Ülemaailmne noorte kliimastreik

Ülemaailmne noorte kliimastreik on noorte algatatud meeleavalduste sari kliimasoojenemise vastu, mille eesmärk on võidelda elamisväärse tuleviku eest. Noored tahavad tõsta avalikkuse teadlikkust kliimakriisist ning survestada poliitikuid tegema otsuseid, mis vähendaks kasvuhoonegaaside heitmeid. 
Igareedesed koolistreigid said alguse 2018. aastal Rootsis, kust levisid teistesse riikidesse. Ülemaailmseid noorte kliimastreike korraldab liikumine Fridays For Future.
Ülemaailmsed massimeeleavaldused on toimunud 2019. aasta 15. märtsil, 24. mail, 20. septembril ja 27. septembril. 20.–27. septembril 2019 toimus ülemaailmne kliimaaktivismi nädal, mis Eestis kandis nime "Nädal tuleviku nimel".
Järgmine ülemaailmne massimeeleavalduste laine toimub 29. novembril.
Jätkuvad ka igareedesed kliimastreigid.

Tekkepõhjused

Koolistreigi algatajaks oli Greta Thunberg, kes soovis juhtida inimeste tähelepanu kliimamuutustele ning läks 20. augustil 2018 iseseisvalt Rootsi parlamendihoone juurde meelt avaldama. 20. augustist kuni 9. septembrini streikis tollal 15-aastane Thunberg igal koolipäeval, pärast 9. septembril toimunud valimisi jätkas streikimist reedeti. Tema eesmärgiks on streikida iga reede seni, kuni Rootsi valitsus vähendab saastenumbreid Pariisi kliimakokkuleppes välja toodud normideni. Seoses sellega võttis ta kasutusele lööklause "Fridays For Future". 2019/2020. õppeaasta otsustas ta koolist vabaks võtta, et pühenduda aktivismile ja avalikkuse kliimakriisist teavitamisele. Tema kliimastreik andis eeskuju noortele üle maailma, kes hakkasid oma kodukohtades samuti meeleavaldusi korraldama.
Õpilased nõuavad, et riigid teeksid võimalikult palju, et temperatuuri tõus jääks alla 1,5 °C, võrreldes tööstusrevolutsiooni eelse ajaga. ÜRO ekspertide sõnul on jäänud vaid 11 aastat, et ennetada katastroofilisi kliimamuutusi. Kliimasoojenemine võib 2030. aastaks kaasa tuua miljonite inimeste jaoks ekstreemse põua ning tekitada tulekahjusid, üleujutusi ja toidupuudusi.

15. märts 2019

15. märtsil 2019 toimunud kliimastreigist võttis osa ligi 1,6 miljonit inimest. Meeleavaldused toimusid peamiselt riikide valitsusasutuste ees. Noored olid kohal plakatitega, mille peal oleva teksti sisu väljendas nende emotsioone seoses kliimaga toimuvaga.

24. mai 2019

24. mail streigiti vähemalt 125 riigis. Streikide juhtfiguuri Greta Thunbergi sõnul oli 24. mai viimane võimalus mõjutada 23. maist 26. maini toimunud Euroopa Parlamendi valimiste tulemust keskkonnateemade suurema prioriseerimise suunas.

20.–27. september 2019

20. septembrist 27. septembrini toimus kliimaaktivismi nädal, Eestis "Nädal tuleviku nimel". 
20. septembri eel lubas üle 2000 teadlase üle 40 riigist, et liituvad õpilaste protestiaktsioonidega ja osalevad demonstratsioonidel. Teadlastele imponeeris Greta Thunbergi üleskutse, et poliitikud peaksid otsuseid tehes tuginema teadusele.
20. septembril toimusid meeleavaldused hinnanguliselt 185 riigis, korraldajate sõnul osales kokku üle 4 miljoni meeleavaldaja, sealhulgas Saksamaal 1,4 miljonit meeleavaldajat ja Austraalias üle 300 000 meeleavaldaja. Demonstreeriti ka Afganistanis ja Antarktikas. 
27. septembril toimusid mitmel pool maailmas massimeeleavaldused. Itaalias võttis korraldajate sõnul meeleavaldustest osa üle miljoni inimese, sealhulgas Roomas hinnanguliselt 200 000 demonstranti, Milanos 150 000, Napolis 80 000 ja Firenzes 50 000. Kanadas Montrealis marssis korraldajate sõnul koos Thunbergiga 500 000 inimest, ametnike andmeil oli marssijaid 315 000. Uus-Meremaal toimunud kliimastreikide raames tuli korraldajate sõnul tänavatele hinnanguliselt 170 000 inimest ehk 3,5 protsenti riigi elanikkonnast. Suured meeleavaldused toimusid ka Hispaanias ja Hollandis. Stockholmi südalinnas marssis 60 000 kliimaõiglust nõudnud inimest ja Helsingis kogunes Soome parlamendihoone ette 18 000 demonstranti. 
Korraldajate sõnul osales nädala jooksul üle kogu maailma toimunud protestiaktsioonides üle 6 miljoni inimese. Kõige rohkem inimesi lõi kaasa Saksamaal, Itaalias ja Kanadas.

Kliimastreik Eestis

Eestis oli kliimastreigi üks peamisi algatajaid Tallinna Arte Gümnaasiumi 16-aastane õpilane Kristin Siil.
2019. aasta veebruaris hakkas Siil tähele panema, kuidas noored mujal Euroopas veedavad kõik reeded tänavatel, avaldades meelt kliimaga toimuva vastu. Ta uuris, kas ka Eestis oleks põhjust sellisel viisil oma arvamust avaldada, ning jõudis järeldusele, et Eesti on üks süsinikuintensiivsem riik inimese kohta. Seda põhjustab rohke põlevkivi kasutamine ja põletamine. Tema arvates peaks Eesti üle minema taastuvenergiale.
15. märtsil 2019 toimusid Eestis meeleavaldused Tallinnas Toompeal, Tartus Raekoja platsil ja Paides keskväljakul. Tallinnas oli osalejaid ligi 500, Tartus umbes 200. Lisaks õpilastele osalesid üritustel ja võtsid sõna ka mitmed täiskasvanud.
2019. aasta 20. septembrist 27. septembrini toimus "Nädal tuleviku nimel," mille raames liikumise Fridays For Future Eesti haru korraldas erinevaid üritusi tõstmaks inimeste teadlikkust kliimakriisiga seonduvast. 22. septembril toimus aktsioon "Plastikukoletis ründab," mille eesmärgiks oli piltlikustada plastiku ületarbimist. 27. septembril toimunud "Üldstreik tuleviku nimel" hõlmas demonstratsioone Tallinnas, Tartus, Rakveres, Pärnus, Kärdlas ja Kuressaares. Toompeal peetud kliimastreigile tuli meelt avaldama paarsada inimest.