google/wiki40b huggingface dataset:
Nikita Mihhalkov

Nikita Sergejevitš Mihhalkov (Никита Сeргеевич Михалков; sündinud 21. oktoobril 1945 Moskvas) on vene filmilavastaja, -näitleja, -stsenarist, -produtsent ja ühiskonnategelane.

Perekond ja suguvõsa

Nikita Mihhalkovi isa Sergei Mihhalkov oli lastekirjanik, Nõukogude Liidu ja Venemaa hümni sõnade autor. Ta põlvnes aadlisoost. Ema Natalja Kontšalovskaja oli maalikunstniku Pjotr Kontšalovski tütar ja Vassili Surikovi lapselaps.
Nikita Mihhalkovi vend Andrei Kontšalovski on samuti tuntud filmirežissöör.
Nikita Mihhalkov on abielus teist korda. Esimesest abielust näitlejanna Anastassija Vertinskajaga on tal poeg Semjon. Abielust Tatjana Mihhalkovaga on tal kolm last. Tütar Anna on filminäitleja ja -produtsent, poeg Artjom on filminäitleja, -režissöör ja telesaatejuht, noorim tütar Nadežda on filminäitleja ja -produtsent.
Villa

Historitsism

Euroopa ja Ameerika villad ehitati 19. sajandil ning 20. sajandi alguses enamasti historitsistlikus kõrgklassile omases laadis, kasutades peamiselt uusromaanilikke, uusrenessanslikke ja uusbaroklikke arhitektuurielemente. Sisustuses harmoneerisid sageli külluslikult uusrokokoolikud või tagasihoidlikumalt biidermeierlikud stiilielemendid.
Paul Varandi

Paul Varandi (15. september 1913 Tallinn – 5. august 1974 Tallinn) oli Eesti näitleja ja lavastaja.
1930. aastal lõpetas ta Tallinna Linna Vene Gümnaasiumi. Aastatel 1934–1936 õppis ta Moskvas Juri Zavadski teatristuudios.
Aastatel 1931–1934 oli ta Tallinna Vene Teatri näitleja, 1936–1937 Doni-äärse Rostovi draamateatri ja 1937–1939 Riia Vene Draamateatri näitleja. 1939–1941 oli Vanemuise teatri näitleja. Teise Maailmasõja ajal 1943–1944 kuulus ta Jaroslavlis Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Aastatel 1944–1951 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia direktor ja lavastaja. Aastatel 1951–1954 töötas ta Rakvere Teatris lavastaja (1951–1952) ja peanäitejuhtina (1953–1954), seejärel oli ka Kohtla-Järve teatri peanäitejuht. 1954–1968 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja.
Ta on mänginud filmides "Juunikuu päevad", "Veealused karid" ja "Inimesed sõdurisinelis" ning A. Dovženko nimelise kinostuudio filmis "Antarktika seadus" ja Nõukogude Liidu – Saksa DV ühisfilmis "Tagasipöördumine ellu".

Isiklikku

Tema abikaasa oli laulja Ia Uudelepp (1913–1983).
Kõnnu-käosulane

Levila

Kõnnu-käosulane on levinud Kesk-Aasias Kaspia merest idas ja Pärsia lahest põhjas, samuti paiguti Lähis-Idas Iisraelis ja Kagu-Türgis.

Välimus

Ta on umbes 14 cm pikkune. Ülapool on kõnnu-käosulase sulestik on hall, alapool valkjas. Küünarsulgede heledad servad moodustavad tiivalaigu. Sugupooled on sarnased.

Elupaik

Kõnnu-käosulane elab põõsastikega liivasel ja kaljusel kõnnumaastikul tamariski- ja türnpuutihnikutes nii tasandikel kui ka mägedes 1600 m kõrguseni.

Pesitsemine

Taimeosadest tehtud kausikujuline pesa on põõsas 0,5–2 meetri kõrgusel maapinnast.
Kurnas on neli kuni viis muna.

Toitumine

Toiduks on peamiselt putukad.
Ötztali Alpid

Geograafia

Ötztali Alpid paiknevad Ötztali oru ülemises otsas, viimane on Inni jõe külgorg Austrias Innsbruckist edelas. Üks rida haripunkte moodustab osa Austria ja Itaalia vahelisest piirist.
Ötztali Alpid külgnevad Rescheni kuruga (1504 m) läänes ning Inni jõega loodes ja põhjas. Idas on mäestik Stubai Alpidest eraldatud Ötztaler Ache jõega Ötztalis, Timmelsjochi (2474 m) ja Passeri jõega Passeieri orus. Lõunas ja edelas piirab mäestikku sügav Etschi jõe org, siin tuntud kui Vinschgau.
Nikola Žigić

Nikola Žigić (serbia keeles Никола Жигић; sündinud 25. septembril 1980 Bačka Topolas, Vojvodinas) on Serbia jalgpallikoondise endine ründaja.
2007. aastal valiti ta Serbia aasta jalgpalluriks.

Koondisekarjäär

Žigić valiti kaks korda Serbia ja Montenegro parimaks mängijaks (2003, 2005). Hoolimata heast esinemisest liiga mängudes pääses ta rahvuskoondisse alles 2004. aastal.
2006. aasta maailmameistrivõistluste valikturniiri otsustavas mängus Hispaania meeskonna vastu tegi ta viigivärava ja mäng lõppes 1:1. 
Rahvuskoondises debüteeris Žigić 31. märtsil 2004, kui mängiti Norra meeskonnaga. Kokku mängis ta koondises 57 korda ja lõi 20 väravat.

Isiklikku

Nikola Žigić on 202 cm pikk ja kaalub 96 kg.
Vermillioni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 2. jaanuaril 1824.
Helme vald (1939)

Helme vald oli vald Valgamaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Helme valla maa-alast, välja arvatud Purde küla ning Väikese Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-alad; senise Patküla valla maa-alast, välja arvatud Roksi nr. 10, 11 ja A-93 ning Viljärv nr. 9-a ja 9-b talude maa-alad ja Väikese Emajõe ääres asuva tüki põhjapoolse osa maa-ala kuni Peedukse taluni, viimane kaasa arvatud; senise Jõgeveste valla maa-alast, välja arvatud Tani, Luiga, Uubi ja Mihklihansu talude ning Väikese Emajõe ja Pikasilla lähedal asuvate lahustükkide maa-alad; senise Lõve valla Tehvandi nr. 17-a, Ennomõisa nr. 18-a ja 18-b, Üprese, Mangle, Kuremäe, Kõrgesilla, Kivija, Lombi, Raudsima, Kaera ja Sarantso nr. 25 ja 26 talude maa-aladest; senise Holdre valla Künka, Haapsal, Imapalu, Matsi, Niiluse, Kirbo, Rätsepa, Mäe-Küüni, Ala-Küüni, Märdi, Sillaotsa, Kanguri ja Pihla nr. B talude ning Lagesoo järve juures oleva metsa maa-aladest; senise Koorküla valla maa-alast.
1. aprillil 1939 oli vallas 3476 elanikku.
1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Juhan Ennuse.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Helme külanõukogu, Jõgeveste külanõukogu ja Koorküla külanõukogu.
Sõmeri tuletorn

Sõmeri tuletorn on tuletorn Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsi külas, Liivi lahe idakaldal.
Tuletorni geograafilised koordinaadid on 58° 21′ 1″ N, 23° 44′ 23″ E.
Valge kaheksatahulise betoontorni kõrgus jalamist on 21 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 23 meetrit.
Valge tuli põleb pimedal ajal aastaringselt, see on näha 9 meremiili kaugusele.
Tuletorn ehitati 1954. aastal.
Krister Paris

Krister Paris (sündinud 9. veebruaril 1977) on eesti ajakirjanik.
Paris on õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust, meediat ja kommunikatsiooni. Ajakirjanduslikku tegevust alustas 1994. aastal Tartu Kuku Raadios.
Ta on töötanud Prahas Vaba Euroopa eestikeelsete saadete toimetuses.
2008–2013 töötas Eesti Rahvusringhäälingu Moskva korrespondendina.
Krister Paris töötab Eesti Päevalehe arvamustoimetuse juhatajana. Varem on ta töötanud samas ka välisuudiste toimetuse reporterina.
On võtnud sõna kooseluseaduse toetuseks.

Isiklikku

Tema abikaasa on ajakirjanik Manona Paris, neil on kaks poega.
Staniitsa

Staniitsa (vene станица, ukraina станиця) on ühest või mitmest asustusüksusest koosnev administratiivüksus kasakate maadel.
Venemaal on 2006. aasta seisuga staniitsasid Krasnodari krais (192), Stavropoli krais (32), Rostovi oblastis (67), Volgogradi oblastis (40), Orenburgi oblastis, Adõgees (6), Inguššias, Kabardi-Balkaarias (5), Karatšai-Tšerkessias (6), Põhja-Osseetias (7), Dagestanis ja Tšetšeenias.
Kõnnu külanõukogu (Tartu rajoon)

Kõnnu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Võnnu külanõukoguga.
Eesti mäng

"Eesti mäng" on 2011. aasta suvel alguse saanud suvine meelelahutuslik telemäng Eesti Televisioonis.
Igas saates osaleb kolm mängijat, kes viskavad täringut ja vastavad Eesti-teemalistele küsimustele. Saatejuht on Gaute Kivistik.
2015. aastal oli eetris saate viies hooaeg, mis oli pühendatud Eesti Televisiooni 60. aastapäevale.
Aleksander Vernik

Aleksander Vernik (17. detsember 1896 Valga – 6. oktoober 1942 Norillagi vangilaager, Norilsk, Krasnojarski krai) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
NKVD arreteeris A.Verniku 14. juunil 1941. Ta mõrvati Norillagi vangilaagris Venemaal.

Haridus

Õppis 1924–1929 Tartu Ülikoolis majandust ja 1925–1927 (lõpetas) Kõrgemas Sõjakoolis.
Lugaži raudteejaam

Lugaži raudteejaam on raudteejaam Valka piirkonnas Valga–Riia raudteeliinil Lugaži lähedal.
Tegemist on Läti poolelt piirjaamaga, millele eelneb Riia poolt Saule raudteejaam ning järgneb Valga raudteejaam (u 4 km kaugusel).
Raudteejaam avati 1942. aastal ning asub Riiast 164 km kaugusel. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Algselt rajati see sõjaväeešelonide formeerimiseks ja seetõttu oli jaamas kaksteist teed. Toona kandis see ka nime Lude. Jaamas asub tänapäeval lisaks peateele kaks kõrvalteed. 
Kuni 2008. aastani oli Lugaži Riia ja Põhja-Läti vahelise reisirongiliikluse lõppjaam.
Heli Susi

Heli Susi (sündinud 14. novembril 1929) on endine saksa keele õpetaja ja tõlkija.
Aastatel 1949–1957 oli ta küüditatuna asumisel Krasnojarski krais.
Ta on EÜS Põhjala auvilistlane.

Isiklikku

Ta on olnud abielus maalikunstnik Olev Subbiga, nende poeg Juhan on füüsik. Tema isa Arnold Susi oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister (ametilt advokaat), vanem vend Heino Susi oli soomepoiss, kirjanik ja biokeemik, noorem vend Arno Susi oli majandusteadlane.
Plokk-laava

Plokk-laava on suuremaid nurgeliste servadega laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool.
Vulkaanipurske tagajärjel maapinnale jõudnud plokk-laava on kõrge viskoossusega ja mõõdukalt jahtunud. Võrreldes aa-laavaga on reeglina seda tüüpi laavavoolud paksemad ja raskemad; sellegipoolest liigitatakse nad sageli  aa-laava tüübi alla. Kuigi aa-laava on üldiselt basaltse koostisega, koosneb plokk-laava happelisest rüoliidist või andesiidist, mis on heledamat värvi, jahtub kiiremini ja voolab aa-laava voolust aeglasemalt.
Plokk-laava meenutab aa-laavat sellega, et koosneb suures osas lahtisest purdmaterjalist, kuid selle killud on rohkem korrapärase vormiga, enamik neist on hulknurksed ja suhteliselt siledate külgedega. Plokk-laava plokkide suurus jääb vahemikku 0,25–1 m. Võrreldes aa-laavaga on nad tavaliselt ka rohkem klaasjad.
Kamtšatka poolsaarel asuvast Kljutšist väljavalgunud laava on plokk-laava. Mõnikord kujundavad plokid laavavoolude pinnal fantastilisi vorme. Laavavoolude maksimaalne pikkus ulatub 16 kilomeetrini, laius 200–1500 meetrit ja paksus mõnekümne meetrini.
UÕK Kiievi piiskopkond

Ajalugu

UÕK Püha Sinod andis 5. veebruaril 2019 piiskopkonna metropoliit Filaret (Denõssenko) alluvusse. Tema alluvusse ei antud Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega kloostrit. 2019. aasta maikuu alguses teatas UÕK eestseisja Epifanius (Dumenko), et metropoliit Filaretile alluv Kiievi piiskopkond ei ole end juriidiliselt UÕK osana ümber registreerinud. 29. mail 2019 andis Epifanius välja ukaasi, millega viis Kiievi Solomianskõi rajooni Jumalaema Kaitsmise kiriku koguduse enda alluvusse kuni Kiievi piiskopkond on UÕK osana ümber registreeritud. Filaret kutsus 20. juuniks 2019 Kiievi Püha Vladimiri katedraali kokku likvideeritud KPUÕK kohaliku kirikukogu, mis kuulutas KPUÕK laialisaatmise tühiseks. Filaret lisas, et tal on õigus saada endale kõik UÕK Kiievi kogudused ja kloostrid. 20. juunil toimunud kirikukogule kutsus Filaret ka Püha Theodosiuse kloostri ülema arhimandriit Makariuse (Papiš), kes sinna ei ilmunud. Seepeale proovis Filaret teda ametist tagandada ja määrata tema asemele endale lojaalse arhimandriit Andrease, kes saabuski kloostrit üle võtma, kuid see ebaõnnestus. Makarius teatas, et ei osale kirikulõhes ning klooster jääb UÕK alluvusse. 24. juunil 2019 kokku tulnud UÕK Püha Sinod otsustas võtta Filaretilt õiguse juhtida Kiievi piiskopkonda ning piiskopkond läks UÕK eestseisja Epifaniuse otsese juhtimise alla.
Paduvere

Ajalugu

Vanimad kirjalikud märkmed külast pärinevad 1534. aastast (küla kandis nime Paddover).
Külas on noorema rauaaja asulakoht (Paduvere asulakoht). Asulakohalt leitud nn Paduvere raudkirves pärineb 1.-2- sajandist.
Lisaks paikneb külas ohvrikivi ja ohvriallikas ning rohkelt kivikalmeid.
Aktiivsemaid küla arendajaid on 2001. aastal asutatud Paduvere Talumuuseumi Selts, mille eestvedajaks on ajakirjanik Tiit Lääne.
Fraktal

Fraktal (ka fraktaal; ld sõnast frāctus 'murtud') on mittetäisarvulise dimensionaalsusega geomeetriline kujund. Mõiste võttis kasutusele matemaatik Benoît Mandelbrot.
Selliste kujundite üheks omaduseks on enesesarnasus – iga kujundi osa sarnaneb tervikkujundiga.
Külli Habicht

Külli Habicht (sündinud 24. juulil 1964) on eesti keeleteadlane.

Elulugu

Ta õppis aastatel 1982–1987 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal, sellele järgnes samas aspirantuur (1989–1992). 1993–1995 jätkas ta õpinguid magistrantuuris ning alates 1997. aastast doktorantuuris Huno Rätsepa juhendamisel. 2001. aastal kaitses ta doktoritöö "Eesti vanema kirjakeele leksikaalsest ja morfosüntaktilisest arengust ning Heinrich Stahli keele eripärast selle taustal".
Ta on töötanud Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele kateedri laborandina (1987–1988), aastatel 1988–1993 eesti keele labori insenerina, laborandina ja teadurina. Aastatel 1993–1996 oli ta eesti keele õppetooli assistent ning 1996–1997 samas erakorraline lektor. Aastatel 1998–2003 oli ta eesti keele õppetooli lektor ja erakorraline teadur. 2003. aastal valiti Habicht dotsendiks ning alates 2003. aastast on ta töötanud samas eesti keele dotsendina ja (vana kirjakeele) vanemteadurina.
Külli Habicht on Emakeele Seltsi liige (alates 1985), riigieksameid ettevalmistava komisjoni liige (alates 2002) ja SLE (Euroopa Lingvistikaühingu) liige. Alates 2004. aastast kuulub ta ka Emakeele Seltsi keeletoimkonda. Tema juhendamisel on valminud mitmed doktoritööd.
Valeri Kolesnik

Saavutused

Ta on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991, 1992. aastal).
1981. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
1982. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
1984. aasta Eesti meistrivõistlused – 5. koht;
1986. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;
1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 3. koht.

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1992 Kopenhaagen  – 8. koht (62 kg).

Rahvusvahelised turniirid

Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 2. koht.
Herman Kare Tournament 
1990. aasta- 10. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1990. aasta – 6. koht.
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlus 
1987. aasta – 6. koht.
Külmoja veski

Külmoja veski oli vesiveski Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Väike-Kamari külas Põltsamaa vallas. Veski asetses Külmojal selle suubumisel Põltsamaa jõkke.
Veski kuulus algselt Võisiku mõisale ja riigistati koos mõisaga 1920. aastate algul. 1928. aastal põles veski tulekahjus ning seda ei taastatud enam. Veski ümbrus oli Põltsamaa linna elanike seas populaarne väljasõidukoht.
Hiljem hakati Külmoja veski kohale kavandama linna uut elektrijaama.    Põltsamaa linn ostis 1938. aastal veskikrundi ära, et teha sinna elektrijaam, mis leevendaks elektripuudust linnas. 1939. aastal ehitati kõrgepinge ülekandeliin Leiest Põltsamaale, et lülitada Põltsamaa elektrisüsteem ja ka tulevane Külmoja hüdroelektrijaam ühtsesse Eesti elektrivõrku. Teise maailmasõja tõttu jäid need plaanid teostamata.
Pärast sõda toodi see kava uuesti esile. Millalgi 1940/ 1950. aastate vahetuse paiku loobuti elektrijaama rajamisest Külmoja suudmesse ning jaama asukoht viidi umbes 1,5 km ülesvoolu Väike-Kamarisse. Seal valmis 1956. aastal Kamari hüdroelektrijaam.
Harilik maavits

Kirjeldus

Hariliku maavitsa oksad on kuni 3 meetrit pikad. 
Taime lehed on piklikmunajad, ülemised sageli odajad kuni südajad. Maavitsa vars on maapinna lähedal puitunud. Taime maapealse varre kõrgus on 30–300 cm. 
Õite ülesehitus sarnaneb hariliku kartuli õite omaga, õied on lillad (rippuvates ebasarikates) ja kroonlehed on longus. Õitseaeg juunist juulini. Vili on piklik punane mari.

Levila ja kasvukoht

Kasvab Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas soistes metsades (ka lodumetsades) ja kaldavõsastikes . Maavitsa võib leida ka veekogudeäärsetest võsastikest, soodest ja lodudest. 
Eestis tavaline.

Kasutamine

Alates 16. sajandist on harilikku maavitsa kasutatud ravimtaimena, tema roheliste kuivatatud vartega raviti kuni 20. sajandini bronhiiti ja astmat.

Mürgisus

Marjad sisaldavad mürgiseid alkaloide soladultsiini, tomatidenooli ja solasodiini. Ka oksad ja lehed sisaldavad neid alkaloide.

Mürgistusnähud ja esmaabi

Mürgistusnähtudena esinevad iiveldus, oksendamine, valulik kõhulahtisus, kiire pulss ja hingamishäired, peapööritus, palavik, rasketel juhtudel krambid ja kõnehäired. Suurem osa mürgist väljub oksendamisel. Esmaabiks anda sütt.
Kabli seltsimaja

Kabli seltsimaja on kultuurikeskus Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas. Seltsimaja juhataja on Ülle Sulu.
Seltsimaja avati 1932.
Seltsimajaga saamas hoones asub Kabli raamatukogu.
Vahalaid

Vahalaid on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas asuv 3 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 836 meetrit.
Laiu koordinaadid on 58° 14′ N, 24° 8′ E.
Saar asub Manija ja mandri vahel, 200 meetrit mandri rannikust. Saar on liivase pinnamoega.
Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Maailma arstid tuumasõja vastu

Maailma arstid tuumasõja vastu (inglise keeles International Physicians for the Prevention of Nuclear War (IPPNW)) on 60 meditsiiniorganisatsiooni rahvusvaheline ühendus. IPPNW korraldab uuringuid, koolitusi ja teavitust, et tuumasõda ära hoida ning hävitataks kõik tuumarelvad. 1980ndate keskel oli IPPNW liikmeskonnas 145 tuhat liiget ja 1990ndate alguses 200 tuhat liiget, kes asusid rohkem kui kuuekümnes riigis. Organisatsiooni peakorter asub Ameerika Ühendriikides Cambridge'is.
IPPNW asutasid 1980. aasta detsembris kardioloog Dr. Bernard Lown, kes töötas koolis Harvard School of Public Health ja Dr. Jevgeni Šazov, kes töötas NSV Liidu Kardioloogia Instituudis. Toetudes uurimustele, avaldasid nad "meditsiinilise hoiatuse inimkonnale" meditsiinilistest ja keskkonnaohtudest, mis kaasnevad tuumasõjaga.
IPPNW sai 1984. aastal UNESCO rahuhariduse auhinna ja 1985. aastal Nobeli rahuauhinna.
Olev (eesnimi)

Olev on eesti mehenimi.
Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Olev 1370 mehel. Olev on Eestis populaarsuselt 131. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Olev vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,08 ning Valga maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 21,98. Olev oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus on 62).
Erhard Loit

Erhard Loit (kuni 11. maini 1937 Erhard-Rudolf Misler; 9. mai 1908 Tallinn – 12. juuli 1982 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener. Ta hakkas poksima 1928. aastal Tallinna Spordis.
Loit oli keskkaalus (kuni 72,6 kg) kahekordne Eesti meister (1930 ja 1931).
Loit oli hiljem poksitreener Tallinna Kalevis. Tema õpilaste hulgas olid Raimond Turja, Harald Nurk jt.
Koherentism

Koherentismiks nimetatakse epistemoloogias seisukohta, mille kohaselt saavad uskumused oma õigustuse tänu nende seostele teiste uskumustega. Uskumus on õigustatud siis, kui see kuulub mingisse koherentsesse uskumuste süsteemi.

Koherentism teadusfilosoofias

Teadusfilosoofias püütakse nii induktsionismi kui ka falsifikatsionismi puhul loodusteaduslikke väiteid õigustada tuginedes teistele konkreetsetele loodusteaduslikele väidetele. Mõlemad peavad jagu saama kriteeriumiprobleemist: iga õigustus peab omakorda olema õigustatud, nii et tekib lõputu regress. Regressiargumendi abil on õigustatud fundatsionalismi kui üht väljapääsu lõputust regressist. Fundatsionalism väidab, et on olemas mõned baasväited, mis õigustamist ei vaja. Nii induktsiooni kui ka falsifikatsiooni puhul on tegemist fundatsionalismiga, kuivõrd nad toetuvad baasväidetele, mis tulenevad otseselt vaatlustest.
Asja teeb keeruliseks küsimus, kuidas baasväited vaatlusest tuletatakse. Vaatlus tugineb uskumuste komplektile. Tundub, et vaatluse puhul ei saa rääkida baasväitest, sest näiteks Veenuse ülemineku vaatlus nõuab väga palju mitmesuguseid baasuskumusi, näiteks teleskoopide optiliste omaduste, teleskoobi aluse mehaanika ja taevamehaanika kohta.
Alternatiiviks on koherentism, mis väidab, et väiteid saab õigustada sellega, et nad kuuluvad koherentsesse süsteemi. Teaduse puhul võetakse selleks süsteemiks tavaliselt indiviidi või teadlaste kogukonna uskumuste täielik kogum. Koherentistlikku lähenemist teadusele pooldas Willard Van Orman Quine. Veenuse ülemineku vaatlust õigustab see, et ta on koherentne meie uskumustega optikast, teleskoobialustest ja taevamehaanikast. Kui see vaatlus on mõnega nendest abiuskumustest vastuolus, siis tuleb vasturääkivuse kõrvaldamiseks süsteemi kohandada.
Halden

Nimi

Linn sai oma nime väikese Halleni talu järgi (hall tähendab 'tõus' või 'nõlv'). Asulat mainiti 1629. aastal taanipärase nimega "Halden". Aastal 1665 sai Halden linnaõigused ning selle nimele lisati Taani-Norra kuninga Frederik III nimi. Linna uueks nimeks sai Fredrikshald.
Aastal 1928 muudeti linna nimi tagasi Haldeniks. Hiljem on juttu olnud Fredrikshaldi nime tagasivõtmisest.
Uusapostlik kirik

Uusapostlik kirik on kiliastiline usuline liikumine, mis tekkis 19. sajandi teisel poolel Katolik-Apostlikust Kirikust lahkulöömisel.

Uusapostlik Kirik Eestis

Eestis alustas Uusapostlik Kirik tegevust 1991. aastal, mil registreeriti esimesed kogudused. Kiriku ülesehitamist Eestis on rahastanud peamiselt Saksamaa kogudused.
Tänaseks on kirikul Eestis 14 kogudust: Aa, Elva, Haapsalu, Jõhvi, Keila, Kuressaare, Mõisaküla, Paide, Pärnu, Rakvere, Tallinna, Tartu, Viljandi ja Võru kogudused. Kirikul on olnud kogudus ka Elva vallas, kus jumalateenistusteks renditi kohalikku õigeusu kirikut.
Bookeri auhind

Bookeri auhind (inglise Man Booker Prize for Fiction, ka Booker Prize) on Suurbritannia kirjandusauhind.
Bookeri auhinnaga tunnustati algselt viimase aasta jooksul ilmunud ingliskeelset täispikka romaani, mille autor on Suurbritannia, mõne muu Rahvaste Ühenduse riigi, Iirimaa või Zimbabwe kodanik. Tänapäeval ei ole autori kodakondsus enam oluline.
Auhind loodi 1968. aastal prantsuse Goncourti auhinna eeskujul. Esialgu kandis see finantseerija järgi nime Bookeri-McConnelli auhind. Alates 2002. aastast finantseerib auhinda investeerimisfirma Man Group, kelle järgi ka auhind ümber nimetati. 
Aastast aastasse vahetuvasse žüriisse kuuluvad tunnustatud kriitikud, kirjanikud ja akadeemikud.
Auhinna võitja saab 50 000 naela suuruse rahalise preemia.
Pankisi kuru

Pankisi kuru (gruusia keeles პანკისის ხეობა) on vähem kui kahekümne kilomeetri pikkune ja mõne kilomeetri laiune org Kaukasuse lõunaküljel Gruusias, Tšetšeenia piiri lähistel. Pankisi kuru asub Thbilisist ligi 160 kilomeetrit põhja pool Kahhethi piirkonna Akhmeta rajoonis.
Elanikkonna enamuse moodustavad kistid, 19. sajandil piirkonda rännanud tšetšeenide ja inguššide järeltulijad. Nende koguarvu on 2002. aastal hinnatud ligi viiele tuhandele.
Esimese ja Teise Tšetšeenia sõja päevil saabus Pankisisse hulk sõjapõgenikke, Gruusia valitsus väidetavasti kaotas kontrolli Pankisis toimuva üle. Venemaa valitsuse väitel olid põgenike seas relvastatud grupid, kes käisid üle piiri Venemaa Föderatsiooni territooriumil terroritegusid korda saatmas. 2001. aasta sügisel pommitasid Venemaa helikopterid Pankisi ala. Venemaa nõudis Gruusialt kontrolli kehtestamist Pankisi kurus.
Örnsköldsviki vald

Ajalugu

Vald loodi 1971. aastal Örnsköldsviki linna ja ümberkaudsete valdade liitmise teel.
Malhun Hatun

Malhun Hatun (? - 1323) oli Osmanite dünastia asutaja Osman I esimene naine ning Osmanite riigi järgmise sultani Orhani ema.
2028. aasta suveolümpiamängud

2028. aasta suveolümpiamängud on XXXIV olümpiaadi olümpiamängud. Eelnevate kokkulepete põhjal kuulutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee oma 131. sessioonil Limas 13. septembril 2017 välja 2024. aasta suveolümpiamängude korraldajalinna Pariisi ja 2028. aasta suveolümpiamängude korraldajalinna Los Angelese. Mängude toimumisajaks on planeeritud 21. juuli – 6. august 2028.
Jakob Thal

Jakob Thal ehk Mango Jaak (11. september 1718 Urvaste – 5. veebruar 1790 Kambja) oli Kambja köster ja vennastekoguduse edendaja Lõuna-Eestis.
Urvastest Kambjasse tuli Jakob Thal 1745. aastal.

Isiklikku

Jakob Thali poeg oli köster ja orelimeister Johann Thal.
Jakob Thali vend oli köster ja kirjamees Mango Hans.
Jakob Thali vennapoeg oli köster ja orelimeister Carl Johann Thal.