google/wiki40b huggingface dataset:
Kristian Taska

Isiklikku

Tema isa on Ilmar Taska. Ta on olnud abielus näitleja Maria Avdjuškoga. Neil sündisid lapsed Albert ja Adele.
Caldwelli vald

Ajalugu

Vald moodustati 1838. aastal.
Värska vald

Asustus

Värska vallas oli 1 alevik (Värska) ja 34 küla.

Külad

Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Korela, Kostkova, Kremessova, Kundruse, Litvina, Lobotka, Lutepää, Matsuri, Määsovitsa, Nedsaja, Pattina, Perdaku, Podmotsa, Popovitsa, Rääptsova, Saabolda, Saatse, Samarina, Sesniki, Säpina, Tonja, Treski, Ulitina, Vaartsi, Vedernika, Velna, Verhulitsa, Voropi, Võpolsova, Väike-Rõsna, Õrsava.
Laagri

Ajalugu

Laagri aleviku eellaseks võib pidada Pääsküla küla, mida mainiti esmakordselt Taani hindamisraamatus (1241). Suure tõenäosusega on Laagri juba muinasaegne küla.
Esimese maailmasõja ajal oli Pääskülas Venemaa keisririigi kinnipidamisasutuste vangilaager, mille asukad olid seotud Peeter Suure merekindluse Pääsküla maarindepositsiooni ehitusega. Vangilaagri juurde kujunes Tallinna-Paldiski raudteel mitteametlik nõudepeatus, mida hakati kutsuma Laagriks. 
Kuigi Venemaa keisririigi kokkukukkumisega vangilaager likvideeriti, rajati ametlik Laagri-nimeline raudteepeatus 1928. aastal.
Et Pääsküla raudteejaam oma alevikuga asus veidi Tallinna pool, hakati üha vana Pääsküla küla tuumikut rahva suus üha enam kutsuma Laagriks. Uus Laagri raudteejaam rajati eelmisest umbes 300 m Tallinna suunas Teise maailmasõja järel, kui Laagrit läbiv raudtee elektrifitseeriti ning vajati kõrget perrooni.  
1968. aastal liideti Pääsküla jõest põhja poole jääv küla osa Tallinnaga. Seda osa hakati kutsuma Laagri linnaosaks ja sinna jäi ka Laagri jaam. Tänapäeva Laagri keskuse juurde oli tekkinud uus tihehoonestusala, mis oli Lenini-nimelise näidissovhoosi keskasulaks. 1970ndatel Pääsküla küla likvideeriti ning asutati Laagri alevik. 1975. aastal toodi Saue külanõukogu keskus Laagri alevikku. 
Tänapäeval on Laagri kiiresti arenev ja laienev Tallinnaga tihedalt seotud asula, mille elanike arv kasvab pidevalt. Arendatakse uut üldhariduskooli ja spordikompleksi ning 2008. aastal avati Urda raudteepeatus Laagri jaama ja Saue vahel.

Loodus

Laagri alevikus asub 1989. aastal loodud Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala.
Toivo Jürgenson

Toivo Jürgenson (sündinud 28. augustil 1957 Tallinnas) on Eesti teedeehitusinsener, poliitik ja ettevõtja. Ta oli majandusminister 1994–1995 ning teede- ja sideminister 1999–2002.

Haridus

Toivo Jürgenson on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassi 1975. aastal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna teede ja sildade eriala 1980. aastal.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Jürgenson on töötanud Tallinna TK KMV sillagrupi juhina, Tallinna TK Tehnoehituse peainsenerina, ENSV Plaanikomitees osakonna juhataja asetäitjana ning Soome-Eesti ühisettevõtte RAKE SP peadirektori asetäitjana. 
Ta oli Eesti Gaasi nõukogu liige 1992–1993, Põhja-Eesti Panga nõukogu liige 1992–1993, Eesti Erastamise Agentuuri nõukogu liige 1994–1995 ja 1999–2003, Eesti Transiidi Arendamise Sihtasutuse nõukogu esimees 1999–2001, ning ta on OÜ Toomtsentrum juhatuse esimees alates 2003. aastast ja AS Tallinna Lennujaam nõukogu esimees alates 2007. aastast.

Poliitiline tegevus

Toivo Jürgenson oli VII, VIII (oli Isamaaliidu fraktsiooni esimees 1996–1999) ja IX Riigikogu liige. Ta oli majandusminister Mart Laari esimeses valitsuses ja Andres Tarandi valitsuses 1994–1995 ning teede- ja sideminister Mart Laari teises valitsuses 1999–2002.
1988. aastal oli Jürgenson üks Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna asutajaid ja selle juhatuse liige, kuni erakonna liitumiseni Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa. Pärast viimase liitumist ERSP-ga 1995. aastal sündis Erakond Isamaaliit ja Jürgensonist sai kuni 1998. aastani selle esimees.
2013–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.

Isiklikku

Toivo Jürgenson on abielus Marika Jürgensoniga. Neil on kaks tütart.
Kalle Jürgenson on tema vend.
Carl Schirren

Carl Christian Gerhard Schirren (20. november (vana kalendri järgi 8. november) 1826 – 11. detsember (vkj 28. november) 1910) oli Liivimaa ajaloolane, publitsist ja avaliku elu tegelane.
Schirren oli küll geograafiaalase haridusega, kuid hakkas 1850. aastatel huvituma ajaloost. Esialgu tegeles ta peamiselt arvustuste ning lühiartiklite kirjutamisega, selle kümnendi kaalukamaks tööks oli tema arvustus Taani hindamisraamatu põhjal tehtud töö kohta, milles Schirren avaldas oma seisukohti raamatu sisu kohta tunduvalt laiemalt, kui arvustuse formaat oleks eeldanud (ta kirjutas sisuliselt hindamisraamatust oma uurimuse). 
1862–1864 andis Schirren välja Tartu päevalehte "Dorpater Tagesblatt", samal ajal (1863) sai tast Tartu Ülikooli Vene ajaloo professor ning ta asus üha tõsisemalt ajalooga tegelema.
1860. aastatel huvitus aga Schirren üha enam ka poliitikast, asudes kaitsma baltisakslasi vaikselt hoogu koguva slavofiilsuse ja võimaliku venestuse eest. Tema Liivimaa patrioodi mentaliteet avaldub ka selle aja töödes, kus Schirren rõhutab ajaloo võtmesündmustes osalenud liivimaalaste (Wolter von Plettenberg, Johann Reinhold von Patkul) tähtsust ja positiivsust. Venemaal sai ta tuntuks vastusega slavofiil Juri Samarinile, kes oli rünnanud Balti erikorda. Schirren kaitses oma ajaloolistele argumentidele põhinenud vastuses (aastal 1869) Balti provintsides seni kehtinud õiguslikku korda, viidates Uusikaupunki rahulepinguga Venemaa poolt antud garantiidele. Selle poliitiliselt irriteeriva kirja eest vallandati Schirren Tartu Ülikooli Vene ajaloo professori kohalt ning ta oli sunnitud Venemaalt lahkuma.
Oma ülejäänud elu veetis Schirren Saksamaal, kus tast sai Kieli ülikooli ajalooprofessor, 1878–1879 oli ta ka rektor. Väga mahukaid ajalooteoseid ta ei avaldanud, kuid tegeles mitmete üksikprobleemide uurimisega. Tema põhiliseks huvivaldkonnaks oli Põhjasõda ning sellega seotud sündmused. Seda uurides Schirren leidis näiteks, et Rootsi allakäigus polnud süüdi mitte Karl XII, vaid hoopis tema isa Karl XI, kes teatavasti teostas baltisakslastele jaoks äärmiselt ebameeldiva mõisate reduktsiooni.
Schirreni olulisimateks saavutusteks olid aga tema allikpublikatsioonid ning personaalarhiiv. Publikatsioonidest mahukaim oli aastatel 1861–1885 välja antud 11-köiteline Quellen zur Geschichte des Untergangs livländischer Selbsständigkeit (viimased 3 köidet pealkirja all Neue Quellen...), mis on koostatud Rootsi ja Taani arhiividest leitud Liivi sõja algusaastaid (1557/1558–1562) puudutavatest allikatest. See allikatekogu on sisuliselt asendamatuks infoalliaks Liivi sõja uurijate jaoks. Schirreni personaalarhiivis leidub peamiselt Põhjasõjaga seotud materjale, mis samuti omavad väga kõrget teaduslikku väärtust.
Larry Wall

Larry Wall (sündinud 27. septembril 1954) on programmeerija, lingvist ja kirjanik. Tuntud programmeerimiskeele Perl loojana, mille ta tõi kasutusse aastal 1987.
Helsingin Sanomat

Helsingin Sanomat ('Helsingi sõnumid') on Soome ja Põhjamaade suurim tellitav ajaleht. Leht on Soomes tuntud ka lühendiga HS ja hüüdnimega Hesari.
2006. aastal oli lehe keskmine trükiarv nädala sees 426 117 ja pühapäeval 476 211. Lugejate arv on üle miljoni.
Ajaleht asutati 1889. aastal Päivälehti nime all. Juulis 1904 leht suleti võimude poolt, kuid hakkas taas ilmuma praeguse nime all mõni päev hiljem. Lehe asutaja ja peatoimetaja oli Eero Erkko. Leht on püsinud siiani Erkkode perekonna kontrolli all. Endine peatoimetaja Aatos Erkko oli üks Soome rikkamaid inimesi.
Ajaleht kuulub SanomaWSOY kontserni.
2005. aastal ostis ajaleht raadiojaama Radio Helsinki.
Alates 8. jaanuarist 2013 ilmub leht tabloidformaadis.
Mõisaküla lipp

Mõisaküla lipp on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Mõisaküla lipp.
Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1994.

Lipu kirjeldus

Valge ristkülik, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalmõõtmed 105 × 165 cm, keskosas on kaks paralleelset punast horisontaallaidu; lipu värvilaidude laiused on 2, 1, 1, 1, 2 ühikut.
Zugres

21. sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa meelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
Dietrich Damerow

Dietrich III Damerow (surnud umbes 1410) oli Tartu piiskop aastatel 1379–1400.
Preisimaalt pärinev Damerow oli hiljemalt aastast 1364 keiser Karl IV erasekretär. Tänu sellele oli ta diplomaatiliselt osav ja omas laiaulatuslikke kontakte üle Euroopa. 1372. aastal hakkas ta tegema vaimulikukarjääri.1378. aastal nimetas Rooma paavst Urbanus VI Damerowi Tartu piiskopiks, ent ta sattus vastuolusse Liivi orduga, mis toetas Tartu toomkapiitli poolt valitud Albert Hechti, kes sai toetuse Avignoni paavstilt Clemens VII-lt. Et ordu toetus aga Roomale, siis kaotas Hecht ordu poolehoiu ning Damerow jäi 1379. aastast ainsaks Tartu piiskopiks, ent tänu vastuoludele orduga õnnestus tal oma piiskopkonda jõuda alles 1387. aastal.
1393. aastal inkorporeeris ordu Riia peapiiskopi ja tolle kapiitli Saksa ordusse, mis tähendas peapiiskopkonna minekut ordu kontrolli alla. Damerow aga ordu ülemvõimuga ei nõustunud, vaid nõudis tollelt enda diötseesis vasallivannet ning lõi laialdase orduvastase koalitsiooni, kuhu kuulusid Mecklenburgi hertsog Albrecht (kes oli samaaegselt ka Rootsi kuningas), Leedu suurvürst Vytautas ja Inglismaa kuningas Richard II; Damerow pakkus oma piiskopkonda koguni viimase võimu alla. Samuti saabusid Tartusse piiskopi liitlastena 1396. aastal vitaalivennad. Siiski ei saanud koalitsioonist asja, sest Albrecht ja Inglise kuningas olid liiga kaugel ja Vytautasega suutis ordu rahu sõlmida. Seejärel tungis ordu 1396. aasta juulis Tartu piiskopkonda ja vallutas selle linnused peale Tartu. Piiskopkonda siiski ordusse ei inkorporeeritud, Damerowi sunniti vaid tunnustama Riia peapiiskopi inkorporeeritust ja loobuma läänivande nõudmisest. 1397. aastal toimunud teisel Danzigi konverentsil otsustati, et peapiiskopkond jääb inkorporeerituks, aga ordu ei tohi nõuda ordu vasallidelt sõjas osalemist ning andis Harju-Viru rüütelkonnale Jungingeni armukirja. Damerow ei saavutanud seega oma tahtmisi ja astus mõni aasta hiljem, kui oli oma piiskopkonnas sattunud majanduslikesse ja poliitilistesse raskustesse, oma ametikohalt tagasi, elades esialgu Riias, millalgi pärast 1408. aastat pöördus ta aga tagasi Saksamaale.
Väike-Maarja kihelkond

Väike-Maarja kihelkond (lühend VMr, sks Kirchspiel Klein-St. Marien) on ajalooline kihelkond Virumaal ja Viru/Rakvere kreisis Eestimaa kubermangus.

Piirkonna ajalugu

Kihelkond asutati 14. sajandi keskpaigas. Enamik selle aladest kuulus varem Simuna kihelkonda.
Esmakordselt avati Väike-Maarjas kihelkonnakool 1723. aastal, teist korda 1750. aastal, kuid püsima jäi alles 1873. aastal.

Väike-Maarja kihelkonna pärand

Eesti Rahva Muuseumi kogudes on Väike-Maarja kihelkonnast 567 eset: rahvarõivaste osi, ehteid, käsitööesemeid, töövahendeid, põllutööriistu jne. Fotokogus on ligi 400 fotot, millel on jäädvustatud rõivastust, käsitööesemeid, erinevaid sündmusi ja tegevusi (sõnnikuvedu, kartulivõtmine jne), inimesi (nt sportlased), hooneid. Esimest korda käisid muuseumi vanavarakogujad kihelkonnas 1910. aasta augustis.
Väike-Maarja keskuses 19. sajandil ehitatud endises kihelkonnakooli hoones asub Väike-Maarja muuseum, kus olev väljapanek tutvustab Väike-Maarja kihelkonna kultuuripärandit.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkond jääb tänapäeval tervikuna Lääne-Virumaa aladele. Kihelkonna enamiku katab Väike-Maarja vald. Kihelkonna loodeserv kuulub Tapa valda.
Cato kirjad

"Cato kirjad" (Cato's Letters) on seeria esseesid vabadusest, tsivilisatsioonist ja religioonist, mis ilmusid aastatel 1720–1723 ajakirjas London Journal (hiljem ka ajakirjas British Journal). Nende 144 essee autorid olid John Trenchard ja Thomas Gordon, kes kasutasid ühist pseudonüümi Cato, viidates sellega Cato Nooremale.
"Cato kirjad" mõjutasid tugevasti 18. ja 19. sajandi poliitilist ja majandusfilosoofiat.
Alpiniit

Alpiniit ehk alpiaas on kõrgusvööde ja bioom lähisalpiinse ning igijää ja -lume vöötme vahel. See on metsatu ala mäestike kõrgematel nõlvadel rohttaimestiku, vahel ka põõsaste ja puhmastega (alpitaimed).
Alpiniitude vöötmes puuduvad peaaegu täiesti põõsad ja puud. Rohttaimedest esinevad madala kasvuga mitmeaastased taimed, sh ka igihaljad. Tihti esinevad padjakujulised ja kodarikega taimed.
Alpiniite kasutatakse mägikarjamaadena.
Glehni rahula

Nikolai von Glehni perekonna rahula asub Tallinnas Nõmme linnaosas, aadressil Lossi 13.
Nikolai von Glehn rajas kalmistu 1896. aastal pärast oma abikaasa Carolina Henriette Marie von Glehni surma. Hiljem maeti sinna ka tema poja Manfredi lapsed Barbara Maria ja Ulrich. 
Ka Glehn soovis leida siin oma viimase rahupaiga, aga elu viis ta Brasiiliasse, kus ta 1923. aastal suri.
Nõukogude okupatsiooni ajal purustati rist ja kalmistu hävitati.
Augustis 2005 taastati park aiandusarhitektide Ülle Grišakovi ja Triin Järve projekti kohaselt. Puhastati tiigid, remonditi sillad ning rajati uued pargiteed. Esialgu paigutati parki puust rist.
21. mail 2008 avati taastatud marmorrist. Rist taastati Nõmme Koduloohuviliste Koja, mitmete firmade ja eraisikute abil.
Synergium

Teenused

Synergium pakub lokaliseerimis- ja tõlkimisteenuseid globaalselt tegutsevatele ettevõtetele. Ettevõte spetsialiseerub järgmiste valdkondade tehniliste dokumentide tõlkimisele ja lokaliseerimisele: autotööstus, tarbeelektroonika, rahandus, IT, õigusalane dokumentatsioon, masinaehitus, erinevad bioteadused ja turism.
Synergiumis kasutatav tehnilise tõlke protsess vastab standardi EN 15038 nõuetele ja koosneb järgmistest etappidest: tõlkimine, kontrollimine, toimetamine, tehniline ülevaatus, korrektuur ja lõppkontroll.

Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimine

Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimise protsess hõlmab kolme etappi: tõlkimine, toimetamine ja korrektuur (TEP). 1) Vastavas valdkonnas pädeva tõlkija valimine. 2) Tõlkimine (järgides asjakohast stiili ja soovitatavat terminoloogiat). 3) Tõlke ülevaatamine. 
Veebisaidi või tarkvara lokaliseerimise toimetamise etapp hõlmab grammatika ja stiili kontrollimist jm. Lokaliseerimisspetsialistid saavad tõlgitud ja korrektuuri läbinud tekstid üles laadida sisuhaldussüsteemi (CMS)), millega tagatakse nõutav kujundus ja vorming.

Peamised tõlkesuunad

Ida-Euroopa keeled (eesti, bulgaaria, vene, tšehhi, ukraina, ungari, saksa, slovaki, läti, leedu, poola), SRÜ keeled (armeenia, aserbaidžaani, kasahhi, usbeki, türkmeeni).
Felipe Vizeu

Felipe Vizeu (sündinud 12. märtsil 1997 Três Rioses) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Grêmio.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo, millega liitus 2013. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aastal. Esimesel hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas 15 mänguga viis väravat. 2017. aasta Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlustel Copa Sudamericana lõi ta viis väravat, millega jagas sel hooajal Copa Sudamericana suurima väravaküti nimetust. Flamengo jõudis Copa Sudamericana finaali, kus kaotati Argentina klubile Independiente.
2018. aasta juulis siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Udinese, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Udineses ei suutnud ta ennast klubi põhimeeskonda murda ning naasis 2019. aasta jaanuaris Brasiiliasse, suundudes laenulepingu alusel Grêmiosse.
Natchitochese vald

Ajalugu

Vald moodustati 1807. aastal.
Dauphini maakond

Dauphini maakond (Dauphin County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 25′ N, 76° 48′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Harrisburg.
Maakonna pindala on 1445 km², millest 83 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 268 100. Aastal 2000 oli elanikke 251 805.

Ajalugu

Dauphini maakond moodustati 4. märtsil 1785 Lancasteri maakonna osast.
Shannoni indeks

Shannoni indeks (ka Shannoni-Wieneri indeks, ebakorrektse nimega Shannon-Weaveri indeks) on üks mitmekesisuse ehk diversiteedi arvutamise mõõte. Shannoni indeksi sümbol on tavaliselt H'. Indeks on nimetatud ameerika matemaatiku Claude Shannoni järgi.

Järeldused

Shannoni indeks jääb vahemikku 0...10, kusjuures 10 on maksimaalne tulemus. Shannoni indeks on seda kõrgem, mida rohkem on mingis analüüsis olevate liikide hulk (ja vastupidi), kusjuures mingi liigi tuntav domineerimine teiste liikide üle aga langetab indeksit.
Mesilane

"Tants"

Rikkaliku korjepaiga leidnud mesilane teatab sellest teistele "tantsuga". Tantsud jagunevad kaheks: ringtants ja vibav tants. Ringtants teatab tarulähedase korjemaa olemasolust. Vibava tantsuga näitab mesilane, millise nurga all päikese suhtes peab tarust välja lendama, tagakeha vibreerimine signaliseerib korjetaimede kaugust tarust. Mesilaste kommunikatsiooni on uurinud näiteks Austria teadlane Karl von Frisch.

Korjetaimed

Hariliku sibulataime õiesarika õitsemise ajal võivad taimi külastada mesilased, kes koguvad oma järglaste kasvatamiseks sibulanektarit.
Mõnedel sibulasortidelt, näiteks 'Bessonovi' kogutud nektar võib mesilastel seedehäireid põhjustada.
Ekvivalent (keemia)

Keemiline ekvivalent on aine hulk, mis reageerib keemiliselt kindla hulga standardiga.
Aine ekvivalentne hulk, nim. ka ekvivalentmass, arvutatakse aatom- ja molekulmasside põhjal. Varasemates käsitlustes on ekvivalenti defineeritud kui aine hulka, mis reageerib ühe grammi (täpsemini 1,00797 g) vesinikuga (või 8 g hapnikuga või 35,5 g klooriga) või asendab ühendites nimetatud massiosa.
Lihtaine ekvivalent on vastava keemilise elemendi aatommassi ja valentsi suhe. Liitaine keemilise ekvivalendi leidmiseks tuleb aine molekulmass jagada tema molekuli koostisesse kuuluvate positiivsete ioonide arvu ja valentsi korrutisega. Näiteks alumiiniumsulfaadi Al₂(SO₄)₃ ekvivalent on 342/2x3 = 57. Redoksreaktsioonis mingi oksüdeeriva agendi ekvivalent vastab ühele moolile elektronidele.
Praktilistes arvutustes kasutatakse sageli grammekvivalenti (nimetatud ka vaal) või kilogrammekvivalenti (kilovaal) - see on aine kogus, mille mass grammides või vastavalt kilogrammides on arvuliselt võrdne aine keemilise ekvivalendiga. Näiteks alumiiniumsulfaadi grammekvivalent on 57g ja kilogrammekvivalent 57kg.
Ekvivalentide seadus ütleb, et ained reageerivad üksteisega ekvivalentsetes suhetes.
Sõlm (botaanika)

Sõlmed ehk varresõlmed on kohad varrel, kuhu kinnituvad lehed.
Kahe sõlme vahelist osa nimetatakse sõlmevaheks ehk varrelüliks.
Sõlme kohal lehekaenlas tekib kaenlapung.
Kaire Nõmm

Kaire Nõmm (sündinud 20. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Põhihariduse omandas Kaire Nõmm Tallinna 24. Keskkoolis  aastatel 1978–1986 ning keskhariduse Tallinna 13. Keskkoolis aastatel 1986–1989. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Kaire Nõmm aastatel 1992–1997 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas.
1997–1998 töötas ta sisearhitektuuribüroos Studio-R arhitektina. Aastatel 1999–2002 töötas ta arhitektuuribüroos COO Arhitektid OÜ. Alates 2002. aastast töötab Kaire Nõmm arhitektuuribüroos Kavakava.
Kaire Nõmme tuntumad tööd on Pärnu kontserdimaja ning Pärnu kesklinna koolide võimla.
Kalev Ratassepp

Kalev Ratassepp (8. märts 1898, Tallinn – 20. jaanuar 1960, Tallinn) oli Eesti matemaatik-loodusteadlane.

Elulugu

Kalev Ratassepp oli teenistujate poeg.
Lõpetas 1917 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1917–21 Peterburi Elektrotehnika Instituudis, lõpetas 1926 TÜ matemaatikuna; füüsika-matemaatika-kandidaat (1949, TÜ), väitekiri "Pöördfunktsiooni arendamine lõpmatuks reaks". Oli keskkooliõpetaja Tartus, Rakveres, Tallinnas (1922–36 J. Westholmi Gümnaasiumis) ja 1943–44 koolide inspektor. 1945–59 Tallinna Polütehnilise Instituudi statistika ja raamatupidamise kateedris (dotsent 1951) ning matemaatika ja teoreetilise mehaanika kateedri vanemõpetaja.

Teadustöö

Koostanud matemaatikaõpikuid keskkoolidele. Üle 20 teadustrükise.
Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool

Ida Töörahva Kommunistlik Ülikool (ka Ida Tööliste Kommunistlik Ülikool, Ida Töötajate Kommunistlik Ülikool; vene keeles Коммунистический университет трудящихся Востока) oli kommunistlik ülikool Venemaal Moskvas. Ülikoolis koolitati välja kommunistliku poliitika tulevasi kõrgemaid tegelasi. Ülikool tegutses 1921. aastast kuni 1930. aastate lõpuni.
Broadwell

Core M (Broadwell-Y)

Core M on väikse võimsusega optimeeritud protsessor. See on esimene Inteli 14 nm tehnoloogiat kasutav protsessor, mis jõuab avalikku kasutusse. Core M on mõeldud tahvelarvutitele ja mobiilsetele seadmetele. Intel on seadnud eesmärgiks luua protsessor, mida saab kasutada ventilaatorita seadmetel. Selliste seadmete alla kuuluvad 8–10 mm, "10,1" ekraaniga, seadmed mille energia on 3–5 W. Oma uutes seadmetes, mis ühtlasi kasutavad ka ventilaatori vaba disaini, on kasutusele võtnud Core M protsessorid juba Lenovo, Dell ja ASUS.
Core M on tehtud süsteemikiibina (system-on-a-chip), mis võimaldab tal 25% madalamat tarbijakulu, 10% madalamat sooritusele kuluvat pinget, mis säästab lisa 20% energiat, 10–15% jõudlust transistori kohta, väiksemaid mõõtmeid ja 2 korda madalamat energialeket, mille tõttu vajab ta 10% madalamat energiat.
Võrreldes Haswell Y ja U protsessoriga on Broadwell-Y oma pindalalt 25% väiksem. Haswelli protsessorite mõõtmed on 40x24x1,5 mm, samas kui Broadwell-Y mõõtmed on 30x16,5x1,04 mm. Seda võimaldavad Broadwell-Y protsessoril 14 nm tehnoloogiast tulenev 0,63-kordne ümbermõõdistamine, 0,5 mm viigu samm, 200um pakendi korpus ja 170um pooljuhi paksus.
Core M protsessorid kasutavad BGA pakendit ning seeria koosneb 3 mudelist: 5Y70, 5Y10a ja 5Y10. Kõigil on 2 tuuma, 4 MB L3-vahemälu, toetavad 1600 MHz LPDDR3L- ja LDDR3-muutmälu ja on nõutava jahutusvõimsusega (TDP) 4,5 W. 5Y10a ja 5Y10 omavad stabiilset taktsagedust 800 MHz (turboga kuni 2 GHz) ning Intel HD Graphics 5300 graafikaprotsessorit taktsagedusega 100–800 MHz. 5Y10 erineb seadistatava nõutava jahutusvõimsuse poolest, mida saab seadistada 4 W peale. 5Y70 Core M seeria lipulaevana omab baastaktsagedust 1,10 GHz (turboga kuni 2,60 GHz), Intel HD Graphics 5300 graafikaprotsessorit taktsagedusega 100–800 MHz.

Broadwell-H

H seeria Protsessorid jagunevad kahe- ja ühekiibisteks protsessoriteks. Ühekiibisel protsessoril on 2 tuuma 4 lõimega, kahekiibisel aga 4 tuuma 8 lõimega.
Kahekiibisel variandil on GT3 või GT2 graafikaprotsessor ja kuni 6 MB L3-vahemälu. Ta toetab kuni 32 GB DDR3L-muutmälu taktsagedusega 1600 MHz. Tema nõutav jahutusvõimsus on 47 W, mis on dimmitav 37 W-ni ning omab uut HM97-kiibistikku.
Ühekiibisel versioonil on PCH-LP kiibistik. Graafikaprotsessoriks on sellel GT3 standardspetsifikatsioonidega.
Broadwell-H on võimsama otsa protsessorid mõeldud lauaarvutitele, mille puhul energiatarbivus rolli ei mängi.

Broadwell-K

Broadwell-K on LGA 1150 pesa kasutav neljatuumaline protsessor, mõeldud lauaarvutitele, mis kasutab GT3 graafikaprotsessorit ja 65W jahutusvõimsust.

Omadused

Intel Broadwell protsessorid on umbes 50% ja 30% efektiivsemad kui varasemad Haswelli seeria protsessorid. Põhilised Broadwelli omadused tulenevad 14 nm tootmisprotsessist. Sellega kaasneb sülearvutite ja teiste Broadwelli protsessorit kasutavate seadmete pikem aku kestvus, suurem resolutsioon ja kompaktsem disain. Broadwelli protsessorid kasutavad ka suuremaid ja võimsamaid graafikaprotsessoreid, millega kaasneb arvutite ja nutiseadmete parem graafika.
Namur

Asustus

Brüsselist 61 km kaugusel asuva Namuri linna halduspiiridesse kuuluvad järgmised asulad: Beez, Belgrade, Saint-Servais, Saint-Marc, Bouge, Champion, Daussoulx, Flawinne, Malonne, Suarlée, Temploux, Vedrin, Boninne, Cognelée, Gelbressée, Marche-les-Dames, Dave, Jambes, Naninne, Wépion, Wierde, Erpent, Lives-sur-Meuse ja Loyers.
1230. aastad

1230. aastad on aastad 1230–1239 pKr.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239
Turba kultuurimaja

Turba kultuurimaja on kultuurimaja Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aastat Nissi vallas) Turba asulas. Kultuurimaja haldab Nissi valla kultuurikeskus. Kultuurimaja juhataja on Kaja Rästas.