google/wiki40b huggingface dataset:
Beyond Rigidity

1 "Nimetamise ja paratamatuse" lõpetamata programm

Saul Kripke väljendab "Nimetamises ja paratamatuses" semantikateese kõigepealt pärisnimedele ning laiendab neid siis loomuliku liigi terminitele. Teepeal arutatakse selliseid väljendeid sisaldavate väidete modaalset ja episteemilist staatust. Modaalsetel kaalutlustel saadakse teesid lausete tõesustingimuste kohta tingimustena, mida võimalikud maailmaolekud peavad rahuldama, et laused oleksid nende kirjeldustena tõesed. Episteemilised kaalutlused tekitavad fundamentaalseid küsimusi selliste hoiakuomistuste nagu "x teab/usub/väidab, et S" semantika kohta. Kõige lihtsam ja fundamentaalsem küsimus, millele semantikateooria peab vastama, on: mida laused (lausumiskontekstides) ütlevad või väljendavad? See on seotud küsimusega: mida kõnelejad ütlevad ja milliseid uskumusi nad väljendavad, kui nad on oma keele lauseid väitvalt lausuvad? Teooria selle kohta, mida laused ütlevad, aitab vastata viimasele küsimusele, toetudes näiteks sellisele printsiibile 1): siiras järelemõtlik pädev kõneleja, kes kontekstis C lausub väitvalt lause S, väidab tavaliselt muu hulgas seda, mida lause S kontekstis C ütleb. See printsiip eeldab, et ütlemis- või väitmishoiaku analüüs on relatsiooniline: seda mõistetakse suhtena väitva kõneleja ning lause semantilise sisu vahel; viimast ta väidab. Sel juhul on loomulik võtta propositsioonilise hoiaku ütlusi järgmiste printsiipide järgi. 2) Indiviid i rahuldab ütlust "x ütleb (väidab), et S" konteksti C suhtes siis ja ainult siis, kui i on lause S semantilise sisuga kontekstis C väitmissuhtes R.      3) Indiviid i rahuldab ütlust "x v-b (kus v on "usub", "teab", "tõestab" jne), et S" siis ja ainult siis, kui i on lause S semantilise sisuga kontekstis C teatud suhtes  R' .  Soames nimetab lause semantilist sisu konteksti suhtes propositsiooniks, mida lause selle konteksti suhtes semantiliselt väljendab. Tema tööhüpotees on, et semantikateooria põhiülesanne on leida funktsioon lause ja konteksti paaridelt propositsioonidele, mida lause nendes kontekstides väljendab; et propositsioonid on propositsiooniliste hoiakute objektid printsiipide 2) ja 3) mõttes; ning lause kontekstis C on mingi suvalise võimaliku maailmaoleku w suhtes tõene siis ja ainult siis, kui propositsioon, mida see  lause selles kontekstis väljendab, on selle oleku suhtes tõene (näiteks kirjeldusena).  Selle raamistiku järgi on väljendi semantiline analüüs teooria propositsioonide kohta, mida seda väljendit sisaldavad propositsioonid väljendavad. Sellest järelduvad vahetult seda väljendit sisaldavate lausete, sealhulgas propositsiooniliste hoiakute omistuste tõesustingimused. Pärisnimesid, loomuliku liigi termineid jms uurib Soames sellest vaatekohast.
Katanga lavamaa

Katanga lavamaa ehk Shaba lavamaa ehk Shaba platoo ehk Shaba mägismaa ehk Katanga platoo on lavamaa Aafrika keskosas Kongo Demokraatlikus Vabariigis ja Sambia põhjaosas, osa Lunda-Katanga platoost. Paikneb Kongo DV kaguosas endise Katanga provintsi edelaosas ning Sambia põhjaosas. Kõrgus 900–1800 m.
Piirneb põhjast Kundelungu ja Mitumba mägedega, läänest ja põhjast Lunda platooga, idast Muchinga mägedega. 
Piirkond on kõrguse tõttu ümbruskonnast jahedam, aastakeskmine temperatuur on 19–20 °C. 
Sealt saavad alguse Lufira jõgi, millest saab Lualaba jõgi, ning Lomami jõgi. Lufira jõele on paisutatud tehislik Tshangalele järv.
Leidub palju vaske ja uraani. 
See on soodsate loodustingimuste tõttu põlluharimis- ja karjakasvatuspiirkond, Kongo DV-s ka tööstuspiirkond.
Vilma Raudsepp

Vilma Raudsepp (aastani 1950 Järvela; 12. juuni 1925 Tallinn – 28. aprill 2012) oli eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu

Vilma Raudsepp oli pagari tütar ja Ludvig Raudsepa abikaasa.
Lõpetas 1944 Tallinna 5. Gümnaasiumi, 1948 TÜ põllumajandusteaduskonna ja 1962 EPA aspirantuuri; põllumajanduskandidaat (1965, EPA), väitekiri "Eesti tumedapealiste lammaste liha- ja villajõudlus uttede erineval söötmisel". Oli 1954–59 EPA põllumajandusloomade söötmise kateedri assistent, 1962–66 eriloomakasvatuskateedri zootehnik, 1966–68 assistent, 1968–70 vanemõpetaja, 1970–86 dotsent ja 1986–90 vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: lammaste söötmine ja pidamine, eesti lambatõugude liha- ja villajõudluse sõltuvus lammaste kehaehitusest ja liinilisest kuuluvusest, uttede viljakus, tallede kasv ja areng. 65 teadustrükist.
Ruby (programmeerimiskeel)

Ülevaade

Rubys käsitletakse kõiki andmetüüpe (sealhulgas täisarve ja tõeväärtusi) objektidena. See teeb võimalikuks käsud nagu:

5.times { print "Hello" }
Trükib ekraanile 5 korda sõna "Hello".

Hello world

Hello world programm Rubys:

puts "Hello, world!"
Russelli paradoks

Russelli paradoks on Bertrand Russelli poolt 1901. aastal avastatud paradoks, mis näitab, et Cantori ja Frege naiivne hulgateooria on vastuoluline. Russell pakkus sellest välja ka lihtsama versiooni, mis on tuntud kui Russelli habemeajaja paradoks.
Vaatleme hulka M, mille defineerime kõikide niisuguste hulkade hulgana, mis ei ole iseenda elemendid. Teiste sõnadega: hulk A on hulga M element siis ja ainult siis, kui A ei ole A element.
Cantori süsteemis on M korrektselt defineeritud hulk. Kas M on iseenda element? Kui on, siis definitsiooni kohaselt ta ei ole hulga M element. Teiselt poolt, kui oletada, et M ei sisalda iseennast, siis ta peab jällegi hulga M definitsiooni kohaselt olema hulga M element. Sellepärast viivad väited "M on hulga M element" ja "M ei ole hulga M element" mõlemad vastuoluni.
Frege süsteemis vastab M mõistele ei rakendu iseendale. Ka Frege süsteem viib vastuoluni: nimelt selgub, et on olemas selle mõistega määratletud klass, mis rakendub iseendale parajasti siis, kui ta ei rakendu iseendale.
Russelli paradoks on väga lähedane valetaja paradoksile.
Paide Masinatehas

OÜ PMT on Paides asuv masinaehitusettevõte.
OÜ PMT (Paide Masinatehas) on tootmiskoondise "Talleks" Paide Masinaehitustehase järglane. Enne privatiseerimist täitis see ettevõte tootmiskoondise "Talleks" komplekteerimisdetailide tellimusi, aga veel varem, kuni 1966. aastani tootis muu hulgas greidereid (teehöövleid). Tänapäeval on ettevõtte põhisuunaks masinaehitus. Lisaks tootab ettevõte Humus põllumajandushaagiseid, Meiren lumesahkasid ning Mega koppasid ja haaratseid.
Hamburg

Metroo

Hamburgi metroo (U-Bahn Hamburg) avati 1912.

Lennujaam

Hamburgi rahvusvaheline lennujaam (HAM) on kasutusel olevatest lennujaamadest Saksamaa vanim. 
Lennujaam avati 1912 Hamburg-Fuhlsbüttelis ja asub u 8,5 km kesklinnast loodes.

Sport

Linnas asub spordiklubi Hamburger SV.
Vormsi vald (Vormsi kihelkond)

Vormsi (saksa keeles Worms) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1868–1939. Samades piirides moodustati uus Vormsi vald.
1893 liideti Vormsi vallaga Suuremõisa vald.
Saare külanõukogu

Saare külanõukogu (enne 1967 Vassevere külanõukogu) oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977).
Lüchow

Geograafia

Elbe lisajõgi Jeetzel voolab läbi linna. Ümbritsev maastik loodi liustike toimel, läänes kõrgem, idas madalam.
Paika on esmakordselt mainitud 1158. aastal ja linnaõigused sai 1293. aastal. Ainus säilinud hiliskeskajal ehitatud kaitserajatis on torn, mida kohandati ja kasutatakse Ristija Johannese kiriku kellatornina. 1555. aastal püstitati värav, mis eraldas kesklinna läänepoolsetest eeslinnadest. See värav lammutati 1793. aastal. Lüchow kannatas 1537. aastal katkupuhangus ja vaevu pool sajandit hiljem, 1589. aastal, hävines suuresti tulekahjus. Veel üks tulekahju 1608. aastal hävitas enamuse sellest, mis oli taas üles ehitatud. Halvim tulekahju 1811. aastal hävitas isegi raekoja ja lossi.
Kristallograafia

Kristallograafia on teadusharu, mille uurimisobjektiks on kristallid.
Kristallograafia uurib mineraale ja kivimeid moodustavate kristallide ehitust, sümmeetriat, teket ja keemilisi ning füüsikalisi omadusi.
Kristallograafia on tihedais seoseis keemia ja füüsikaga. Kristallograafial põhineb mineraloogia.
Kristallides asuvate aatomite ruumilise struktuuri määramisega tegeleb röntgenkristallograafia.
Emakakael (botaanika)

Emakakael (ladina stylus) on emaka osa, mis ühendab sigimikku ja emakasuuet.
Enamikul taimedel on emakakael nähtav, teistel kas lühike või puudub.
Johann Koch

Johann Koch (surnud 1602) oli Tartu rae liige aastail 1592–1600.
Tema vanemad olid Helmstedti rae liige Johann Koch ja Emerentia Westerhoff.
Abiellus Anna Kudlingiga (surnud 1620), kes oli Lähtru mõisniku Engelbrecht Kudlingi ja Anna Taube tütar. Maetud 3/13. mail 1602 Tartus.
Tema poeg oli Tallinna kodanik ja Suurgildi vanem Johann Koch (surnud 1653) ja pojapoeg Tallinna Pühavaimu koguduse õpetaja Peter Koch (8/18. juuni 1620 – 1669)
Täppislähenemistrajektoori näitur

Täppislähenemistrajektoori näitur (inglise: Precision Approach Path Indicator, akronüüm PAPI) on lennuvälja maandumisraja kõrval paiknev pilootidele mõeldud visuaalne abivahend maandumise lihtsustamiseks.
Enamasti nelja valgustiga süsteem paikneb tavaliselt maandumisraja algusest umbes 300 meetri kaugusel.
Akordiväline heli

Akordiväline heli (inglise keeles avoid note, tension note) on akordi standardsete heliklasside hulka mittekuuluv heliklass, millesse kuuluv heli moodustab mõne akordi standardse heliga tavaliselt dissonantsi.
Vatku mõis

Vatku mõis (saksa keeles Wattküll) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1486.
Lagedi mõis

Lagedi mõis (saksa keeles Laakt, Holsteinsruh) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.
Mõisat mainiti esimest korda 1397. 
Mõis on mitu korda olnud ka riigimõis.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Rudolf von Harpe.
Kazdanga vald

Ajalugu

XIX sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Bojase, Cildi, Kurele, Pūņi, Rokaiži ja Kazdanga mõisad. Aastal 1935 oli Kazdanga valla pindala 100,4 km².  Aastal 1945 moodustati vallas Alokste, Cildi ja Kazdanga külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Kazdanga külanõukoguga likvideeritav Cildi külanõukogu, aastal 1954 aga Bojase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Kazdanga külanõukogu Tebra kolhoosi maad Kalvene külanõukoguga. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Klostere külanõukogu kolhoosi Līdums maad. Aastal 1975 liideti sellega osa Laža külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Aizpute piirkonda.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga ehk Valata linnamägi, Kazdanga mõisakompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber), Roņi muinaskalmed ehk Radziņkalns, Vītoliņi linnamägi, Rinki ehk Bojase linnamägi ja Kirikumäe nime kandev linnamägi. Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja, Ādģēri keskaegne kalmistu ja Truļi muinaskalmed.
Looduskaitse all on arvukalt nimetuid põlispuid.

Külad

Vallas on üheksa küla. Valla keskus Kazdanga on staatusega (lielciems ) ja seal oli 2018. aastal 552 elanikku. Üks küla on staatusega vidējciems - Rokaiži 72 elanikuga aastal 2018. Kaks küla on staatusega skrajciems -  Blendiena 10 elanikuga aastal 2005 ja Mazbojas 9 elanikuga aastal 2005. Viis valla küla on staatusega mazciems – Bojas 30 elanikuga aastal 2018, Cildi 17 elanikuga aastal 2005, Kannenieki 23 elanikuga aastal 2005, Vāģkalns 7 elanikuga aastal 2005 ja Ziemciems 15 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Jüri Valge

Jüri Valge  (sündinud 21. oktoobril 1948) on eesti keeleteadlane.
Kiiu mõis

Kiiu mõis (Kida või Kyda) oli rüütlimõis Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Harju maakonna Kuusalu valla territooriumile.

Ajalugu

Kiiu mõisa on esmakordselt mainitud 1418. aastal, mil omanikeks olid vennad Hannes ja Klaus Soye. Mõisa varasemale eksisteerimisele viitab aga asjaolu, et 1348. aastal toimus seal Harju-Viru seisustepäev, mis eeldab ürituse läbiviimiseks vajalike ehitiste olemasolu.
1505. aastal omandas mõisa Hermann Lode, kellelt see 1517. aastal Fabian von Tiesenhausenile läks. Viimane lasi sinna rajada väikese Kiiu vasallilinnuse. Fabiani järel valdas mõisa tema poeg Caspar von Tiesenhausen, kes aga Poola poolele üle läks, mistõttu mõis 1566. aastal riigistati.
20. oktoobril 1614 läänistas Gustav II Adolf mõisa Jakob De la Gardiele truu teenistuse eest aga osalt ka Caspar von Tiesenhauseni võla tõttu.
1666. aastal müüs Jakobi poeg Axel Julius De la Gardie Kiiu mõisa 18 000 riigitaalri eest oma õele Christina Catharina Stenbockile.
17. sajandi lõpus mõis redutseeriti.
1699–1907 moodustas Kiiu koos Kolga, Kõnnu ja Loo mõisaga fideikomissi.
Tsaar Peeter I käsul immiteeriti mõis 1714. aastal Christina Catharina Stenbocki tütrepoja krahv Gustav Otto Douglase käsutusse.
16. veebruaril 1724 kuulutati Kiiu keiser Peeter I privileegiga Stenbockide pärusomandiks. Mõisaomanikuks sai Bengt Ludwig Stenbock (1694–1737), viimase surma järel aga tema vend Friedrich Magnus Stenbock (1696–1745). Viimaselt päris mõisa tema poeg Karl Magnus Stenbock (1725–1798), temalt omakord pojapoeg Magnus Stenbock (1780–1816). Temalt pärib mõisa poeg Ludwig Stenbock (1812–1849), temalt aga vennapoeg Magnus Stenbock (1804–1885). Viimase pärija oli tema pojapoeg krahv Eric Stenbock (1860–1895). Ericu surma järel pärib mõisad tema lell krahv Michael Stenbock (1837–1910).
1907. aastal ostis Wilhelm Nerling 350 000 rublaga Kiiu mõisamaad. Talumaad kinnitati 1912. aastal Tallinna Ringkonnakohtu määrusega Michaeli pojale Wssewolod Stenbockile.

Hilisem hoonestus

18. sajandi lõpus rajati mõisa ühekorruseline kivist härrastemaja. 20. sajandi alguses teostati hoone juugendstiilis ümberehitus. Fassaadile lisati voluutviiluga pealeehitus, ehitati haritorn ning hoone sai väikeste ruutudega aknad.
Nõukogude perioodil paiknes endises härrastemajas kolhoosikontor ning kaasaja asub seal Kuusalu vallavalitsus. Härrastemaja kujundust on aja jooksul lihtsustatud — puudub haritorn ning osa fassaadikaunistusi. 
Ümberehitatud kujul on säilinud ka üksikud kõrvalhooned.
Aarla mõis

Aarla mõis (saksa keeles Arla) oli Ulvi mõisa karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.
Normaalmurrang

Normaalmurrang (inglise normal fault) on kaldmurrang, mille lasuv tiib on laskunud lamava tiiva suhtes allapoole.
Normaalmurrangud võivad tekkida siis kui maakoores valitsevad venituspinged. Normaalmurrangute teke võib olla seotud riftistumisega, näiteks Ida-Aafrika riftivöönd.
Jason Statham

Jason Statham (sündinud 26. juuli 1967) on briti näitleja, kes on tuntud eelkõige peategelase Frank Martinina filmides "Riskikuller" (2002), "Riskikuller 2" (2005) ja "Riskikuller 3" (2008). 
Nooruses tegeles ta vettehüpetega, kuulus aastaid ka Suurbritannia koondisse ning saavutas maailmameistrivõistlustel 12. koha. Modellina on ta reklaaminud muuhulgas rõivafirma French Connection (FCUK) tooteid.
Salvadori ülikool

Salvadori ülikool (hispaania keeles Universidad del Salvador) on eraülikool Argentinas Buenos Aireses.
Ülikool asutati 1959.
Ülikoolis õpib üle 28 000 üliõpilase.
Stalinism

Stalinlikud "puhastused"

Aastatel 1936-1937 toimunud Stalinlik "puhastus" oli suunatud menševike, anarhistide, trudovikute jne veel ellujäänud liikmete vastu. Võimule saades kõrvaldas Stalin järk-järgult oma vastased.

Hinnangud

Stalinismi käsitleti Nõukogude Liidus ja Kominternis kui marksismi, marksismi-leninismi või leninismi edasiarendust, kõige progressiivsemat ideoloogiat ja poliitikat.
Alates 1956. aastast loodi Nõukogude Liidus stalinismi ja Jossif Stalini kohta uus, tema isiku kultust tauniv kontseptsioon: kollektiivse juhtimisprintsiibi ja sotsialistliku seaduslikkuse massilise rikkumise, st Nõukogude Liidus sotsialismi ja kommunismi ehitamise nimel korda saadetud inimsusvastate kuritegude eest tehti vastutavaks Jossif Stalin. Sellega ei nõustunud selliste kommunistlike riikide juhid, nagu Hiina, kelle arvates olid stalinlikud meetodid marksismi ja leninismiga kooskõlas ja õigustatud.

Stalinistlik kultuur

Stalinistlik kultuur lähtus sotsialistliku realismi põhimõtetest.

Arhitektuur

Arhitektuuris kujutas stalinism endast neoklassitsismi erikuju. Fassaadil kajastus ehitiste ruumijaotus, selle kujunduses vaheldusid suured krohvitud pinnad portikusemotiivi ja dekoratiivplastikaga, kusjuures fassaadi kujunduse ja ruumijaotuse vahel tekkis mõnikord vastuolu. Hauamonumentidena kasutati palju obeliske.
Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta

Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta on 8. juulil 1921 Konstantin Pätsi esimese valitsuse poolt vastuvõetud seadus, millega asutati Kultuurkapital. Seadus tunnustati Riigikogu juhatuse poolt maksvusetaks, kuna Riigikogu seda seaduse kahe kuu kestel peale istungjärgu lõppu ei kinnitanud (RT 1921, 91, 173). Uus Kultuurkapitali seadus võeti Riigikogu poolt vastu 1925. aastal.
Ajutise Valitsemise korra § 12-a põhjal 8. juulil 1921 a. vastuvõetud

Seadus Kultuurkapitaali asutamise kohta.

RT 1921, 61, 66.
§ 1. Teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks asutatakse Tallinnas juriidilise isiku õigustega sihtvarandus, nimega "Kultuurkapitaal".
§ 2. Nimetatud sihtvarandust moodustavad kõik rahasummad ja varandused, mida riigi- ja omavalitsuse asutused, niisama ka eraisikud, teaduse, kunsti, hariduse ja spordi toetamiseks määravad või annetavad, ilma et nad raha või varanduse saajat ära tähendaksid.
§ 3. Kultuurkapitaalile annetatud raha ja varandusi valitseb ja tarvitab § 1-s tähendatud otstarbeteks kunni selle kapitaali alaliste orgaanide loomiseni ajutine komitee, mis koos seisab riigivanemast ehk tema asetäitjast kui juhatajast, ja haridus-, raha- ja siseministrist, kui komitee liigetest.
§ 4. Ajutisele komiteele tehakse ülesandeks Kultuurkapitaali põhikirja kokku seada, kus selle kapitaali sihid, tema kogumise ja tarvitamise kord, tema alalised orgaanid, kapitaali orgaanide tegevuse sisemine ja väline kontroll ja kapitaali likvideerimise kord tulevad kindlaks määrata. Kultuurkapitaali põhikirja kinnitab Vabariigi Valitsus; selle maksmahakkamisega lõpetab ajutine komitee oma tegevuse.
§ 5. Kultuurkapitaal on igasugustest riigi ja omavalitsuse heaks võetavatest maksudest vaba.
Riigivanema asetäitja Joh. Kukk.
Kohtuminister J. Reichmann.
Riigisekretäär K. Terras.
Usaldus

Psühholoogia

Psühholoogias on usaldus inimese usk, et tehakse seda, mida on oodatud. See algab perekonnast ja hiljem laieneb teistele. Vastavalt psühhoanalüütik Erik Eriksonile on usaldus psühhosotsiaalse arengu esimeses etapis ja see peaks toimuma esimesel kahel eluaastal. Positiivne tulemus annab inimesele julgeoleku, usalduse ja optimismi, negatiivne tulemus muudab inimese ebakindlaks ja usaldamatuks ja võib tekitada probleeme siduvussuhetega.
Inimese kalduvust teisi usaldada saab lugeda isiksuse tunnuseks ja on üheks tugevamaks subjektiivse heaolu ennustajaks.
On väidetud, et usaldus suurendab subjektiivset heaolu, sest see suurendab inimestevaheliste suhete kvaliteeti ja õnnelikud inimesed oskavad edendada häid suhteid.
Usaldus on lahutamatult seotud ideega sotsiaalsest mõjutamisest: on lihtsam mõjutada või veenda kedagi, kes on usaldav. Usalduse mõistet kasutatakse, et ennustada kuidas käituvad erinevad institutsioonid (nt valitsusasutused) ja erinevaid objektid nagu masinad. Kuid mõisted ausus, kompetentsus ja väärtushinnangud on olulised. On kolm eri vormi usaldust. Usaldus on võime olla haavatav isegi siis, kui teine on usaldusväärne; usaldusväärsus on ühe inimese omadus või käitumisjoon, et inspireerida teisel positiivseid ootusi ja usaldus kui võimalus tugineda teisele inimesele. Kui usaldus on kadunud, seda on rikutud, siis on väga raske taastada neid nimetatud kolme tegurit. Seega on selge asümmeetria usalduse kasvatamise ja hävitamise vahel. Usaldusväärne olemine ja nii tegutsemine peaks olema kindel viis, kuidas säilitada oma usaldust taset.

Sotsiaalse identiteedi vaatenurk

Sotsiaalse identiteedi vaatenurk selgitab usaldust võõraste vahel kui grupipõhiste stereotüüpide ja grupisisese meeldivuse säilitamise funktsiooni, mis põhineb vaikival grupi liikmelisusel. Seoses grupisisese soosingutega, inimesed üldiselt arvavad võõrastest hästi, kuid ootavad paremat kohtlemist grupisiseselt võrreldes grupiväliste inimestega. Mida suurem on nende usaldus grupisiseselt, seda vähem nad usaldavad inimesi grupist väljaspool.
Kahekroonine münt (1992)

Kujundus

Münt on hõbehalli värvi ja kaalub ~13 grammi, läbimõõt on kolm sentimeetrit ning selle serv on sile.

Avers

Mündi esiküljel on järele aimatud Günther Reindorffi kujundatud Eesti Vabariigi suurt riigivappi, sõnu "Eesti Vabariik" ja aastaarvu "1932".

Revers

Mündi tagaküljel on koopia Georg Westenbergi kujundatud Tartu Ülikooli peahoone vaatest legendiga "UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632–1992" ning nimiväärtus "2 krooni".

Ajakirjandusest

Väljakirjutus 1992. aasta 3. novembri Postimehest:
Ülikooli 360. aastapäeva toimkond pole tellinud juubelimünti
Tartu Ülikooli 360. aastapäeva toimkond saatis <<Postimehe>> toimetusele kirja, milles öeldakse:
<<Ajakirjanduses ilmunud andmetel on ettevõtlikud ärimehed valmistanud ja müüki paisanud ülikooli nn. juubelimündi. Ülikooli juubelitoimkond on hämmingus, et selline asi on teoks saanud, ja avaldab kahetsust, et senini puudub võimalus tõkestada niisugust isetegevust ning ülikooli kujutise ja sümboolika ebaseaduslikku tarvitamist. Toimkond rõhutab, et ülikoolil ei ole mingit seost müntide väljalaskmisega ning ta ei saa heaks kiita ülikooli juubeli ärakasutamist ärilistes huvides. Loodetavasti tõhustub õiguskaitse edaspidi ka selles vallas.>>
UUDISTETOIMETUS
Väljakirjutus 1992. aasta 27. oktoobri Päevalehest:
Kas jälle üks eraviisiline meenemünt?
23. oktoobril tähistati Emajõelinnas Tartu Ülikooli 360. aastapäeva, aga juba järgmise päeva hommikul emiteeriti (s.t. "lasti käibele") Tallinna "täikal" seda sündmust tähistav juubelimünt- valgest metallisulamist 2-kroonine, üldkujundusega nagu 60 aastat tagasi. Selle esiküljel on hästi järele aimatud Günther Reindorffi kujundatud vabariigi suurt riigivappi, kuigi lõvid on siledama selja ja kurjema näoga. Ka aastaarv 1932 on jäetud muutmata, kuna siis käis praeguse Rootsi kuninga vanaisa kunagise ülikooli asutaja Gustav II Adolfi ausammast avamas. Ka mündi teine pool on kujundatud kunagise autori Georg Vestenbergi pildi järellainetusena. Võrreldes originaalpildiga on ülikooli peahoone tarkusesambaid ja aknaraame tunduvalt tugevdatud ning tähetorni vaateplatvorm on saanud vedela pannkoogi kuju. Juubelit tähistav kiri on aga UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632-1992. Viimane aastaarv näitab aega, mil praegune Rootsi kuningas ülikooli asutaja ausamba taas avas.
Numismaatikud on nõutud, sest sellised asjad rikuvad usaldust meie riigi raha vastu. Müntide vermimine peaks olema täielikult selleks riigi poolt volitatud asutuse ainuõiguseks. Mida arvab sellest Eesti Pank?
JAAN NIIN
Eluasemelaen

Tasud

Tasud, mida võidakse lisada, kui taotleda eluasemelaenu on nii ühekordsed kui ka perioodilised.
Tarmo Kerstna

Tarmo Kerstna (sündinud 10. aprillil 1937) on Eesti koolijuht ja haridusloolane.
Kerstna alustas hariduses, töötades 1962–1970 õpetajana algul Võnnu Keskkoolis ja seejärel Tartu 10. 8-klassilises Koolis. Ta on töötanud ka Tartu linnavalitsuses ja olnud linnavolikogu liige, muuhulgas juhtides volikogu hariduskomisjoni.
1970–1984 oli Kerstna Tartu Mart Reiniku Kooli (tollal 1971. aastani Tartu 10. 8-klassiline Kool, hiljem Tartu 10. Keskkool) ja 1984-2002 Ülenurme Gümnaasiumi (1994. aastani Ülenurme Keskkool) direktor. Ülenurme Gümnaasiumi direktorina oli ta ka Ülenurme muusikakooli ülesehitamise üks eestvedajaid. Koolijuhtimise kõrvalt on ta töötanud ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. Pärast direktoriametist lahkumist rajas ta Ülenurme Gümnaasiumi muuseumi.
Tarmo Kerstna kuulus kollektiivi, kelle koostatud ajaloo töövihikutest 6.-7. klassile ilmus 1970-88 kokku 6 trükki (kaasautorid Aino Juhkam, Milda Karu, Maimu Kiik ja Aime Tensbek). Ta on kirjutanud eessõna 1996. aastal Ülenurmes toimunud valdade suvemängude raamatule "Eesti Vabariigi valdade IV suvemängud" (Tartu: Tartu Maaspordi Liit, 1996). Tema mälestusi on ilmunud Roland Ilpi koostatud kogumikus "Tartlaste meenutusi ajas" (Tartu: Vikram Invest, 2016) ja Ülenurme valla haridusajaloo kogumikus "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016). Viimases ilmus ka Steven Kabaneni koostatud pikem ülevaade Kerstna elust ja tegevusest.

Isiklikku

Tarmo Kerstna on abielus, tal on tütar ja poeg.