google/wiki40b huggingface dataset:
Lause põhitüübid

Eesti lause põhitüübid on normaallause, kogeja-omajalause, olemasolulause.
Need põhitüübid tekivad selle alusel, kas kolm subjekti, s.o grammatiline subjekt, tegevussubjekt ja suhtlussubjekt langevad lauses kokku või mitte. Samuti näitavad lause põhitüübid sõnajärjevõimalusi lauses. See, millise põhitüübina üks või teine situatsioon vormistub, oleneb eelkõige predikaadi leksikaalsest tähendusest.

Normaallause

Normaallausele on iseloomulik, et grammatiline subjekt ehk alus on ühtlasi tegevussubjekt ehk teadlik tegutseja ja suhtlussubjekt ehk teema, s.t asub lause alguses. Normaallause peab sisaldama tüüpilist alust, mis on nimetavas käändes.
Näiteks:
Ta (alus, tegevussubjekt, teema) magab. Isa (alus, tegevussubjekt, teema) valmistab toitu. Laps (alus, tegevussubjekt, teema) on terve. Poiss (alus, tegevussubjekt, teema) on lasteaialaps.

Kogeja-omajalause

Kogeja-omajalauses on teemaks kogeja või omaja, mis on lauses sihitis või määrus, täpsemalt alalütlevas käändes valdajamäärus.
Näiteks:
Minul (määrus, teema, tegevussubjekt) pole huvitav joonistada.
Tüdrukut (sihitis, teema, tegevussubjekt) hirmutavad suured koerad.

Olemasolulause

Olemasolulause ehk eksistentsiaallause on oma olemuselt esitluslause, mis esitleb kuulajale uusi osalisi või uusi situatsioone, mis esinevad kuulajale tuntud kohas või ajal. Koha- ja ajaväljend võib lausest ka ära jääda, kui see on kõnesituatsiooniga üheselt määratud.
Näiteks:
Majas on diivan (diivan on lauses uus osaline, mida esitletakse). Õues sajab (sajab on lauses uus situatsioon, mida esitletakse). Tuiskab (see lause koosneb vaid ühest sõnast, mis märgib uut situatsiooni, mida esitletakse. Koha- ja ajaväljend on ära jäetud).
Eksistentsiaallause eripäraks on nominatiiv- ja partitiivsubjekti vahelduse võimalus. See tähendab, et eksistentsiaallauses võib alus olla kas mitmuse nimetavas või mitmuse osastavas käändes.
Näiteks:
Vaasis on lilled või lilli (alus nimetavas või osastavas käändes). Meil on raamatud  või raamatuid (alus nimetavas või osastavas käändes).

Viide

Allikas
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. § 476.
Woldemar Samson von Himmelstiern

Woldemar Samson von Himmelstiern (ka: Himmelstjern, Himmelstjerna, 23. juuni 1812, Liivimaa – 1893, Tallinn) oli Eesti arstiteadlane.

Elulugu

Woldemar Samson Von Himmelstiern oli baltisakslane.
Õppis 1829–32 TÜ-s meditsiiniõigust, 1832–36 Saksamaal arstiteadust, meditsiinidoktor (1838, TÜ), väitekiri Melemata quaedam de forcipe obotetrica (Dorpat, 1838). Oli 1839–42 Moskva linnahaigla arst, 1843–56 Meditsiinikirurgia Akadeemia adjunktprofessor, ühtlasi Moskva leidlastekodu arst, 1856–81 Tallinnas arst.
Baden-Württemberg

Geograafia

Baden-Württenbergil on ühine piir Prantsusmaa ja Šveitsi ning Rheinland-Pfalzi, Hesseni ja Baieri liidumaaga. Suurem osa Baden-Württenbergi tähtsamatest linnadest asub Neckari jõe kaldal, mis läbib esmalt Tügingeni, siis Stuttgardi, Heilbronni, Heidelbergi ja Mannheimi.
Reini jõgi moodustab liidumaa läänepiiri ja suure osa lõunapiirist. Schwarzwald on liidumaa peamine mäestik, mis asub Reini jõest idas. Švaabi Alpide kõrgplatoo, mis asub Schwarzwaldi, Neckari ja Doonau vahel, on tähtis Euroopa veelahe. Baden-Württembergi ja Šveitsi piir on Bodeni järve keskel ning samuti jagab liidumaa Baieriga Alpide jalamit.
Peaaegu poolt (47%) pindalast kasutatakse põllumajanduseks, 38% liidumaast katab mets ja 13% on inimasustuse all.
Doonau jõe läte asub Baden-Württembergis Donaueschingeni linna lähistel Schwarzwaldis.

Majandus

Kuigi Baden-Württembergil on vähe looduslikke maavarasid, on see üks jõukamatest liidumaadest Saksamaal ja Euroopas koos traditsiooniliselt madala töötustasemega. Liidumaal asuvad mitme tähtsa rahvusvahelise firma peakontorid, näiteks Daimler AG, Porsche, Robert Bosch GmbH (autotööstus) ja Carl Zeiss AG (optika). Sellest hoolimata domineerivad ettevõtlusmaastikku väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Piirkond on tihedalt industrialiseeritud.

Turism

Baden-Württemberg on populaarne turismisihtkoht. Tähtsaimad vaatamisväärsused on Stuttgart, lossid, auto- ja kunstimuuseumid ning Stuttgart-Bad Cannstatti mineraalveeallikad.

Haridus

Baden-Württembergis asuvad ühes Saksamaa vanimad ja kuulsamad ülikoolid, nende hulgas Heidelbergi Ülikool, Freiburgi Ülikool ja Tübingeni Ülikool. 
Teised ülikoolilinnad on Ulm (Ulmi Ülikool) ja Mannheim (Mannheimi Ülikool). Stuttgardis asuvad Hohenheimi Ülikool ja Stuttgardi Ülikool.
Liidumaal on suurim haridusasutuste tihedus Saksamaal, v.a Berliin ja Hamburg.

Demograafia

Baden-Württembergi rahvaarv on 10 771 000 (2011), millest 5 460 000 on naised ja 5 290 000 on mehed. Natuke vähem kui 1,2 miljonit elanikku on pärit väljastpoolt Saksamaad. Vähemusrahvustest on kõige arvukamad türklased (289 000), endise Jugoslaavia kodanikud (227 000) ja itaallased (162 000).

Ajalugu

Baden-Württenberg koosneb Badeni ja Württembergi ajaloolistest riikidest ning selle territoorium moodustab suure osa Švaabimaast.
Württenbergi vallutasid 1. sajandil pKr roomlased, et rajada sinna oma kindlustused. Kolmanda sajandi alguses ajasid Alemanni hõimud roomlased Reini jõe taha tänapäevasele Prantsusmaale. Aastal 496 vallutas frankide kuningas Chlodowech I piirkonna tagasi. Hiljem sai see ala (Švaabimaa hertsogkond, Švaabi ringkond) osaks Saksa-Rooma keisririigist.
Pärast Teist maailmasõda moodustasid liitlased kolm okupatsioonitsooni: Württemberg-Hohenzollern, Lõuna-Baden (mõlemat valitses Prantsusmaa) ja Württemberg-Baden (oli USA valitseda). 1949. aastal said need kolm liidumaad Saksamaa Liitvabariigi asutajaliikmeteks. Uue Saksa põhiseaduse artikli 118 järgi pidid need liidumaad ühinema. 16. detsembril 1951 toimus rahvahääletus, kus liidumaad hääletasid ühinemise poolt. Ametlikult sai Baden-Württembergist liidumaa 25. aprillil 1952.
Astra Mõistlik

Astra Mõistlik on eesti moekunstnik.
Ta lõpetas Valjala Põhikooli 2000. aastal.
Kuressaare Gümnaasiumi lõpetas ta 2003.
2006. aastal lõpetas ta Tallinna Kõrgema Tehnikakooli. Eesti Kunstiakadeemias lõpetas ta kunsti ja kultuuriantropoloogia magistrantuuri 2009. Samast aastast õpib Tartu Ülikooli pedagoogikateaduskonnas.
Ta on tuntust kogunud Valjala kihelkonna rahvarõiva mustri edastamisega erinevate meediumite kaudu, näiteks kollektsioon "Burgaa", näitus "Kikerikiik". Ta on Eesti Moekunstnike Ühenduse liige ja osaleb ühenduse näitustel, millest seni tuntuim on EXPO 2010 Hiinas.
Maiduguri

Maiduguri on linn Nigeeria kirdeosas, Borno osariigi pealinn ja suurim linn.
Linn asub Ngadda jõe kaldal. Tema geograafilised koordinaadid on 11° 50′ N, 13° 09′ E.
Asula tekkis 1907. aastal asutatud Briti sõjalise eelposti juurde.
Linna arvutuslik elanike arv 2010. aastal oli World Gazetteeri järgi 1 126 195.
Linnas asub Maiduguri Ülikool ja Maiduguri rahvusvaheline lennujaam. Maiduguris on sadamalinnast Port Harcourtist algava raudtee lõppjaam.
Ragnar Kond

Ragnar Kond (sündinud 12. jaanuaril 1966) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Valga 1. Keskkooli 1984. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1991. aastal.
Valērijs Agešins

Valērijs Agešins (vene keeles Валерий Агешин (Valeri Agešin); sündinud 23. juunil 1972) on Läti poliitik ja pedagoog.
1994 lõpetas ta Kaliningradi ülikooli ajaloolasena. 1998 sai ta Läti Ülikoolis magistrikraadi pedagoogika erialal. 2002 lõpetas ta Balti Vene Instituudi juristina.
1995–1999 töötas ta õigusteaduse ja politoloogia lektorina Sotsiaaltehnika Instituudis ja 1998–2002 Liepāja 2. keskkoolis ajalooõpetajana.
2002 sai ta oma kodulinna Liepāja ühiskondliku kokkuleppe komisjoni asepresidendiks.
Ta kuulub alates 2010. aastast parteisse Koosmeel (varem Rahva Üksmeele Parteisse).
Ta on valitud Seimi liikmeks 2002., 2006., 2010., 2011., 2014. ja 2018. aastal. Ta on juhtinud parlamendi õiguskomisjoni ja Euroopa asjade komisjoni. Ta on olnud Koosmeele Keskuse fraktsiooni aseesimees.
Keere

Keere on detaili silindrilise või koonilise kujuga pinnale mööda kruvijoont valmistatud püsiva sammuga soon.

Mõõtmine

Levinud keermete õigsust saab hinnata väliste parameetrite järgi: keerme diameeter, keerme samm ja keerme profiili nurk. ISO üldtarbelised meeterkeermed on enamjaolt 60-kraadise profiilinurgaga ja peamiselt on torukeermed 55-kraadise profiilinurgaga.
Keerme õigsust hinnatakse keermekammiga, mille abil on võimalik hinnata keermesammu ja keermenurka. Keerme sammu tuvastamiseks peab sobima nii keermeprofiil kui ka samm.
Keermete täpsemaks mõõtmiseks mõõdetakse keerme keskmist. Üks võimalus keerme keskmise mõõtmiseks on keermemikromeeter, mis võimaldab keerme keskmist mõõta täpsusega 0,01–0,05. Mõõteriista täpsus sõltub tootjast ja mõõteriista täpsusklassist. 
Keermetraatidega mõõtmist kasutatakse juhul, kui on vaja saada võimalikult täpne tulemus. Keermetraadiga mõõtmist saab teha ühe, kahe või kolme traadi meetodil. Väliskeerme keskmise läbimõõdu täpseks määramiseks kasutatakse kolme traadi meetodit. Keermetraat valitakse vastavalt keerme sammule. Keerme süvenditesse asetatakse ühele poole kaks traati, teisele poole üks traat, mõõdetakse suurust M ning arvutatakse keerme keskläbimõõt toodud valemite abil. Keerme keskläbimõõdu mõõtmisel on eriline tähtsus, et selle summaarne tolerants arvestab keerme sammu, profiili nurga ja keskläbimõõdu enese tolerantsi.
Kristi Sääsk

Kristi Sääsk (sündinud 18. juunil 1973) on eesti luterlik vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1991. aastal Suure-Jaani Keskkooli, 2007. aastal EELK Usuteaduse Instituudi.
Ordineeriti 27. aprillil 1997 diakoniks ja 5. juunil 2007 õpetajaks.
Aastatel 1997–2007 Suure-Jaani koguduse diakon, 2007-2018 Suure-Jaani koguduse õpetaja. 
Kristliku kasvatuse komisjoni liige alates 2015. Kirikukogu liige 2013–2017.
SA Laagrikeskus Talu nõukogu liige alates 2015.
Rudolf Steinpick

Rudolf Steinpick (26. mai 1906 – 30. november 1943 Leningradi oblast) oli Eesti (leitnant, 1932) ja Saksa (Obersturmführer) sõjaväelane .
Rudolf Steinpick oli Teise maailmasõja ajal Ukrainas, Zaporižžja linnas teeninud Politseipataljon Ostlandi 2. kompanii ülem ning hiljem 3. Eesti Vabatahtlike SS-brigaadi  43. SS-grenaderirügemendi II pataljoni 5. kompanii ülem.
Rudolf Steinpick sattus 1943. aasta novembris Neveli rindel koos Vabatahtlike SS-brigaadi 42. SS-grenaderirügemendi ülema Henn-Ants Kurega ühes autos partisanide paigaldatud miinile ning suri haavadesse 30. novembril 1943 sõjaväehospidalis.
Kingsepp (perekonnanimi)

Kingsepp on eesti perekonnanimi.
Sindi mõis

Sindi mõis (saksa keeles Zintenhof) oli rüütlimõis Tori kihelkonnas Pärnumaal.
Mõisast on teateid alates 1603. aastast.
Urmas Viik

Urmas Viik (sündinud 11. septembril 1961 Tallinnas) on eesti graafik, illustraator ja installatsioonikunstnik.

Haridus

Lõpetas 1991. aastal Tallinna Kunstiülikooli graafika eriala.

Töö

Töötas aastatel 1988–1990 Eesti Kunstiakadeemia graafika meistrina, 1990–1992 graafika eksperimentaalateljee juhatajana. Aastatel 1998–2004 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiosakonna professor. Aastatel 2005–2015 oli ta Eesti Kunstiakadeemia professor. Alates 2015. aastast on ta vabakutseline kunstnik.
Jüri Takjas

Jüri Takjas (14. veebruar 1964 Rakvere – 21. august 2014) oli eesti saksofonist, orkestridirigent ja muusikapedagoog.
Jüri Takjas sündis Rakveres. Rakvere 1. Keskkoolis õppimise kõrval õppis ta Rakvere Lastemuusikakoolis akordioni (õpetajad Väino Steinberg ja Heiki Patune) ning lisapillidena klarnetit ja saksofoni (õpetaja Tiit Tammar). Ta lõpetas aastal 1988 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli saksofoni erialal (õp. Hendrik Nagla) ja aastal 1994 Eesti Muusikaakadeemia (Olavi Kasemaa klassis).
1992. aastal võttis Jüri Takjas enda juhendada tänaseks kõrgele tasemele tõusnud Rakvere Linnaorkestri. Tema oskused ja orkestrijuhiks olemise võime leidis lisaks rakendust 15 aasta jooksul Uhtna Pasunakooris ja mitmes projektiettevõtmises. Tema head orkestrite võimaluste tundmist jäävad kinnitama arvukad seaded, mida ta tegi nii oma orkestritele kui ka tellimusel näiteks Virumaa Kammerorkestrile.
23 aasta jooksul oli Jüri Takjas heaks kolleegiks Vabariikliku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestris VOP. Saksofonirühma kontsertmeistrina oli ta eeskujuks paljudele orkestrijuhtidele. Tema tulemusliku õpetajatöö viljana on Rakvere Muusikakoolist ja Kuusalu Kunstidekoolist võrsunud kümneid konkurssidel tunnustust pälvinud saksofoni- ja flöödimängijaid. Saksofonimängu populariseerimisel omas olulist rolli Jüri Takjase asutatud Rakvere Saksofonikvartett. Tunnustatud professionaalse interpreedina, õpetajana ja hea organisaatorina oli Jüri Takjas ise mitmete saksofonipäevade ja -suvekoolide eestvedajaks.
Loode tänav (Pärnu)

Loode tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav suundub Jannseni tänavalt loodesse ja lõppeb Lubja tänaval. Tänava pikkus on umbes 200 meetrit.
Tänav sai nime 18. juunil 1936.
Viivis

Viivis on rahasumma, mille tasumist võlausaldaja saab võlgniku käest nõuda, juhul kui viimane viivitab rahalise kohustuse täitmisega. Viivis on üks õiguskaitsevahenditest.
Viivist aetakse sagedasti segamini intressiga, kuid need on erinevad mõisted.

Eesti

Võlaõigusseaduse § 113 lõike 1 kohaselt on viivise määr poolaasta kaupa Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatav viimane intressimäär enne iga aasta 1. jaanuari ja 1. juulit, millele liidetakse 8 %. Seadusest tulenevast viivisemäärast võib lepinguga kõrvale kalduda.
Clintoni maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1833. aastal.
Taimeökoloogia

Taimeökoloogia on ökoloogia haru, mis keskendub taimede (sh. fütotsönooside) ja neid ümbritseva keskkonna vahelistele suhetele.
Välikaabel

Välikaabel on välitingimustes kahepoolseks telefonsideks või sidevõrgu kommunikatsiooniks vajalik elektriline traatliin.
Kerge traatside välikaabel koosneb üldjuhul kahest omavahel kokku keerutatud elektrivoolu juhtivast isolatsiooniga kaetud 2,3 mm paksusest soonest, sooned on omakorda kokku keeratud neljast vask- ja kolmest terastraadist, läbimõõduga 0,3 mm. Sooned on isoleeritud 0,4–0,5 mm paksuse polüetüleenisolatsioonkihiga. Isolatsioonikihile on paigaldatud kapronist (nailon) kaitsekiht, paksusega 0,15 mm. 
Näiteks üks kilomeeter mark P-274 välikaablit kaalub 16 kg, kaabli tõmbetugevus on 80 kg. Kaabli ehituslik pikkus on 500 m ± 10 m, takistus 500 m kohta u 58–62 Ω.
Moderniseeritud kerge välikaabel P-274M erineb P-274-st selle poolest, et isolatsioonikiht on asendatud välikaabli kasutuslikke omadusi tõstva kõrgtihedusliku polüetüleenkihiga HDPE (High – densiti polyethylene) paksusega 0,5–0,65 mm, selline kaabel vananeb välitingimustes märgatavalt aeglasemalt, seega pikeneb kaabli kasutamisaeg.
Kaablipoolile keritakse tavaliselt 500–1000 m välikaablit.
Aktsiate esmane avalik pakkumine

Aktsiate esmane avalik pakkumine (inglise keeles Initial Public Offering, lühendatult IPO) ehk aktsiate avalik esmaemissioon on ettevõtte aktsiate esmakordne avalik müük. Avaliku esmaemissiooni eesmärgiks võib olla täiendava kapitali kaasamine ettevõtte eesmärkide täitmiseks ehk ettevõtte omakapitali suurendamine. Ent emissiooni käigus võidakse avalikult pakkuda ka suletud omanikeringile kuuluvaid olemasolevaid aktsiaid ning omakapitali üldse mitte suurendada. Sellise IPO ajendiks võib olla varasema investori soov kasum välja võtta.
Moonika Teemus

Moonika Teemus (sündinud 1979) on eesti kunstiajaloolane.
Õppis Tartu Ülikoolis 2003–2010 kunstiajalugu. Kaitses aastal 2010 teadusmagistri (MA) kraadi kunstiajaloo erialal tööga "Musée Napoléoni maaligalerii Karl Morgensterni pilgu läbi 1809. aastal. Kunsti retseptsioonist Eestis 19. sajandi alguskümnendil". Töötab alates 2002. aastast Tartu Ülikooli raamatukogus kunstikogu hoidja ametikohal. Alates 2011. aastast Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu liige.
2016. aastal kaardistas koos Kristiina Tiidebergiga Tartu Ülikooli kunstimuuseumi ja TÜ raamatukogu koostööprojektis 19. sajandi baltisaksa graafikat mittekunstimuuseumides. Projekti tulemusena valmis nimestik baltisaksa trükigraafikast Eesti mäluasutuste kogudes.
Switzerlandi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1. oktoobril 1814.
Raeküla (Pärnu)

Raeküla on Pärnu linnaosa, mis paikneb kesklinnast 5–6 km kaugusel.
Raeküla hoonestuses on enim eramuid. Seal asus kuni aastani 2014 Pärnu raudteejaam.

Ajalugu

Kolmetalulisest Raekülast hakkas iseseisev linnaosa kujunema pärast Jakob Pätsi Tahkurannast Pärnusse kolimist. Ta ostis linnalt kümme tiinu maad ja alustas kinnisvaraarendust. Ta jagas metsast lagedaks tehtud raiesmiku kruntideks ja müüs soovijatele, osale neist isegi maja peale ehitades.
Pärast raudtee Pärnust Valka ehitamist 1896. aastal ja Waldhofi puupapivabriku valmimist 1900. aastal hakkas Raeküla elanike arv suurenema. 20. sajandi alguseks oli seal umbes paarsada majapidamist.
Herbert Pulk

Herbert Pulk (sündinud 3. juunil (dokumentide järgi ekslikult 3. mail) 1923 – 28. september 2018 Pärnu) oli eesti dirigent.
Ta oli Pärnu esimese kutselise puhkpilliorkestri asutaja, orkestrist on välja kasvanud praegune Pärnu linnaorkester. Ta oli kauaaegne segakoor Endla peadirigent aastatel 1958 - 1988 ja samuti segakoor Kungla juht. Herbert Pulk oli kohalike laulupidude üldjuhiks, juhendas vokaalansambleid ning tegeles heliloominguga. 
Ta oli Pärnu Muusikakoolis vaskpuhkpillide ja solfedžoõpetajaks 27 aastat kuni pensionile minekuni.
Paul Mutt

Paul Mutt (Pavel Mutt; 12. juuli 1917 Kärdla – 10. november 1965 Wellington) oli Eesti omavalitsustegelane.
Ta õppis aastail 1935–1941 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud), samaaegselt ka Tartu kõrgemas muusikakoolis; Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
1941. aastal oli ta metsavend, seejärel Läänemaa rahvakasvatusameti juhataja, Eesti Leegioni Sõprade Seltsi Läänemaa osakonna juhataja ja Läänemaa spordijuht. Alates 15. jaanuarist 1944 oli ta Lääne maavanem, kuni alates 1. juulist samal aastal nimetati Eesti propagandajuhiks.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1948 Inglismaale ja sealt 1951 Uus-Meremaale.

Isiklikku

Tema isa oli kooliõpetaja ja õigeusu preester Jakob Mutt.
Toomas Meola

Toomas Meola (varasema nimega Toomas H. Liiv; sündinud 11. augustil 1969) on endine eesti ajakirjanik ja reklaamiärimees, kes on mõistetud süüdi pedofiilias.
Ta on töötanud Tallinna 44. keskkooli vanempioneerijuhina, ajalehes Noorte Hääl ja hilisemas Päevalehes ajakirjanikuna ning reklaamifirmas Inorek & Grey.
21. detsembril 2006 mõistis kohus Toomas H. Liivi pedofiilia eest 3,5 aastaks vangi. Süüdistuse järgi kasutas ta seksuaalselt ära 9- kuni 12-aastasi poisse. Karistust kandes muutis ta perekonnanime. 20. novembril 2008 rahuldas Tartu maakohus Meola ennetähtaegse vabastamise palve. 2. detsembril 2008 ta vabastati.
Alates 30. oktoobrist 2012 oli Meola uuesti vahi all. 13. septembril 2013 mõistis Harju maakohus ta neljaks aastaks vangi uute kuritegude eest, mille hulka kuuluvad lapsporno omamine ja sellega äritsemine, samuti pedofiilia. 28. oktoobril 2016 vabanes Meola vanglast.
Michael Emerson

Michael Emerson (sündinud 7. septembril 1954 Cedar Rapidsis Iowas) on Emmy auhinnaga pärjatud USA teatri- ja filminäitleja.
Ta on eelkõige tuntud 2004. aasta õudusfilmist "Saag", teleseriaalidest "Teadmata kadunud" ja "Mõrvaennetajad" ning mitmetest teatrilavastustest.
NIHILIST.FM

NIHILIST.FM oli Eesti kultuuri- ja arvamusportaal, mis tegutses 2014–2017.
Portaal koosnes kasutajate loodud sisust, mis tihti seisnes ühiskonnakriitikas ja ilukirjanduses. Portaali käivitasid Kaur Kender, Randel Uibo ja Jüri-Franciscus Lotman, kes olid tegevad kultuurirühmituses ZA/UM; selle toimetajate hulka on kuulunud Siim Sinamäe ja Mikk Pärnits. Väljaanne juhtis muuhulgas tähelepanu fentanüüliprobleemile Eesti ühiskonnas; 2016. aastal avaldati raamatuna "Kuidas minust sai HAPKOMAH" varem portaalis ilmunud ja palju tähelepanu pälvinud väidetava fentanüülisõltlase lood. 2014. aasta lõpus avaldas Kaur Kender NIHILIST.FM-is novelli "Untitled 12", mis tõi talle kaasa süüdistuse lapsporno levitamises. Aastal 2017 ilmus veebikeskkonnas avaldatud tekstidest kogumik "Nihilist.fm. Final Cut", mis tähistas portaali aktiivse tegevuse lõppu.
Mycosphaerella dearnessii

Peremeestaimed

Mycosphaerella dearnessii peremeestaimedeks on männid, sh harilik mänd.

Patogeensus

Mycosphaerella dearnessii võib põhjustada pruunvöötaudi, mis on mändidele ohtlik seenhaigus.
Kätlin Hein

Kätlin Hein (sündinud 9. detsembril 1985) on eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Tallinna Kalev.
2003-2009 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Ambodivoaranto

Ambodivoaranto ehk Ankilahila on küla Madagaskaril Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Vinanivao vallas Masoala poolsaare lääneosas Ampanio jõe põhjakaldal. Geograafilised koordinaadid on 15°36' S, 50°19' E.
Kõrgus merepinnast on umbes 131 m.
Väätsa Põhikool

Väätsa Põhikool on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Väätsa alevikus. Kool tegutseb Väätsa mõisa peahoones. Kooli direktor on Margo Sootla.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1739, kui asutati Väätsa külakool. Hiljem tegutses kool ka ministeeriumikoolina.
Õppeaastal 2009/2010 õppis koolis 127 õpilast.
Programm (saade)

"Programm" on Raadio 2 hiphopmuusikasaade. Saatejuhid on DJ Critikal, Paul Oja ja Quest.
"Programm" sai alguse 28. augustil 2002, toona valdavalt ingliskeelse programmiga raadiojaamas EnergyFM, kus saate nimi oli algul "The Program". 2003. aasta alguses said saatejuhid pakkumise teha hiphopmuusikasaadet reedeõhtuti Raadio 2-s. Algselt kolmetunnine "Programm" startis Raadio 2-s 7. veebruaril 2003, saade oli eetris kella 23–2 reedeti. Alates 2005. aastast on eetriaeg esmaspäevaõhtuti.
Roman Maksimuk

Roman Maksimuk (sündinud 2. mail 1987) on Eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2014 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Ta on töötanud Vene Nukuteatris.‎ Aastast 2014 töötab ta Vene Teatris näitlejana.
Mai Treial

Mai Treial (sündinud 22. mail 1952 Paluperas) on Eesti poliitik, mitme Riigikogu koosseisu liige. Ta on Jõgeva linnavolikogu esimees.

Haridus

Mai Treial on lõpetanud Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi 1970 ning Tartu Riikliku Ülikooli juristina 1987.

Töökäik

Mai Treial on töötanud Jõgeva Kommunaalettevõtete Kombinaadis meistrina ja insenerina 1970–1981, Kohaliku Tööstuse ja Kommunaalelukondlike Ettevõtete Tööliste Ametiühingu Jõgeva Rajoonikomitee esimehena 1981–1987, Jõgeva Rajooni Täitevkomitee sekretärina ja Jõgeva Maavalitsuses maasekretärina 1987–1994 ning Saare Vallavalitsuses juristina 1994–1995.

Poliitiline tegevus

Mai Treial oli Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liige ja viimane esimees ning hiljem Eestimaa Rahvaliidu liige.
Treial oli Jõgeva Linnavolikogu liige 1993–2005, VII Riigikogu, IX Riigikogu, X Riigikogu ja XI Riigikogu liige. Ta oli Rahvaliidu Riigikogu fraktsiooni aseesimees. Ta oli Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liige 1994–2000 ning selle esimees 1995. aastast kuni erakonna liitumiseni Eestimaa Rahvaliiduga. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1109 häält, kuid ei osutunud valituks.
Mai Treial esitas 25. aprillil 2012 avalduse Eesti Konservatiivsest Rahvaerakonnast (moodustus Rahvaliidu ümberformeerimisel 2015. aastal) lahkumiseks koos 130 teise erakonna Jõgeva piirkonna liikmega. Lahkujate hulgas oli Eestimaa Rahvaliidu endine aseesimees Riina Kull.

Ühiskondlik tegevus

Mai Treial on Eesti Juristide Liidu liige, MTÜ Eesti Pere liige ja Jõgeva Linna Tarbijaühingu liige.
Navahrudak

Ajalugu

Arheoloogide andmetel oli Navahrudaki kohal asula juba 10. sajandil. 12. sajandil oli seal linnus ühes selle juurde kuuluva asulaga.
Linn kujunes samanimelise vürstiriigi keskuseks. 1252 mainiti Navahrudakki Leedu suurvürsti Mindaugase residentsina.
Linna on korduvalt rünnanud leedu ja vene vürstid oma vägedega, mongolid (1255, 1274, 1278), ristirüütlid (1314, 1321, 1341, 1390, 1394) ning krimmitatarlased (16. sajandi alguses).
Aastast 1394 on Navahrudak suurvürsti domeeni üks keskusi ja 1415. aastast Leedu suurvürstiriigi õigeusu metropoliidi residents.
1507–1795 samanimelise vojevoodkonna keskus. 1511 sai Navahrudak Magdeburgi linnaõigused. Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 Venemaa koosseisus.