google/wiki40b huggingface dataset:
Sanatooriumi tänav (Tallinn)

Sanatooriumi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis.
Sanatooriumi tänav algab Põllu tänavalt, suundub kagusse, läbib Sanatooriumi pargi, ristub Sihi tänavaga, ja lõpeb Vabaduse puiesteel. 
Tänava alguse koordinaadid on 59° 22′ 43″ N, 24° 39′ 56″ E.
Sanatooriumi tänava pikkus on umbes 560 meetrit. 
Sanatooriumi tänava ja Vabaduse puiestee nurgal asub Hotell Kannike (Vabaduse puiestee 108). Sanatooriumi pargis asub Sanatooriumi pargi pansionaat.
August Ferdinand Möbius

August Ferdinand Möbius (17. november 1790 Schulpforta – 26. september 1868 Leipzig) oli saksa matemaatik ja astronoom. Ta töötas Leipzigi ülikoolis.
Tema järgi on nimetatud Möbiuse leht, mille ta 1858. aastal avastas.
Milo Ventimiglia

Milo Anthony Ventimiglia (sündinud 8. juulil 1977 Anaheimis Californias) on USA filminäitleja.
Ta on tuntud peamiselt mässulise Jess Marianona telesarjast "Gilmore'i tüdrukud" ja kangelase Peter Petrellina draamasarjas "Kangelased". Lisaks kehastas ta Robert "Rocky Jr." Balboat 2006. aasta kinofilmis "Rocky Balboa".
Infolaine

Infolaine on Kesk- ja Lõuna-Eesti kuulutusi sisaldav ajaleht, mis ilmub aastast 1997. Lehte annab välja OÜ Aleak. 1997-1999 andis lehte välja OÜ Infolaine. Leht ilmub üks kord nädalas (esmaspäeval)
Gneisenau (lahingulaev)

Gneisenau oli saksa sõjalaevastiku lahingulaev aastatel 1938–1945. Laeva ehitas Deutsche Werke.

Laeva üldandmed

Pikkus: 235 m
Laius: 30 m
Süvis: 9,9 m
Veeväljasurve: 38 900 t
Võimsus: 165 000 hj
Kiirus: 31,5 sõlme
Meeskond: 1840 inimest
Solomon Asch

Elukäik ja karjäär

Solomon Asch oli juudi perekonnast. Ta immigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1920. aastal. Solomon Asch sai bakalaureusekraadi (1928) New Yorgi kolledžist ning magistrikraadi (1930) ja doktorikraadi (1932) Kolumbia Ülikoolist.
Asch oli 19 aastat psühholoogiaprofessor Swarthmore College'is ning töötas mõnda aega koos Wolfgang Köhleriga. Aschi töö inspireeris Stanley Milgrami, kelle doktoritööd ta ka Harvardi Ülikoolis juhendas.
1950. aastatel sai Asch kuulsaks konformsuse katsetega. Konformsus tähendab inimese kalduvust alluda grupi survele ja loobuda oma tõekspidamistest. Katsed näitasid, et sotsiaalse surve mõjul võib panna inimese ütlema midagi, mis on ilmselgelt vale.
Ulrich Friedrich Woldemar von Löwendahl

Krahv Ulrich Friedrich Woldemar von Löwendahl (taani keeles Ulrik Frederik Valdemar Løvendal, vene keeles Ульрих Фридрих Вальдемар (Владимир) Левендаль; 6. aprill 1700 Hamburg – 27. mail 1755 Pariis) oli Taani päritolu Taani, Saksi, Poola, Venemaa ja Prantsusmaa teenistuses olnud sõjaväelane (kindral) ja riigitegelane.

Elulugu

Ta sündis Saksi kuurvürsti ja Poola kuninga Friedrich August I ülemõuemarssali ja kabinetiministri vabahärra Valdemar Løvendali (1660–1740) ja tema esimese abikaasa Dorothea von Brockdorffi (1672–1706) pojana. Tema isa oli Laurvigi krahvi Ulrik Frederik Gyldenløve (1638–1704) poeg ning Taani kuninga Frederik III pojapoeg. Tema isale kuulus Meißeni lähedal asunud Mückenbergi mõis.
Aastast 1737 oli ta Venemaa Keisririigi teenistuses, osales kindralleitnandi auastmes feldmarssal Münnichi Türgi-vastases sõjakäigus, mille eest anti talle 24. detsembril 1738 Püha Aleksander Nevski orden. Seejärel oli ta aastail 1740–1743 Eestimaa kuberner.
17. juunil 1740 kanti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse suguvõsana nr 237. 28. veebruaril 1741 andis Saksi kuurvürst Friedrich August II riigivikaarina talle Dresdenis krahvi tiitli.
1743. aastast oli ta Prantsusmaa teenistuses ja temast sai 1747. aastal Prantsusmaa marssal. 
Pariisis asub tema järgi nimetatud 800 meetri pikkune tänav "Avenue de Lowendal".
Harilik koldrohi

Kirjeldus

Varred lamavad või tõusvad. Sulgjagused liitlehed. Leherootsud karvased. Kollased, oranžid või punased õied on koondunud kerajatesse nuttidesse. Õitseb juulist augustini.

Levila ja kasvukoht

Kasvab sagedamini Põhja- ja Lääne-Eestis, mujal paiguti. Eelistab looduslikke rohumaid ning loopealseid karjamaid. Hea meetaim.
Sten Tamkivi

Isiklikku

Tema isa Raivo Tamkivi (1953–2012) oli eesti füüsik ja teadusparkide rajaja, ema Külli Tamkivi (s. Tasso) (1954-) on folklorist ja kirjandusteadlane. Vanaisa Paul Tamkivi (1927–2012) oli elektrotehnikateadlane. Vanaonupoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.
Tamkivi abiellus 2003. aastal Ede Schank Tamkiviga ning neil on kolm last: poeg Gustav Paul, tütar Etta Lin ja poeg Eik Satoshi.
Bernhard Jürgens

Bernhard Jürgens (28. august/9. september 1895 Elistvere vald, Tartumaa – 2. august 1969 Ludwigsburg) oli eesti arst ja arstiteadlane.
Rikissa Birgersdotter

Rikissa Birgersdotter, keda teatakse ka nimedega Rixa, Richeza, Richilda ja Regitze (sündis ca 1237 Rootsis, suri pärast aastat 1288), oli Norra kuninganna (1251–1257), kaaskuningas Håkon noorema naine ning seejärel Mecklenburg-Güstrow' ja Werle printsi Heinrich I abikaasana Werle printsess.
Percé

Percé on Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel asuv linn.
Percé linn on Québeci provintsi omavalitsusüksus, mis halduslikult kuulub Rocher-Percé maakonda. Viimane kuulub Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i piirkonda, mis hõlmab suurema osa Gaspé poolsaarest.

Ajalugu

Enne eurooplaste saabumist elasid selles kandis mikmakid. Mikmakid jagunesid 8 hõimuks ja Gaspé poolsaar jäi neist kõige põhjapoolsema alale. Selle hõimu nimi on Gespegeoag ja sellest on tulnud Gaspé poolsaare tänapäevane nimi. Mikmakkide koguarv kõigi hõimude peale kokku ei ületanud 5 tuhandet ja järelikult oli see kant hõredalt asustatud. Mikmakid nimetasid seda kohta Sigsôg 'teravad kaljud' ja Pelseg 'kalapüüdmise koht'.
1603 külastas seda paika Uus-Prantsusmaa ja Quebeci asutaja Samuel de Champlain, kes nimetas linna naabruses olevat Percé kaljut Isle Percée 'läbitorgatud saar'. Hiljem laienes see nimetus kalju juurde rajatud asulale.
Sajandeid oli Percé kohal kalurite ajutine asula. Püsielanikega asula tekkis alles 19. sajandi alguses, kui sinna kolisid inimesed Prantsuse Kanadast, Iirimaalt ja Jerseyst. 1801 asutati kirikukihelkond. 1842 rajati linnaline asula ja 1845 moodustati kohalik omavalitsus.
1971 laiendati Percéd oluliselt, kui liideti 5 ümberkaudset valda. Ühendatud vald sai ühtlasi linna õigused. Valla pindala on 550,3 km², millest maismaad on 432,39 km².

Rahvastik

Linna elanike arv on viimasel ajal jõudsalt vähenenud. Kui 1991. aastal elas Percés 4028 inimest, siis 1996. aastal 3993 inimest, 2001. aastal 3614 inimest, 2006. aastal 3419 inimest ja 2011. aastal 3312 inimest. Ühtlasi on rahvastik märgatavalt vananenud: kui 2001 oli linlaste keskmine vanus 43,8 eluaastat, siis 2011 juba 51,9 aastat. Rahvastiku keskmine tihedus on 7,7 in/km², mis tuleneb asjaolust, et põhiosa linnale kuuluvast maa-alast on inimtühi.
Põhiliselt on linn prantsuskeelne. 2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli prantsuse keel 78,8% linlaste emakeel, inglise keel oli selleks 18,9% linlastel.
Louis Renault (jurist)

Louis Renault (21. mai 1843 Autun – 8. veebruar 1918 Barbizon) oli prantsuse jurist ja pedagoog.
Ta sai 1907. aastal koos Ernesto Teodoro Monetaga Nobeli rahuauhinna.
Aastatel 1868–1873 oli ta Rooma õiguse ja äriõiguse õppejõud Dijoni ülikoolis. Pärast seda kuni surmani oli ta õppejõud Pariisi ülikooli õigusteaduskonnas, alates 1881. aastast rahvusvahelise õiguse professor.
1890. aastal asus ta tööle välisministeeriumisse. Ta osales paljudel konverentsidel, tähtsamad nendest olid 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsid (vaata Haagi konventsioon).
Ta oli tuntud rahvusvahelise vahekohtunikuna.
Ta kirjutas artikleid ja monograafiaid rahvusvahelise õiguse, aga ka äriõiguse teemadel.
Ülo Lepik

Ülo Lepik (sündinud 11. juulil 1921 Tartus) on eesti matemaatik ja mehaanikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik.

Elukäik

Lõpetas 1940. aastal H. Treffneri Gümnaasiumi. Samal sügisel astus ta Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika osakonda. Sõjategevuse tõttu katkes õppetöö kahel korral ning ülikool õnnestus lõpetada alles 1948. aastal füüsika erialal.
Alates 1947. aastast on Ülo Lepik olnud Tartu Ülikooli õppejõud, läbides ametiredelil tee assistendist professorini. Kandidaadiväitekirja kaitses ta 1952, aastatel 1956–1958 oli doktorantuuris Moskva Ülikooli juures, kus 1959 kaitses doktoriväitekirja. Professorikutse sai 1960. aastal. Aastatel 1959–1990 oli Ülo Lepik Tartu Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedri juhataja ning alates 1996 on ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor. Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Ülo Lepik 1993. aastal mehaanika alal.
Ülo Lepik on ülemaailmselt tunnustatud teadlane mehaanika ja optimeerimise alal. Tema teadustöö peasuunad on elastsete-plastsete varraste, plaatide ja koorikute arvutamine, lainikute rakendamine integraalvõrrandite ja evolutsioonivõrrandite lahendamiseks. Ta on töötanud välja uusi arvutusmeetodeid nii staatilise kui ka dünaamiliste koormuste juhuks. Suur osa tema tööst on seotud ka konstruktsioonide optimaalse projekteerimisega.
Ülo Lepiku juhendamisel on kaitstud 13 doktori- ja kandidaadiväitekirja. Ta on avaldanud trükis ligi 200 teadusartiklit, kaks monograafiat ning on paljude kõrgkooliõpikute autor ja kaasautor. Akadeemik Lepik on mitme rahvusvahelise erialase teadusorganisatsiooni liige ning Vilniuses väljaantava ajakirja Mathematical Modelling and Analysis toimetuskolleegiumi liige.

Isiklikku

Tema poeg on matemaatik Rein Lepik ja pojapoeg on finantsanalüütik Kristjan Lepik.
Minnesund

Minnesund on asula Norras Akershusi maakonnas Eidsvolli vallas koha juures, kus Mjøsa järve lõunasopist saab alguse Vorma jõgi. Geograafilised koordinaadid on 60°23′ N, 11°14′ E.
Pindala on 0,78 km².
Sihtnumber on 2092 Minnesund.

Nimi

Asula nimi oli algselt Minne. Ta on saanud nime Minne talu järgi. Talu nimi tuleb vanapõhja sõnast Minni ('suue'): talu oli kohas, kus Vorma Mjøsast välja voolab.
Kui linna tehti raudteejaam, siis nimetati see Mindesundi jaamaks, et vältida segiminekut Minde jaamaga Bergeni lähedal. See andiski asulale uue nime.

Majandus

Vorma läänekaldal on uus väiketööstuspiirkond.

Transport

Asula on oma asendi tõttu alati olnud transiitliiklussõlm. Varem viis üle jõe parv. Hiljem ehitati vana Minnesundi sild (Gamle Minnesundbrue), uus Minnesundi sild (Nye Minnesundbrue; avati 1993), mille ületab maantee E6, ja Minnesundi raudteesild, mille ületab Dovrebanen.
Minnesundis oli Minnesundi jaam, mis on lammutatud.
Maanteelt E6 lähtub põhja poole Gjøviki suunas riksvei 33 ja lõuna poole Vormsundi suunas Vorma idakaldal riksvei 177.

Tervishoid

Minnesundist läänes on Stensby haigla.

Kultuur

Minnesundis asub järvelaevanduse muuseum Mjøssamlingene, kus on muu hulgas eksponeeritud 1840ndate aegne töökoda.
Surikovi-nimeline Moskva Kunstiinstituut

Venemaa Kunstide Akadeemia juures asuv Surikovi-nimeline Moskva Riiklik Akadeemiline Kunstiinstituut (vene keeles Московский государственный академический художественный институт имени В. И. Сурикова при Российской академии художеств) on Moskvas tegutsev kunstiinstituut; ühtlasi üks juhtivaid kunstiõppeasutusi Venemaal.
See on üks kahest Venemaa Kunstide Akadeemia haridust andvast struktuuriüksusest (teine on Peterburi Ilja Repini nimeline Maali, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut). See instituut asutati 1948. aastal. Instituut on nimetatud vene maalikunstniku Vassili Surikovi järgi.
Instituudis õpib umbes 800 õpilast.
Implikatuur

Implikatuur on Paul Grice'ilt pärinev (lingvistilise) pragmaatika termin, mis tähistab vihjamisi edasi antud infot, mida ütleja otseselt ei väljenda, kuid mille kuulaja siiski vastu võtab. Näiteks lause "Mari sünnitas lapse ja abiellus" vihjab tugevalt, et Mari sai lapse enne pulmi. Samas rangelt võttes oleks lause tõene ka juhul kui Mari sünnitas lapse pärast abiellumist. Kui algsele lausele lisada täpsustus "– mitte tingimata selles järjekorras", siis sellega implikatuur tühistatakse, kuigi lause ise ei muutu.

Implikatuur vs järeldus

Järeldus (entailment) töötab teistmoodi. Näiteks lause "President tapeti" mitte ainult ei vihja, et "president on surnud", vaid nõuab, et president peab kindlasti surnud olema. Kui president oleks ikka veel elus, siis ta ei saaks olla tapetud. Erinevalt implikatuurist ei saa loogilist järeldust tühistada. Ei ole täpsustust, mida annaks lisada lausele "President tapeti", mis lause tähenduse säilitaks ja pööraks ümber järelduse, et "president on surnud".
Datlid

Datlid on datlipalmi viljad. Need on väga magusad ja isegi lääged.
Datlid on ovaalse silinderja kujuga. Nende pikkus on 3–7 cm ja läbimõõt 2–3 cm. Küpsete datlite värv varieerub sorditi erepunasest erekollaseni. Igas datlis on 2–2,5 cm pikkune ja 6–8 mm paksune kivi. 
Levinumad datlisortide rühmad on pehmed (nt 'Barhee', 'Halawy', 'Khadrawy', 'Medjool'), poolkuivad (e.g. 'Dayri', 'Deglet Noor', 'Zahdi') ja kuivad datlid (nt 'Thoory'). Vilja tüüp sõltub selle glükoosi-, fruktoosi- ja suhkrusisaldusest.
Datlid küpsevad neljas järgus, mida tuntakse nende araabiakeelsete nimede järgi: kimri (toores), khlal (täissuuruses, krõmpsuv), rutab (küps ja pehme) ning tamar (küps ja päikeses kuivanud).
Iraagis, Araabia poolsaarel ning Marokost läände jäävas Põhja-Aafrika osas on datlid tähtis eksportvili. Juba piiblis on neid mainitud üle 50 korra. Islami kultuuris süüakse datleid ja jogurtit või piima traditsiooniliselt ramadaaniaegseks õhtueineks. Datleid (peamiselt 'Medjooli' ja 'Deglet Noori') kasvatatakse ka Ameerikas: USAs Lõuna-Californias, Arizonas ja Lõuna-Floridas, Mehhikos Sonoras ja Baja Californias.
Datlipalmid hakkavad vilja kandma 4.-8. eluaastal, kaubanduslikus mahus saaki võib saada 7-10 aastat. Täiskasvanud datlipalmilt võib saada 80–120 kg datleid hooaja kohta, ehkki nad kõik ei küpse samaaegselt, nii et aastasse mahub mitu saagikoristust. Et viljad oleksid müügikõlbulikud, tuleb datlikobaraid harvendada ja enne küpsemist katta või siduda nende ümber kott, et viljad oleks kaitstud ilma ning kahjurite, näiteks lindude eest.
Johannes Võerahansu muuseum

Johannes Võerahansu muuseum (ka: Võerahansu kodu(loo)muuseum) on Rapla vallas asuv muuseum. 
Muuseum avati 1993. aastal Tõnumaa taluhoones, mis oli kunstnik Johannes Võerahansu sünnikoht.
Rein Pill

Rein Pill (sündinud 13. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti ratsutaja.
Ta lõpetas 1980 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi.
Ratsasporditreeninguid alustas 1974 Tondil Tõnu Rähna ja Mihhail Fadejevi juhendamisel. Võistelnud 1974–83 kolmevõistluses ja a-st 1983 takistussõidus. Kuulunud a-st 1979 Eesti koondisse ja 1986–91 Nõukogude Liidu koondisse. Osalenud 1997, 2010 ja 2017 MK finaalis ning 1999 ja 2009 EM-il (esimesel osavõistlusel 7. koht). Saanud Kesk-Euroopa liiga kokkuvõttes 2009, 2010 ja 2017 3. koha. MK etappidel võitnud 1992–2017 Kesk-Euroopa liigas individuaalselt 19 esikohta, meeskondlikult 2007 Bratislavas Rahvuste karika võistlusel 1. koha. NSV Liidu meistrivõistlustel 1985 3., 1987 1. ja 1988 3. koht, 1985 ja 1990 Nõukogude Liidu karika võitja. Tulnud 1980–2017 2 korda kolmevõistluses ja 39 korda takistussõidus Eesti meistriks (sh 18 korda noorhobuste arvestuses ja 6 korda sisemeistriks). Olnud 1998 Soome sisemeister ja võitnud 2000 Ypäjä peaauhinna. Msp (1979). Töötanud Niitvälja ratsabaasis, Ruila tallis ja OÜ-s Trooja Hobune ratsastajana. A-st 2007 elanud ja töötanud ka Belgias. A-st 2010 OÜ Tresor Holding juhatuse liige. A-st 2017 Ratsaspordiliidu juhatuse liige.

Isiklikku

Rein Pilli abikaasa on Riina Pill, neil on tütar Katrin Pill ja poeg Raido Pill.
Diarseentrioksiid

Mürgisus

Arseentrioksiid on allaneelamisel surmavalt mürgine, kuid mürgistus võib tekkida ka kokkupuutel nahaga või sissehingamise tagajärjel. Arseenimürgistuse esimesed sümptomid on seedeprobleemid: iiveldus, kõhuvalud ja kõhulahtisus, millega kaasneb sageli verejooks. Mittesurmava annuse korral võivad esineda krambid, südame-veresoonkonna haigused, maksa- ja neerupõletik ning probleemid vere hüübimisega. Neile järgnevad iseloomulikud valged triibud küüntel ja juuste väljalangemine.
Vaba Saaremaa

Vaba Saaremaa oli 1919 ilmunud ajaleht. Lehte andis välja C. Palk (numbrid 1-18), seejärel Saaremaa Kirjastusühisus (numbrid 19-43).
Sepavasar

Ehitus

Käsitsi kasutatav sepavasar on kahest otsast tömbi või ühest otsast tömbi ja teisest otsast pinniga enamasti terasest pea ja puidust või metallist varrega tööriist metalli töötlemiseks, rammimis- ja muudeks suurt löögitugevust vajavateks töödeks. Sepavasara varre pikkus võib olla kuni 120 cm (tavaliselt 70–90 cm). Sepavasara mass võib olla vahemikus 2,0–16,0 kg ning sepavasaraid valmistatakse terasemarkidest 40, 45, 50, У7. Sepavasara tööpinnad karastatakse kõvaduseni 32,5 HRC.
Element (stiihia)

Elementideks nimetatakse Euroopa ja ida traditsioonilistes maailmapiltides maailma ürgalgeid (kreeka arche). Sõltuvalt autorist ja kontekstist võidakse neid tõlgendada materiaalsete algete, printsiipide või vaimsete algetena. Muuhulgas on elemente käsitletud filosoofias, keemias ja alkeemias, meditsiinis ning üldiselt loodusteaduses. Elemendi kui ürgalge mõistest pärineb ka tänapäevane keemilise elemendi mõiste.

Elemendid Läänes ja Idas

Kõige levinuma kirjelduse järgi on neid Lääne traditsioonis neli: tuli, vesi, õhk ja maa. Neile lisaks on viiendana nimetatud eetrit ehk kvintessentsi.
Ida traditsioonides on elemente tavaliselt viis. India filosoofias on elemendid (sanskriti keeles bhūta) vaim, õhk, tuli, vesi ja maa; budistlikus tavas kõneldakse ka neljast elemendist (paali keeles cattāro mahābhūtāni), mis on maa, vesi, tuli ja õhk. Jaapani traditsioonis on elemendid (godai, 'viis suurt') maa, vesi, tuli, õhk ja tühjus või taevas. Hiina tavandis on elemendid (五行 wŭ xíng) puu, tuli, maa, metall ja vesi. 18.-16. sajandil eKr kirjutatud Babüloonia tekst "Enûma eliš" loetleb viis kosmilist elementi: meri, maa, tuli, taevas ja tuul.

Elemendid Euroopa alkeemias

Keskaegse alkeemiatraditsiooni elemendisüsteemi arendas välja araabia alkeemik Jābir ibn Hayyān. tema algses süsteemis olid neli Vana-Kreeka elementi ning kaks filosoofilist elementi: väävel ja elavhõbe. Šveitsi alkeemiku Paracelsuse arvates kehastusid Aristotelese neli teoreetilist elementi kehades kolme alget (tri prima) ehk metallilise printsiibina: väävel, mis kehastas põlemist ja süttivust, elavhõbe, mis kehastas voolavust ja püsivust, ning sool, mis kehastas tahkust. Ta pidas neid printsiipe fundamentaalseteks ning põhjendas nende vajalikkust kirjeldusega puidu põlemisest. Elavhõbedas on püsivus, seepärast laguneb puit koost, kui see suitsus lahkub. Suitsus on voolavus (elavhõbe) ning leekides põlemine (väävel), järele jääb tahke tuhk (sool).

Elemendid Euroopa esoteerikas

Neli klassikalist elementi on levinud ka Lääne maagia- ja esoteerikatavandis. Lääne astroloogias on elemendid seatud vastavusse sodiaagi kaheteistkümne tähtkujuga: tulemärgid on Jäär, Lõvi ja Ambur, maamärgid Sõnn, Neitsi ja Kaljukits, õhumärgid Kaksikud, Kaalud ja Veevalaja ning veemärgid Vähk, Skorpion ja Kalad.
Tarokaartidega ennustamises vastavad kaardimastid karikad, mõõgad, sauad ja mündid veele, õhule, tulele ja maale.
Olevi tänav (Rakvere)

Olevi tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 182 m ja see asub Kondivalu linnaosas. Tänav paikneb Juhan Kunderi tänava ja Tartu tänava vahel. Tänavast lääne pool asub Palermo mets.  
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänavale on rajatud ühepereelamud.
Vanamõisa (Viljandi)

Geograafia

Vanamõisa piirneb Vastemõisa, Kobruvere, Kabila, Kookla, Pärsti ja Savikoti küladega.
Külas asuvad pühapaigad Vanamõisa Tammemägi ja Risti Kabelimägi, pärandkultuuri objektid Madi kivikalme, Vanamõisa mõisahoone, sepikoda, Raksu (Madi) talu, Akkaja (Saadu) talu, looduskaitse objektid Härjamäe rahn ja Tammemäe tammed.
Küla territooriumilt saab alguse Lemmjõgi, mis voolab läbi Vanamõisa mõisahoone kõrvale rajatud Vanamõisa paisjärve.

Ajalugu

Vanamõisa küla maadel toimus 1217. aastal Madisepäeva lahing. Vanamõisa Risti Kabelimäel asuvat Risti kabelit on esmakordselt mainitud 1481. aastal ja pärast hävimist Liivimaa sõjas ja lammutamist 1777. aastal oli see kuni 18. sajandini talupoegadele oluline kultuskoht. Mündileidude järgi toimus ohverdamine kabeli asupaigas kuni 19. sajandi alguseni.
Vanamõisa küla praegused piirid on ajalooliselt jagunenud Viljandi ja Suure-Jaani kihelkonna vahel. Küla läänepoolne osa ja lõunapoolseim ots asusid Viljandi kihelkonnas ning kuulusid Viljandi mõisale, idapoolne osa asus Suure-Jaani kihelkonnas ning kuulus Sürgavere mõisale.
Talis Bachmann

Elulugu

Talis Bachmann sündis 27. jaanuaril 1951 Tartu Ülikooli õppejõu ja farmatseudi perekonnas. 1967. aastal lõpetas ta viiuli erialal Tartu lastemuusikakooli (õpetaja Renate Piho), 1969. aastal Tartu 5. keskkooli, astus samal aastal Tartu Ülikooli psühholoogia osakonda ning lõpetas stuudiumi 1974. aastal. Aastatel 1974–1977 õppis Talis Bachmann Moskva Ülikooli aspirantuuris. Teaduste kandidaadi (Ph.D) kraadi kaitses ta 1979. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia Psühholoogia Instituudis, juhendajaks akadeemik Vladimir Zintšenko. Paralleelselt aspirantuuriga töötas Bachmann Tartu Ülikooli psühholoogia kateedri juures ka lepinguliste tööde täitjana. Tartu Ülikooli õppejõuks sai Bachmann 1977. aastal, töötades assistendi, õpetaja ja vanemõpetajana kuni 1984. aastani. 1984. aastal valiti ta psühholoogia kateedri dotsendi ametikohale. Talis Bachmann kaitses 1989. aastal psühholoogiateaduste doktori (VAK) kraadi Moskva Ülikooli juures (konsultandiks akadeemik Jevgeni Sokolov). 1991. aastal valiti ta Tartu Ülikooli psühholoogia osakonna psühhofüsioloogia professoriks.
1992. aastal valiti Talis Bachmann Tallinna Pedagoogikaülikooli rektoriks, kus töötas kuni 1995. aastani. Sel perioodil viidi TPÜ-s (nüüdne TLÜ) läbi struktuurireform, teadustegevuse reform, avati uusi erialasid ja osakondi (nt reklaamieriala ja psühholoogia osakond), asutati keskusi, laboratooriume ja allüksusi (nt kognitiivse neuroteaduse labor), muudeti raamatukogupoliitikat rõhuasetusega teaduslikule ja rahvusvahelisele fondeerimisele, juurutati õppeteatmikud, algatati TPÜ Toimetiste seeriad, algatati Tallinna Ülikoolide perioodiline väljaanne, süvendati rahvusvahelist koostööd; Eesti Riigikogu otsusega saavutati TPÜ-le ülikooli staatus jmt.
Aastatel 1996–1999 töötas Talis Bachmann Inglismaal Portsmouthi Ülikooli psühholoogiaosakonnas, koordineerides kognitiivpsühholooga õppeprogrammi. 1999. aastal asus Bachmann tööle Tallinna, Õigusinstituuti, aidates kaasa selle eraülikooli õppekava tingimusteta akrediteerimisele ning kooli integreerimisele Tartu Ülikooliga. Praegu on Talis Bachmann Tartu Ülikooli kognitiivse ja õiguspsühholoogia professor.
Talis Bachmann juhib omanimelist laboratooriumi alates selle loomisest.
Roomassaare ülemine tulepaak

Roomassaare sihi ülemine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Kuressaare linnas Roomassaare sadamas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 13′ 7″ N, 22° 29′ 54″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 30 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 33 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Roomassaare alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 721 meetrit ja sihi asimuut on 321,5°.
Praegune tulepaak ehitati 2003. aastal.
Karl Robert Saaremäe

Karl Robert Saaremäe (sündinud 7. juunil 1992) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 2008. aastal Rakvere Reaalgümnaasiumi ja 2011. aastal Rakvere Eragümnaasiumi. Ta õppis aastatel 2013–2017 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias teatrikunsti erialal. 2019. aastast juhib ETV laulusaadet ''Tähtede lava''

Isiklikku

Ta on näitlejate Tiina Mälbergi ja Üllar Saaremäe poeg. Tema õde on Marii Ingriin Saaremäe.
Daniel Palgi

Isiklikku

Tema tütar oli keemik Maret-Elo Mikkal (1931–2014), väimees Valdek Mikkal oli eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor, poeg Laur Palgi oli füüsikateoreetik. Tema naisevend oli Paul Viiding.
Karl Abel

Isiklikku

Tema poeg Enno Abel on tehnikateadlane. Tütrepoeg Toivo Kivisalu oli lendur.
La Roche-en-Ardenne

Asulad

Beausaint, Halleux, Hives, Ortho, Samrée ja Marcourt.