google/wiki40b huggingface dataset:
Constantin von Weiss

Päritolu

Weiss põlvnes 1878. aastal Eestimaa rüütelkonda immatrikuleeritud aadlisuguvõsast. Ta sündis Varudi mõisniku Alexander Karl Clemens von Weissi (1840−1921) ja tema abikaasa krahvinna Alexandrine Nierothi (1846−1895) vanema pojana.

Sõjaväeline karjäär Esimese maailmasõjani

Ta õppis Paažide korpuses ja astus pärast selle lõpetamist 1895. aastal sõjaväeteenistusse. Teenis 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipataljonis ja ülendati 1897. aastal alamporutšikuks. 1909. aastal sai ta kapteni auastme.

Teenistus Esimese maailmasõja ajal

Esimesest maailmasõjast võttis ta osa 4. Keiserliku Perekonna kaardiväe kütipolgu koosseisus; aastal 1917 oli ta selle väeosa komandör. 1915. aastal ülendati ta polkovnikuks.

Eesti Vabadussõjas

Aastal 1917 naasis ta kogu perega Eestisse. 1. jaanuaril 1919 sai ta Eesti Vabadussõja ajal Eesti Vabariigile lojaalsetest baltisakslastest moodustatud Balti pataljoni ülemaks. Ta sai suvel 1919 haavata ja viibis haiglas. 1. septembril 1919 nimetati ta 1. Diviisi ülema abiks. 
Aastal 1925 läks ta koloneli auastmes erru ning hakkas pidama oma Varudi jäänukmõisa.

Teises maailmasõjas

Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa armee juures põllumajandusnõunikuks. Aastatel 1955–1959 (kuni surmani) elas ta Saksamaal Augsburgis.
Läänela

Lääne Maakonna Spordiliit Läänela on spordiliit Haapsalus.
Läänela ajalugu ulatub 1. augustisse 1928, kui asutati Haapsalu Spordiselts Läänela. Selts tegutses aastani 1940.
Läänela taaselustati 20. märtsil 1990, kui asutati Lääne Maakonna Spordiliit Läänela.
Globen

Globen (ametlikult Ericsson Globe; varem Stockholm Globe Arena) on spordi- ja kontserdihall Rootsi pealinnas Stockholmis.
Hall avati 19. veebruaril 1989.
Globen on maailma suurim sfäärilise kujuga ehitis. Selle läbimõõt on 110 meetrit, sisekõrgus 85 meetrit ja kubatuur 605 000 m³. Materjalidena on kasutatud terast, betooni ja klaasi.
Globen mahutab 16 000 pealtvaatajat (hokimatšide puhul 13 850).
Globenis on peetud muu hulgas 1989., 1995., 2012. ja 2013. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused ning 2000. ja  2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.
Mimeskid

“Mimeskid” oli pantomiimilavastus, mille 1981. aastal tõi teatris Vanemuine lavale Kalle Kurg. Selle lavastusega jõudis esmakordselt eesti kutselise teatri ajaloos lavale kogu õhtut täitev moodsa pantomiimi võtetega loodud algupärane lavateos, mille jaoks loodi ja kohandati algupärane muusika. Uudissõna "mimesk" autor on Ain Kaalep, kes lõi selle sama lavastuse tarbeks.

Külalisetendused

Terviketendused Leedus (Kaunas), Venemaal (Peterburi, festival “Miimiparaad ’82 (Mim-parad '82); Moskva, rahvusvahelise pantomiimifestivali 1985); etenduse "Mimeskid" üksikosade esitamine Soomes (Kuopios) ja Belgias (1989).

Salvestised

Etendust on 1982–1985 filmitud (Anne Dieme, ÜRKI diplomitöö mimeski "Rändlinnu lend põhjal") ja salvestatud kinoringvaadete ja televisiooni (ETV-s Jaanus Nõgisto) jaoks,

Lavakujundus

Spetsiaalselt konstrueeritud lavaseadmestik: jalgadel seisvate ja eri kõrgusega sõõrjate “taldrikute” jada, millel liikumine lõi assotsiatsiooni “õhus liikumisest”. Igas osas olid “taldrikud” paigutatud erinevalt ja andsid kas assotsiatsiooni teega või ruumistruktuuri. Osas “Rändlinnu lend” lisandus neile pöörlev tahvel, mis reageeris miimi liigutustele, nii et must tühi pind asendus lõpuks valge tühja pinnaga. Peterburis antud etendustel lasti "Pärjaballaadi" lõpul punaseks muutunud valguses osalistele peale langeda lava täitev "hõõguv" linik.

Valgusrežii

"Taldrikute” sisse olid ehitatud valgusallikad. Nende ja tavavalgusallikatega loodud efekte kasutati kohati selleks, et näidata eri valgusi “tegelastena”, kes reaalseid tegelasi mõjutasid. Peterburis antud etendustel lisandusid laserefektid: kiired ja õhus liikuvad valguspunktid laval ja vaatajate peade kohal saalis. Etenduse algul ja osade vahel loetud vahetekstide ajal projitseeriti kinnisele eesriidele valguspunkt.

Lavaline liikumine

Klassikalise pantomiimi võtted olid seotud tantsulise liikumisega ja võtetega teistest liikumisvormidest.

Vahetekstid

Sõnalised vahetekstid, sugestiivsed poeetilised kujundiarendused etenduse eri osade vahel jätsid mulje imaginaarsest sisekõnest ja olid järgnevalt vaataja silmale avaneva pantomiimilise liikumisega dialoogis. Tekstid esimese osa eel ja osade vahel: Kalle Kurg
Ricky Nelson

Elulugu

Ricky Nelson sündis 8. mail 1940 Teanecki linnas New Jersey osariigis Ozzie Nelsoni ja Harriet Nelsoni kahelapselise pere noorema lapsena. Ozzie Nelson oli bigbändi juht, Harriet aga sama bändi laulja.
Koos vend David Nelsoniga osales perekond pikka aega raadio- (1944–1954) ja telesaates (1952–1966) "The Adventures of Ozzie and Harriet". Ricky ja David hakkasid meelelahutussaates osalema 1949. aastal, enne seda mängisid nende osi professionaalsed näitlejad.
Ricky alustas oma rock'n'roll'i karjääri 1957. aastal debüütsingliga Fats Domino "I'm Walkin'". Peagi hakkasid kõik "The Adventures of Ozzie and Harriet" telesõud lõppema Ricky etteastega. 
Ta osales ka mängufilmides "Rio Bravo" (1959), "The Wackiest Ship In the Army" (1960) ja "Love and Kisses" (1965).
8. mail 1961 (päeval, mil ta 21-aastaseks sai) lasi ta oma lavanime Ricky Nelsonist Rick Nelsoniks muuta.
1963. aastal abiellus ta Kristin Harmoniga, kellega sai tütre Tracy (sündinud 25. oktoobril 1963), kaksikutest pojad Gunnari ja Mathew (sündinud 20. septembril 1967) ning veel ühe poja Sam Nelsoni (sündinud 29. augustil 1974).
"The Ed Sullivan Show'st" ja seejärel ka teistest telesaadetest võttis ta osa aga alles 1967. aastal (varem ei tahetud saate "The Adventures of Ozzie and Harriet" populaarsust alla lasta).
1963. aastal sõlmis ta lepingu 20 aastaks Decca Recordsiga, kuid tema viimaseks suurimaks hitiks jäi 1964. aasta "For You". 1972. aastal pääses ta viimast korda top 40-sse lauluga "Garden Party", mille ta kirjutas inspireerituna juhtumist Madison Square Gardenis, kus publik ta maha vilistas, kui ta oli üritanud oma vanade hittide asemel midagi uut laulda.
1970. aastate lõpus oli ta hiilgeaeg selgelt otsa saanud. Ta oli võlgades ja karjäär varemetes. Ta ei lindistanud enam uusi lugusid ja esines vaid väikesele publikule. Ta naine läks minema ja võttis nende neli last ühes. Ta hakkas tarvitama narkootikume, peamiselt marihuaanat, vahel ka kokaiini.
Vahetult enne oma surma kohtas ta oma kauaaegset iidolit Carl Perkinsit, kes kutsus teda järjekindlalt ikka Rickyks (kuigi ta oli oma lavanime juba ammu Rickiks muutnud), mistõttu lasi ta taas oma nimele tähe "y" otsa panna.
1985. aastal osales ta nostalgiaturneel Inglismaal, mis läks päris hästi ja mis tõi talle mingil määral tunnustust. Ta tahtis sama korrata USA-s ning hakkas lõunaosariikides kontserte andma, kuid teel aastalõpukontserdile Dallasesse Texase osariigis hukkus ta lennuõnnetuses De Kalbis Texases. Ta maeti Forest Lawni Hollywood Hillsi kalmistule California osariigis Los Angeleses.
Kotlin (programmeerimiskeel)

Ajalugu

Keel on nime saanud Soome lahes asuva Kotlini saare järgi (saar kuulub Venemaale). 
Kotlini erinevus Scala keelest seisneb selles, et kui Scala eesmärk on anda võimalikult palju vabadust teekide loojatele, siis Kotlini eesmärk on olla hea tööriist lõppkasutaja jaoks.
Kotlini arendust alustati aastal 2010. Esimene ametlik versioon (1.0) ilmus veebruaris 2016. Alates oktoobrist 2017 on võimalik seda ametlikult kasutada Adroid operatsioonisüsteemi rakenduste arendamiseks.
28. novembril 2017 ilmus versioon 1.2. Selle versiooni suurim iseärasus oli see, et alates sellest versioonist on võimalik koodi taaskasutada JVM ja JavaScripti platvormide vahel. Selline lähenemine annab arendajatele võimaluse jagada äriloogikat erinevate moodulite vahel, mis tähendab, et nad ei pea enam iga uue komponendi jaoks äriloogikat ümber kirjutama.

Põhimõtted

Projektijuht Andrey Breslav rääkis, et keele põhimõte on olla parem keel kui Java, kuid samas peab Kotlin säilitama täielikku ühendatavust Java keelega selleks, et suured ettevõtted saaksid alustada osalist migreerimist uuele keelele. See lubab osaliselt üle kirjutada vana koodi, mitte kõike korraga.
Semikoolon ei ole kohustuslik avaldise lõpetamiseks, seega seda tuleks võimalusel vältida.
Tüübid deklareeritakse peale muutaja nime deklareerimist, eraldades neid kooloniga.
val a: String = "a"
Kotlinis saavad muutuja deklaratsioonid olla muteeritavad, kasutades võtmesõna var
var mutable = "a"
või mittemuteeritavad, kasutades võtmesõna val.
val immutable = "a"
Viimane on ekvivalente võtmesõnaga finalJava keeles.
Viimast tuleks eelistada kohtades, kus muutujat omistatakse ainult üks kord.
Klassi liikmed on vaikimisi avalikud. Klassidest ei saa vaikimisi pärida (sarnane juhtumiga, kui klass on deklareeritud võtmesõnaga final Java keeles).
Selleks, et klassist saaks alamklasse pärineda, tuleks vanema klassi deklareerimisel lisada võtmesõna open. Näiteks:
open class Foo
Kotlini keeles on olemas ka vaikimisi konstruktsioon üksikute objektide deklareerimiseks.
Selleks on olemas võtmesõna object, mida tuleks kasutada võtmesõna class asemel klassi deklareerimisel. Java keel sellist võimalust vaikimisi ei paku ning selleks tuleb kasutada staatilisi väljasid.

Koodi näide

Tere maailm programm Kotlinis:
1 fun main(args: Array<String>) {2     println("Tere maailm!")3 }
Kotlini lambda funktsioonide kasutus:
1 fun main(args: Array<String>) {2     // Parameetriteta lambda3     val noParamLambda = { println("Tere, maailm!") }4     noParamLambda() // väljastab ekraanile "Tere, maailm!"5 6     // Lambda, mis võtab parameetrina sõne7     val paramLambda = { name: String -> println("Tere, $name") }8     paramLambda("maailm!") // väljastab ekraanile "Tere, maailm!"9 }
Adolf Kaarme

Adolf Kaarme (ka Adolf Helmut Kaarme; 9. september 1914 Tallinn – 23. juuli 1986 Rådmansö) oli eesti vaimulik.
Lõpetas aastal 1933 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Alustas aastal 1936 õpinguid Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid seoses usuteaduskonna likvideerimisega aastal 1940 jäi tal stuudium pooleli. Ent aastal 1941 avanes usuteaduskonna viimase kursuse tudengitel võimalus ülikool lõpetada ja Adolf Kaarme seda võimalust kasutas, lõpetades ülikooli aastal 1942. Prooviaastal oli ta Kullamaa Püha Johannese koguduses õpetaja Henn Unti juures. Õpetajaks ordineeris ta piiskop Johan Kõpp 13. detsembril 1942.
Kuna Adolf Kaarme avaldas soovi Saaremaa koguduste teenimiseks, siis detsembris 1942 määrati ta Valjala Martini koguduse vikaarõpetajaks, Valjala Martini koguduse hingekarjane oli ta aastatel 1942–1944. Saaremaal olles hooldas ta ka Püha Jakobi kogudust (aastatel 1942–1943).
Põgenes aastal 1944 Rootsi. Peatselt sai ta Stockholmi Katarina koguduse kantseleis töökoha, mille kõrvalt ta pidas vajaduse korral jumalateenitusi ja ametitalitusi kaasmaalastele. Pärast kolmeaastast Rootsis viibimist pakkus talle Rootsi kirikus tööd tolleaegne Luleå piiskop Bengt Jonzon, ilmselt Sven Danelli soovitusel. Adolf Kaarme teenis siis Rootsi kogudusi abiõpetajana Nederkalixis, Jörnis, Vilhelminas, Stödes, Gotlandil, Roslagenis ja Rådmansöl ning koguduseõpetajana Frötuna-Rådmansö koguduses. Rootsi kirikust emeriteerus ta aastal 1979. Ent siis hakkas ta teenima eesti kogudusi, algul vikaarõpetajana, kuid alates 1982–1986 oli ta Eskilstuna koguduse õpetaja ja Västeråsi pihtkonna õpetaja. Samuti oli ta aastatel 1982–1986 Norrköpingi koguduse hooldajaõpetaja ja 1984–1986 Rootsi praostkonna abipraost.
Veronika Skvortsova

Isiklikku

Veronika Skvortsova on viiendat põlve arst, ta on abielus ja täiskasvanud poja ema.
Kaer (perekond)

Kaer (Avena) on taimeperekond kõrreliste sugukonnas. Perekonna tuntuim liik on harilik kaer.
Märten Kross

Haridus

Märten Kross on õppinud New Yorgi Fotograafia Instituudis, Eesti Kunstiakadeemias ja University for the Creative Arts juures Farnhamis Inglismaal, kus omandas magistrikraadi.

Looming ja tegevus

On mänginud kitarri ansamblites Kulo (1985), Just Knud Qvigstad (1988–1991) ja Mr. Lawrence (1991–1993). Kirjutanud muusika Peeter Simmi lühimängufilmile "Vereringe" (2011).
1993 – asutas koos Marek Strandbergi ja Agu Kivimägiga pubi "Hell Hunt"
1998 – Kentmanni 15 korterelamu arendus, arhitekt A. Alver ja T. Trummal
1999 – Weizenbergi 29 korterelamu arendus, arhitekt A. Alver ja T. Trummal
2005 – Vabriku 33 kortermaja arendus, arhitekt Raivo Kotov – mis pälvis 2005. aastal Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti preemia parima uusehitise eest miljööväärtuslikus piirkonnas.
2009 – asutas koos Ellen Niit Krossi ja Eerik-Niiles Krossiga Jaan Krossi sihtasutuse, mis annab välja Jaan Krossi kirjandusauhinda
2009–2011 Kõue mõisa arendus – projektijuht.
2014 – avaldas esikromaani "Hullumäng"
Diskograafia:
1990 - Just Knud Qvigstad (Kuldnokk)
1992 - Merry Christmas Mr Lawrence ,  "Streetwalking"
1993 - Mr.Lawrence (TopMedia)
2009 - Just Knud Qvigstad "Jutustus kahest kuningriigist" 1988/2009
2015  - Märten Kross ja Jaan Sööt, "Eile, täna, homme"
2019 - Märten Kross "Üks poiss vaatas tähti".   Märten Kross vokaal ja kitarrid, Peeter Metsar bass, Kiur Aarma akustiline kitarr, 
Raun Juurikas klaver, klahvpillid, Toomas Rull trummid ja löökpillid.

Töid kogudes

Märten Krossi töid on erakogudes Eestis, Prantsusmaal, Belgias, Soomes, Islandil ja USAs.

Isiklikku

Märten Kross on Jaan Krossi ja Ellen Niidu poeg. Tema õde Maarja Undusk on kunstnik, vend Eerik-Niiles Kross on poliitik, poolõde Kristiina Ross on keeleteadlane ja tõlkija, poolvend Toomas Niit on psühholoog.
Märten Kross on abielus maalikunstnik Stina Murakas-Krossiga. Abielust Kärt Krossiga on tal täisealine tütar Maria, täisealine poeg Jakob ja 2007. aasta aprillis sündinud tütar Emilia.
1996. aasta Eesti presidendivalimised

1996. aasta Eesti presidendivalimised toimusid 26. augustist kuni 20. septembrini 1996. Pärast kolme Riigikogus toimunud hääletusvooru valiti valimiskogus toimunud hääletuse teises voorus presidendiks Lennart-Georg Meri.

Hääletamine riigikogus

Esimene hääletusvoor leidis Riigikogus aset 26. augustil. Lennart-Georg Meri sai 45 ja Arnold Rüütel 34 häält.
Et ühegi kandidaadi poolt ei hääletanud Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus, peeti teine hääletusvoor. Enne teist vooru oli võimalus üles seada uued kandidaadid, kuid uusi kandidaate ei esitatud.
Teine hääletusvoor toimus järgmisel päeval, 27. augustil 1996. Lennart-Georg Meri sai 49 ning Arnold Rüütel 34 häält.
Et ükski kandidaat ei saavutanud nõutavat kahekolmandikulist häälteenamust, peeti samal päeval kolmas hääletusvoor. Lennart-Georg Meri sai 52 ja Arnold Rüütel 32 häält.
Et Vabariigi Presidendi valimisel Riigikogus ei saavutanud ükski kandidaat vajalikku Riigikogu koosseisu kahekolmandikulist häälteenamust, kutsus Riigikogu esimees kokku valimiskogu. Vabariigi Presidendi valimine valimiskogus määrati 20. septembriks 1996.
Euroopa merikurat

Eluviis

Merikurat on põhjakala. Tal on hästiarenenud rinnauimed, mis asetsevad käsivarretaolistel alustel nõnda, et võimaldavad tal mööda merepõhja "kõndida" (libiseda).
Merikurat on spetsialiseerunud toidu hankimisele istu-ja-oota stiilis. Ta varjub merepõhja, ta tume nahk sulandub põhjasetetega ja ta sabauimel on lihav peibutis. Kui mõni väiksem kala mööda ujub, avab merikurat suu ja imeb ta sisse.
Koodon

Koodon (inglise codon) on ühele aminohappele vastav mRNA molekuli nukleotiidikolmik (triplett) geneetilises koodis.
Granhamni merelahing

Lahingu käik ja tulemused

Merelahingus alustasid rünnakut Rootsi purjelaevad, kes kasutades ära oma purjelaevade kiirust ning manööverdamisvõimet võtsid sisse lahingukorra ning suundusid Vene galeerilaevastiku suunas, kuid tuulevaikuse/tuulesuuna muutuse tõttu kaotasid Rootsi purjelaevad oma manööverdamisvõime ning lahingu saatuse otsustasid vene aerudega galeerilaevastiku suurem manööverdamisvõime. 
Toimunud abordaažilahingu tulemusena kaotasid lahingus rootslased 4 laeva, mis sattusid madalikule ja venelased ainult ühe galeerilaeva. Rootslastest langes 103 ja vangi sattus 411 meremeest (8 suri haavadesse Helsingis, enne toimetamist sõjavangi Peterburi); Vene vägedes 82 hukkunut, 203 haavatut ja 43 püssirohu õhkimisel kõrvetada saanut.
Karplased

Karplased ehk karpkalalased (Cyprinidae) on karpkalaliste seltsi kuuluv sugukond kalu. 
Karplased on suurim mageveekalade sugukond: siia arvatakse umbes 210 perekonda üle 2000 liigiga. Mõned liigid asustavad ka riimveekogusid, meres neid pole.
Tuntud karplased on näiteks latikas, karpkala ja särg.
Paljud karpkalalased elavad toitaineterikastes ehk eutroofsetes veekogudes.
Amsterdam

Kliima

Amsterdamis on mereline kliima. Seda mõjutab Põhjamere lähedus. Tuul puhub peamiselt läänest. Öökülma esineb harva talvelgi.
Aastane keskmine õhutemperatuur on +10,2 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+17,6 °C) ja august (+17,5 °C), kõige jahedamad jaanuar (+3,4 °C) ja veebruar (+3,5 °C).
Aastane keskmine sademete hulk on 915 mm. Kõige sajusemad kuud on oktoober (100 mm) ja november (94 mm), kõige kuivemad aprill (46 mm) ja veebruar (57 mm).
Aastas paistab päike 1662 tundi, kõige rohkem mais (222 tundi) ja juulis (217 tundi), kõige vähem detsembris (51 tundi) ja novembris (62 tundi). Päevast paistab päike keskmiselt üksnes 35%, kõige rohkem mais (45%) ja aprillis (44%), kõige vähem detsembris (21%) ja novembris (24%).

Sport

Amsterdamis toimusid 1928. aasta suveolümpiamängud.
Amsterdami tuntuim jalgpalliklubi on Amsterdami Ajax. Ajaxi kodustaadion on Amsterdam ArenA.
Ellamaa elektrijaam

Ellamaa elektrijaam oli aastatel 1923–1966 töötanud soojuselektrijaam Harju maakonnas Saue vallas Turbas.
Ellamaa elektrijaama hoone on ehitatud arhitekt Aleksander Vladovski projekti järgi. Ehitustöid alustati 1922. aasta septembri lõpul ja juba 1923. aasta mais andis jaam energiat turbatööstuse masinate käivitamiseks. Jaama katlaid köeti kohaliku kütteturbaga. 1. novembril 1923 lülitati pinge alla Haapsalu, 2. jaanuaril 1924 Tallinna liin. Elektrijaama võimsus kasvas esialgselt 1400 kW-lt 1940. aastaks 8500 kW-ni.
Sõjajärgsel perioodil (1944–1950) oli Ellamaa elektrijaamal oluline osa Eesti varustamisel elektrienergiaga. Jaam lõpetas oma töö 1. mail 1966.
Aastal 2007 alustati elektrijaama hoone restaureerimist, mille valmimisel avatakse hoones Nõukogude Liidu ja Eesti mootorispordi muuseum. See avati ametlikult kevadel 2018, kuigi külastajad said eksponaate vaadata juba juulis 2017. 
Alates 15. augustist 2001 on Ellamaa elektrijaam kultuuriministri määrusega tunnistatud arhitektuurimälestiseks.
Ellamaa elektrijaama geograafilised koordinaadid on 59° 4′ 41″ N, 24° 14′ 31″ E.
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu avas endises elektrijaamas Mootorispordi Muuseumi.
Karin Knapp

Saavutused

2007. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel, oma esimesel suure slämmi turniiril, jõudis ta kolmandasse ringi, alistades 22. kohal asetatud Aljona Bondarenko. Kolmandas ringis kaotas ta aga 14. asetusega Patty Schnyderile Šveitsist 6:4, 1:6, 5:7.
2007. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel võitis ta esimeses ringis Chan Yung-jani ja jõudis teise ringi, kus pidi aga tunnistama wild-card'iga turniirile pääsenud ameeriklanna Ahsha Rolle'i paremust.
2008. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste esimeses ringis kaotas Karin kolmesetises mängus austraallanna Casey Dellacquale.
Metaandmed

Metaandmed (inglise keeles metadata) on mingeid andmeid kirjeldavad andmed ehk nii-öelda andmed andmete kohta. Tavaliseks näiteks on raamatukogu kataloogikaart, mis sisaldab andmeid raamatu sisu ja asukoha kohta.
Failide puhul võivad metaandmeteks olla faili autor, loomise kuupäev, faili loomiseks kasutatud tarkvara jne. Selline teave võib paikneda faili enese sees.
Jean Cocteau

Jean Maurice Eugène Clément Cocteau (5. juuli 1889 Maisons-Laffitte – 11. oktoober 1963 Milly-la-Forêt) oli prantsuse kirjanik, kunstnik ja filmilavastaja.
Nälg (Hamsun)

"Nälg" ("Sult") on Knut Hamsuni 1890. aastal ilmunud romaan.
Eesti keeles on raamat ilmunud 1925. aastal Ottomar Kallaku tõlkes ja 1986. aastal Henrik Sepamaa tõlkes.
ISO 9001:2000

ISO 9001:2000 on kvaliteedijuhtimise standard aastast 2000. ISO 9001:2000 on tarbijakeskne, protsessipõhine ning paneb rõhu mõõtmise ja protsessi kvaliteedile.
Stephen Lang

Stephen Lang (sündinud 11. juulil 1952 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Tema ema oli iiri päritolu katoliiklane, isa on juudi rahvusest; tema isapoolsed vanavanemad olid väljarändajad Ungarist.
Ta alustas karjääri Broadway teatrites, aga on laiemalt tuntud tänu filmidele "Gods and Generals" (2003) ja "Avatar" (2009) ning lühirollidele telesarjades "Terra Nova" (2011, 13 episoodi), "In Plain Sight" (veebruar 2012) ja "Salem" (2014–2015, 10 episoodi).

Isiklikku

Ta on 1. juunist 1980 abielus kostüümikunstniku ja õpetaja Kristina Watsoniga, neil on neli last.
Uddevalla

Tööstus

Linna oli rajatud laevatehas Uddevallavarvet 1800. aastatel suure majanduskasvu ajal. Veel 1960. aastani oli see Bohusläni suurim tööandja. 1970. aastatel saabunud majanduskriis haaras ka Uddevalla laevatehast, mis 1985. aastal põhjustas selle sulgemise. Selle järel on Volvo ehitanud sinna uue tehase, kus praegu valmistatakse Volvo C70 seeria autosid. Volvo on tehase omanik koos itaallaste Pininfarinaga.
Gregory Kaidanov

Gregory Kaidanov (vene keeles Григорий Зиновьевич Кайданов Grigori Zinovjevitš Kaidanov; ukraina keeles Григорій Зіновійович Кайданов Grõgori Zinovijovõtš Kaidanov; sündinud 11. oktoobril 1959 Berdõtšivis) on Ameerika Ühendriikide maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1988), FIDE vanemtreener (2009). 
Kaidanov asus 1960. aastal perega elama Kaliningradi. Suurmeistriks sai ta 29-aastaselt 1988. aastal. Aasta varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 1991. aastal emigreerus ta abikaasaga Ameerika Ühendriikidesse. Ta elab Lexingtonis ja töötab seal maletreenerina.
Ta osales 1993. aastal PCA maailmameistrivõistluste valikturniiril Groningenis (54 osavõtjat), kus sai 24. koha. Ta kvalifitseerus USA meistrivõistlustelt FIDE maailmameistrivõistlustele 1997. aastal Groningenis ja 2002. aastal Moskvas, kus kaotas mõlemal turniiril avamatšid. Ka maailma karikaturniiril Hantõ-Mansiiskis 2005. ja 2007. aastal kaotas ta juba avaringis. 
Kaidanov võitis 2001. aastal Põhja-Ameerika lahtised meistrivõistlused.
Ta võitis USA võistkonna koosseisus võistkondlikel maailmameistrivõistlustel Luzernis kaks medalit (1993. aastal kuldmedali ja 1997. aastal hõbemedali) ning maleolümpiatel kolm medalit (1996. aastal Jerevanis pronksmedali, 1998. aastal Elistas hõbemedali ja 2006. aastal Torinos pronksmedali).
Waldemar von Lemm

Waldemar von Lemm (9. aprill (ukj 21. aprill) 1881 Tallinn – 3. aprill 1965 Lübeck) oli baltisaksa päritolu arhitekt ja insener.

Elulugu

Ta õppis Peterburis Wiedemanni gümnaasiumis. Lõpetas aastal 1905 arhitektina Riia Polütehnilise Instituudi ja aastal 1909 insenerina Dresdeni Tehnikaülikooli. Alustas tööd arhitektina aastal 1911 Tallinnas firmas Boustedt & Lemm, mis projekteeris peamiselt elumaju. Hiljem töötas ta Lübeckis ja Hamburgis. Ta suri aastal 1965 Lübeckis.

Isiklikku

Ta abiellus 22. juulil/4. augustil 1913 Elisabeth Marie Helene Dehioga. Tema isa Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse abiõpetaja, onu Daniel Burchard Lemm oli Kadrina, Kuressaare ning Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja ning Eestimaa kindralsuperintendent, õemees (õe Emilie Wilhelmine abikaasa) Richard Georg von Hirschhausen oli Rakvere Kolmainu koguduse ja Reigi Jeesuse koguduse õpetaja.
Ruanda keel

Ruanda keel (ruanda keeles ikinyarwanda) on bantu keelte hulka kuuluv keel.
Ruanda keel on üks Rwanda ametlikest keeltest prantsuse ja inglise keele kõrval.
Ruanda keelt kõneleb umbes 12 miljonit inimest Rwandas, Ugandas ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Ruanda keel sarnaneb väga rundi keelega.
Kwame Gyekye

Kwame Gyekye (sündinud 1939) on Ghana filosoof, kes on mänginud tähtsat rolli tänapäevase Aafrika filosoofia arengus.
Gyekye õppis algul Ghana Ülikoolis ja seejärel Harvardi Ülikoolis, kus kaitses doktorikraadi filosoofias väitekirjaga Kreeka-Araabia filosoofiast. Ta on töötanud Smithsoni Instituudi Woodrow Wilsoni rahvusvahelises teaduskeskuses (Woodrow Wilson International Center for Scholars) ning on Ghana Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige.
Gyekye on Ghana Ülikooli filosoofiaprofessor ning Temple'i Ülikooli külalisprofessor filosoofias ja afroameerika uuringutes.