Statiinid

Kasutamine humaanmeditsiinis

Statiine kasutatakse eelkõige päriliku hüperkolesteroleemia raviks, südame isheemiatõve haigetel ning kombineerituna nikotiinhappega ka hüperlipideemia raviks.
Enne statiinravi alustamist soovitatakse muuta dieeti ja elustiili, suurendada füüsilist koormust, suitsetamisest loobuda ja kaalu langetada. Juhul kui need muudatused ei oma piisavat mõju või on muud näidustused, võib arst otsustada välja kirjutada statiinid.

Peamine kasutusala

Statiinravi kasutamine kestab üldiselt kogu elu ja ravi eesmärgiks on alandada üldkolesterooli ning ka LDL-kolesterooli taset organismis.
Samaaegselt statiinide kasutamisega tuleks järgida ka tervislikke eluviise.

Teised kasutusalad

Statiinid leiavad aina enam kasutamist südame-veresoonkonna haiguste ravis, mille eesmärk on vähendada südameatakkide ning insultide kordumise võimalust. Sellisel juhul peab olema statiinravi pidev.
Uuringud on ka näidanud, et statiinravi võib pidurdada ateroskleroosi levikut nii une- kui ka koronaararterites.
Uuringud on tuvastanud statiinidel ka immunosupressiivseid toimeid, kuid nende kasutamine elundidoonoritel immunosupressantidena vajab veel lisauuringuid.

Suhteline efektiivsus

Südame-veresoonkonna haiguste ennetamisel ei ole uuringud näidanud vahet pravastatiinide, simvastatiinide ja atorvastatiinide efektiivsustes, kui on järgitud nende standardseid annuseid.

Kasvajad

Suurenenud pahaloomuliste kasvajate riski ei ole läbi viidud uuringutes täheldatud. Mitmed uuringud on hoopis näidanud, et statiinid vähendavad pahaloomuliste kasvajate tekke riski. Seda on märgatud näiteks kolorektaalvähi puhul, kus uuring näitas, et patsientidel, kes kasutasid statiine üle viie aasta, oli 50% väiksem risk haigestuda kolorektaalvähki. Samuti on viimasel ajal ilmunud tõendeid, et statiinid võivad vähendada haigestumist eesnäärmevähki.

Toimemehhanism

Statiinide toime organismis on otseselt seotud nende võimega inhibeerida HMG-CoA reduktaasi, mis on esimeseks ja reaktsiooni kiirust määravaks ensüümiks HMG-CoA reduktaasi rajas. Statiinidel on see inhibeeriv toime tänu oma sarnasusele HMG-CoA molekulile, mistõttu nad seonduvad ensüümiga ja blokeerivad selle võime sünteesida mevalonaati. See on järgmine ühend kolesterooli sünteesi rajas ning selle hulga vähenemine põhjustab lõppkokkuvõttes kolesterooli sünteesi vähenemist ja seega ka kolesterooli hulga vähenemist kogu organismis.

Kolesterooli sünteesi inhibitsioon

Kuna statiinid blokeerivad HMG-CoA reduktaasi raja võtmeensüümi, siis ei suuda maks enam kolesterooli sünteesida. Kuna suurema osa kolesteroolist sünteesib organism ise, siis vähendab see ringleva kolesterooli hulka märgatavalt. Maksas toimub kolesterooli süntees peamiselt öösel ning kuna statiinide poolväärtusaeg on lühike, siis see on ka põhjuseks, miks statiine võetakse enne magama minekut.

Ajalugu

1971. aastal hakkas Jaapanis Tōkyōs Sankyo firma jaoks töötav biokeemik Akira Endo otsima kolesterooli alandavaid ravimeid. Eelnevad uurimused olid näidanud, et suurema osa kehas olevast kolesteroolist toodab maks, kasutades selleks ensüümi nimega HMG-CoA reduktaas. Endo asuski koos oma meeskonnaga otsima ainet, mis suudaks seda ensüümi inhibeerida. Ta veetis aastaid otsides mikroobe, kes kasutaks mingit HMG-CoA inhibiitorit enesekaitseks teiste mikroorganismide eest. Lõpuks ta leidiski ühendi nimega mevastatiin, mida tootis hallitusseen Penicillium citrinum. Mevastatiinidega alustati Jaapanis 1980. aastate alguses ka kliinilisi katseid inimestel, aga need peatati, sest see aine osutus toksiliseks koertele.
Siiski intrigeeris Endo töö P. Roy Vagelost, juhtivat teadlast farmaatsiafirmast Merck & Co., kes võttis 1975. aastast alates ette mitmeid reise Jaapanisse. 1978. aastaks patenteeris Merck lovastatiini, mida tootis hallitusseen Aspergillus terreus ning mida hakati esimese omataolise kolesterooli alandajana turustama 1987. aastal Mevacori nime all.
Enne statiinide turule jõudmist põhines kõrge kolesteroolitaseme vastane ravi põhiliselt madala rasvasisaldusega dieetidel ning halvasti talutavatel ravimitel, nagu näiteks klofibraatidel, kolestüramiinidel ja nikotiinhappel.
Efektiivseks turustamiseks pidi Merck suutma veenda patsiente ja ka arste, et statiinid on ohutud ja aitavad kolesterooli taset alandada, vähendades seega suremust. Inimesed hakkasidki seostama kõrget kolesterooli taset infarktidega. Samal ajal hakkas ilmuma Merckile konkurente, näiteks liitus Sankyo Bristol-Myers Squibbiga, et turustada Pravacholi-nimelist ravimit.
Mercki hiilgehetk oli 1994. aastal, kui valmis nende rahastatud Skandinaavias läbi viidud simvastatiini elumuse uurimus (Scandinavian Simvastatin Survival Study) ehk 4S uurimus. Selle käigus uuriti Mercki uut statiini, simvastatiini 4444 patsiendi peal, kellel oli kõrge kolesterooli tase ning kellel oli esinenud ka südame infarkte. Pärast viit aastat simvastatiini kasutamist oli patsientidel märgata kolesteroolitaseme langust 35% võrra. Mis veelgi parem, see ravim oli alandanud südameinfarkti suremise riski patsientidel 42% võrra.
1996. aastal nõustusid kaks firmat – Warner-Lambert ja Pfizer – koos turustama uut atorvastatiinil põhinevat ravimit – Lipitori – millest sai lõpuks enimmüüdud kolesterooli ravim.

Eestis kasutatavad statiinid

Eestis on müügil põhiliselt atorvastatiinil, simvastatiinil ja rosuvastiinil põhinevad kolesterooli vähendavad ravimid, mis kõik on saadaval ainult retseptiga.

Atorvastatiin

Sünteesis esmakordselt 1985. aastal Bruce Roth, kes töötas Pfizerile eelnenud firmas. See ravim on kõige enam müüdud ravimeid – Lipitori nime all müüdud ravimi kasum on ületanud pärast 1996. aastat 125 miljardit USA dollarit. Viimastel aastatel on hakanud turule tulema ka teisi atorvastatiinil (Atorvastatinum), põhinevaid ravimeid.

Simvastatiin

Esmakordselt sünteesisid simvastatiini Mercki teadlased Aspergillus terreuse käärimisproduktist. Simvastatiin tuli turule 1980. aastate lõpus, mil seda hakati esimese statiinina laialdaselt kliiniliselt kasutama.
Peamised kasutusalad on düslipideemia ravi ja südame-veresoonkonna haiguste ennetamine.
Simvastatiini poolväärtusaeg on 2 tundi. Manustatakse suu kaudu.

Rosuvastatiin

Turustati esmakordselt 2003. aastal, kui teda müüdi kui "super-statiini". Siiski pole veel lõpule jõudnud uuringud, mis võrdlevad rosuvastatiini efektiivsust teiste statiinide suhtes.
Peamine kasutusala on düslipideemia ravi.
Rosuvastatiini poolväärtusaeg on 19 tundi. Manustatakse suu kaudu.
Rosuvastatiini struktuur on sarnane teistele statiinidele, aga erinevalt teistest sisaldab ta väävlit.

Edasised uuringud

Uuringud jätkuvad, et selgitada välja statiinide mõju erinevate haigusseisundite ravis, kus statiinidel tundub olevat kasulik efekt. Nende hulgas on dementsus, kopsuvähk, katarakt, hüpertensioon ja eesnäärmevähk.