google/wiki40b huggingface dataset:
Misso vald

Ajalugu

Misso vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.
2017. aasta omavalitsuste haldusreformiga liideti Misso valla setu külad Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi Setomaa vallaga. Ülejäänud Misso vald liitus Rõuge vallaga.

Alevikud

Misso

Külad

Misso vallas oli 54 küla: Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä, Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi, Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre ja Väiko-Tiilige küla.

Loodus

Misso vallas on palju järvi, tuntumad on Hino järv, Kisejärv ja Pullijärv.
Pöörilaid

Pöörilaid (ka Pööriotsa laid) on endine saar Liivi lahes. Ta on kokku kasvanud Selglaiuga.
Saarel asub Pöörilaiu tulepaak.
Sisekaitseülem

Sisekaitseülem on Eesti põhiseaduslikku korda ähvardava ohtude korral siseriikliku julgeoleku ja korra tagamise eest vastutav riigiametnik.
Eesti Looduseuurijate Selts

Eesti Looduseuurijate Selts (lühenditena kasutuses Eesti LUS või ELUS; aastani 1974 Loodusuurijate Selts) on ühiskondlik loodusteaduslik organisatsioon, mis ühendab elukutselisi ja harrastusuurijaid. Seltsi peamiseks ülesandeks on uurida Eesti loodust, edendada loodusetundmist, anda välja selleteemalisi publikatsioone ning edendada Eesti loodushoidu ja -haridust.
Eesti Loodusuurijate Seltsi alla kuulub arvukalt erialaseid sektsioone, allüksuseid, mida võrdsustatakse sektsioonidega, ja komisjone. Erialane töö toimub valdavalt sektsioonides. 
Seltsil on oma maja, mis asub Tartus Struve 2.
Eesti Looduseuurijate Seltsi raamatukogus asub üle 150 000 trükise. Raamatukogu peamine spetsiaalsus on Eesti loodust käsitlev kirjandus.

Ajalugu

Asutatud 10. oktoobril 1853, kuulus selts algul Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi, aastatel 1878–1939 ja 1940–46 Tartu Ülikooli, 1939–40 Eesti Teaduste Akadeemia ja aastast 1946 Eesti (ENSV) Teaduste Akadeemia juurde. Rootsis tegutses Eesti Loodusuurijate Seltsi Koondis Eksiilis. Praegu on selts seotud Eesti Teaduste Akadeemiaga assotsiatsioonilepingu kaudu.

Liikmeskond

Seltsi kuulub ligi 1500 loodusteadlast ja -huvilist.
Kola Beldõ

Kola Beldõ (Кола Бельды; kodanikunimi Nikolai Beldõ, Николай Иванович Бельды; 2. mai 1929 Muhha küla, Nanai rajoon, Kaug-Ida krai (tänapäeval Habarovski krai) – 21. detsember 1993 Habarovsk) oli nanai rahvusest Venemaa laulja.
Kola Beldõ oli pärit jahimehe Ivan Beldõ perekonnast. Ta kaotas varakult vanemad, elas üle närvivapustuse ja hakkas kogelema. Teise maailmasõja ajal 1943. aastal põgenes ta internaatkoolist, võltsis oma vanust ja astus Nõukogude Vaikse ookeani laevastiku koosseisu, kus teenis jungana, osaledes sõjategevuses Koreas. Juba laevastikus teenides osales ta isetegevuses ja esines Vaikse ookeani laevastiku laulu- ja tantsuansamblis. Ta lõpetas eksternina muusikakooli. Hiljem lõpetas ta Saraatovi Konservatooriumi. 1953. aasta lõpul või 1954. aasta algul pöördus Beldõ tagasi Habarovskisse, kus asus tööle kohalikus filharmoonias. 1957. aastal sai Beldõ laiemalt tuntuks, kui ta sai Moskva rahvusvahelise noorsoofestivali laureaadiks. Talle pööras tähelepanu ka kultuuriminister Jekaterina Furtseva ja ta kutsuti tööle Moskvasse. 1960. aastal sai ta ülevenemaalise estraadiartistide konkursi laureaadiks. 
Suurima populaarsuse estraadilauljana saavutas Kola Beldõ 1972.–1973. aastal, 1973 pälvis ta teise koha Sopoti rahvusvahelisel laulufestivalil. Tal oli rida hitte, tuntuim neist "Увезу тебя я в тундру" ("Viin su tundrasse"). 1986. aastal anti Beldõle Vene NFSV teenelise kunstniku aunimetus. Ta oli ka Jakuudi ANSV teeneline kunstnik ja Burjaadi ANSV teeneline kunstnik.
Muusikakriitik Artjom Troitski sõnul Beldõ "tabas 1970. aastatel märki paari tundrasuunitlusega megahitiga ning teda peetakse Nõukogude lumeooperikitši täheks". Kola Beldõ laulis palju Kaug-Ida loodusest, väikerahvastest ja nende lihtsast igapäevaelust. Väidetavalt olevat just tema populaarsuse ajel levinud Nõukogude Liidus anekdoodid tšuktšidest kui lihtsameelsest põhjarahvast, kellele on võõras elu suurlinnades, eriti Moskvas.
Igaühele oma (Vennaskond)

"Igaühele oma" on ansambli Vennaskond laul. Muusika autoriks on Kaspar Jancis ja sõnad on kirjutanud Tavo Tamm. Lugu on avaldatud albumitel "Võluri tagasitulek" (1994) ja "Reis Kuule" (1997) ning ta leidub ka filmis "Sügis Ida-Euroopas".
Robert Frost

Tunnustused

Robert Frost valiti 1937. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Aadressitu käsk

Aadressitu käsk (zero-address instruction) on arvutustehe, mille puhul operandide asukoha määrab käsukood ja seda sõltumatult ei spetsifitseerita.
Aadressituid käske kasutatakse näiteks Java baitkoodis, kus aritmeetiliste tehete operandidele ei viidata tehte enda käsus, vaid need laaditakse eelnevalt pinusse. Järgnevas näites tehakse arvutus 3 + 4. Operandid 3 ja 4 laaditakse pinusse, seejärel võtab aadressitu käsk iadd operandid pinust välja ja laadib pinusse liitmistehte tulemuse 7.

iconst_3
iconst_4
iadd
Paeküla mõis

Paeküla mõis (saksa keeles Paenküll) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõisa omanikud olid Bockid, Nierothid.
Miiaste

Asend

Miiaste asub Põlva valla idaosas, külgneb põhjas Nooritsmetsa, läänes Adiste, lõunas Vanaküla ja idas Mooste valla Kauksi külaga.

Loodus

Külas asuvad Latõrna järv ja Miiaste järv. Idaosas piirneb Miiaste küla Rauhtja oruga, kus asub väike Kükä järv. Kaugosas piirneb küla Kauksi järvega.

Ettevõtlus

Külas tegutseb Miiaste Põllumajanduslik Osaühing, millel on loomade vabapidamise ja lüpsirobotitega lüpsilaut 300 lehmale.

Tuntud isikuid

Miiaste külas sündis graafik Ernst Kollom.
Riemann (suguvõsa)

Ajalugu

Riemannid olid Parchimis rätsepmeistrid. Suguvõsaliin algab Joachim Riemanniga (suri 1659), kelle pojapoeg rätsep Johann Christoph Riemann (1712−1782) rändas XVIII sajandi algul Liivimaale Riiga. 1739. aastal sai ta linnakodanikuks ja oli hiljem Riia Väikese Gildi oldermann. Tema poeg Johann Peter Riemann (1748−1803) omandas ülikoolihariduse ning temast sai Biķernieki (1777−1779) ja Lemsalu pastor (1779−1803). 1792. aasta 18. septembril (vkj) omandas ta Püha Rooma keisrilt aadlitiitli. Tema järeltulijad tegid hiljem karjääri Venemaal. Suguvõsa oli alles veel XX sajandi algul.
Kristen Viikmäe

Koondisekarjäär

Ta on pidanud Eesti koondises 115 kohtumist ja löönud 15 väravat. Oma koondisedebüüdi tegi Viikmäe 26. jaanuaril 1997 sõpruskohtumises Liibanoni vastu. 68. minutil vahetas ta välja Andres Operi. Mäng kaotati 2:0. Mängupäeval oli ta 17-aastane.
Lõõmpilv

Lõõmpilv on kuumadest gaasidest ja tefrast koosnev vulkaani nõlva pidi kiirelt alla liikuv tulikuum pilv, varasemas kirjanduses nimetatud ka püroklastiliseks vooluks.
Lõõmpilved on üks ohtlikemaid vulkaanidega seotud nähtusi. Lõõmpilve temperatuur võib ulatuda kuni 1000 °C ning kiirus mitmesaja kilomeetrini tunnis. 1902. aastal põhjustas Pelée vulkaanist lähtunud lõõmpilv Martinique'i saarel Saint-Pierre'i linnas 30 tuhande inimese hukkumise.
Lõõmpilved tekivad tavaliselt subduktsioonivööndiga seotud ränirikaste purskeproduktidega vulkaanidel.
1883. aastal toimunud Krakatau vulkaani purske asitõendite uurimine, mida täiendasid katselisel teel saadud andmed, lubab järeldada, et lõõmpilved suudavad ületada suuri veekogusid. Nii jõudis lõõmpilv Krakatau purske järel 48 km kaugusel oleva Sumatra rannikuni. Uuringu tulemusi kajastab dokumentaalfilm "Kümme asja vulkaanidest, mida sa ei teadnud", kus esitletakse Kieli ülikooli teadlaste katset, kus lõõmpilv liikus üle vee.
Kui mäelt laskuv lõõmpilv puudutab vett, siis toimuvad kaks sündmust. Esiteks kukuvad lõõmpilves olevad raskemad osakesed vette. Kuna neid on palju ja nad liiguvad suure kiirusega, tekitab see tsunami. Pärast seda koosneb lõõmpilv üksnes kergetest osakestest. Teiseks tulikuuma lõõmpilvega kokku puutuv veepind aurustub. Kuuma auru pilv liigub edasi mööda veepinda ja kuna temas pole enam raskeid osakesi, mis liikumist takistaksid, muutub lõõmpilve liikumiskiirus veelgi suuremaks.
Läänemaa Suursoo maastikukaitseala

Läänemaa Suursoo maastikukaitseala on kaitseala Harjumaal Lääne-Harju vallas Änglema ja Hatu külas ning Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kuijõe, Piirsalu, Seljaküla, Nõmmemaa, Vaisi, Hindaste ja Variku külas. Hoiuala pindala on 10 249,3 ha, geograafilised koordinaadid on 59° 7′ 32″ N, 23° 51′ 50″ E. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Suursoo-Leidissoo linnuala ja Suursoo-Leidissoo loodusala koosseisu.
Kaitseala loodi 1981. aastal sookaitsealana. Kaitseala eesmärk on Läänemaa Suursoo soostiku ja sealsete kaitsealuste looma- ja taimeliikide kaitse. Suursood läbib Vihterpalu jõgi. Kaitseala loodeosas paiknevad Vedama Mustjärv ja Tänavjärv. Teisi veekogusid kaitsealal: Soo-otsa peakraav, Vedama oja, Veskijõgi, Pilli järv, Nõva Veskijärv, Hindaste järv. Läänemaa Suursoos on esindatud soomaastike kõik kolm põhitüüpi: madalsoo, siirdesoo ning kõrgsoo ehk raba.
Haruldastest liikidest leidub kaitsealal nõmmluga, rabaluga, madal luga, koldjas selaginell, sookold, tume nokkhein, külm purusamblik. Suursoos elavad mitmed inimpelglikud loomaliigid – hunt, ilves, karu, saarmas. Esineb ka kärpi, nirki, põtra, rebast. Lindudest on esindatud teder, sookurg, põldrüüt, tikutaja, soo-loorkull, kaljukotkas jne.
Vene Mereregister

Vene Mereregister (vene keeles Российский морской регистр судоходства, inglise Russian Maritime Register of Shipping) on Venemaa riiklik laevandusorganisatsioon (klassifikatsiooniühing). Organisatsiooni peakontor asub Peterburis.
Organisatsioon asutati 1913. Aastast 1969 on organisatsioon Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni liige ja alates 1997. aastast INTERTANKO, INTERCARGO ja BIMCO liige.
Vananaistesuvi

Vananaistesuvi on põhjapoolkeral esinev kuiv, päikesepaisteline soe aeg sügisel. Euroopas esineb see enamasti septembri teisel poolel või oktoobris. Vananaistesuve põhjustab püsiv antitsüklon.
Nimetus "vananaistesuvi" tuleb tõenäoliselt sellest, et sügisel tegid lihtsamaid põllutöösid vanemad naised.
2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

Maskott

2010. aasta jalgpalli MM-i ametlik maskott oli Zakumi. ZA tähendab Lõuna-Aafrikat ja kumi tähendab paljudes LAV-i keeltes '10'. Zakumi on kollast ja rohelist värvi.

Pall

Ametlik pall 2010. aasta MM-il oli Adidase toodetud Jabulani, mille nimi tähendab suulu keeles "toob rõõmu kõigile". Pallil on 11 värvi – täpselt sama palju on ametlikke keeli LAV-s ning sama palju on korraga ühe meeskonna mängijaid platsil. Oma eelkäijatest ehituselt erinev pall on pälvinud ohtralt kriitikat ning selle käitumist on nimetatud ettearvamatuks.
Kreneleering

Kreneleering (prantsuse créneler, 'hambuline, sakmeline') on linna kaitsemüüri ülaosa ehk rinnatist moodustavate laskeavade ja nende korrapäraselt vahelduvate müürihammaste ehk sakmete jada.
Hemiaspis

Levila

Neid võib kohata Austraalias  Uus-Lõuna-Walesis ja Queenslandis.
Jaunkārķi mõis

Jaunkārķi mõis (saksa keeles Neu-Karkell, läti keeles Jaunkārķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valka piirkonnas Kārķi vallas Kārķis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 247 mees- ja 264 naishinge.
Kesk-Sõjamäe tänav

Kesk-Sõjamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste ja Sõjamäe asumis.
Tänav sai nime 1923.
Aul (perekond)

Aul (Clangula) on partlaste perekond.
Perekonna esmakirjeldaja on William Elford Leach (1819).
Perekonna ainus liik on aul (Clangula hyemalis).
Cunard Line

Cunard Line on Angloameerika kruiisireiside pakkuja, mille peakorter asub Southamptonis Inglismaal.
Selle omanik on ettevõte Carnival Corporation & plc.
1840. aastal asutatud laevakompanii on olnud juhtiv ookeaniliinilaevade operaator Põhja-Atlandi ookeanil. 1934. aastal ühines laevakompanii oma peamise rivaali White Star Line'iga, mis opereeris Cunard-White Star Line'i nime all kuni 1950. aastani. Cunard Line tegutses edasi eraldi üksusena 2005. aastani.
Klaaspärlimäng (festival)

Festival Klaaspärlimäng (Glasperlenspiel) toimub helilooja Peeter Vähi kunstilisel juhtimisel regulaarselt alates 1995. aastast. Algaastatel oli kaaskorraldajaks Eesti Kontsert. Hiljem on festivali raskuspunkt üle kolinud Tartusse.
Klaaspärlimäng on inspireeritud Hermann Hesse samanimelise romaani ainestikust, mistõttu püütakse muusikat vaadelda ning presenteerida ebatavalisest vaatenurgast. Jätkuvalt on festivali korraldajate huviorbiidis erilised instrumendid (didgeridoo, pedaalklavessiin, klaasharmoonika, bandoneon), avastatud teosed (näiteks Beethoveni Sümfoonia nr. 10), seosed teiste kunstialadega või filosoofiaga (näiteks programmid "Nietzsche contra Wagner", "Vabamüürlus muusikas", "Heliloojate ajastu lõpp").
Klaaspärlimängul on üles astunud Austraalia Kammerorkester, Covent Gardeni kammerorkester, Kremerata Baltica, West-Deutsche Rundfunki Sümfooniaorkester, Tōkyō Filharmoonia Koor, Gidon Kremer, Vadim Repin, Piotr Anderszewski, Olli Mustonen, Christoph Eschenbach, Berliini Filharmoonikute kvintett jt, samuti enamik Eesti juhtivaid muusikuid (Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Rahvusooper Estonia, Klaaspärlimäng Sinfonietta, Eesti Rahvusmeeskoor RAM, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Hortus Musicus, NYYD Ensemble, Eri Klas, Järvide "dünastia", Olari Elts, Andres Mustonen, Tõnu Kaljuste, Kalle Randalu, Rein Rannap jt).
2015. aastal toimus Klaaspärlimäng 9.-14. juulil.
Salme Dutt

Salme Dutt (sündinud Salme Anette Murrik, aastatel 1913–1924 Salme Anette Pekkala, hiljem Salme Pekkala-Dutt) (29. august 1888 Helme vald – 30. august 1964 London) oli Eestis sündinud Briti kommunistlik poliitik. 
Tema esimene abikaasa oli Soome vasakpoolne poliitik Eino Pekkala (olid abielus aastatel 1913–1920, abielu lahutati),  teine abikaasa oli rootsi-india päritolu inglise ajakirjanik ja kommunistlik poliitik Rajani Palme Dutt. Tema vanem õde oli Eesti päritolu Soome kirjanik Hella Wuolijoki. Ta oli ka Soome sotsiaaldemokraatlilku poliitiku Erkki Tuomioja vanatädi. Tema keskmine õde Erna-Amalie Murrik-Mitt oli saksa keele õpetaja, noorem õde Niina Murrik-Polonsky oli pianist ja klaveriõpetaja.
Salme Murrik sündis Helme vallas Liivimaa kubermangus ning veetis lapsepõlve Valgas.  1905. aastal heideti ta revolutsioonilise tegevuse eest gümnaasiumist välja, misjärel ta kolis Venemaale, elades Moskvas ja Siberis. Hiljem elas ta Soomes ning kolis lõpuks Suurbritanniasse.
Murrik saadeti koos esimese abikaasa Eino Pekkalaga Suurbritanniasse Lenini käsul, looma seal Suurbritannia Kommunistlikku Parteid. Selle algusaastail tegutses ta Kominterni agendina ning oli Rajani Palme Dutti sidemees Moskvaga.
1939. aastal avaldas Salme Dutt raamatu tšartistlikust liikumisest "When England Arose" ("Kui Inglismaa tõusis"). 1966. aastal ilmus Londonis tema postuumne luulekogu "Lucifer and Other Poems" ("Lucifer ja teisi luuletusi"). Salme Dutt suri Londonis 1964. aastal.
Utajärvi vald

Külad

Lisaks Utajärvi kirikukülale on vallas järgmised külad:
Ahmas, Alakylä, Ala-Naama, Ala-Niska, Autio, Juorkuna, Järvikylä, Kangaskylä, Kemilä, Kivijärvi, Kormunkylä, Marttisjärvi, Murronkylä, Naamankylä, Niska, Ojakylä, Potku, Sanginkylä, Sipolankylä, Sotka (Sotkankylä), Särkijärvi, Tervolankylä, Utanen, Ylisuvanto, Yli-Utos.
Vallast voolavad läbi Oulu jõgi ja Kiiminki jõgi.
Valda läbib Oulu–Kontiomäki raudtee.
Utajärvil asub 1762. aastal ehitatud puukirik.
Martin Köstner

Martin Köstner [ka Martin Adoph Köstner] (19. detsember 1899 Suure-Jaani – 29. märts 1977 Göteborg) oli Eesti Panga president aastail 1944–1949.
Õppis Taevere valla "Kase" (Jüri Nõmmiku hoole all) algkoolis, kihelkonnakoolis ja lõpetas gümnaasiumi Kaukasuses Kislovodskis, kuhu olude sunnil oli ümberasunud. Pärast Eesti vabadussõda naasis tema ema lastega Eestisse ja Martin Köstner asus 1922. aastal õppima Tartu Ülikooli õigus-majandusteaduskonda, mille lõpetas 1926. aastal. Üliõpilasena oli Martin Köstner Akadeemilise Majandusteadlaste seltsi ja Tartu üliõpilaskonna juhatuse liige. Oli korporatsiooni Rotalia vilistlane.
1924. aastal töötas Martin Köstner praktikandina Harju panga Tartu osakonnas ja 1925. aastal Eesti Rahvapangas. 1925–1926 oli ta Eesti ühistegeliku liidu revident-instruktor Virumaal, 1926–1928 Virumaa ühispanga asjaajaja direktorina ja alates 1928. aastast Põllumeeste Keskpanga juhataja. 1931–1932 oli Martin Köstner ka Tallinna Eesti Majandusühisuse juhatuse liige.
Omas talu Tallinna lähedal Saku vallas, kus tema abikaasa oli hõberebaste farmi omanik. Okupatsiooniajal rajati sellesse tallu karusnaha ja hõberebaste kasvatamise sovhoos.
Septembris 1944 küsis Jüri Uluots temalt kui ainsalt Tallinnas viibivalt Eesti Panga nõukogu liikmelt, kas ta on nõus enda peale võtma Eesti Panga presidendi ametikohuseid, millele ta vastas suuliselt, et on sellega nõus. Paguluses kaitses Martin Köstner Eesti Panga huvisid Rootsi riigipanga ja Inglise Panga juures.
Kirjutas artikleid pangandusest ja ühistegevusest.
Hans Moleman

Hans Moleman on tegelane animasarjas "Simpsonid". Ta satub tihti õnnetustesse.
Veepuhastus

Veepuhastus ehk veekäitlus ehk veetöötlus on tehnoloogiliste protsesside kogum, mille eesmärk on anda veele enne selle tarbimist nõuetekohane kvaliteet.
Joogiveeks ette nähtud vett on tavaliselt vaja puhastada, sest pinnavee (jõgede ja järvede vee) hägusus, värvilisus ja bakterisisaldus ületavad tavaliselt joogivee jaoks lubatava piiri. Sellepärast eelnevad loodusliku vee suunamisele veevärki tavaliselt vee selitamine ehk vabastamine heljumist ja kolloidosakestest, idutustamine ehk vabastamine mikroorganismidest, eriti haigusi tekitavatest pisikutest, ning värvusetustamine. Kui veevärki suunatakse merevett, siis eelnevad sellele vee magestamine ja pehmendamine. Enamik veepuhastusprotsesse keskendub saasteainete eemaldamisele või kahjutustamisele.
Puhastatakse ka reovett, tavaliselt selleks, et seda loodusesse lasta. Reoveepuhastuse käigus saadav vesi ei pea olema nii puhas kui joogivesi, välja arvatud muidugi juhul, kui reoveest joogivett toodetakse.
Tööstuses kasutatava vee ehk tööstusvee puhastamist nimetatakse ka vee-ettevalmistuseks.
Tänapäeval toimub enamik veepuhastusetappe veepuhastusjaamades.
Sõltuvalt veepuhastuses kasutatavate protsesside olemusest saab eristada füüsikalist, keemilist, bioloogilist ja kompleksset veepuhastust. Füüsikalised veepuhastusmeetodid on neist vanimad ja nende hulka kuuluvad aeglased liivafiltrid, mida viimastel aastakümnetel on suurema jõudluse huvides hakatud asendama kiirete liivafiltritega. Bioloogilised veepuhastusmeetodid on kasutusele võetud suhteliselt hiljuti ning nende hulka kuuluvad aktiivmuda ja biotiigid.
Tõnn Lamp

Tõnn Lamp (sündinud 28. veebruaril 1983) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2006. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (22. lend). 
Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatri näitlejana.

Isiklikku

Tõnn Lambi ema on näitleja Anu Lamp ja isa näitleja Sulev Teppart. Näitleja, lavastaja ja sporditegelane Jaak Prints on ta vend.
Adderall

Nimetused ja tähised

CAS-i registreerimisnumber on 300-62-9. PubChemi number on 3007.
Valem: C₉H₁₃N
Farmakoterapeutiline grupp: psühhoanaleptikumid. 
ATC-kood: N06BA02.

Kognitiivne võimekus

Adderalli arstitäheta tarvitamine on tänapäeval levinud ka osade üliõpilaste seas keskendusvõime, mälu ja õppimisvõime parandamiseks, nii selgus Oxfordi Ülikoolis tehtud uurimusest, et ligi 18% vastajaist (207 üliõpilasest) oli kasutanud nn kognitiivse võimekuse suurendamise eesmärgil selliseid ravimeid nagu Modafinil, Adderall ja Ritalin.
Adderalli tarvitamine kinnitab amfetamiini-narkotestis narkootilise aine kasutamist.
Gunnar Polma

Gunnar Polma (26. august 1960 – 9. märts 2014) oli eesti koolijuht.
Ta oli aastatel 1998–2014 Tallinna Reaalkooli direktor. Tal oli bioloogia-ökoloogia ja keskkonnakaitse alane kõrgharidus. Elas Metskülas Läänemaal, kus pidas ratsatalu.
Ta oli üks Tallinna Kesklinna Põhikooli rajamise idee autoritest.
Chaniá

Ajalugu

1971. aastani oli Chaniá Kreeta keskus.

Transport

Chaniás on rahvusvaheline lennujaam.
Sõnad ja asjad

"Sõnad ja asjad: inimteadmiste arheoloogia" ("Les mots et les choses: une archéologie des sciences humaines") on Michel Foucault' filosoofiline raamat. Selle avaldas originaalis 1966 Gallimard ning eesti keeles 2015 Varrak Mirjam Lepikulti tõlkes.
Nancy

Ajalugu

Tuntud isikutest on Nancys sündinud Saksa-Rooma keiser Franz I ja ajaloolane Lucien Febvre.
Tuulekanne

Tuulekanne on protsesside kogum, mis hõlmab mittenidusate setete tuule poolt õhkutõstmist ja transporti.
Tavaliselt eristatakse termineid deflatsioon ning tuuleerosioon. Eestikeelset terminit "tuulekanne" võidakse kasutada nende mõlema puhul. Deflatsioon on peeneteraliste ning kuivade setete tuule poolt õhkutõstmine ning eemalekandmine, kusjuures see toimub enamlevinud käsitluse kohaselt kas kõrbes või luidetega rannikul. Termini "tuuleerosioon" kasutamisel peetakse aga tavaliselt silmas kuivanud muldade vaesumist (kuid mitte ainult), mis tuleneb tuule erodeerivast tegevusest. Deflatsiooni peetakse sageli tuuleerosiooni alaliigiks.
Vello Loogna

Vello Loogna (sündinud 28. aprillil 1940) on eesti orkestrijuht ja muusikapedagoog.
1959. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli trompeti eriala Helmut Orusaare klassi. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirigeerimise eriala Elmar Peäske klassi.
Aastatel 1959–1972 töötas ta Tallinna Lastemuusikakooli õpetajana, 1966–1972 ka Eesti NSV Rahvaloomingu Maja metoodikuna. 1972. aastast töötas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillidirgeerimise õppejõuna. Tema õpilasi on Vjatšeslav Tulubjev, Arne Haasma, Lidia Gordejeva, Boriss Volkov, Jaan Linde, Jüri Baskakov ja Riho Lilje.
Ta on juhatanud mitmeid puhkpilliorkestreid, sealhulgas olnud Tallinna Tuletõrjeühingu Puhkpilliorkestri, Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestri, Tallinna Noorte Puhkpilliorkestri ja Põhja-Eesti Pimedate Ühingu Puhkpilliorkestri dirigent. Ta on olnud ka Pirita Majandusgümnaasiumi puhkpilliringi juhendaja ja noorte puhkpilliorkestri Brass dirigent.
Aastatel 1975–1990 toimunud XVIII, XIX, XX ja XXI üldlaulupidudel oli ta puhkpilliorkestrite üldjuht. Samuti juhatas ta puhkpilliorkestreid aastatel 1972–1987 toimunud noorte laulu- ja tantsupidudel.