Sakala (ajaleht)

Eellugu

1865. aastal hakkas Carl Robert Jakobson saatma kaastööd Eesti Postimehele ning hiljem ka liberaalsetele vene- ja saksakeelsetele ajalehtedele.
1868. aastal jäi rahuldamata tema taotlus asutada Peterburis eestikeelne ajaleht.
1871. aastal sulges Johann Voldemar Jannsen Postimehe veerud oma kaastöölistele Jakobsonile ning Jakob Hurdale. Põhjuseks nende poolt avaldatud artiklid, mis kritiseerisid avalikult baltisakslasi ja nõudsid eestlastele võrdseid õigusi. Venestamise mõju kasvamist kartev ja sakslastega hästi läbi saav Jannsen võttis seejärel alahoidliku suuna ning baltisakslaste nõudmisel nad kaastööliste seast ka eemaldati. Samal aastal Tallinna kolides esitas Jakobson taotluse ajalehe Edasi väljaandmiseks, kuid jäi vastuseta. Samuti lükati tagasi mitmeid teisigi tema esitatud taotlusi.
1877. aastaks oli omakeelsete ajalehtede olukord muutunud soodsamaks ja taotlus ajalehe Sakala väljaandmiseks Viljandis rahuldati. Arvatakse, et selle õnnestumise taga olid Jakobsoni head suhted Johann Köleriga.
1878. aasta 11. märtsil ilmus Viljandis Sakala esimene number.

Tänapäev

Tänapäeval on Sakala suuruselt kolmas kohalik leht Eestis ja loetavaim päevaleht Viljandimaal. Ilmumissageduseks on viis korda nädalas (teisipäevast laupäevani).
Ajalehe toimetus asub Viljandis Tartu tänaval. Väljaandja on AS Eesti Meedia. Peatoimetajaks ajavahemikus 1. september 2005 kuni 1. detsember 2011 oli Eve Rohtla. Alates detsembrist on peatoimetaja Hans Väre.
Eesti Ajalehtede Liidu andmetel on viimase kümne aasta jooksul Sakala ühe kuu tiraaž peamiselt vähenenud. Viimase paari aasta jooksul on selle suuruseks olnud umbes 9000 – 10 000 lehte. Tellijate osakaaluks on ära toodud ligikaudu 91%. Ühe lehe mahuks on 12–16 lehekülge ning lisaks ilmub laupäevase lehe vahel telekava. Ajalehe kaanehind on 0,50 €.
Lehes kajastatakse peamiselt kodumaakonna uudiseid, kuid sisaldab piisavas koguses ka Eestis ja Euroopas toimuvat. Lugejateni tuuakse uudiseid, reportaaže, olemuslugusid, intervjuusid ja portreesid kodukandi otsustajatest. Regulaarselt ilmuvad kultuuri-, maaelu-, majandus-, loodus-, tervise-, haridus-, tarbija-, aiandus-, noorte-, laste- ja huumorikülg ning ei puudu ka teravad arvamuslood ja diskussioonid. Lisaks on ajalehes olemas kultuuriürituste kalender Viljandis toimuvate sündmuste kohta. Nuputamishuviliste jaoks on ajalehes olemas ka ristsõna.
2007. aastast alates annab Sakala kaks korda kuus välja tasuta lehte 1LEHT .
Lisaks paberkujule on Sakala kättesaadav ka tasulise (Sakala Pluss) ja tasuta veebi kaudu .
Sakala Plussis ilmuvad kõik lood, mis sama päeva paberleheski, ja kõiki neid saab lugeda juba varahommikul.

Kujundus ja päismik

Ajalehe esilehe ülaosas paikneb vanamoodne ja kunstiline tiitlipea ehk päismik. Sellel on eriline tähendus eesti kultuuriloos. Päismiku kujundas Carl Robert Jakobsoni vend Eduard Magnus Jakobson pärast seda, kui Sakala oli saanud kauaoodatud loa viimaks ilmuda.
Eduard Magnus kujundas lisaks päismikule ka lisalehtede ehistähtedega tiitlipead ning illustreeris ajalehte 1881. aastani nii maastike, linnavaadete kui ka portreid kujutavate puulõigetega .
Sakala kujundus üldiselt on ajaga siiski tunduvalt muutunud. Kuna algselt oli tegemist mustvalge ajalehega, siis paratamatult on olnud vajadust seda tänapäevastada ja teha muudatusi. Artikleid tehtud muudatuste kohta on kajastatud ka Sakala veergudel.
Näiteks tehti kujunduses muudatusi nii 2003. kui ka 2007. aasta lõpus. Uue kujunduse autoriks oli mõlemal korral Postimehe kujundustoimetaja Vahur Kalmre. Aastate jooksul on muudetud kujundus täisvärvis ajalehele kohasemaks, ülesehitus loogilisemaks ning üldilme õhulisemaks, lihtsamaks ja selgemaks. Samuti on ajaleht senisest jõulisem ja värvilisem ning sellele on antud aktiivsem väljanägemine. Lugejate kütkestamiseks on sisse toodud järjest enam visuaalseid elemente.
Loomulikult on tekkinud diskussioone teemal, et kuidas sobivad omavahel kokku ajalooline päismik ja tänapäevane lehekujundus. Arutelu selle üle tekib igal aastal Eesti ajalehtede kujunduskonkursi raames. Žüriis esineb erinevaid arvamusi.
On neid, kes näevad päismikus heas mõttes ajaloolist elementi. Mõne sõnul säilitavad ajalehed päisimikut näitamaks lugejale ennast kui pikaajalist ja usaldusväärset partnerit. Samuti oleks oluline jätkata vana päismikuga juba seetõttu, et Sakala nime taga on võimas traditsioon, suured nimed ja ajalugu.
Teisalt võetakse seda aga iganenud märgina. Leitakse, et ajalooline peenejooneline lehepea ja tänapäevane robustne kujundus on täielikus esteetilises vastuolus.
Samas on neid, kes näevad lahendust päismiku osalises ümberkujundamises .
Sellegipoolest on Sakala pälvinud näiteks auhinna parima esikülje eest 2001. aasta Euroopa ajalehtede kujundusvõistlusel, mida korraldavad Medium Magazin Saksamaalt, De Journalist Hollandist ja Der Österreichische Journalist Austriast. Aasta varem leidis Sakala esikülg äramärkimist ajalehekujundajate organisatsiooni ajakirja Design korraldatud ülemaailmsel võistlusel kuni 15 000 tiraažiga ajalehtede seas.