google/wiki40b huggingface dataset:
Šahtarsk

XXI sajand

15. aprillil 2014 vallutasid linnavalitsuse hoone relvastatud mässulised ja linn läks ühenduse Donetski Rahvavabariik kontrolli alla.
27. juulil üritasid valitsusväed linna oma kontrolli alla võtta.
31. juulil jätkusid linnas lahingud. Erinevatel andmetel hukkus kuni 21 Ukraina dessantväelast. Peterburist pärit vene dessantväelane avaldas suhtlusvõrgustikus jäädvustused oma "saavutustest". 
8. augustiks oli teist nädalat rindejoonel olev linn saanud tugevaid kahjustusi.
Vinglet

Vinglet on lisatiivake, mis on sobitatud lennuki jäiga kandepinna otstele kuni 90° nurga all ja mis vähendab tiiva induktiivset õhutakistust. Vingletid tiiva otstel aitavad allahelikiirusel lendamisel vähendada mootorlennuki kütusekulu ja parandada purilennuki aerodünaamilist väärtust (lauglemissuhet) ning stabiliseerida külgpüsivust.
Crawfordi maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Tarmo Kask

Tarmo Kask (sündinud 11. novembril 1982 Pärnus) on Eesti ettevõtja ja jalgpallitreener.
Kask õppis aastatel 2002–2005 Tallinna Ülikoolis kehakultuuri.
Tarmo Kask on kirjutanud laulusõnu ja kuulub Eesti Autorite Ühingusse. 
Septembris 2018 kandideeris Tarmo Eesti Vabaerakonna juhatuse esimeheks.

Isiklikku

Tarmo Kase elukaaslane on alates 2004. aastast laulja Sandra Nurmsalu. Nende peres kasvab kolm last.
Allveekaevandamine

Allveekaevandamine (mitte veealune kaevandamine, mis on üks avakaevandamise tehnoloogiatest) on maavara ammutamine looduslikust veekogust.
Eestis kasutatakse allveekaevandamist Tallinna lähedastes mereliiva maardlates.
Stanisław Dziwisz

Stanisław Dziwisz (sündinud 27. aprillil 1939 Krakówi lähedal Raba Wyżna külas) on katoliku kiriku vaimulik. Ta on aastast 2005 Krakówi peapiiskop ja aastast 2006 kardinal.
Dziwisz sündis raudteetöölise Stanisław Dziwiszi ja Zofia Bielarczyki peres. Ta oli pere seitsmest lapsest viies, tal on neli venda ja kaks õde. Teise maailmasõja ajal peitis perekond endi juures juudi meest. Kui Dziwisz oli 9-aastane, sai tema isa surma, kui sai raudteed ületades rongilt löögi.
Ta sooritas 1957 küpsuseksamid Nowy Targi lütseumis, õppis Krakówi seminaris filosoofiat ja teoloogiat ning seejärel Krakówi ülikoolis teoloogiat. Ta spetsialiseerus liturgiale ja omandas 1967 litsentsiaadi teoloogias ning 1981 kaitses doktorikraadi. Dziwiszi doktoritöö teema oli "Il culto di Santo Stanislao Vescovo a Cracovia fino al Concilio di Trento" ("Krakówi peapiiskopi Stanisław Szczepanowski kultus enne Trenti kirikukogu").
Dziwisz ordineeriti 23. juunil 1963 Karol Wojtyła (hilisem paavst Johannes Paulus II) poolt Krakówi katedraalis preestriks. Tema esimene amet oli Lõuna-Poola väikelinna Maków Podhalański kuraator (pastor) ja seda pidas Sziwisz 2 aastat. Ta oli järgnevatel aastakümnetel Wojtyła erasekretär ja sõber. Wojtula, kes oli vahepeal saanud Krakówi peapiiskopiks, määras ta 1966. aasta oktoobris oma erasekretäriks ja sel kohal töötas ta Wojtula surmani.
Dziwisz andis Johannes Paulus II-le 31. märtsil 2005 viimse võidmise sakramenti ja oli tema juures, kui paavst 2. aprillil 2005 suri. 8. aprillil 2005 asetas ta Johannes Paulus II mälestuseks peetud reekviemimissal tema näole valge siidrätiku. See oli tema viimane sümboolne tegu paavsti teenistuses. Vastavalt Johannes Paulus II eeskirjale oli Dziwisz see, kes pakkis kokku paavsti asjad ja vabastas tema ametiruumid, enne kui camerlengo need pitseeris.
Arvatavasti oli Johannes Paulus II soovinud määrata Dziwiszi Krakówi peapiiskopiks, kuid see koht ei vabanenud tema paavstiks oleku ajal. Pärast seda, kui eelmine peapiiskop Wojtula paavstiks sai, täitis seda ametikohta Franciszek Macharski, kes elas paavstist kauem. 3. juunil 2005 astus ta ametist tagasi, jäädes siiski kardinaliks, ja juba samal päeval määras paavst Benedictus XVI Dziwiszi Krakówi peapiiskopiks. See võis olla üks Johannes Paulus II viimastest soovidest. 2006 nimetas Benedictus XVI Dziwiszi kardinaliks.
31. augustil 2005 oli Dziwisz paavsti erisaadik ametiühinguliikumise Solidaarsus ametliku tunnustamise 25. aastapäeva tähistamisel Poolas. Ta mälestas 2. aprillil 2006 Krakówi katedraalis Johannes Paulus II-t.
Dziwiszit on peetud isikuks, kelle Johannes Paulus II määras 2003 kardinaliks in pectore, kuid kelle nimi jäeti avaldamata.
Ta viis 18. aprillil 2010 läbi Poola presidendi Lech Kaczyński riikliku matusetseremoonia.
Ivar Kostabi

Ivar Kostabi on eesti ajakirjanik.
Valdek Ritslaid

Valdek Ritslaid (aastani 1936 Valter Ritsland, 20. juuni 1910 Räpina vald, Võrumaa – 27. september 1990 Tartu) oli Eesti metsateadlane ja töökaitsespetsialist.

Elulugu

Valdek Ritslaid oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1929 Tartu Tehnikagümnaasiumi ja 1939 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna. Oli 1935–1937 Tartu metskonna metsnik, 1937–1940 AS-i Eesti Metsatööstus instruktor, 1941 ENSV Metsamajanduse ja Metsatööstuse Peavalitsuse sektori juhataja. 1941–1942 mobiliseerituna Nõukogude armees, 1942–1943 Tšeljabinski metsavalitsuse vaneminsener, 1944–1945 Metsamajanduse ja Puidutööstuse Rahvakomissariaadi metsatööstusosakonna juhataja, 1945–1946 TÜ metsakasutuskateedri juhataja, 1946–1950 metsatööstuse mehhaniseerimise ja metsatranspordi kateedri juhataja (aastast 1947 dotsent), 1947–1949 ja 1950–1953 ka Zooloogia ja Botaanika Instituudi metsasektori juhataja, 1947–1950 Tartu Ülikooli metsandusteaduskonna dekaan. Vallandati 1950 poliitilistel põhjustel. 1955–1989 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna töökaitse dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: metsakasutus, puiduteadus, metsatööstuse mehhaniseerimine, töökaitse õppemetoodika, töökaitse psühholoogia ning ökoloogia ja töökaitse seosed. Üle 200 teadustrükise.
Sabile

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Sabile vanalinn, Sabile sünagoog, Sabile luteri kirik sealse kantsli ja oreliga, Sabile kirikumõisa hooned, Brinkeni kabel, Sabile muinaslinnus ja Sabile Vene haudade muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Sabile keskaegse kindluse asukoht ja Korti keskaegne kalmistu.
Looduskaitse all on Sabile haavad, neist kaks on kallaspaplid, üks hõbehaab. Linn ise asub Abava ürgoru maastikukaitsealal.

Ajalugu

Rohkem kui 1000 aastat tagasi elasid Sabile piirkonnas liivlased. Seda tõestavad väljakaevamised linna Vene kalmistul.
Ajalooallikates mainiti Sabilet esimest korda 1253, aga juba märgatavalt varem asus seal kurelaste linnus koos juurdekuuluva asulaga.
Umbes 13. ja 14. sajandi vahetusel lasid saksa feodaalid Sabilesse kindluse ehitada.
Kuramaa hertsogiriigi ajal valitses Sabilet Kandava hauptman. Nõukogude ajal ei kuulunud Kandava Talsi rajooni nagu Sabile, vaid Tukumsi rajooni. Gotthard Kettleri ajal rajati Sabiles esimese kool.
Rootsi ja Poola-Leedu vahelistes sõdades kannatas Sabile rängalt. 1703 tegid Rootsi väed Sabile praktiliselt maatasa ja 1710 laastas seda piirkonda katk.
Hertsogi Jakob Kettleri valitsemise ajal 1642–1682 muutus Sabile tähtsaks tööstuskeskuseks. Seal tegutses talupoegade-pärisorjade linamanufaktuur, jahuveski, tõrvaköök ja metallisulatusettevõte. Kuid sagedaste sõdade ja taudide tõttu siiski linn kiratses. 19. sajandi keskel sai Sabile nahatööstuse keskuseks ja 1897 elas Sabiles 1680 inimest.
1822 toimusid Sabiles ja selle ümbruses koormiste suurendamise tõttu talurahvarahutused.
Sabile elanikud osalesid aktiivselt 1905. aasta revolutsioonis. Asulas korraldati miitinguid. Revolutsioonilise liikumise mahasurumiseks saadeti välja rong sõjaväelastega, kuid see pidi Tukumsisse tagasi pöörduma, sest revolutsionäärid olid raudtee kohati õhku lasknud. 28. detsembril saabus Sabilesse karistussalk: 2 ratsaväe eskadroni 2 kahuriga. Tsaari võim linnas taastati ning kaks revolutsionääri Wolf ja Kern lasti maha. Pärast revolutsiooni mahasurumist tegutsesid Sabile lähedal metsavennad.
Esimese maailmasõja ajal algas 1915 Saksamaa okupatsioon, mis kestis kuni sõja lõpuni. 1919. aasta algul kehtestati linnas nõukogude võim, aga juba 14. märtsil langes linn Landesveeri kätte. Pärast seda hukati Ohvrimägedes parun Brinkeni kellatorni juures palju nõukogude aktiviste. Pärast Läti vabadussõja lõppu läks Sabile Läti koosseisu.
1917 sai Sabile linnaõigused. 1927 liideti linnaga 2 läheduses olevat küla.
1941 langes linn taas Saksa okupatsiooni alla. Veel samal aastal hukkasid sakslased 270 kohalikku elanikku, kes peaaegu kõik olid juudid.
Sabiles on maailma põhjapoolseim viinamägi (rajatud 17. sajandi alguses).
Selma Lätt

Selma Lätt (kuni 1937 Selma Kutti; 9. mai 1909 – 18. juuli 1969) oli eesti folklorist. Ta on uurinud rahvakalendrit ja selleteemalisi töid avaldanud.
Aastatel 1937–1969 töötas Lätt Eesti Rahvaluule Arhiivis.
Rauno Alliku

Koondisekarjäär

Eesti jalgpallikoondises on Alliku mänginud 8 mängu. A-koondise debüüdi tegi Alliku 18. detsembril 2010 sõpruskohtumises Hiina vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Markus Jürgenson ja Marko Meerits.
Maarahvas

Maarahvas on eestlaste varasem endanimetus, mille päritolu kohta on erinevaid hüpoteese. 
Tänapäeval kasutavad nimetusi "maarahvas" ja "Maavald" peamiselt maausulised ja taarausulised. Tavakeeles tähendab "maarahvas" maal, väljaspool linna elavaid inimesi, vastandina linnarahvale ehk linlastele.

Etümoloogia

Liitsõna osadest maa on eeldatavasti vana ning uurali keeltele ühine (*maγe, mage, mae), rahvas on vanaskandinaavia (þrawwas - täiskasvanud inimesed) laen läänemeresoome keeltes.
Jürgen Beyeri järgi on tegu tõlkelaenuga keskaja saksa sõnast Landvolk ('põlisrahvas').
Leukotsütoos

Leukotsütoosiks ehk valgeliblerohkuseks ehk rohkevalgeliblesuseks (ladina leucocytosis) nimetatakse ebanormaalselt kõrget leukotsüütide taset veres. Leukotsütoosi esineb loomadel ja inimestel.
Leukostsütoos kui haiguslikku seisundit tuvastatakse vereanalüüsi tulemuste võrdlemisel kinnitatud normaalsete ja eale vastavate leukotsüütide määradega. Leukotsütoosi võidakse tuvastada ka morfoloogiliste ebanormaalsuste põhjal.
Leukotsütoosi võivad esile kutsuda epilepsia, tugev treening, emotsionaalne stress, hapnikupuudus, mitmed põletikuga kulgevad haiguslikud seisundid, epinefriini manustamine, osad ravimid (näit glükokortikoidide manustamine), kroonilised haigused (näit leukeemia) ja allergilised reaktsioonid.
Eristatakse eosinofiilset leukotsütoosi, basinofiilset leukotsütoosi ja lümfotsütoosi.
Leukotsütoosi esineb ka osade, inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud, madude hammustuse järgselt. Leukotsüütide tase > 20 000/μl kohta võib näidata raske astmega mürgistusseisundit, mille korral võidakse vajalikuks pidada vastumürgi manustamist (olemasolul).

Füsioloogiline leukotsütoos

Esineb näiteks tugeva füüsilise pingutuse korral, enne sünnitust, vastsündinutel, erutuse korral, pärast söömist jne.

Patoloogiline leukotsütoos

Esineb põletikuliste haiguste, kudede nekroosi ja kasvajate korral. Leukotsütoos võib esineda pärast mõningate ravimite manustamist. Suhtelise leukotsütoosi korral on muutunud üksikute valgeliblede vahekord. Absoluutse leukotsütoosi korral on suurenenud valgeliblede
üldhulk, erinevate leukotsüütide vahekord on jäänud samaks. Leukeemia on mõne leukotsüütide alaliigi pahaloomuline paljunemine.
Veiste leukoosiga kaasneb tavaliselt lümfotsüütide vohamine.
Heliloojate Kappide majamuuseum

Heliloojate Kappide majamuuseum asutati Suure-Jaanis 1971. aastal Viljandi Koduloomuuseumi filiaalina. 1973. aastal tehti majas põhjalik remont ja paigutati hoone seinale mälestustahvel Villem Kapile. 1996. aastast oli muuseum Suure-Jaani valla (kuni aastani 2005 Suure-Jaani linna) omandis.
Muuseum asub majas, mille ehitas aastail 1926–1929 Hans Kapp ja mis kujunes 1938. aastast alates koduks Villem Kapile.
Muuseum paikneb hoone esimesel korrusel: näituseruum, saal, magamistuba ja söögisaal, mis hiljem renoveeriti muusikatoaks. Valdavalt pärineb eksponeeritud mööbel Hans Kapilt, osaliselt ka Joosep Kapilt. Saalis oleval klaveril on komponeerinud enamiku oma helitöödest Villem Kapp. Muusikatoas, mis avati 1998. aastal, asub Eugen Kapile kuulunud tiibklaver. Alates aastast 1998 on muuseumi muusikatoas avatud Suure-Jaani Muusikafestival, mis toimub Suure-Jaanis jaanipäeva eel.
Syngnathinae

Alternatiivne süstemaatika

Ülaltoodud alamsugukonna Syngnathinae perekondade nimistus on 4 perekonda  (Acentronura, Amphelikturus,  Idiotropiscis ja Kyonemichthys), mis teistel andmetel süstematiseeritakse eelpool toodust erinevalt. Neid liigitatakse kas alamsugukonda Hippocampinae või siis moodustatakse neist eraldiseisev alamsugukond Acentronurinae.
Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus

Jõõpre püha Suurkannataja Georgiuse kogudus on Pärnumaal Pärnu linnas Jõõpre külas tegutsev Eesti Apostliku-Õigeusu Kiriku kogudus.

Ajalugu

Usuvahetusliikumise käigus avati Pärnumaal Jõõpre külas õigeusu kogudus 17.detsembril 1861. Riia ja Miitavi piiskopkonna poolt lähetati Pärnumaale ja hiljem Saaremaale Riia Vaimuliku Seminari kasvandik Pavel Panov ja pühitseti preestriks Jõõpre õigeusu koguduses ülempiiskop Platon I (Gorodetski) poolt. Kuni pühakoja valmimiseni peeti teenistusi üüriruumides Lavassaares. Jõõpre kirik ehitati aastatel 1876–1879 ja pühitseti 8. septembril 1879 Riia ja Miitavi piiskop Filareti (Filaretov) poolt püha Suurkannataja Georgiuse auks.
1890. aastal kuulus kogudusse 1290 ja 1939. aastal 901 annetajaliiget. 1945. aastast kuni tänaseni on kogudust hooldanud preestri kohusetäitjad. Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Jõõpre Püha Suurkannataja Georgiuse kogudus
Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Vene keiser määruse (ukaas), mis nägi ette õigeusu kihelkonnakoolide loomist. Jõõpre püha Suurkannataja Georgiuse kogudusel oli oma kihelkonnakool (1878), Jõõpre (Mõisaküla) abikool (1875), Saare abikool (1881–1909).
Juhan Loskit

Haridus

Ta õppis 1910–1916 ja 1923–1928 (lõpetas, matrikkel nr. 3963) Tartu ülikooli keemiaosakonnas, korporatsioon Sakala vilistlane. Cand. techn. 1948 (Uusi lahustajaid vaigu ekstraheerimiseks kändudest).

Tegevus

Ta osales Vabadussõjas, oli vabrikuomanik Tartus. 1947–1948 Tartu ülikooli anorgaanilise keemia kateedri õpetaja, 1948–1951 vanemõpetaja.
Saragossast leitud käsikiri

Sisu

Napoleoni sõdurid leiavad Saragossa piiramise ajal käsikirja, mis jutustab kapten Alfons van Wordeni seiklustest 18. sajandi Hispaanias. Tegevus hargeb raamjutustusena. Alfons van Worden kohtub paljude inimestega, kes räägivad talle oma elust uskumatuid lugusid.
Eesti – Uus-Meremaa suhted

Eesti – Uus-Meremaa suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Uus-Meremaa vahel.
Uus-Meremaa tunnustas Eesti vastuvõtmist Rahvasteliitu 22. septembril 1921 (Uus-Meremaa oli Rahvasteliidu asutajaliige 1919. aastast koos teiste Suurbritannia dominioonidega).
Uus-Meremaa taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. jaanuaril 1992.
Eesti suursaadik Uus-Meremaal on alates märtsist 2013 Andres Unga. Suursaadik resideerib Austraalias Canberras.
LÜÜ-TÜRR

Koosseis

Tiit Saare, Jako Reinaste, Kalmer Kaasiku, Jaan Palu, Alari Kruusvall, Meelis Lossman, Ivo Vallas, Andrus Rähni, Olev Rähni, Jürnas Rähni, Guido Liiskmann, Tiit Reeder, Tauno Nava ja Erik Sikk.
Mecklenburgi maakond (Virginia)

Mecklenburgi maakond (Mecklenburg County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36°68' N, 78°37' W.
Maakonna halduskeskus on Boydton.
Maakonna pindala on 1759 km², millest 142 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 32 727. Aastal 2000 oli elanike arv 32 280.

Ajalugu

Mecklenburgi maakond moodustati 1765. aastal Lunenburgi maakonna lääneosast.
Oleksandr Danõljuk

Elu ja haridus

Ta sündis aastal 1975 Grigoriopolis Moldaavia NSV-s (praegu Transnistria Moldaavia Vabariik). Ta lõpetas Kiievi 15. Keskkooli, seejärel Ukraina Rahvusliku Tehnikaülikooli "Igor Sikorski nimelise Kiievi Polütehnilise Instituudi" juures oleva Investeerimise ja Mänedžmendi Instituudi, hiljem lõpetas ta Indiana Ülikooli juures oleva ärikooli.
Ta töötas kolm aastat firmas "McKinsey & Company", tegeldes mitmesuguste projektidega Londonis ja Moskvas, seejärel juhtis ta aastatel 2006–2010 investeerimisfonde Londonis ja Luxembourgis.

Ukraina riigi teenistuses

Septembrist 2010 juhtis ta Majanduslike reformide juurutamise koordineerimiskeskust. 17. juulist 2014 oli ta Ukraina presidendi alaline esindaja Ukraina Ministrite Kabineti juures. Ta oli 25. septembrist 2015 kuni 14. aprillini 2016 Ukraina Presidendi Administratsiooni ülema asetäitja ning 14. aprillist 2016 kuni 7. juunini 2018 Ukraina rahandusminister.

Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu

28. mail 2019 määras president Zelenskõi Danõljuki oma ukaasiga Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäriks.

Isiklikku

Oleksandr Danõljuk on abielus ja kahe poja isa. 23. aprillil 2016 teatas ta, et loobub Suurbritannia kodakondsusest, kuna kavatseb oma poliitilise karjääri üles ehitada Ukrainas; samal ajal abikaasa ja pojad jäid Ukraina-Suurbritannia topeltkodakondsusesse.
Arengu nüüdistase

Arengu nüüdistase (inglise state of the art) on viimane ja kõige keerukam või kõige arenenum tase tehnikas (inglise technology), teaduses või kunstis.
Regivärss

Regivärss on läänemeresoomlaste vanemale rahvalaulule ehk regilaulule omane värsivorm. Vahel kasutatakse mõisteid regivärss ja regilaul ka samatähenduslikena. Soomlased ja karjalased nimetavad sellisel värsivormil põhinevat laulu runolauluks või Kalevala-mõõduliseks lauluks.
Regivärsi vorm kujunes arvatavasti välja ajaarvamise vahetuse paiku; Eestis oli regivärsiline rahvalaul elujõuline ligikaudu 19. sajandi keskpaigani.
Regivärss koosneb üldjuhul neljast trohheilisest värsijalast, niisiis 8 silbist. Tegemist on reeglina vältelise ehk kvantiteeriva värsivormiga, kus igas värsijalas esimene silp on pikk ja teine lühike: Kui ma hak-kan lau-le-mai-e...
Värsimõõdu nõudel on rahvalauludes säilinud vanapäraseid sise- ja lõpukaota keelendeid - uurijate arvates hiliskeskajal levinud kujul. Puhtavormiline regivärss oli levinum Põhja-Eestis; Lääne- ja Lõuna-Eesti vana rahvalaulu vormil oli mitmeid erijooni.
Sõna regi(värss) pärineb arvatavasti keskalamsaksa keelest: rei(e) - 'tantsulaul'; rege 'rida'; rege- v rigenlied 'rahvalaul'.
Ruhnu vald (1939)

Ruhnu vald oli vald Ruhnu saarel, Saaremaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Ruhnu valla piires.
1. aprillil 1939 oli vallas 282 elanikku; see oli väikseim vallaelanike arv kogu Eestis. Asukoha tõttu eraldiasuval väikesel saarel oli vald isoleeritud, seal elasid rootslased.
Esimene vallavanem oli Isak Melders.
Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens.
Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Terence Kongolo

Terence Kongolo (sündinud 14. veebruaril 1994 Fribourgis) on Hollandi jalgpallur. 
Ta mängib kaitsjana Premier League'i klubis Huddersfield Town. Ta on Kongo DV päritolu, ta sündis Šveitsis, kasvas üles Hollandis ja esindab Hollandit koondises.
Ta alustas karjääri Hollandi klubis Feyenoord. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2010. aastal. Hollandi kõrgliigas tegi ta klubi meeskonnas debüüdi hooajal 2011–12. Regulaarselt kuulus ta klubi meeskonda alates hooajast 2013–14. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks; Amsterdami Ajaxit edestati kõigest ühe punktiga. Samal hooajal lõi ta ka oma ainsa värava Hollandi kõrgliigas: 25. septembril 2016 mängus Roda vastu, vormistades Feyenoordi 5:0 võidu.
2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Monaco. Hooaja esimesel poolel pääses ta Prantsusmaa kõrgliigas väljakule vaid kolmel korral ning suundus 2018. aasta jaanuaris laenule Huddersfield Towni. 2018. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Tegemist oli klubi seni suurima ostuga. Esimese värava Premier League'is lõi ta 4. detsembril 2018 mängus Bournemouthi vastu. 
Kongolol oli võimalus koondises valida Šveitsi, Kongo DV ja Hollandi vahel. Ta kuulus Hollandi noortekoondistesse ja tegi debüüdi ka Hollandi rahvuskoondises. Debüüt toimus 17. mail 2014 sõprusmängus Ecuadori vastu. Samal aastal valiti ta Hollandi koondisse maailmameistrivõistlusteks. Ta pääses maailmameistrivõistlustel väljakule vaid ühes mängus: viimases alagrupimängus Tšiili vastu.
Hormonotus

Levila

Hormonotus modestus'e levila asub Guineas, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togos, Beninis, Nigeerias, Kamerunis, Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Ugandas ja Angolas.
Eesti kullafond (Vello Orumets)

"Eesti kullafond" on Vello Orumetsa 2001. aastal ilmunud kogumikalbum.

CD 1

1. Näita mulle tähte 2. Hüvasti Maria 3. Kui kõnnib mannekeen 4. Naera kõikjal 5. Okkaline lill 6. Poing 7. Unistus 8. Sõber Charlie Brown 9. Sinine laul 10. Rannapiiga 11. Miniseelik 12. Rõõmus koor 13. Veel ja veel 14. Õnne jaoks loodud 15. Hallo on hommik 16. Türgi baar 17. Kurzeme 18. Ole õnnelik 19. Hallo, Mary-Lou 20. Maria Helena 21. Meri ja kitarr 22. Jipi-Jou 23. Bella ciao 24. Meie signaal 25. Emajõgi 26. Kui kaua

CD 2

1. Mere öö 2. Armastus on helge 3. Üks viis vaid jääb 4. Meenuta 5. Sa tallasid mu südamel 6. Laul möödunud suvest 7. Mere muusika 8. Romanss 9. Väike päikesekiir 10. Käes on öö senjorita 11. On õnnest puudu veel üks samm 12. Arlekino 13. Meri mu arm 14. Mees oma parimais aastais 15. Kutsuv tantsurütm 16. Kui kivilind 17. Ja sajab ja sajab 18. See on dixieland 19. Vaikne öö 20. Kuum suvi 21. Sulle 22. Magus september 23. Peegelpilt 24. Viimne valss

CD 3

1. Pimedal ööl 2. Vihm 3. Las mööduvad aastad 4. Kolm kaunist sõna 5. Kolme tuvi kohvik 6. Hõbedaselt helgib juuksekuld 7. Tühjad ümbrikud 8. Minu meri ja maa 9. Joogem armastuse rõõmuks 10. Ei suutnud oodata sa mind 11. Kas vana arm ka roostetab 12. Popurii merelauludest 13. Laulgem minuga sõbrad 14. Aastad 15. Ära väsi 16. Meri meest ei peta 17. Atland 18. Kodu ja ristikhein 19. Olge tasa 20. Ema
Genzano di Roma

Haldus

Genzano di Roma piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ariccia, Lanuvio, Nemi, Velletri.
Genzano di Roma halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Landi.

Loodus

Genzano di Roma asub vulkaanilise tekkega Nemi järve kraatri välisküljel. Haldushoone kõrgus merepinnast on 435 meetrit, madalaim punkt asub 106 meetri kõrgusel merepinnast, kõrgeim punkt 480 meetri kõrgusel.

Ajalugu

Vanimaks kirjalikuks ülestähenduseks Genzano kohta on paavst Lucius III bulla 1183. aasta 2. aprillist.

Raudtee

Genzano di Romat läbib Rooma-Velletri raudteeliin.
Vändra vald

Külad

Vändra vallas oli 43 küla: Aluste, Allikõnnu, Kaansoo, Kadjaste, Kaisma, Kalmaru, Kergu, Kirikumõisa, Kobra, Kose, Kullimaa, Kurgja, Kõnnu, Leetva, Luuri, Lüüste, Massu, Metsaküla, Metsavere, Mustaru, Mädara, Oriküla, Pärnjõe, Rae, Rahkama, Rahnoja, Reinumurru, Rõusa, Rätsepa, Samliku, Sikana, Sohlu, Suurejõe, Säästla, Tagassaare, Vaki, Venekuusiku, Veskisoo, Vihtra, Viluvere, Võidula, Võiera, Ünnaste.

Ajalugu

26. septembril 1991 moodustati Vändra külanõukogu asemele Vändra vald.
28. jaanuaril 2009 otsustas Vändra vallavolikogu ühehäälselt vastu võtta Kaisma valla liitumisettepaneku. Ühinemine viidi lõpule 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimise järel.
Tasa sõuad, kaugele jõuad

"Tasa sõuad, kaugele jõuad" on vanasõna.

Tõlgendus

Kui toimetada või teha oma tegemisi rahulikult ja tasapisi, siis on vigade juhtumise tõenäosus väike. Kui on vähe vigu, siis ei pea tegelema vigade parandusega ning lõppkokkuvõttes jõutakse kiiremini eesmärgini, sest vigade parandamiseks kulub märkimisväärne aeg.