google/wiki40b huggingface dataset:
Teater NO99

Teater NO99 oli teater Tallinnas aadressil Sakala 3. See tegutses riigi sihtasutusena ärinimega sihtasutus Teater NO99 aastatel 2005–2019.
Teatri nimes peituv number vähenes iga lavastusega ühe võrra nulli poole.
Teatri direktor-kunstiline juht oli kuni 2016. aastani Tiit Ojasoo, peakunstnik oli Ene-Liis Semper, kellest pärast Ojasoo tagasiastumist sai ka teatri juht. 
Teatri esimene lavastus oli veebruaris 2005 lavale toodud "Vahel on tunne, et elu saab otsa ja armastust polnudki", mis põhines jaapani kirjaniku Yukio Mishima tekstidel. 
Teater NO99 oli Teenusmajanduse Koja toetajaliige.
Jaan Kentel

Jaan Kentel (eesnimena kasutatud ka John; 9. juuli 1881 Käsukonna, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 4. juuni 1938 Rockwood, Austraalia) oli Eesti raskejõustiklane.
19. sajandi lõpul läks ta Peterburi, kus astus spordiklubisse Kalev. Hiljem liitus ta seal elukutseliste maadlejate grupiga.
Ta oli 10 aastat Jaapanis sõjaväelaste ja üliõpilaste raskejõustikuinstruktor.
Jakob Prei (laev)

Jakob Prei (ka EVA 333) on Eesti Veeteede Ameti ujuklaeva kerega hüdrograafialaev, mis on mõeldud mõõdistustöödeks merel.

Kirjeldus

Laev om mõeldud mõõdistustöödeks avamerel. Ujukkere tagab lainetuses suurema stabiilsuse, tehes mõõtmised täpsemaks. Mõõdistustöödel on lainekõrguse piir 3,5 – 4 m. Kiirus mõõdistamisel lehviksonariga on 8-12 sõlme, külgvaatesonariga 3-6 sõlme.
Mõõdistusseadmetest on laeval 200/400 kHz lehviksonar, 300/900 kHz külgvaatesonar, 2–9 kHz chirp põhjaprofileerija, 2 spetsiaalset GPS-i, kaldeanduritega integreeritud gürokompass, 2 helikiiruse mõõtjat.

Ajalugu

Uue moodsa mõõdistuslaeva hankimise plaaniga hakati Veeteede Ametis tegelema juba 2003. a. Külastati laevatehast ja saadi ka ujuklaeva joonised, et neid täiustada. Riigihange ujuklaeva ehituseks kuulutati välja 2009. a ja selle võitis ainsana osalenud firma Abeking & Rasmussen Schiffs- und Yachtwerft AG. Laeva ehitust rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondist. Uus laev valmis Saksamaal Lemwerderis 2010-2012. a. 18. aprillil 2012. a heisati laeval Eesti lipp ja Tallinna jõuti 22. aprillil.
Esimene avastus uue laevaga tehti juba 17. mail 2012. Külgsonari katsetamise käigus tuvastati tõenäoliselt nõukogude M-klassi allveelaeva vrakk, mida oli seni peetud lihtsalt veealuseks takistuseks ehk nõukogudeaegse veealuse kaitsevõrgu puntraks.
Karol

Karol on eesnimi, mida kasutatakse peamiselt mehenimena, kuid harva ka naisenimena.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karol 108 mehel ja 26 naisel. Karol on Eestis populaarsuselt 610. mehenimi  ja 1558. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Karol vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,05 ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,34. Karol oli keskmiselt 29 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).
Kristjan Raua tänav

Kristjan Raua tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Tänav on nimetatud eesti kunstniku Kristjan Raua järgi.
Tänav sai nime 24. septembril 1965.
Pärnu Ühisgümnaasium

Ajaloost

Pärnu Ühisgümnaasiumi sünniaastaks loetakse 1861, mil loodi progümnaasium. Kool töötas pikka aega poeglaste gümnaasiumina. 1952. aastal muudeti kool segakooliks, mille nimeks sai Pärnu 1. Keskkool. 1995. aastal nimetati kool Pärnu Ühisgümnaasiumiks. Alates 1962. aastast töötavad koolis inglise keele süvaklassid. Lisaõpet võimaldatakse ka matemaatikas, keemias, füüsikas, filosoofias ja meediaõpetuses. Võõrkeeltest õpetatakse inglise, vene, saksa, prantsuse ja rootsi keelt.

Õpilased

Pärnu Ühisgümnaasiumis õppis 2009. aastal 976 õpilast ja töötas 59 õpetajat. Mitmed õpetajad on saanud õpetaja-metoodiku ametijärgu, rohkem kui paarikümnel õpetajal on vanemõpetaja ametijärk.

Õpetajad

Pärnu Ühisgümnaasium on omapärane kool, kus paljud endised õpilased töötavad õpetajatena.

Huviringid ja vaba aja sisustamine

Mudilaskoor, lastekoor, noortekoor, rahvatantsuring; kooliteater; ansamblid; spordiringid; koolileht; rahvusvahelised konverentsid, briti kultuuriloo olümpiaad.

Õpilasesindus

Kooli õpilasesindus aitab koolielu korraldada õpilaste abistamise ning mitmesuguste algatuste ja ürituste näol.

Kooli embleem

Kooli lõpetamiseks valmistati algselt rinnamärgid aastal 1949. Hiljem kooli embleemina kasutusele tulnud märgi kujundasid aastal 1952 õpetaja Marie Leksteini juhendamisel kunstiringis õpilased Gunnar Jürgenson, Olavi Kildemaa, Avo Rebane ja Vello Annusver. Ametivõimude keelu tõttu jäi see valmistamata ja kinnitati kooli lõpumärgiks alles aastal 1965. Keelust hoolimata valmistati sama kujundusega märk siiski 1959. aastal ja seda kasutas aastal 1961 kooli esimese almanahhi "Kajakas" kaane kujundanud Kalle Kurg. Eri aegadel on kasutatud embleemil kirja PIK (Pärnu 1. Keskkool), PÜG (Pärnu Ühisgümnaasium) ja PÜ (Pärnu Ühisgümnaasium).
Taevamehaanika

Taevamehaanika on astronoomia haru, mis uurib kosmiliste objektide liikumist. Taevamehaanikas kasutatakse  efemeriidide koostamiseks klassikalise mehaanika printsiipe. Taevamehaanika alla kuulub ka orbitaalmehaanika, mis tegeleb satelliitide orbiitidega.

Taevamehaanika ajalugu

Tänapäevase analüütilise taevamehaanika alguspunktiks võib lugeda Isaac Newtoni (1643–1727) raamatu Principia avaldamist 1687.  aastal.

Johannes Kepler

Johannes Kepleri (1571–1630) töö viis kaasaegsete planeediorbiitide reeglite avastamiseni. Ta kasutas enda teooria arendamiseks Tycho Brahe vaatlusandmeid. Kepleri mudel suurendas märgatavalt planeetide liikumise ennustamise täpsust.

Isaac Newton

Isaac Newtonile (1642–1727) omistatakse idee, et taevakehade ning maiste objektide liikumist saab seletada samade füüsikaseadustega. Selles mõttes ühendas ta taevase ja maise liikumise. Kasutades Newtoni universaalset gravitatsiooniseadust on lihtne tõestada Kepleri ringorbiidi seadusi. Elliptilised orbiidid eeldavad keerukamaid arvutusi, mida võib leida Newtoni Principiast.

Joseph-Louis Lagrange

Pärast Newtonit püüdis Joseph-Louis Lagrange (1736–1813) lahendada kolme keha probleemi. Ta analüüsis planeetide orbiitide stabiilsust ning avastas Lagrange'i punktide olemasolu. Samuti formuleeris ta uuesti klassikalise mehaanika printsiibid. Ka arendas ta meetodi kasutamaks ühe polaarkoordinaadi võrrandit, et kirjeldada ükskõik millist orbiiti, sealhulgas isegi neid, mis on paraboolsed või hüperboolsed. See tuleb kasuks kui arvutada planeetide, komeetide ja teiste  sääraste kehade liikumist.  Tänapäeval on see kasulik kosmoseaparaatide trajektooride arvutamisel.
Priit Kruus

Priit Kruus (3. detsember 1981 – 25. november 2018) oli eesti kirjanduse uurija ja kirjandusõpetaja. 
Ta õppis alates 2000. aastast Tartu Ülikoolis sotsiaalaineid, eesti keelt, kirjandust ja soome filoloogiat ning lõpetas 2007. aastal filosoofiateaduskonnas kirjanduse ja rahvaluule eriala. Suvel 2018 kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Vaikne avangard. Eesti noorkirjanike rühmituste laine ja uue meedia kooslused: Erakkonnast ZA/UM-ini".
Kruus töötas emakeeleõpetajana Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis ja lektorina Tallinna Pedagoogilises Seminaris. 2014. aastast oli ta Tallinna Ülikooli (TLÜ) eesti kirjanduse ja kirjandusdidaktika lektor ning 2015. aastast ühtlasi TLÜ haridusinnovatsiooni keskuse didaktik.   
Ta kirjutas jutustusi, innovaatilise kirjandusõpikute sarja põhikoolile, avaldas artikleid kirjanduskriitiku ja reporterina, töötas uudistetoimetajana Eesti Raadios. 
Kruus toimetas Eesti Kirjanduse Seltsi kvartalikirja Vihik. Kruus asutas 2005. aastal noorte kirjandusajakirja Värske Rõhk ja oli kaks esimest aastat selle peatoimetaja.
2015. aasta sügisel astus ta üles Kinoteatri monolavastuses "Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?".
Priit Kruus oli 2002–2004 Erakonna Res Publica liige.
Siona keel

Vokaalid

Siona keeles on 12 vokaalfoneemi (6 oraalset: a, ɛ, i, ɨ, o, u, ja 6 nasaalset: ã, æ̃ , ĩ, ɨ̃ , õ, ũ). Nasaalide (n ja m) kõrval esinevad ainult nasaalsed vokaalid.
Eugen Ruge

Eugen Ruge (sündinud 24. juunil 1954 Sosvas Sverdlovski oblastis Venemaal) on saksa kirjanik, filmirežissöör ja tõlkija.
Eugen Ruge isa oli SDV ajaloolane Wolfgang Ruge, marksist, kes oli asunud pärast Adolf Hitleri võimuletulekut koos vanematega elama Nõukogude Liitu ning viibis 15 aastat kinnipidamisel Sosva vangilaagris.
Kaheaastaselt asus Eugen Ruge koos vanematega elama Ida-Berliini.
Ta õppis Berliini Humboldti Ülikoolis matemaatikat ning oli seejärel SDV Teaduste Akadeemia teaduslik töötaja.
1986. aastal asus Ruge tegutsema kirjaniku, dokumentalisti ja stsenaristina. 1988. aastal emigreerus ta Lääne-Saksamaale.
2011. aastal ilmus Ruge autobiograafiliste sugemetega debüütromaan "Kahaneva valguse aegu" (In Zeiten des abnehmenden Lichts), mis kajastab SDV ajalugu läbi ühe perekonna saatuse. Romaanile anti Saksa Raamatuauhind. 2018. aastal ilmus teos Tiiu Relve tõlkes ka eesti keeles (kirjastuse Varrak raamatusarjas "Moodne aeg").
2013. aastal avaldatud Ruge teine romaan "Cabo de Gata" on ilmunud ka eesti keeles (Loomingu Raamatukogu, 2016, nr 9‒10).
Maarja Vaino

Isiklikku

Maarja Vaino on Sirje ja Mart Helme tütar ning Martin Helme kaksikõde.
Tal on kaks last. Maarja Vaino elukaaslane on Toomas Haug.
Peter Denton

Peter Denton on inglise pop-bändi The Kooks basskitarrist. The Kooksiga liitus ta oktoobris 2008.
Siil udus (multifilm)

"Siil udus" on 1975. aastal Sojuzmultfilmi stuudios valminud 10-minutiline multifilm. 
Film jutustab siilist, kes läheb karupojale külla, et koos teed juua ja tähti vaadata. Tee peal eksleb ta aga udus, kohtab mitmesuguseid loomi, kellest mõni teda abistab ja mõni ehmatab, ning kukub jõkke.
Multifilm on valminud Sergei Kozlovi raamatu "Siil udus" järgi, autor oli ka filmi stsenarist. Filmi režissöör oli Juri Norštein.

Tunnustus

2003. aastal tunnistati "Siil udus" animafilmiekspertide poolt kõigi aegade ja rahvaste parimaks multifilmiks.
2009. aastal püstitati Ukraina pealinna Kiievisse multifilmi peategelase kuju. Mälestusmärk kujutab puupaku otsas seisvat siili, kes kannab õlal kompsu, ning on tehtud puust ja kruvidest. Kuju asub Zolotovorotski, Reitarski ja Georgijevski tänava vahelises pargis ning selle lasi valmistada Kiievi rohealadega tegelev mittetulundusühing Kievskaja Landšaftnaja Initsiativa.
Hayao Miyazaki on nimetanud Juri Noršteini "suureks kunstnikuks" ja tunnistanud, et "Siil udus" on üks tema lemmikmultifilme.

Vastuvõtt Eestis

Multifilmi mõjul on udus eksleva siili kujund Eestis populaarne ning seda kasutatakse mitmel pool, näiteks lehepealkirjades. 2004. aastal toimus Raplamaal ka autoorienteerumisvõistlus "Siil Udus 2004".
Turaani turniir

Turaani jalgpalliturniir

1934. aastal Tallinnas peeti soome-ugri hõimurahvaste vaheline jalgpalliturniir.
Turniiril osalesid Eesti, Soome ja Ungari jalgpallikoondised.

Turaani maadlusturniirid

Turaani maadlusturniirid toimusid 1933-1935.
Miia Rannikmäe

Miia Rannikmäe (aastani 1978 Tammeorg; sündinud 4. oktoobril 1951 Tartus) on eesti keemik.

Elulugu

Miia Rannikmäe on Johannes Tammeoru tütar.
Lõpetas 1970 Tartu 5. Keskkooli, 1975 TÜ keemiaosakonna ja 1980 TÜ aspirantuuri; M.A. (pedagoogika, 1996, TÜ), väitekiri "Keemiamõisted õpilase kognitiivses tegevuses", Ph.D. (bioloogia- ja maateaduste haridus, 2001, TÜ), väitekiri "Operationalisation of Scientific and Technological Literacy in the Teaching of Science".
Olnud 1975–77 TÜ füüsika-keemiateaduskonna stažöör-uurija, 1981–82 assistent, 1982–87 kõrgkoolipedagoogika labori vanemteadur, 1987–89 teadur, 1989–95 filosoofiateaduskonna pedagoogika osakonna teadur, 1996–2001 molekulaar- ja rakubioloogia instituudi loodusteaduste didaktika teadur, 2001–03 erakorraline vanemteadur, 2003–2007 vanemteadur, 2008– professor, 2003 ka külalisuurija Iowa Ülikoolis USA-s.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: kognitiivne õppimine loodusteadustes, loodusteaduslikud mõisted õpilaste kognitiivses tegevuses, loodusteadusliku hariduse relevantsus ja selle mõju inimressursside suurendamisele teadusega seotud erialadel, loodusteaduse ja tehnoloogia alase kirjaoskuse kujundamise teoreetilised alused ja rakendatavus. Eesti Keemiaõpetajate Liidu tegevsekretär (aastast 1992). Ligi 90 teadustrükist.
Vastseliina vald (1939)

Vastseliina vald oli Võrumaa vald aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.
Vabariigi Valitsuse otsusega 16. maist 1940 liideti vallaga arvates 1. juunist 1940 osasid Misso ja Ruusmäe vallast. See oli viimane Eesti Vabariigis toimunud vallapiiride muutmine.
Valla koosseisus moodustati 13. septembril 1945 Kapera külanõukogu, Mauri külanõukogu, Perametsa külanõukogu ja Tsolli külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

24. Vastseliina vald – maa-alaga, mis moodustub senise Vastseliina valla maa-alast, välja arvatud Tserepi, Puspuri ja Tikka külade ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani, Savioja, Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkonnad.
Madagaskari saar

Madagaskari saar on saar India ookeani lääneosas Aafrika mandrist kagus 12. ja 26. lõunalaiuse ning 45. ja 54. idapikkuse vahel. Betioky kohal läbib saart lõunapöörijoon. Aafrika mandrist eraldab saart 400 km laiune Mosambiigi väin.
Saarel paikneb saareriigi Madagaskari põhiosa.
Madagaskar on suuruselt neljas saar maailmas, selle pindala on ligikaudu 590 000 km². Põhjast lõunasse ulatub saar umbes 1600 km pikkune. Saare laius ulatub 580 kilomeetrini. Rannajoon on umbes 5000 km pikkune. Saar on labajalakujuline.
Ülekantud tähenduses nimetatakse Madagaskarit ka kuuendaks mandriks – sellega peetakse silmas asjaolu, et kuna saar on kaua olnud isoleeritud keskkond, on välja kujunenud omapärane loodus; Madagaskari saar lahknes Aafrika mandrist 150 miljonit aastat ja Indiast 90 miljonit aastat tagasi.
20 km paksuse punase mulla kihi tõttu nimetatakse saart ka Punaseks saareks.

Pinnamood

Madagaskar jaguneb ida-lääne suunas kolmeks vööndiks. Keskosas on Kõrgplatoo, idaosas on alluviaalne rannikumadalik, lääneosas on madalike, tasandike ja madalate platoode piirkond.

Veestik

Madagaskari järvede seas on Alaotra järv ja Ihotry järv.
Sofia jõgi, Mahajamba jõgi, Betsiboka jõgi, Tsiribihina jõgi, Mangoky jõgi ja teised suuremad jõed voolavad Mosambiigi lahte.
Jørgen Breder Faye

Jørgen Breder Faye (7. juuni 1823 – 2. august 1908) oli Norra pankur ja poliitik.
Faye töötas Bryggenis kaupmehena kuni aastani 1856, mil ta nimetati Bergeni Erapanga direktoriks. Selles ametis oli ta kuni aastani 1903.
Jørgen Breder Faye oli kaua aega Bergeni linnavolikogu liige ning aastal 1862 Bergeni linnapea. Aastatel 1856–1858, 1865–1867 ja 1868–1871 kuulus ta Norra parlamenti.
Parsek

Megaparsek ja gigaparsek

Ühe miljoni parseki pikkust vahemaad tähistatakse tavaliselt megaparsekiga (Mpc). 
Astronoomid kasutavad tavaliselt megaparsekeid kui kirjeldavad galaktikate või galaktikaparvede vahelisi kaugusi. Galaktilisi vahemaid antakse mõnikord ühikuga Mpc/h (näiteks "50/h Mpc"; kirjutatakse ka kujul "50 Mpc h⁻¹"; h on siin parameeter vahemikus 0,5 <h <0,75).
1 gigaparsek (Gpc) on üks miljard parsekit. 1 gigaparsek on umbes 3,26 miljardit valgusaastat.
Ned Flanders

Ned Flanders on joonissarja "Simpsonid" tegelane.
Ned kasvas üles New Yorgis, tema vanemad olid biitnikud, kes teda kunagi ei karistanud.
Sügavalt usklik Ned Flanders on Simpsonite naaber. Ned oli abielus Maude Flandersiga, kes hukkus 11. hooaja osas "Alone Again, Natura-Diddily". Nedil on abielust Maude'iga pojad Rod ja Todd Flanders. Kui Marge'i arvates on Ned hea naaber, siis Homer vihkab teda. Ned abiellus Edna Krabappeliga osas "Ned'N Edna's Blend".
Nedil on Leftoriumi kauplus, mis müüb tooteid spetsiaalselt vasakukäelistele, keda Springfieldis on palju – kui päriselus on umbes üks inimene kümnest vasakukäeline, siis Springfieldis on see umbes üks inimene kolmest. Põhjus on lihtne: sarja looja Matt Groening on ise vasakukäeline.
Flanders sai nime Matt Groeningi kodulinnas Portlandis oleva Flandersi tänava järgi. Nedile annab hääle dublaažinäitleja Harry Shearer.
Ungarikeelne Vikipeedia

Ungarikeelne Vikipeedia (ungari keeles Magyar Wikipédia) on Vikipeedia ungarikeelne versioon, mis sai alguse 8. juulil 2003.
Seal on 455287 artiklit ja 1314611 lehekülge. Seal on 420797 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 1636) ja 31 administraatorit.
Tapa muuseum

Tapa muuseum on aastal 1994 asutatud muuseum, mis asub Tapa linnas. 
Muuseumi põhitegevus on koguda, talletada ja eksponeerida Tapa linnaga seotud esemeid. 
Muuseum asub 1934. aastal ehitatud elumajas.
Kambja kihelkond

Inimesed

Kambja kihelkonnas on sündinud esimene eesti soost piiskop Cornelius Laaland, esimene eesti soost orelimeister Johann Thal ja eesti koorimuusika suurkuju Georg Beck. Köstri ja koolmeistrina on siin töötanud Ignatsi Jaak, kes käis Forseliuse kasvandikuna koos Pakri Hansu Jüriga oma teadmisi demonstreerimas Rootsi kuningas Karl XI-le. 
Tuntud inimestest on Kambjaga seotud olnud veel Karl Ipsberg, kes alustas hariduse omandamist Kambja kihelkonnakoolis, ning Julius Kuperjanov, kes pidas 1914. aastal Kambjas koolmeistri ametit.
Kai saared

Kai saared on Indoneesiale kuuluv saarestik Banda meres.
Saarte pindala on umbes 1500 km².
Saared on künklikud, kõrgus kuni 800 m.
Voldemar Tago

Voldemar Tago (ka Taggo, Taggu; 22. august 1887 (ukj) Narva – 18. september 1960 Pärnu) oli Eesti dirigent. 
Tago õppis Peterburis. 
Aastast 1919 tegutses ta Eestis. Aastani 1926 oli Vanemuise teatri muusikajuht, seejärel aastani 1931 Tallinna kino Gloria Palace filmiorkestri dirigent.
Vereliistak

Vereliistak ehk trombotsüüt (kreeka keeles θρόμβος 'hüüve´ + κύτος 'rakk'; ladina keeles thrombocytus) on paljudeselgroogsetel loomadel valdavalt luuüdist pärit megakarüotsüütide tsütoplasma fragmendid.
Vereliistakute areng, paljunemine, diferentseerumine, plastilisus, liikumine, morfoloogia ja patoloogia ning apoptoos võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Tuumaga vereliistakud on tuvastatud kaladel, reptiilidel, lindudel.
Neid liigitatakse vahel ka vererakkude hulka. Vereliistakud osalevad vere hüübimises, ka verejooksu sulgemises. Vereliistakute põhiülesanne kehas on veresoonte terviklikkuse tagamine. Trombotsüüte on igas vere kuupmillimeetris umbes 150 000 – 400 000.
Arvatakse, et imetajatel osalevad vereliistakud ka immuunfunktsioonides ja põletiku tekkes.

Inimestel

Inimvere küpsetest rakutüüpidest moodustavad trombotsüüdid kümnendiku ja leukotsüüdid tuhandiku erütrotsüütide arvukusest.
Trombotsüütidel pole rakutuuma, nad on värvitud ja ebakorrapärase kujuga kettad.

Terminoloogia

Vereliistakud on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologicasse.

Toimemehhanism

Vereliistakud liiguvad koos verega organismis. Kui veresoone sein puruneb, siis läheduses asuvad trombotsüüdid kleepuvad kokku, lõhkevad ning neist paiskuvad välja ained, mis moodustavad vigastuskohale peene fibriinist (valkaine) võrgustiku. Tekib kärn. Mida rohkem on organismis vereliistakuid, seda kiiremini sulguvad ka haavad.

Hälbed

Liiga suurt vereliistakute hulka veres kutsutakse trombotsütoosiks. See võib kaasa tuua trombide tekke veresoontes, mis omakorda võib viia insuldini, infarktini, kopsuarteri trombembooliani või mõne muu seisundini, mida põhjustab veresoone ummistanud tromb.
Normaalsest väiksemat vereliistakute sisaldust veres nimetatakse trombotsütopeeniaks ja see võib kaasa tuua verehüübivushäireid. Trombotsütopeenia põhjuseks on see, et luuüdi toodab normaalsest vähem vereliistakuid, või see, et põrnas lagundatakse liiga palju vereliistakuid.
Võimalik on ka olukord, kus trombotsüütide hulk on normaalne, kuid need talitlevad puudulikult. Tavaliselt põhjustavad sellist olukorda ravimid, näiteks aspiriin, teised mittesteroidsed põletikuvastased ained, penitsilliin. Vereliistakute talitlushäireid võib põhjustada ka alkohol.
Trombotsüütide hulka veres tuleb kindlasti määrata enne kirurgilisi operatsioone ja keemiaravi (tsütostaatikumidega) vähihaigetel.

Vereliistakute kasutamine doonorluses

Annetatud trombotsüüdid säilivad spetsiaalses lahuses 5–7 päeva. Trombotsüüte kantakse üle inimestele, kelle veres on neid liiga vähe või kelle trombotsüüdid ei talitle õigesti. Vereliistakute transfusioon on näidustatud patsientide puhul, kellel on vähk, leukeemia, verehaigused, põletused, maksahaigused või suur verekaotus.
Eesti taimestik

Eesti taimestik ehk Eesti floora on Eestis kasvavate taimeliikide kogum.
Eristatakse pärismaist taimestikku ja introdutseeritud taimestikku.
Eestis kasvab pärismaisena ligikaudu 1440 liiki soontaimi ja 583 liiki sammaltaimi.
Introdutseeritud floora liikide arv pole teada, kuid see ületab pärismaist floorat hulk kordi. Introdutseeritud on peamiselt soontaimi.
Pühajärve sõja mälestuskivi

Pühajärve sõja mälestuskivi asub Pühajärvel Pühajärve sõjatammikus.
Mälestuskivi püstitati Pühajärve sõja 130. aastapäeval. Mälestuskivi autor on skulptor Lembit Paluteder. Mälestuskivi avati 11. septembril 1971.
Mälestuskivi kujutab endast suurt kivirahnu, mille peale on raiutud tekst, et kivi on pühendatud 1841. aastal toimunud Pühajärve sõjas kannatada saanud talupoegade mälestusele. Kivi allosas on graveeritud mälestuskivi avamise kuupäev.
Jubaland

Jubaland (Jubbaland, itaalia keeles Oltre Giuba) on Somaalia edelapoolseim, Keeniaga piirnev osa, mida ülejäänud Somaaliast eraldab Juba jõgi. Jubaland on kuulutanud end iseseisvaks.
Jubalandi piir ülejänud Somaaliaga on täpselt määratlemata. Jubalandi pindala on umbes 87 000 km². Pealinn on Kismaayo, mis asub Juba jõe suudmes. Jubaland on asustatud peamiselt darodite hulka kuuluvate ogadenide ja marehanidega, kes elavad peamiselt Etioopias.
Algselt oli Jubaland Keenia osa, kuid Suurbritannia loovutas 29. juunil 1925 Jubalandi Itaaliale tasuks toetuse eest Esimeses maailmasõjas. 30. juunil 1926 ühendati Jubaland Itaalia Somaalimaaga, mis vabanes koloniaalsõltuvusest 1960.
Jubaland kuulutas end iseseisvaks 1998 ja tema praegune seisund on ebamäärane. Mõnedel andmetel allub Jubaland aastast 2001 Somaalia keskvalitsusele.
Federal Emergency Management Agency

Federal Emergency Management Agency (FEMA, eesti keeles on kasutatud tõlkevasteid Föderaalne Kriisihaldamise Agentuur, Föderaalne Eriolukordade Agentuur, Eriolukordade Föderaalbüroo) on Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi alluvuses tegutsev ametkond, mille ülesandeks on töötada välja tegevuskavad katastroofide puhul toimimiseks ja tagada eriolukordades abi jõudmine elanikkonnani. FEMA vastutusalasse kuulub reageerimine nendele loodusõnnetustele, tulekahjudele, õnnetustele kemikaalidega ja terroriaktidele, mis on kuulutatud presidendi poolt riikliku tähtsusega katastroofiks.
FEMA koosseisus on ligikaudu 2500 töötajat. Agentuuri direktor on 2009. aastast Craig Fugate. Enne teda oli maist 2006 direktor Robert David Paulison, kes täitis juba alates novembrist 2005 kriitika tõttu tagasi astunud eelmise direktori Michael D. Browni kohuseid.

Ajalugu

FEMA asutati president Jimmy Carteri korraldusel 15. juulil 1979, ühendades enda alla mitmed varasemad eriolukordade haldamisega tegelenud riiklikud ametkonnad. Kriiside lahendamine riiklikul tasandil sai Ameerika Ühendriikides alguse alles 1930. aastatel, varem oli see osariikide haldusalas. Keskset riikliku institutsiooni enne FEMA loomist ei eksisteerinud, erinevat tüüpi kriisidega tegelesid eri ametkonnad.
FEMA roll oli oluline 11. septembril 2001 toimunud terrorirünnakute ohvritele abi osutamisel ja rünnakute tagajärgede likvideerimisel. Koostöös sisejulgeolekuministeeriumiga asus FEMA juhtima riikliku turvalisuse tõhustamist ja välja koolitama spetsialiste massihävitusrelvadega tegelemiseks.
Märtsis 2003 ühendati FEMA ja veel 22 riiklikku ametkonda Sisejulgeolekuministeeriumiks. Agentuuri tollane juht Michael Brown ennustas, et see liitumine võib kaasa tuua agentuuri efektiivsuse languse. Tema sõnad leidsid kinnitust augustis 2005 USA lõunarannikut tabanud orkaani Katrina tagajärgede likvideerimisel ja orkaanis kannatada saanud elanikkonna abistamisel, millega FEMA ei suutnud rahuldavalt toime tulla. Agentuurile osaks saanud kriitika viis Michael Browni tagasiastumiseni.