google/wiki40b huggingface dataset:
Rombiline kärnrästik

Klassifikatsioon

Rombilise kärnrästiku süstemaatika pole päris selge. Osad autorid paigutavad ta alamsugukonda Causinae.
Rombiline kärnrästik klassifitseeritakse roomajate andmebaasis  pärisrästiklaste alamsugukonda.

Kirjeldus

Seljasoomused on harilikult helepruuni värvi, mida ilmestavad suured tumepruuni värvusega rombja hulknurga kujuga laigud, peas aga on üsna suur kolmnurkjas-südajas laik.

Levila

Nad elavad Senegalis, Gambias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Nigeerias, Kamerunis, Ekvatoriaal-Guineas, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas,  Tansaanias, Rwandas, Burundis, Mosambiigis, Malawis, Sambias, Angolas, Namiibias, Botswanas, Zimbabwes, Svaasimaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Sigismund Sege

Sigismund Sege (ka Sigismund Segius; suri 22. veebruaril 1698) oli Liivimaa vaimulik.
Ta õppis usuteadust aastast 1662 Leipzigi ülikoolis.
Ta oli aastatel 1679–1697 Tõstamaa Maarja koguduse õpetajaks.

Isiklikku

Tema isa Johannes Jakob Sege oli vaimulikuks Pärnu Eliisabeti koguduses ja Pärnu Nikolai koguduses. Ta oli abielus Christine Nolckeniga (kes pärast Sege surma abiellus järgmise Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja Lorenz Vestringiga.
Korean Air Linesi lend 007

Korean Air Linesi lend 007 (KAL 007) oli Lõuna-Korea reisilennufirma Korean Air Linesi New Yorgist   Anchorage'i (Alaska) kaudu Souli teel olnud lennuki Boeing 747-230B katastroofiga lõppenud lend. 
1. septembril 1983  tulistas Nõukogude Liidu sõjalennuk Suhhoi Su-15 reisilennuki Jaapani mere kohal Moneroni saare lähedal Sahhalinist läänes alla. Surma said kõik lennukis olnud 269 inimest (neist 29 meeskonnaliiget), kaasa arvatud Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Larry McDonald. See juhtum tekitas pahameelt kogu maailmas.
Pärast tankimist Anchorage'is tõusis lennuk 1. septembri hommikul kell 1 õhku ja võttis suuna Soulile. Lühim lennumarsruut oleks läinud üle Kamtšatka Nõukogude Liidu õhuruumi kaudu, kuid külma sõja ajastu pingeliste suhete tõttu kulges ettenähtud lennukoridor Romeo 20 umbes 30 km kauguselt Nõukogude Liidu piirist ümber Kamtšatka poolsaare ja Kuriilide ning üle Jaapani.
Juba 10 minutit pärast õhkutõusmist hakkas lennuk kursist lääne suunas kõrvale kalduma ning suundus otse Nõukogude Liidule kuuluvale Kamtšatka poolsaare poole. Püüdurhävitaja lendur tulistas Korea reisilennuki   Sahhalini saare kohal raketiga alla.
Ristluu

Ristluu (ladina keeles os sacrum) on paljudel täiskasvanud selgroogsetel ristluulülidest kokkukasvanud luu. 
Ristluu anatoomia, asend ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Osal selgroogsetest võib ristluu ka puududa (näiteks tänapäevastel madudel).

Inimese ristluu

Mehe ristluu on naise ristluust pikem, laiem ja suurema kõverusega. 
Ristluul eristatakse eesmist (vaagenmine, nõgus) ja tagumist (selgmine, kumer) pinda, ristluu põhimikku (basis ossis sacri) (ülemine laiem osa) ja ristluu tippu (apex ossis sacri) (alumine kitsam osa).

Ristluu eesmine pind

Eesmisel pinnal paiknevaid lülikehade liitumiskohti tähistavad horisontaalsed ristjooned. Ristjooned kulgevad vaagenmiste ristluumulkude (foramina sacralia dorsalia) vahel. Ristluumulgud on ühenduses vertikaalsuunas kulgeva ristluukanaliga (canalis sacralis), mis on lülisambakanali jätk.

Ristluu tagumine pind

Ristluu tagumine ehk selgmine pind on kumer ja varustatud harjadega. Harjad on moodustunud lülijätkete kokkukasvamisel. Keskel asetseb keskpidine ristluuhari (crista sacralis mediana), sellest kummalgi pool paikneb madal vahepealne ristluuhari (crista sacralis intermedia). 
Ristluu ühinemiskohal 5. nimmelüliga asub ristluuneem.

Patoloogia

Ristluud loetakse tugevaks luuks ning ristluumurde esineb harva, selleks peaks tugev löök tabama otse ristluud.
Raasepori linnus

Ajalugu

Esialgne pealinnus valmis arvatavasti aastatel 1373–1378. Linnus rajati Rootsi suurmaaomaniku, riiginõuniku ja droosti Bo Jonsson Gripi juhtimisel. Bo Jonssonile kuulus tookord läänina kogu Soome.
1378 on linnust esmakordselt kirjalikult dokumentides mainitud.
1520. aasta 17. detsembril hukati Raasepori linnuse kõrval Galgbackeni mäel Taani kuninga Christian II käsul Rootsi riigitegelane ja peapiiskop Hemming Gadh.
1533. aastal jäeti Raasepori linnus maha. Maakerke tõttu ei olnud linnus enam merelaevadele ligipääsetav. 1570. aastal läänistas kuningas Johan III linnuseala Lewenhaupti suguvõsale.
1890ndatel algasid linnuse restaureerimistööd ja linnuseala avati avalikukus kasutuseks.

Ehitus

Tegemist on mantelringmüür-tüüpi linnusega, mille graniitkaljukünka kuju järgiva väliskaitsemüüri sisekülgede hoonetiibadesse on sulandunud ka 2 mitteflankeerivat nelinurkset torni. Ümar suurtükitorn linnuse kaguküljel on arvatavasti hilisem juurdeehitis. Pealinnusel on olnud sadamakoha kaitseks ka majandushoovidega eeslinnus.

Praegune seisukord

Keskaegsest linnusest on säilinud küllaltki ulatuslikud varemed. Alles on peaaegu kogu hoonetiibade väliskaitsemüür ja peasuurtükitorni alumised korrused. Hävinud on hoonetiibade sisehoovimüürid ja ristikäigud, enamjaolt eesväravaehitis ja zwingerilaadsed eeslinnuseõued, ning eeslinnusemüür sadamakoha kaitseks. Meri on taganenud u 2 km kaugusele, kuna sealkandis on maakerge olnud pea 3 m.
Käsitsipaber

Käsitsipaber (ka: püttpaber) on kaubanduses kvaliteetsetest ainetest käsitsi tehtud paberiliik . Käsitsipaberit kasutatakse eelkõige luksustarvetes.
Tallinna rahvusvaheline orelifestival

Tallinna rahvusvaheline orelifestival on aastast 1987 igal aastal toimuv festival.
Aastast 1997 on festivali korraldaja Eesti Kontsert. Festivali kunstiline juht on Andres Uibo.
Aastate jooksul festivalil üles antud rohkelt Eesti ja välismaa orelisoliste ja -ansambleid, nt Wiener Akademie, Freiburg Barockorchester Consort, Leipziger Vocalensemble.
Krzysztof Czeszejko-Sochacki

Krzysztof Czeszejko-Sochacki (sündinud 3. oktoobril 1954) on Poola õigusteadlane, jurist.
Ta on olnud Poola Seimi kantselei direktor.
18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Seimi kantselei direktorina.
Ümarvööt

Ümarvööt (saksa keeles Rundstab, itaalia keeles astragalo, tondino, prantsuse keeles baguette), on kumer (konveksne) poolringikujulise ristlõikega kepitaoline ehisliist ehituskunstis ja kunstkäsitöös. Esineb, sageli kõrvuti rihvaga, karniiside ja simsside osana, portaalide palestike profileeringutes, akende ja niššide raamistustes. Nagu kõigil ehisliistudel, puudub ka ümarvöödil kujundusega markeeritud algus ja lõpp, näiteks portaali palestikus pole ümarvöödil, erinevalt turbast, baasi ja kapiteeli.
On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Idamaade ja antiikaja kunstis.
Joonia ja korintose sambakaela kohal asuvat ümarvööti nimetatakse astragaaliks (pärlvöödi homonüüm).

Sõnavara

Ümarmõigast, näiteks portaali arhivoldis, on vahel kirjanduses nimetatud ümarvöödiks ja vastupidi, profileeringus esinevat ümarvööti ka mõikaks.

Ehkki eestikeelses kunstiajalookirjanduses on sagedasem oskussõna ümarvööt, on seda ehisliistu nimetatud ka kumervööt
Linnar Viik

Linnar Viik (sündinud 26. veebruaril 1965 Tallinnas) on Eesti infotehnoloog ja IT-visionäär.
Ta on e-Riigi Akadeemia asutaja ja valdkonnajuht, Tartu Ülikooli külalislektor, Pocopay kaasasutaja ja nõukogu liige, Mobi Solutionsi partner ja juhatuse liige, Fortumo nõukogu liige.
Linnar on EIT Digital nõukogu liige, SEI Tallinna nõukogu liige, Lisbon Councili nõukoja liige, e-Eesti nõukogu liige
Inna Šeškil

Inna Šeškil (pärast abiellumist kodanikunimega Inna Ivanova; sündis 20. juunil 1971 Makinskis Tselinogradi oblastis Kasahhi NSV-s) on endine Kasahstani laskesuusataja.
Lillehammeri 1994. aasta taliolümpiamängude ametlikes dokumentides ja seetõttu ka selleaegses ajakirjanduses on ekslikult kirjutatud perekonnanimeks Šešikl. Nendel olümpiamängudel oli ta ainus Kasahstani laskesuusataja. Ta saavutas 7,5 km distantsil 4. ja 15 km distantsil 29. koha.
Paar meetrit enne 7,5 km distantsi lõppu Šeškil kukkus. Eesti olümpiaraamatu "Lillehammer 1994" järgi lamas ta hulk aega maas ja kaotas seetõttu kuldmedali. See väide on ekslik. Ta tõusis nii kiiresti, et kaotsi läks vaid paar sekundit. Juba Toomas Uba märkis televisioonis, et ka kukkumata poleks Šeškil medalile tulnud.
1996 Aasia mängudel Hiinas Harbinis võitis ta mõlemad individuaaldistantsid.
1997. aasta maailmameistrivõistlustel Slovakkias Osrblies sai ta 15 km distantsil 21. ja 7,5 km distantsil 48. koha.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos saavutas ta 7,5 km distantsil 20., teatesõidus 11. ja 15 km distantsil 54. koha.
12. detsembril 1998 võitis ta Saksamaal Euroopa karikavõistlustel 15 kilomeetri sõidu (osalesid Saksamaa, Valgevene, Poola, Tšehhi, Slovakkia, Austria, Sloveenia, Suurbritannia ja Holland). Kuna osaleda võisid ainult Euroopa riikide sportlased, esindas ta Valgevenet. Varsti pärast seda ta loobus spordist.
Maailma karika etappidel on ta 8 korda 25 parema seas olnud, kuid esikolmikusse pole pääsenud.

Isiklikku

Kasv 162 cm, kaal 51 kg. Haridus: spordikool. Töötab armees. Abielus, 1 laps. Hobiks nimetab koduloomi. Räägib saksa keelt. Laskesuusatab alates 1984. aastast.
Karl Laantee

Karl Laantee (2. oktoober 1927 Elva – 13. mai 2007 Tartu) oli eesti ajakirjanik ja vaimulik, kelle töö Ameerika Hääles tegi ta paljude eestlaste jaoks tuntud raadiohääleks.
Aastast 1955 oli ta kirikuõpetaja USA-s, Argentinas, Rootsis, Peruus, Uruguays ja Kanadas ning alates 1993. aastast ka Eestis. Ta on usuliselt teeninud põlisameeriklasi Virginias, rajanud luterliku koguduse Buenos Aireses, teeninud eri viisil eestikeelseid kogudusi Rootsis, Taanis ja Kanadas.

Elulugu

Karl Laantee sündis Tartumaal Elva vallas Tigase talus Ketneri külas viielapselise pere vanima pojana.
Aastal 1944 siirdus ta 16-aastaselt lennuväe abiteenistuse koosseisus Saksamaale. 
Ta on käinud mitmes ülikoolis Saksamaal, USA-s, Rootsis, omandas 1966. aastal magistrikraadi politoloogias ja teoloogias.
Organiseerimisvõimelise inimesena on ta töötanud Ameerika Ühendriikide ametnikuna Ladina-Ameerikas poliitika vallas. Kui Peruus oli tema töö populaarne kohalikegi seas, siis Uruguays olid tema ülesanded poliitilistel põhjustel komplitseeritud.
Aastatel 1979–1988 oli Karl Laantee Ameerika Hääle eestikeelsete saadete toimetuse juht. Seejärel tegi ta USA-s usutööd. 
Laantee naasis Eestisse 1993. aastal ja asus elama Tartusse, töötades Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja sotsiaalteaduskonnas lektorina. 
Ta kirjutas ajalehtedele poliitikaalaseid kommentaare.

Ameerika Hääles

Laantee juhatas Ameerika Hääle Eesti osakonda külma sõja lõpudekaadil, alates 2. detsembrist 1979 kuni 8. aprillini 1988. 
Tema tööleasumisega Ameerika Hääles suurenes selle raadio eestikeelsetes saadetes Eesti ajaloole ja kaasaegsele vastupanuliikumisele pühendatud esinemiste hulk.

Isiklikku

Ta oli aastast 1965 abielus geoloog Anne Reintamm-Laanteega (1930–2013), neil oli tütar ja nende poeg on praegune Eesti Vabariigi peakonsul Peterburis Carl Eric Laantee Reintamm.
Sarah Squire

Sarah Squire (neiupõlvenimi Sarah Hutchison; sündinud 18. juulil 1949 Londonis) on Suurbritannia diplomaat.
2000–2003 oli ta Suurbritannia suursaadik Eestis.
2003 külastas Squire Kesselaidu ja andis kingitusena üle traktori, niiduki, tuulegeneraatori ja päikesepaneeli.
Ordinaat

Kahemõõtmeline Descartesi ristkoordinaadistik

Kõige tavalisemal juhul räägitakse ordinaadist Descartesi ristkoordinaatide puhul tasandil.
Sel juhul defineeritakse ordinaat abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal ordinaattelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaastikus. Tasandi iga punkti A läbib parajasti üks sirge, mis ristub ordinaatteljega. Olgu see ristumispunkt punkti A puhul B.   Siis punkti A ordinaadiks nimetatakse punkti B abstsissi ordinaatteljel. 
Tasandi punkti ordinaati defineeritakse ka kauguse kaudu abstsissteljest. Kui punkt asub I või IV veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti kaugusega  abstsissteljest. Kui punkt asub II või III veerandis, siis punkti ordinaat võrdub punkti ja abstsisstelje vahelise kauguse vastandarvuga.

Funktsioonide graafikud

Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni väärtusele.
Toivo Kivisalu

Toivo Kivisalu (16. november 1941 Tallinn – 10. aprill 2012 Rootsi) oli väliseesti lendur. 
Ta oli Karl Abeli tütrepoeg.
Ta lahkus 1944. aastal Rootsi. Aastatel 1969–1971 töötas ta seal ettevõttes Sterling Airways lendurina. Hiljem oli ta ka lennuõpetaja.
Toivo Kivisalu abil ja organiseerimisel (sponsorite leidmine, rendilepingud, võistluste korraldajatega suhtlemine jne) sai võimalikuks 1993. aastal Borlänges Rootsis toimunud 23. purilennu maailmameistrivõistlusel Eestit esindaval meeskonnal selle võistluse ajaloos esmakordselt võistelda. Ka Toivo vend Vello lõi Eesti tiimi abistamisel aktiivselt kaasa.
Nikolai Remmel

Nikolai Remmel (14. mai 1908 Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 6. mai 1983 Tallinn) oli Eesti pedagoog.

Elulugu

Nikolai Remmel oli Mart Remmeli isa; talupidaja poeg.
Lõpetas 1927 Petseri Gümnaasiumi ja 1934 TÜ filosoofiateaduskonna. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Fraternitas Tartuensise liige.
Oli 1935–1947 Nõmme Gümnaasiumi/Tallinna 10. Keskkooli eesti keele ja filosoofia õpetaja, 1944–1947 direktor, 1947–1948 Tallinna 9. täiskasvanute keskkooli õpetaja, 1948–1950 Tallinna Õpetajate Instituudi psühholoogia ja loogika õppejõud, 1959–1964 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1965–1969 ENE keeletoimetaja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: eesti keele ja kirjanduse metoodika.

Tunnustused

Eesti NSV teeneline õpetaja (1962).
Sai

Jahusordid

Tänapäeval kasutatakse leiva-saia ning pagari- ja kondiitritööstustes saiade valmistamisel valdavalt kõrgema (tüüp 550) ja esimese (tüüp 812), harvemini teise sordi (tüüp 1050) nisujahu.

Abitoorained ja abimaterjalid

Saiade valmistamisel nii töönduslikult kui koduses majapidamises läheb vaja lisaks ettenähtud tüüi nisujahule ka abitooraineid ja abimaterjale, mille lisamine saiatainasse sõltub retseptist. Levinumad on vesi, pärm, sool, suhkur, tärklis, siirupid, piim, jogurt, juust, kondenspiim, piimapulber, toidurasvad, munad, munapulber, vürtsid, puuviljad, eeterlikud õlid, pähklid, rosinad, seemned, stabilisaatorid, toiduvärvid, kobestusained, kakao jpt.

Kergitusained

Kergitusainetena kasutatakse nii söögisoodat, küpsetuspulbrit, presspärmi, kuivpärmi kui ka juuretist.
Sootaga külanõukogu

Sootaga külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis aastatel 1945-1954.
Külanõukogu moodustati 1945. aastal Laiuse valla territooriumile. 
Külanõukokku kuulusid Sootaga (Jõgeva), Lõpe, Raaduvere, Kasevere, Alavere, Vilina, Kirikuvalla, Altvälja ja Lehtmetsa külad.
1954. aastal liideti Sootaga, Kivijärve ja Mõisaküla külanõukogud Laiuse külanõukoguks.
Eesti Dolomiit

Eesti Dolomiit oli tehas Eesti NSV-s, mis moodustati 1967. aastal tehase "Silikaat" Kaarma ja Tallinna kivitöötlemisjaoskonnast. Tehas asus aadressil Pärnu maantee 238.
Aastal 1972 võttis tehas kasutusele Tagavere karjääri. Aastal 1978 tootis tehas 137 000 m² dolomiitvooderdusplaate, 160 900 m² mosaiikplaate, 54 200 m² kõnniteeplaate ja 51 800 m³ dolomiitkillustikku.
1. jaanuaril 1979 oli ettevõttes 260 töötajat, neist 131 Tallinnas.
Direktor oli aastatel 1975–1979 Ants Lillepalu.
Artur Kukk

Elulugu

Juba nooruses oli Kukk organisaator. 1912 asutas ta võimlemisseltsi Sport ja 1913 spordiseltsi Olümpia. Ta oli ka Spordi esimene esimees.
Kukk oli kiiruisutamises 1910. aastatel mitmekordne Eesti alade esivõistluste võitja. Ta sai Venemaa linnadevahelistel võistlustel 1916 II koha. Ta oli mitmekordne Eesti rekordi püstitaja.
1920. aasta suveolümpiamängudele Antwerpenisse saatis Eesti 4 maadlejat, kellest 3 ei saanud õigupoolest ühtki võitu. Formaalselt sai Artur Kukk 1. ringis loobumisvõidu Luksemburgi maadleja üle. 2. ringis sai ta seljakaotuse Prantsusmaa sportlaselt Edmond Dame'ilt ja langes välja. Antwerpeni olümpial langes maadluses juba esimese kaotuse järel üldjuhul välja. Erandiks oli juhtum, kui kaotati kuld- või hõbemedali võitjale. Dame sai seejärel veel kolm matši maadelda ja kaotas need kõik.
Kukk oli Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus (üle 82,5 kg) 1921 Eesti meister. Ta sai samal aastal Helsingis Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlustel raskekaalus 5. koha. Eesti medalit ei saanud, kuid A. Vollrat ja Eduard Pütsep said 4. koha ja seetõttu sai Eesti riikide paremusjärjestuses Soome ja Rootsi järel kolmanda koha.
1922. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Stockholmis. Ometi polnud Eesti spordiliidul raha saata sinna rohkem kui kaks sportlast. Valik langes Pütsepale ja rohkem talle seltsiks saadeti 33-aastane Kukk, kellele see jäigi viimaseks maadlusvõistluseks. Pütsep õigustas enda saatmist, pälvides hõbemedali. Ka Kukk üllatas, seljatades poolraskekaalus 1. ringis 13 minutiga rootslase Gustaf Lindqvisti. Seejärel sai ta vastu kaks peafavoriiti Rudolf Svenssoni (Rootsi) ja Edil Rosenqvisti (Soome). Kukk maadles vapralt ega läinud kummagi all selili, aga sai siiski mõlemalt töökaotuse ja kokkuvõttes 4. koha. See oli tema pika sportlaskarjääri tippsaavutus. Väljastpoolt Euroopat polnud ainsatki sportlast ja sellepärast lõpetati maailmameistrivõistluste korraldamine maadluses mitmekümneks aastaks.
Ta elas 1918–1931 Soomes, peamiselt Helsingis. Ta alustas poksimist tõenäoliselt pärast Helsingisse minekut. Ta võistles mitmel, sh rahvusvahelisel turniiril (teadaolevalt 1923–1931) raskekaalus (üle 79,4 kg).
Kukk oli mitme spordiala, sealhulgas jääpalli esmaharrastaja ja alusepanija Eestis, mitme spordiseltsi asutaja ning mitme võistluse esmaorganiseerija. Ta tegutses ka Helsingis Eesti sportlaste esindajana. Ta oli hiljem Harjumaa spordiinstruktor ja Spartaki raskejõustikumaja töötaja.
Kukk jäi spordi juurde elu lõpuni. 1950. aastail ei toimunud Tallinnas ainsatki suuremat poksivõistlust, kus Kukk poleks kohtunikelauas istunud. Kukk ei tunnistanud terminit "raund" ja sellepärast kuulutas iga raundi ajal gongi lüües: «Algab (nii mitmes) ring!».
Sunža

Ajalugu

Asula rajati 1850. aastal Sunženskaja staniitsana. 1852. aastal nimetati see vene kindrali Nikolai Sleptsovi auks Sleptsovskajaks. 1939. aastal sai see Grigori Ordžonikidze järgi nime Ordžonikidzevskaja. 17. mail 2015 korraldati rahvaküsitlus, millel enamus osalenud linnakodanikke toetas asula linnaliseks muutmist ja uue nime Sunža andmist.

Transport

Asulat läbib 1894. aastal valminud Groznõi–Beslani raudtee. Läänepiiril asub sõjaväelennuväli.
13. septembril 2015 toimusid alevi volikogu valimised.
Benito Juárez

Benito Juárez (sünninimi Benito Pablo Juárez García; 21. märts 1806 – 18. juuli 1872 México) oli Mehhiko poliitik ning aastatel 1858–1872 Mehhiko president.
Ta sündis Oaxaca osariigis San Pablo Guelataos vaeses indiaani (sapoteegi) talupoja perekonnas. Tema mõlemad vanemad surid, kui ta oli kolmeaastane. Seejärel kasvatasid teda vanavanemad ning kui ka nemad surid, siis onu. Ta lõpetas aastal 1827 vaimuliku seminari ja asus seejärel õigusteadust õppima, pärast õpingute lõpetamist töötas advokaadina.
Aastatel 1847–1853 oli ta Oaxaca osariigi kuberner.
Benito Juárez oli 137 sentimeetri pikkune.
Aizsargi teeneterist

Aizsargi teeneterist (läti keeles Aizsargu Nopelnu krusts) oli Läti Aizsargi (Läti Kaitseliidu) autasu. See asutati 1927. aastal.
Teeneteristi on saanud ka eestlane Alfons Rebane.
Heinz Fischer

Heinz Fischer (sündinud 9. oktoobril 1938 Grazis Steiermargis) oli Austria liidupresident aastatel 2004–2016.

Elulugu

Heinz Fischer lõpetas Viini ülikooli 1961 juristina doktorikraadiga. Ta tegi paralleelselt karjääri nii poliitikas kui ka teaduses, saades Innsbrucki ülikoolis 1993 politoloogiaprofessoriks.
Fischer oli Austria parlamendi saadik alates 1971, sealjuures parlamendi juhatuses 1990–2004. Aastatel 1975 sai ta parlamendifraktsiooni esimeheks. Aastatel 1983–1987 oli ta Fred Sinowatzi valitsuses teadusminister.
Ta valiti liidupresidendiks 25. aprillil 2004 opositsioonilise Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaadina 52,4% häältega. Ta edestas ainsat vastaskandidaati välisminister Benita Ferrero-Waldnerit Austria Rahvaparteist. Valimistel osales 71% kodanikest. Fischer andis ametivande 8. juulil 2004. Eelmine president Thomas Klestil oli 6. juulil surnud.
Mitme avaliku arvamuse uuringu kohaselt on Fischer Austria kõige usaldusväärsem poliitik.

Isiklikku

Heinz Fischer on alates 1968 abielus Margit Fischeriga. Neil on 2 täiskasvanud last.
Fischer peab end agnostikuks.
Fischeri hobiks on mägironimine. Ta on aastaid olnud Austria loodusesõprade seltsi esimees.
Gambia vapp

Gambia vapp on Gambia riigivapp. Vapp võeti kasutusele 18. novembril 1964.
Vapikilpi hoiavad kaks lõvi, kes sümboliseerivad riigi minevikku Briti kolooniana. Ühel neist on käes kirves ja teisel kõblas. Kirves ja kõblas on kujutatud ka kilbil. Tööriistad sümboliseerivad põllumajanduse tähtsat rolli, aga ka kaht Gambia suuremat etnilist gruppi – mandingosid ja fulbesid. Kilbi kohal on rüütlikiiver ja palmipuu. Kilbi all on lint rahvusliku motoga Progress, rahu, õitseng.
Valdo Lust

Valdo Lust (sündinud 20. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti vaimulik, politsei- ja piirivalvekaplan.
Ta lõpetas aastal 1992 Jakob Westholmi Keskkooli. Aastatel 1993–1995 õppis ta Tartu Teoloogia Akadeemias (ei lõpetanud). Aastatel 1995–2001 Usuteaduse Instituudis ja aastatel 2006–2007 Usuteaduse Instituudis ja selle juures olevas pastoraalseminaris BA (bakalaureuse) astmega. Ta kuulub akadeemiliselt korporatsiooni Fraternitas Liviensis. Aastatel 2005–2007 õppis ta Leicester College'is inglise keelt (ESOL). Aastatel 2007–2008 õppis ta Sisekaitseakadeemia Politseikolledži Politseikoolis. Aastal 2012 kaitses ta Tartu Ülikoolis religiooniantropoloogia alal MA (magistrikraadi). Ta ordineeriti 10. mail 1997 diakoniks ja 11. juulil 2008 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1997–1999 Laatre koguduse diakon; aastatel 1997–2003 ja 2004–2005 oli ta Rõngu koguduse diakon; aastatel 2003 ja 2005–2006 oli ta E.E.L.K. teenistuses Inglismaal. Aastatel 2008–2010 oli ta Lõuna prefektuuris politseikaplan ja aastast 2010 on ta politsei- ja piirivalvekaplan. 
Alates juunist 2016 on ta Politsei- ja Piirivalveameti peakaplan.
Lisaks oli ta aastatel 1995–1996 Laatre algkooli usuõpetuse õpetaja; aastatel 1996–1997 oli ta Valga linnavalitsuse linnahooldusameti peaspetsialist; aastatel 2001–2002 oli ta Tallinna linnavalitsuses abilinnapea abi. Aastatel 2003–2004 oli ta Rõngu vallavolikogu liige, aastatel 2003–2005 oli ta Rõngu vallavolikogu hariduskomisjoni liige.
Ta on aastast 2001 Kaitseliidu liige, Tartu maleva akadeemilise malevkonna kaplan. Tema sõjaväeline auaste on kapten, politseiline auaste on vanemkomissar (aastast 2016).

Isiklikku

Ta on ristitud ja leeritatud 1992. aastal Tallinna Jaani koguduses.
Roland Barthes

Roland Barthes (12. november 1915 – 25. märts 1980) oli prantsuse kirjanduskriitik, kirjandus- ja sotsiaalteoreetik ning semiootik.
Roland Barthes oli tarbimisühiskonna ja massikultuuri kriitik. Ta osales 1960ndate teisel poolel dekonstruktsionismi tekkimises, kui sai aru, et keeleteadus pole kõikeseletav keel ja üleüldist metakeelt pole võimalik konstrueerida.