpallimeeskonna San Francisco 49ers kisakooris. 
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad Lois Lane'i osatäitmine aastatel 1993–1997 toodetud seriaalis "Lois & Clark: The New Adventures of Superman" ja Susan Mayeri roll telesarjas "Meeleheitel koduperenaised".
Lisaks on ta mänginud 1989. aasta märulifilmis "Tango & Cash" ja 1997. aasta James Bondi filmis "Tomorrow Never Dies".
Abba Dorotheos

Elulugu

Konkreetseid fakte on tema elust teada vähe. Ta oli pärit Ashqelonist ja sai hea hariduse; oma sõnul näitas ta algul õppimise vastu üles ülimat vastumeelsust, kuid tegi seejärel läbi meelemuutuse ja edaspidi lausa neelas raamatuid, veetes kogu oma vaba aja lugedes. Seetõttu tundis ta hästi nii paganlike kui ka kristlike autorite loomingut. Ka on esile tõstetud tema võimeid kõnemehena.
Millal ja miks ta täpselt kloostrisse läks, ei ole teada, kuid tema teoste põhjal võib järeldada, et eelkõige motiveeris teda soov elada täiuslikult evangeeliumi nõuetele vastavat kristlikku elu.
Ta liitus Abba Seridose kloostriga Gazas, kus elasid ka tulevased pühakud Barsonophios Suur ja Johannes Prohvet. Nende munkade käest oli Dorotheos juba varem õpetust saanud ja ilmselt just nende mõjul liitus ta selle kloostriga.
Kloostris sai Johannes Prohvetist tema vaimulik juhendaja. Umbes kümme aastat elas Dorotheos kuuletujana temaga samas kongis. Esialgu oli Dorotheose vastutusalaks kloostri külaliste eest hoolitsemine, hiljem aga kloostri haigla juhatamine.
Pärast vaga Seridose ja Johannes Prohveti surma asutas ta oma senise elupaiga lähedale uue kloostri. Oletatakse, et see sündmus toimus umbes aastal 540. Uue kloostri ülemaks jäi ta kuni oma surmani.
Tema enda esimeseks õpilaseks oli Dositheos Gazast, keda austatakse samuti pühakuna.

Õpetused

Abba Dorotheos jättis endast maha 21 õpetust oma munkadele, mis on tuntud täispika pealkirja all "Meie vaga isa Abba Dorotheose südantkosutavad õpetused oma õpilastele".
Lisaks neile õpetustele moodustavad tema pärandi veel kümme lühikest läkitust ning tema küsimused pühadele Barsonophiosele ja Johannesele. Viimaste hulka kuulub 87 küsimust koos tema vaimulike juhendajate vastustega.
Need teosed moodustavad osa klassikalisest kristliku askeetika varamust ning kuuluvad ka tänapäeval õigeusu munkade ja ilmikute poolt hinnatud lugemisvara hulka.
Koolivara

Koolivara oli kirjastus, mis 1931-1940 tegutses Tartus.
Kirjastus andis muu hulgas välja sarja Poiste raamatukogu.
1944 asutati Koolivara baasil tööstuskombinaat "Koolivara".
OS X El Capitan

Uued võimalused

On lisatud mitmikpuutefunktsioon rakendustele nagu Mail, Messages ja Calendar.
Samuti on nüüd olemas Split-View nagu Windows 7-s.
Metal on ka lisatud, tänu millele jooksevad rakendused ja arvutimängud kiiremini.

Probleemid

Alates versioonist 10.11.4 ei tunnista operatsioonisüsteem enam ID-kaarti. Probleemi lahendamiseks külastage ID-kaardi kodulehte.
ID-kaardi probleem on nüüdseks lahendatud versiooniga 10.11.6.
John Jacob Abel

John Jacob Abel (19. mai 1857 Clevelandi lähedal (Ohio osariik) – 26. mai 1938) oli USA biokeemik ja farmakoloog.
Ta sai 1883 Michigani Ülikoolist doktorikraadi ning rajas 1891 seal USA esimese farmakoloogiaosakonna ning asus seda juhatama. Aastast 1893 juhtis ta Johns Hopkinsi Ülikool farmakoloogiaosakonda.
1897. aastal isoleeris ta Napoleon Cybulski järel teisena adrenaliini, nimetades seda epinefriiniks. Tegu oli enamalt jaolt mitteaktiivse metaboliidiga. Aastal 1913 sõnastas ta tehisneeru idee ja aastal 1914 isoleeris ta verest aminohapped. Ta otsis aastaid edutult hüpofüüsi hormooni; hiljem selgus, et tegu oli mitme hormooniga. Aastal 1926 teatas ta insuliini isoleerimisest ja kristalliseerimisest. See teade võeti vastu suure skepsisega ning jäi aastateks aktsepteerimata.
Abel asutas 1905 koos Christian Archibald Herteriga ajakirja "Journal of Biological Chemistry", samuti organiseeris ta ajakirja "Journal of Pharmacology and Experimental Therapeutics" asutamise.