google/wiki40b huggingface dataset:
Anna Brandenburg-Ansbachist

Anna Brandenburg-Ansbachist (Anna von Brandenburg-Ansbach; 5. mai 1487 Ansbach – 7. veebruar 1539) oli Brandenburg-Ansbachi markkrahvi tütar ning abielu kaudu Cieszyni ehk Tescheni hertsoginna.

Elukäik

Anna oli markkrahv Friedrich II ja tema abikaasa, Poola kuninga Kazimierz IV tütre Zofia Jagiellonka tütar. Tal oli 10 venda ja 6 õde.
Anna abiellus 1518. aasta 1. detsembril Tescheni hertsogi Wacław II-ga (saksapäraselt Wenzel II). Kuna Wenzel II suri juba enne oma isa, Kazimierz II, siis sai järgmiseks valitsevaks hertsogiks 1528. aastal Anna ja Wacław II poeg Wacław III (Wenzel III), kelle eestkostjateks said tema ema Anna ning Böömi aadlik Johann von Pernstein. Samuti lepiti kokku Wacław III hilisem abielu Pernsteini tütre Mariaga.
Parksepa rahvamaja

Parksepa rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Parksepa asulas. Rahvamaja juhataja kohusetäitja on Signe Lillipuu.
Rahvamaja ajalugu algab 1956, kui asutati Võru EPT ametiühingute klubi.
Paide-Türi Rahvajooks

Paide-Türi Rahvajooks (sponsori järgi ka Viking Window Paide-Türi Rahvajooks) on igal aastal toimuv Eesti jooksuvõistlus. Võistlus kuulub jooksuürituste sarja Eesti Linnajooksud.
Esimene jooks toimus 1982.
Andres Joasalu

Andres Joasalu (kuni 1935. aastani August Andreas Johanson; 21. september 1907 Tarvastu vald, Viljandimaa – 25. detsember 1980 Vancouver) oli eesti ajakirjanik.
Ta õppis 1926–1930 (lõpetas) Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Aastail 1931–1937 oli ta ajakirjanik Kaja toimetuses ja Uus Eesti majandusosakonna toimetaja. 1936. aastal kandideeris ta Rahvuskogu 6. valimisringkonnas (seltskondliku komitee kandidaat). 1937–1940 oli ta Eesti Munaekspordi juhatuse liige, Saksa okupatsiooni ajal puidutööstuse "Tehnola" omanik.
1944. aastal põgenes ta Rootsi, 1949. aastal Kanadasse.
Ta oli Kaitseliidu Tallinna maleva purilennusalga pealik.
Karin Peckert-Forsman

Karin Peckert-Forsman (sündinud 12. aprillil 1908, teistel andmetel 24. veebruaril 1905 Tallinnas, surmaaeg ja -koht teadmata) oli baltisaksa päritolu mäesuusataja, kes esindas Eestit 1936. aasta taliolümpiamängudel.
Karin Peckert-Forsman sündis Tallinnas. Ta oli Eesti kodanik, tema isa oli Põhja Paberi- ja Puupapivabriku direktor Eduard Forsman. 1920. aastate alguses kolis elama Saksamaale. 1930. aastatest harrastas ta mäesuusatamist, treenis ja võistles Baierimaal, elas Rosenheimi linnas.
1936. aasta taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis saavutas ta kiirlaskumises 31. koha ja slaalomis 21. koha ning alpi kahevõistluses (kiirlaskumise ja slaalomi kokkuvõttes) 37 osavõtja hulgas 26. koha. Seejuures kiirlaskumises ta kukkus ning suusa lahtitulemise tõttu kaotas enam kui minuti.
Karin Peckert-Forsman oli esimene olümpiamängudel startinud Eesti naissportlane.
Ülemine kilpnäärmeveen

Ülemine kilpnäärmeveen ehk kraniaalne kilpnäärmeveen (ladina keeles ainsuses v. thyroidea superior;vena thyroidea cranialis) on suletud südame-veresoonkonnaga loomadel pea ja kaela piirkonnas paiknev veen.
Kehtivas loomade anatoomianomenklatuuris on veeni nimetuseks kraniaalne kilpnäärmeveen.
Ülemise kilpnäärmeveeni (kraniaalse kilpnäärmeveeni) areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Inimestel

Inimestel koguvad ülemised kilpnäärmeveenid verd kilpnäärmest, kõrist ja rinnaku-rangluu-nibujätke lihasest.
Karula vald (1939)

Karula vald oli vald Valgamaal 1. aprillist 1939 kuni 1950. aastani.
Vald moodustati senise Karula valla maa-alast, välja arvatud Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob – Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri, Päästo-Mango, Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-alad; senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast.
Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Iigaste külanõukogu, Karula külanõukogu ja Lüllemäe külanõukogu.
Joseph Du Hamel

Joseph Du Hamel (ka Duhamel, von Dühamel; vene Осип (Йозеф) Осипович Дюгамель; 2. august 1758 Varssavi – 20. detsember 1840 Peterburi) oli prantsuse päritolu Venemaa riigitegelane.
Ta oli Kuramaa kubermanguvalitsuse nõunik, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 12. oktoobrist 1806 kuni 13. maini 1811, salanõunik, Liivimaa tsiviilkuberner 13. maist 1811 kuni 5. novembrini 1827, tõeline riiginõunik (1812) ja senaator (1828).
Tema suguvõsa oli kantud Liivimaa (Nr.313) ja Kuramaa (Nr.248) rüütelkonda.
Aleksandr Apolinsky

Haridus

Aleksandr Apolinsky lõpetas Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumi 1998. aastal. 2001. aastal lõpetas ta cum laude Kõrgkooli I Studium diplomiga ärijuhtimise ja ettevõtluse erialal, 2007. aastal Euroülikooli ärijuhtimise magistrikraadiga. Samal aastal jätkas ta doktoriõpingud Estonian Business Schoolis juhtimise erialal, alates septembrist 2010 Peterburi Riikliku Majandus- ja Rahandusülikooli (Санкт-Петербургский государственный университет экономики и финансов) doktoriõppes. 22. detsembril 2015 kaitses ta Peterburi Riiklikus Majandusülikoolis (Санкт-Петербургский государственный экономический университет) väitekirja "Innovatsioonitegevuse juhtimismehhanismi kujundamine regionaalses tootmissüsteemis" ning 23. juunil 2016 sai ta Venemaa Kõrgema Atestatsioonikomisjoni otsusega ning Venemaa Föderatsiooni haridus- ja teadusministeeriumi käskkirjaga nr 766/nk majandusteaduste kandidaadi kraadi, mis on UNESCO hariduse rahvusvahelise standardse klassifikatsiooni järgi võrdsustatud filosoofiadoktori kraadiga (PhD).

Töökäik

Alates aastast 2000 Eesti Mitmekultuurilise Assotsiatsiooni (EMA) juhatuse liige.
Apolinsky on töötanud Eesti Reformierakonnas nõunikuna aastatel 2000–2003, Haabersti Linnaosavalitsuses linnaosa vanema nõunikuna 2003–2004.
Aastatel 2003–2009 oli ta Kõrgkooli I Studium õppejõud, 2006–2010 Majanduse ja Juhtimise Instituudi ECOMEN õppejõud, aastast 2012 Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud.

Poliitiline tegevus

Apolinsky oli Eesti Reformierakonna liige ja Reformierakonna nõunik.
Ta on osalenud kohalike volikogude ja Riigikogu valimistel. 
2002. aastal valiti ta Kiviõli linnavolikokku, aastatel 2003–2005 oli ta Kiviõli linnavolikogu aseesimees. 2011. aastal oli ta Kiviõli linnapea, aprillist 2013 Mustvee abilinnapea. 20. oktoobril 2013 valiti Mustvee linnavolikokku. Ta oli ka Kallaste linnavalitsuse liige 2015–2016. 
2014 kuni 2018 aastani oli ta Kose vallavalitsuse haridusnõunik. 
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidus Savisaare Valimisliit ja Tegus Tallinn .

Arengutegevus

2013 Mustvee linna arengukava aastani 2020 üks koostajatest.
2015 Kallaste linna arengukava aastani 2020 üks koostajatest.

Isiklikku

Tema vanaisa Pavel Apolinsky oli Eesti Vabariigis enne sõda tuntud kaupmees ja Mustvee omavalitsustegelane.
Pürksi

Pood

Pürksi Pood OÜ (varem Österby Talupood OÜ) asutati 5. märtsil 2013. Pood läks pankrotti aprillis 2016.
30. mail 2016 avas uus rentnik Kuther Kaubandus OÜ Noarootsi Poolsaare poe. Poes on muuhulgas pandipakendite vastuvõtt.
Pärnu Kunstide Maja poistekoor

Pärnu Kunstide Maja poistekoor on Pärnu Kunstide Majas tegutsev poistekoor. 
Poistekoori asutas 1998 Helvi Treibluti ja taasasutas 2005 Anne Uusna.
Koori dirigentideks on Marika Pärk (alates 2001. aasta jaanuarist) ja Evelin Mei (alates 2001. aasta septembrist). 
Koor on osalenud rahvusvahelisel koorikonkursil: 2009. aastal Bratislavas (pronksdiplom poistesegakooride kategoorias). 2013. aasta kevadel saavutas poistekoor Poolas toimunud konkursil "Majowa Nutka" kaks hõbediplomit (rahvalaulu- ja poplaulu kategoorias).
Olaf Sild

Elulugu

Sündinud Rõngus ja lõpetanud Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja ajaloo-keeleteaduskonna 1904. aastal. Fraternitas Estica asutaja vilistlane. Fraterintas Estica auvilistlaseks valitud 1937. aastal.
Ordineeriti 5. märtsil 1906. a. 1905–1907 abiõpetajaks Võrus ja Peterburi Jaani koguduses. 1907–1911 õpetajaks Teškovo ja Jamburgi kogudustes. 1918–1919 Valga koolide usuõpetaja ja Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhataja.
1919–1921 Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professori k.t ja professor. 1921 – 1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonna dekaan. "Usuteadusliku Ajakirja" toimetaja 1926–1928. 1928–1940 ajaloolise usuteaduse korraline professor Tartu Ülikoolis. Avaldanud uurimusi üld- ja eesti kirikuloo alalt.
Sarah-Jayne Blakemore

Sarah-Jayne Blakemore (sündinud 11. augustil 1974) on Briti neuroteadlane, Briti Akadeemia liige. 
Ta lõpetas 1996. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga eksperimentaalse psühholoogia alal. Doktorikraadi (PhD) sai ta aastal 2000 University College Londonist. 
Blakemore'i uurimisvaldkond on kognitiivne neuroteadus, peamised uurimisteemad on sotsiaalse tunnetuse arenemine ja otsustusprotsess noorukieas. Ta on University College Londoni ajuteaduse teaduskonna kognitiivse neuroteaduse instituudi kognitiivse neuroteaduse professor.
Blackmore'i isa on neurobioloog Colin Blakemore, Londoni Kuningliku Seltsi liige.
Joaquín del Cossío

Joaquín del Cossío (1789 – ?) oli Nicaragua poliitik, aastal 1839 kahel korral Nicaragua ülemdirektor.
Ta sündis aastal 1789. Esimesed teated temast pärinevad aastast 1824, mil piirkonnas võimul oleva hunta juht kolonel Juan Josê Salas määras ta Leóni kuberneriks. Hiljem oli ta esimese riigi ülemdirektori José Núñeze juures riigi asedirektoriks. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis Núñez viiendal jaanuaril 1839 võimu Joaquín del Cossíole üle, muutes tolle ülemdirektori kohusetäitjaks, sisuliselt pidi sellesse ametisse astuma aga Evaristo Rocha. On teadmata, millal del Cossío reaalselt ametisse asuda sai.
21. mail valis seadusandlik kogu ta uueks ametlikuks riigi ülemdirektoriks. Nagu tema eelkäijagi, nii lahkus ka Joaquín del Cossío ametist enne oma ametiaja ametlikku lõppu, andes võimu üle Hillario Ulloale. Kaks aastat hiljem (1841) taandus ta lõplikult poliitikast.
Ta andis linnaõigused El Viejole, Masayale ja Chinandegale.
Ladji Doucouré

Ladji Doucouré (sündinud 28. märtsil 1983 Juvisy-sur-Orge'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), maailmameister (2005).
Põhjaõngejada

Ehitus

See on püünis, mille püügi põhimõte seisneb kala peibutamises õngekonksu otsa kinnitatud söödaga.
Söödaks sobib kasutada vihmausse, väikest söödakala või räimetükikesi. Söödad saab konksude otsa panna juba kaldal. Põhjaõngejada on tavaliselt varustatud lühikeste lipsudega, mis kinnituvad liinile tiheda sammuga. Sellise ehitusega jada on sobilik väheliikuva põhjase eluviisiga kalade püüdmiseks.
Põhjaõngejada koosneb pealiinist ja sealt väljuvatest lipsudest, mille otsas on õngekonksud. Lipsude vahe on 2,5 m. Pealiin ja lipsud on uppuvast materjalist ning pealiini otsa kinnitatakse raskus (anrkur või kivi) ja märklipp.

Püük

Põhjaõngejada vettelaskmine toimub analoogselt võrkude vettelaskmisega. Põhjaõngejada lastakse vette õhtul, tegemist on öise püügivahendiga, kui taotletakse saada angerjat. Hommikul vara, umbes päikesetõusu ajal, on soovitatav õngejada välja võtta, et linnud ette ei jõuaks. Lisaks angerjale püütakse põhjaõngejadaga ka ahvenat, säinast, turska, lesta, särge ja haugi.
Benckendorff

Benckendorff (vene keeles Бенкендорф) on baltisaksa rae- ja aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Esimeseks teadaolevaks suguvõsa liikmeks oli Salzwedelist pärit Andras Benckendorff, kes teenis Poola sõjaväes ja asus elama Riiga. Tema poeg Johann Benckendorff (surnud 1615) oli juba Riia raehärra. Viimase pojapoeg Johann Benckendorff (1626–1680) oli Riia raehärra ja bürgermeister, ning tõsteti aadliseisusse 1674. aastal (vastavalt 1660. aasta Rootsi aadliseadusele andis rae vanembürgermeistri ametikoht päriliku aadliseisundi).
1765. aastal immatrikuleeriti suguvõsa Liivimaa ja 1773. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Alexander von Benckendorff koos oma järglastega sai 8. novembril 1832 keiser Nikolai I-lt Venemaa Keisririigi krahvitiitli, kuid kuna tal puudusid meessoost järglased, siis 15. novembril 1832 laienes krahvitiitel ka tema vennapojale Konstantin von Benckendorffile ning viimase meessoost järglastele.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Kiltsi (Aß), Vorsti (Sternhof), Keila-Joa (Schloß Fall), Meremõisa (Merremois), Kehtna (Kechtel), Kabala (Kappel), Varangu (Warrang), Liigvalla (Löwenwolde), Jäneda (Jendel) ja mitmed muud mõisad.
Pikavere vennastekoguduse palvemaja

Pikavere vennastekoguduse palvemaja on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Pikavere külas asuv vennastekogudusliikumise järgijate palvemaja. Palvemaja on arvele võetud kultuurimälestisena.
Palvemaja ehitati 1830. aastatel ja 1887-1891 tehti seal ümberehitusi. Palvemaja on ühekorruseline palkidest ja viilkatusega.
ABB

Ajalugu

ABB loodi 1988. aastal ABB Asea Brown Boveri, kui Rootsi firma ASEA (Allmänna Svenska Elektriska AB; asutatud 1883) ja Šveitsi firma BBC Brown Boveri (Brown, Boveri & Cie; asutatud 1891) liitusid. Osalus jagunes pooleks. Ettevõttel oli 160 000 töötajat. Seda juhtis rootslane Percy Barnevik.
Algaastatel osteti üles hulk ettevõtteid, sealhulgas Ida-Euroopas ja Aasias. Aastal 1996 liitis ta oma tegevuse rongide ja raudteesüsteemide tootmise alal Daimler-Benziga (nüüd DaimlerChrysler).
Aastal 1999 sai nimeks ABB Ltd.
Pärast 2000. aastat sattus ABB majanduslikesse raskustesse ning müüs oma energiatootmise haru Prantsusmaa ettevõttele Alstom, tuumaenergiaharu Suurbritannia ettevõttele BNFL, Adtranzi Kanada ettevõttele Bombardier, samuti oma nafta- gaasi- ja keemiatööstusharu.

Tegevus Eestis

Eestis on ABB-l tehased Keilas ja Jüris. Kohapeal tegutseb ettevõte ABB AS.
Rajamisel on regionaalne äriteeninduskeskus. Pärast selle valmimist pakub kontsern Eestis tööd kokku 1600 inimesele.
Vihula raamatukogu

Vihula raamatukogu on raamatukogu Haljala vallas Vihula külas.
Raamatukogus on avalik internetipunkt.
Toivo Kuula

Toivo Timoteus Kuula (7. juuli 1883 Vaasa – 18. mai 1918 Viiburi) oli soome helilooja. Fennomaanide hulka kuulunud Kuula looming oli rahvusromatiline, hilisemates töödes on tunda impressionismi mõju. Ta sai surma 34-aastasena Soome kodusõja järel Viiburis juhuslikult puhkenud tülis, mis muutus relvastatud kokkupõrkeks. Kuula maeti Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Kuula õppis Helsingi muusikakoolis (hilisem Sibeliuse Akadeemia) 1900–1903, kuid pidi rahapuudusel õpingud katkestama. Tema esimesed silmapaistvad laulud ”Aamulaulu” ja ”Syystunnelma” valmisid enne kui ta sai 1906. aastal õpinguid jätkata. 1908–1909 õppis ta Bolognas, Leipzigis ja Pariisis.
1907 kirjutas ta oma tuntud laulud ”Tuijotin tulehen kauan” ja ”Suutelo” .
1905 abiellus ta oma klassiõe Rauha Nelimarkaga (Silja Valo). Nende 1905. aastal sündinud tütar suri paar kuud hiljem. 1907. aastast elasid nad lahus. Pärast lahutust 1913. aastal abiellus Toivo 1914 laulja Alma Silventoisega. 1917 sündis neil tütar Sinikka Kuula, kellest sai hiljem tuntud pianist.
Hickmani maakond (Tennessee)

Hickmani maakond (Hickman County) on maakond USA-s Tennessee osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35°80' N, 87°47' W. 
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Centerville. 
Maakonna pindala on 1587 km². Veepindala on 0 km².  
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 690. Aastal 2000 oli elanike arv 22 295.

Ajalugu

Hickmani maakond moodustati 3. detsembril 1807. aastal Dicksoni maakonna osast. Maakond sai nime maadeavastaja Edwin Hickmani järgi, kelle tapsid indiaanlased 1791. aastal.
Vana-Kaarli kalmistu

Vana-Kaarli kalmistu on Tallinna Siselinna kalmistu üks osa. Kalmistu suurus on 6 ha.
Kalmistu rajati 1863.
Seal asub Vana-Kaarli kalmistu kabel.
Maailma Looduse Fond

Maailma Looduse Fond (inglise The World Wide Fund for Nature (WWF), 1986. aastani kandis nime World Wildlife Fund, viimane nimi on ametlik veel USAs ja Kanadas) on rahvusvaheline riikidest sõltumatu maailma suurim looduskaitseorganisatsioon. Organisatsioonil on üle 5 miljoni toetajaliikme. WWF töötab rohkem kui 90 riigis ning toetab 15 000 loodus- ja keskkonnakaitse projekti üle maailma. WWF-i põhieesmärgiks on Maa biodiversiteedi säilitamine. Määratleti enam kui 200 tähtsat elurikkuse kaitsmise regiooni (Global 200). Organisatsioon elatub peamiselt annetustest – umbes 90% rahast tuleb fondi vabatahtlike annetustest.
2001. aastast on WWFi president Emeka Anyaoku. Praegune peakorter asub Šveitsis Glandi linnas.
Organisatsiooni logoloomaks on hiidpanda (Ailuropoda melanoleuca). Esmakordselt joonistas selle WWFi sümbolina üks asutajaid – teadlane ja animalist Sir Peter Scott.

Ajalugu

WWF moodustati 11. septembril 1961 Morges'is Šveitsis. Fondi rajasid Julian Huxley, Max Nicholson, Peter Scott ja Guy Mountfort.
Indrek Kannik

Indrek Kannik (sündinud 25. novembril 1965 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, poliitik.
Indrek Kannik lõpetas 1984. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1990. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanikuna.
Ta oli aastatel 1992–1999 Isamaa esindajana VII Riigikogu ja Parempoolsete esindajana VIII Riigikogu liige. 7. jaanuarist kuni 23. maini 1994 oli Kannik Mart Laari esimeses valitsuses kaitseminister. 1998–2007 kuulus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.
Aastatel 2000–2001 juhtis ta Postimehe välistoimetust, 2001–2004 oli kaitseministeeriumi kantsler, seejärel nõunik. Aastatel 2006–2011 töötas ta presidendi julgeolekunõunikuna.
Paavo Kangur

Paavo Kangur (sündinud 22. juunil 1966) on eesti ajakirjanik.

Artikleid

Paavo Kangur "Jüri Mõis ehitab 20miljonilist funklossi" Kroonika, 17. juuni 2008
Sviby sadam

Sviby sadam (ka Vormsi sadam; sadamakood EE SVI) on sadam Lääne maakonnas Vormsi vallas Sviby külas. Sadamat peab AS Saarte Liinid. Sadamakapten on Andrus Maide.
Merceri maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1825. aastal.
Sopwith 1½ Strutter

Lennuk Eestis

1919–1921 kasutas Eesti inseneripataljon, lennuväesalk, lennuvägi ja lennurood Sopwith 1½ Strutterit (Eesti sõjalennuk nr. 3) luurelennukina.
Palermo (Rakvere)

Palermo on Rakvere lõunapoolseim linnajagu.
Linnajagu sai nime seal 19. sajandi algul kaupmees Pervoi rajatud Palermo nimelise trahteri järgi. Viimase nimi pärineb Sitsiilia saarel asuvalt Palermo linnalt, kus 1848. aastal toimus laia kõlapinda leidnud rahvaülestõus (1848. aasta Sitsiilia iseseisvusrevolutsioon), mille tulemusel kukutati Sitsiilias võimult Bourbonide dünastia. 
Trahteri juurde oli rajatud kaunis aed. Lagendikust kujunes populaarne linnarahva jalutus- ja ajaveetmiskoht. Metsatukka hakati linnaosa järgi kutsuma Palermo metsaks. Metsaveerel, kohas kus 1918. aasta detsembris tapeti enamlaste poolt 82 süütut inimest, seisab Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi.
Lagendikust lääne poole metsatuka taha jäävad metodisti, juudi ja Pauluse kalmistu. Teispoole linnapiiri jääb Tõrma ja islami kalmistu. Palermo elamurajoon jääb vasakule.
Laius-Tähkvere mõis

Laius-Tähkvere mõis (ka Tähkvere mõis; saksa Flemmingshof) oli riigimõis Tartumaal Laiuse ja Torma kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva maakonna Jõgeva valda.
Varasemal ajal kuulus Laius-Tähkvere Laiuse lossi lääni. 1623. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav Adolf Laiuse lossi maad ooberst Henrik Flemingule. 1650. aastal päris lääni tema poeg Erik Henriksson Fleming. Mõisamaade reduktsiooniga tükeldati endise Laiuse lossi maad ning osa lossi alla kuulunud mõisaid riigistati, nende hulgas ka Laius-Tähkvere mõis.  
1865. aastal jagati suur osa mõisa maast kasutamiseks väikerentnikele, kellest enamiku moodustasid vene õigeusklikud. Talude müümine algas Tähkveres 1877. aastal, esimesena osteti päriseks Aosilla ja Veia hajatalud. Mõis likvideeriti lõplikult 1904. aastal, kui selle maad anti 14-liikmelise rentnikkude ühingu kätte.
19. sajandil kuulusid Laius-Tähkvere mõisapiirkonda järgmised külad: Kasepää, Kilbavere, Kodismaa, Koimula, Ookatku, Mustvee, Näduvere, Pedasi, Sadala, Tuimõisa, Tõreda. 
Omaaegne mõisasüda jäi Laiuse kihelkonda, nagu ka Kodismaa, Pedasi ja Tuimõisa külad, ülejäänud külad jäid Torma kihelkonda.
Sangla mõis

Sangla mõis (saksa keeles Sangla) oli Rannu mõisa karjamõis Rannu kihelkonnas Tartumaal.
Oscar Peterson

Oscar Emmanuel Peterson (15. august 1925 Montreal, Québeci provints, Kanada – 23. detsember 2007 Mississauga, Ontario provints, Kanada) oli kanada džässpianist ja -helilooja. 
Oscar Peterson on välja andnud üle 200 heliplaadi ning võitnud seitse Grammy auhinda, lisaks sellele veel mitmeid väiksemaid auhindu. 
Ta on teinud koostööd selliste suurnimedega nagu Ella Fitzgerald, Louis Armstrong, Stéphane Grappelli, Count Basie, Dizzy Gillespie, Coleman Hawkins, Ben Webster jpt. 
Kuulus USA džässikriitik Scott Yanow on nimetanud Oscar Petersoni kõigi aegade üheks parimaks pianistiks.
Novembris 1974 esines ta Tallinnas, kus andis kolm kontserti: kaks Estonia kontserdisaalis ja ühe tollases Laevastiku Ohvitseride Majas (praeguses Vene Kultuurikeskuses). Afterparty toimus hotellis "Tallinn" (praegu ümberehitatud Meriton Grand Hotel Tallinn).
Élena Ntémpo

Élena Ntémpo (kreeka keeles Έλενα Ντέμπο; vene keeles Елена Дембо Jelena Dembo; (ungari keeles Jelena Dembo; sündinud 8. detsembril 1983 Penzas) on Kreeka maletaja, naiste suurmeister (2001).
Ntémpo sündis Vene NFSV-s Penzas maletreeneri perekonnas. 1990. aastal emigreerus ta koos vanematega Iisraelisse, kus vanemad avasid Tel Avivis malekooli. 1998. aastal asuti perega elama Budapesti, et parandada Yelena malemängu võimalusi. 2004. aastal abiellus ta kreeklasega ja asus elama Ateenasse. 
Ta on tegutsenud malepedagoogi ja -ajakirjanikuna.
Ta tuli 2003. aastal Ungari naiste malemeistriks. Euroopa naiste meistrivõistlustel sai ta 2005. aastal Chișinăus pronksmedali, 2008. ja 2010. aastal jagas 2.–7. kohta. 2010. aastal naiste maailmameistrivõistlustel Antakyas (64 osavõtjaga turniir) jõudis ta kaheksandikfinaali. 2008. esines Ntémpo Euroopa lahtistel meistrivõistlustel, kus ta tuli naistest kolme esimese sekka. 2011. aastal võistles ta taas Euroopa lahtistel meistrivõistlustel, kus kogus 4 punkti 8-st ja sai  104. koha 183 osavõtja seast (naistest jõudis temast ettepoole vaid Susan Polgár).
Ntémpo sai FIDE-lt 2000. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2003. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 2005. aastal täitis ta rahvusvahelise suurmeistri esimese normi (nimetuse saamiseks on vajalik saada kolm normitäitmist).
Vitsut

Vitsut on eesti perekonnanimi.
Hellamaa mõis

Hellamaa mõis (saksa keeles Hellama) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 1733 Muhu-Suuremõisa ja Tamse mõisast eraldatud aladest.
Ferdinand Schmiedehelm

Ferdinand Schmiedehelm (19. august 1899 Paldiski – 10. mai 1942 Ussollag, Permi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
Oli 1936–1940 allveelaeva Lembit komandör.
Arreteeriti NKVD poolt 1. juulil 1941. Hukati nõukogude vangilaagris.
Ludvig Ojaveski

Ludvig Ojaveski (enne eestistamist Ludvig Mühlbach, 26. aprill 1892 Kõnnu vald, Harjumaa – 6. august 1940 Nõmme) oli Eesti poliitik, Nõmme linnapea.
Valiti 1. jaanuaril 1925 koos Johannes Lindemanni ja Jaan Vagaga taastatud Nõmme Kaitseliidu ajutisse juhatusse. 25. aprillil 1934 nimetas Vabariigi Valitsus ta Nõmme linnapeaks. 5. detsembril 1939 valiti ta ainsa kandidaadina ühehäälselt (kõik 28 häält poolt) tagasi Nõmme linnapeaks. Linnapeana oli Ojaveski Kaitseliidu Nõmme malevkonna propagandapealik.
Ta oli Rahvuskogu liige, Nõmme Loomakaitse Seltsi asutaja, esimene esimees aastail 1930–1932 ja auliige; Eesti Vastutavate Ametnikkude Ühingu esimees; Nõmme Majaomanikkude Panga juhatuse esimees. 12. juunil 1940 valiti ta Omakaitse Sihtkapitali Nõmme komitee esimeheks .
Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt lõpetas elu enesetapuga.
Puuvill

Puuvill on pehme kiuline materjal, mida saadakse puuvillapõõsa (Gossypium) liikidelt.
Puuvillataimed kasvavad põõsastena troopilistel ja lähistroopilistel aladel. Puuvillakiud kedratakse lõngaks või niidiks, millest valmistatakse pehmeid ja õhku läbi laskvaid tekstiile. Puuvill on tänapäeval rõivaste valmistamisel kõige levinum looduslik materjal.

Puuvilla ajalugu

Puuvilla hakkasid kultuurtaimena kasvatama Induse oru asukad 5.–4. aastatuhandel eKr. Induse oru puuvillatööstus oli hästi arenenud ja osa tol ajal kasutatud ketrusmeetodeist oli selles piirkonnas kasutusel kuni India industrialiseerimiseni.