google/wiki40b huggingface dataset:
Weimari vabariik

Ajaloost

Saksamaal algas revolutsioon 3. novembril 1918 sõjalaevastiku madruste ülestõusuga Kielis, kust ta levis kiiresti suurtesse linnadesse. Baieris kukutati monarhia ja 7. novembril 1918 kuulutati välja Baieri Nõukogude Vabariik. 9. novembril loobus troonist Saksa Keisririigi keiser Wilhelm II. Teised saksa monarhiad (Preisi kuningriik, Baieri kuningriik, Saksimaa kuningriik, Württembergi kuningriik, Braunschweigi hertsogkond jt.) kukutati 1918. aasta novembri jooksul.
Max von Badeni valitsus astus 9. novembril tagasi ning ametisse astus uus parem- ja vasaksotsialistidest koosnev valitsus Friedrich Eberti juhatusel. Eberti valitsus seadis eesmärgiks lähitulevikus toimuma pidanud konstitutsioonilise kogu valimised. Philipp Scheidemann kuulutas Riigipäevahoone aknalt välja vabariigi. Kaks tundi hiljem kuulutas Karl Liebknecht Berliini linnalossi rõdult välja "Vaba Sotsialistliku Vabariigi".

Riigikorrast

Põhiseaduse kohaselt oli Saksamaa presidentaalne vabariik, kus kõrgeimaks seadusandlikuks võimuorganiks oli Riigipäev (Reichstag). Riigipäev oli kahekojaline. Ülemkoja moodustas liidumaade esindajaist koosnev 68-liikmeline Riiginõukogu (Reichsrat). Alamkoja moodustas Riigipäev, mis valiti proportsionaalse valimissüsteemi alusel. Valimisõigus oli nii meestel kui naistel alates 20 eluaastast. Riigipäev arutas jooksvaid poliitilisi probleeme, võttis vastu seadusi, kinnitas riigieelarve, kinnitas ametisse valitsusjuhi – riigikantsleri – ning valitsuse liikmed. Valitsus, mis moodustati tavaliselt parlamendi enamuse poolt, mis oli Riigipäeva ees aruandekohustuslik.
Riiginõukogu oli kontrollorgan, mille ülesandeks oli Riigipäeva tegevuse kontrollimine ning liidumaade huvide kaitse. Tal oli Riigipäeva otsuste suhtes edasilükkava veto õigus. Põhiseaduse § 61 alusel oli Austriale kuni lõpliku liitumiseni ette nähtud nõuandev hääl Riiginõukogus. Liidumaad säilitasid kuni 1934. aastani muuhulgas õiguse olla omavahel diplomaatilistes suhetes.
Täidesaatva võimu eesotsas oli president, kes omas laialdasi võimuvolitusi. Esimeseks Weimari vabariigi presidendiks valiti sotsiaaldemokraat Friedrich Ebert.
Stereomeetria

Stereomeetria on elementaargeomeetria haru, milles uuritakse kujundeid ruumis.

Kujundeid stereomeetrias

Tasand - Prisma - Püramiid - Tüvipüramiid - Silinder - Koonus - Tüvikoonus - Kera
Lea Davidova-Medene

Lea Davidova-Medene (31. märts 1921 – 31. juuli 1986 Riia) oli läti skulptor.
1949. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia skulptuuriosakonna, ta oli Teodors Zaļkalnsi õpilane. Tema loomingus on ülekaalus skulptuurportreed, näitustel hakkas osalema alates 1951. aastast. 1956. aastal sai ta Läti Kunstnike Liidu liikmeks. Tema tööde hulgas on skulptuurportreed Peteris Upītisest (graniit, 1960), Mirdza Kempest (graniit, 1961), ja Andrejs Upītsist (graniit, 1964–1967), praegu asuvad need Läti Rahvuslikus Kunstimuuseumis. Aastail 1960–1992 seisis Riias Kommunaaride pargis (praegu Esplanāde) Imants Sudmalise pronksist portreebüst ja Peterburis Vene Muuseumi kogus on Karlis Zemdega portreeskulptuur (graniit, 1962–1965). 1965. aastal pälvis kunstnik nende teoste eest Läti NSV riikliku preemia.
Lea Davidova-Medene loodud sõduri portreeskulptuur oli ametlikult valitud esindama Nõukogude kunsti Pariisis toimunud, Rodini muuseumi (Musée Rodin) korraldatud rahvusvahelisel skulptuurinäitusel 1966. aastal. Samal aastal sai kunstnik Läti NSV teenelise kunstitegelase aunimetuse (Latvijas PSR Nopelniem bagātais mākslas darbinieks)
Kunstiteadlane Leo Gens nimetab kunstniku stiili pateetilis-esinduslikuks. Veebientsüklopeedia Oxford Art Online loeb Lea Davidova-Medene sotsialistliku realismi esindajate hulka.
Poliitiline realism

Poliitiline realism on teooria mis väidab, et riikide, poliitiliste ideoloogiate, poliitiliste organisatsioonide ning poliitikute lõppeesmärk on (või peaks olema) võim. Võim on poliitilise ambitsiooni tulemus ning võti riigi heaolule. Poliitiline realism rõhub, et poliitika on võistlushimuline ning konfliktirohke, tõstes tihti esile darvinistliku vaate, et tugevam jääb ellu. Poliitiline realism väidab, et poliitiliste ning kultuuriliste huvide jätkusuutlikus tuleneb (või peab tulenema) võimu käsitluse suutlikusest. Poliitiline realism väidab, et riigi omahuvi on riigi esmane tähtsus.
Xichangi kosmosekeskus

Xichangi kosmosekeskus (西昌卫星发射中心 / 西昌衛星發射中心, Xīchāng Weìxīng Fāshè Zhōngxīn) on kosmodroom Hiinas Sichuanis Liangshani Jii autonoomses ringkonnas, umbes 64 km Xichangi linnast loode pool.
Kosmodroomi geograafilised koordinaadid on 28° 14′ 46″ N, 102° 1′ 36″ E.
Keskus valmis aastal 1984. Seda kasutatakse peamiselt sidesatelliitide ja kaugseiresatelliitide üleslennutamiseks. Xichangi kosmodroomilt lähetati Kuu orbiidile ka sondid Chang'e 1 ja Chang'e 2.
Laskmise maailmameistrivõistlused

Laskmise maailmameistrivõistlused on Rahvusvaheline Laskespordi Föderatsiooni (inglise ISSF International Shooting Sport Federation) korraldatavad maailmameistrivõistlused laskmises, iga nelja aasta tagant.
Esimesed meistrivõistlused toimusid 1897 Prantsusmaal Lyonis. 
Võistlused pole kordagi toimunud Eestis. 1939. aasta maailmameistrivõistlustel laskmises oli Eesti medali arvestuses esimene.
Pruun lõikhein

Pruun lõikhein (Cyperus  fuscus) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Maolest

Elutsükkel

Maolestadel eristatakse viit staadiumi: muna, vastse, proto- ja deutonümfi ning täiskasvanu staadium. Suguküpsuseni arenevad maolestad (olenevalt välistemperatuuridest) 2–2,5-nädalaselt ning elueaks on pakutud 5–6 nädalat.
Üleni märjaks saades maolestad harilikult upuvad.

Peremeesorganismid

Looduslikuks peremeheks peetakse kuningpüütoneid.
Peremeesorganismideks on mitmed roomajad, sh seltsilisloomadena peetavad maod.
Maolestad elutsevad vangistatud madudel harilikult peapiirkonnas. Omanik võib märgata maolestade poolt vereimemise tulemusel tekkinud turseid ja paistetust. Ka võib esineda madudel korratut kestamist mille käigus silmakilbised ei kestu, anoreksiat, kaalukaotust ja letargiat. Kui maolestadel õnnestub segamatult paljuneda siis võivad nad peremeesorganismi hukutada.
Arvatakse, et maod võivad sügeluse leevendamiseks tihedasti veevanne võtta.
Maolest võib ka inimesel elutseda.

Haigustekitajatena

Maolesti peetakse mitmete parasitaarhaiguste võimalikeks siirutajateks nagu ophidian paramyxovirus ja inclusion body disease (IBD). IBD-d peetakse nakkuslikuks ning seni seda ravida ei osata, mistõttu tuleb nakatunud loomad eutaneerida.
Sidrun

Sidrun on hariliku sidrunipuu vili.
Sidrunid erinevad teistest puuviljadest suure sidrunhappesisalduse poolest, sisaldades 5–7% sidrunhapet. Põhjapoolkeral on sidrunite happesisaldus suurim novembris, millal ongi tavaline koristusaeg. Sidruneid koristatakse kolm korda aastas, näiteks Sitsiilias koristatakse vilju septembrist-novembrini, detsembrist-maini ja juunist-septembrini. Viljad on valminud siis, kui nende rohekaskollane koor muutub läikivaks.
Sidrun sisaldab olulisel määral C-vitamiini (100 grammi kohta 53 milligrammi), mis ületab kahekordselt mandariinide C-vitamiini sisalduse, kuid jääb veidi alla apelsinile.
Sidrun on tähtis toidulisand, maitsestaja, samuti limonaadi koostisosa. Limonaad, see algselt naturaalne sidrunijook, ongi nime saanud sidrunilt, kuid uuemal ajal tehakse seda karastusjooki ka mitmesugustest muudest maitseandjatest.
Sidruni kogumassist moodustab koor 45% ja seemned 2%. Vilja koores leidub palju eeterlikku õli, mis juba koore vähesel painutamisel välja pritsib. Koorest pressitakse sidruniõli, mis on helekollane, mõrkja maitsega, sidrunilõhnaline vedelik. Sidruniõli kasutatakse kosmeetikatööstuses ja alkohoolsete jookide lisandina. Tuhande sidruni koorest saab pressides 475 grammi õli. Eeterlikku õli sisaldavad ka sidrunipuu õied ja lehed. Nii sidruni- kui ka apelsiniõli toodetakse peamiselt Itaalias ja Ameerika Ühendriikides.
Sidrunimahla hommiku joomine ergutab maksa toimet.
Anna Taru

Anna Taru (sündinud Anna Vageström; 3. aprill 1916 – 21. november 1995 London) oli Eesti ametnik.
Ta oli alates 1948. aastast Eesti saatkonna Londonis ametnik ja juhtis pärast diplomaatide surma kuni saatkonna hoone müügini, aastail 1974–1989, saatkonda ja hooldas saatkonna hoonet.
Anna Taru oli ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Londoni koguduse sekretär.
Meeksi mõis

Meeksi mõis (saksa keeles Meeks) oli rüütlimõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Räpina valda.
Mõis rajati umbes 1740 Räpina mõisast eraldatud alast.
Liopeltis

Levila

Need maod on levinud Nepalis, Kagu-Aasias, Indoneesias ja Filipiinidel.
Mereinspektsioon

Mereinspektsioon oli Keskkonnaministeeriumi alluvuses tegutsenud asutus (inspektsioon).
Mereinspektsiooni põhimääruse järgi oli selle tegevusvaldkonnad "sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis ja piiriveekogudel looduskeskkonna ja -varude kasutamise ja kaitse alase järelevalve teostamine ning seaduses ettenähtud alustel ja ulatuses riikliku sunni kohaldamine".
1999 liideti Keskkonnainspektsioon ja Mereinspektsioon ning ühendatud asutuse nimeks sai Keskkonnainspektsioon.
Madona

Ajalugu

Aastal 1461, mil Riia peapiiskop Silvester Stodewescher osa Cesvaine piiskopilinnuse maadest oma vasallidele läänistas, sai alguse Birži mõis. Umbkaudu aastal 1900 tekkis mõisale kuulunud Leivēri kõrtsi ja Madona raudteejaama juurde asula, mis hiljem arenes Madona linnaks. Aastal 1921 sai asulast alev.  Linn aastast 1926. 2009. aastani oli seal Madona rajooni halduskeskus.
Hüdroakustika

Hüdroakustika on akustika allharu, mis uurib heli levi ja selle rakendusi veekeskkonnas.
Hüdroakustika üheks peamiseks valdkonnaks on sonari kasutamine veekogude uurimiseks. Selle abil saab mõõta veekogude sügavusi (batümeetria) ja veealuseid objekte (sealhulgas elusaid), pinnavorme ja põhja iseloomu.
Little Diomede

Little Diomede ehk Krusensterni saar (injupiaki keeles Ignaluk) on saar Beringi väinas, üks Diomidi saartest. Saare pindala on umbes 7 ruutkilomeetrit. 
Saar on künklik, kõrgusega kuni 363 meetrit. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele. 
Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. 
1990. aastal elas saarel 178 inimest, 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115.
Sotsiaalne kontroll

Ajaloost

Tööstuseelses ühiskonnas (keskaeg) oli hälbivusega võitlemise põhivormiks hälbija eristamine ühiskonnast: tapmine, väljasaatmine, sandistamine, märgistamine, ränk vanglakaristus. Tööstuslikus ühiskonnas omandas sotsiaalne kontroll üha enam institutsionaalse iseloomu (kohtusüsteem, haiglatesüsteem), eristamiselt ja karistamiselt mindi üle hooldusele. Eesmärgiks muutus hälvikute normaliseerimine, nende normaalse toimimise taastamine. Sellega seoses määratleti üha täpsemalt ka norme (seadusandlus, haiguste sümptomaatika). Tehnokraatlik lähenemine lõi suured kombinaat-haiglad ja vanglad, mida iseloomustas personali kitsas spetsialiseerumine ja tööjaotus. Organiseerus ka kuritegelik maailm - maffia, uimastikaubandus. Tööstusjärgses ühiskonnas muutus sotsiaalne kontroll ennetavaks ehk preventiivseks, pööratakse tähelepanu keskkonna seisundile ja riskirühmadele. Samas jälgib nüüd sotsiaalne kontroll mitte ainult hälbinuid, vaid kõiki inimesi. Sotsiaalne kontroll individualiseerub. Kõiki ei mõõdeta enam sama normiga, arvestatakse indiviidi erinevusi ja vajadusi. Ravimisel, ümberkasvatamisel lähtutakse hälbinu subjektiivsetest kogemustest. Kontroll muutub tolerantsemaks, kaob selge piir normaalse ja ebanormaalse vahel. Igal inimesel on nii normaalseid kui ebanormaalseid jooni. Püütakse vältida sotsiaalset "märgistamist".

Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll

Sugupoolel põhinev sotsiaalne kontroll (gendered social control) hõlmab positiivseid ja negatiivseid sanktsioone, mida rakendatakse ühiskonna poolt vastavalt kas ootuspärase ja sobiliku või sotsiaalselt kohatu käitumise korral. Sotsiaalne kontroll toimib nii formaalsel kui mitteformaalsel tasandil ning sunnib inimesi järgima sugupoolele kehtestatud norme ja ootusi. Sugupoolekohase käitumise korral väljendatakse tunnustust, heakskiitu või toetust, vastupidisel juhul aga hukkamõistu, halvakspanu.
Taavi

Taavi on eesti- ja soomepärane mehenimi.
Nimi tuleneb Piiblist tuntud tegeleaskuju Davidi ehk Taaveti nimest.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Taavi 2500 mehel. Taavi oli populaarsuselt 61. mehenimi. Taavi oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 30). Kõige populaarsem oli eesnimi Taavi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 62,4.
Esiliiga 2014

Hooaja eel

2013. aasta hooaja teine koht Jõhvi FC Lokomotiv tõusis Meistriliigasse, 9. koha saavutanud Tallinna FC Puuma ning 10. koht Kiviõli FC Irbis jäid liigasse püsima tänu 5. koht Tartu SK 10 ja 6. kohtTartu JK Tammeka II loobusid EMV-tel osalemisest. Vabaks jäänud kohad hõivasid Meistriliigast väljalangenud FC Kuressaare ning Esiliiga B-tasandilt edutatud klubid Nõmme Kalju FC II ja Pärnu Linnameeskond.

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Mängutulemus tühistatud - Viljandi JK Tuleviku võistkonna koosseisus osales diskvalifitseeritud mängija Kaur Tomson.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Mängutulemus tühistatud! Võistkonna Nõmme Kalju FC II koosseisus osalesid mänguõigust mitteomavad mängijad Federico Levi ja Karl-Gunnar Arulaid.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Jasperi maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1831. aastal.
Edward Lear

Edward Lear ['eduöd l'iö] (12. mai 1812 Holloway, Middlesex, Suurbritannia – 29. jaanuar 1888 Sanremo, Liguuria, Itaalia) oli inglise kunstnik, illustraator, kirjanik ja luuletaja. Ta on tänapäeval tuntud eelkõige nonsenss-kirjanduse hulka kuuluvate teoste, eriti limerike järgi.
Peeter Ilus

Elulugu

Peeter Ilus sündis Saare vallas Kääpa külas Saare apteegis selle juhataja Ingeborg Nei (neiupõlvenimega Ingeborg Valk) ja õigusteadlase Elmar Ilusa peres.
Peeter Ilus on õppinud mitmes Tartu keskkoolis ja lõpetanud Jõgeva õhtukeskkooli 1967. aastal. 1967–1968 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat, 1969–1971 Leningradi Teatri-, Muusika- ja Kinematograafia Instituudis teatriteadust ning 1976–1980 Turu ja Helsingi Ülikoolis etnograafiat.
Peeter Ilus on kirjastuse Penikoorem (1985) asutaja ja juht, kuid ta on ka enne oma kirjastuse asutamist osalenud mitme väljaande toimetamisel ja koostamisel. 
Ilus on kaasa löönud antisovetlikus vastupanuliikumises, kuuludes koos Kaido Kama ja Kalle Elleriga aastal 1977 asutatud Kesteni-nimelisse rühmitusse. Sõna "kesten" on pärit mari keelest ning tähendab mari sõjanuia.
Peeter Ilus oli esimese Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna asutajaliige, praegu ei kuulu ta ühtegi erakonda.
Ilus on olnud 1970. aastate lõpus Vabadusraadio eestikeelsete saadete kaastööline, eetris kasutas varjunime Juhan Põder.
Peeter Ilus osales Kaitseliidu taasasutamises 1990. aastal, olles selle Ajutise Juhtimiskeskuse üks kolmest liikmest ja Kaitseliidu teise osakonna ülem Eesti Vabariigi eksiilvalitsuse poolt omistatud majori auastmes. 2016. aastal andis Kaitseliidu keskjuhatus talle mälestusristi "Kaitseliidu taastaja".
Ilus on maausuline ja kuulub Maavalla Kotta.  Ta on tegelenud sirvikalendrite koostamisega.
Peeter Ilus on Eesti Kirjanike Liidu, Eesti Esitajate Liidu, Eesti Dendroloogia Seltsi (Mere-Torimo Taimeaed) ja Eesti Autorite Ühingu liige. Ta on korporatsioon Sakala I! Vil!, samuti on ta Mulkide Seltsi asutajaliige ning on olnud selle vardja.

Looming

Astunud eesti luuleareenile 1960. aastate lõpul, oli Peeter Ilus sel ajal ilmuma hakanud omakirjastuslike almanahhide (näiteks Marm, Kolme mehe laulud, Õitsev tuul, Jumala tuul, Kuller I, "Tõlet" I ja II) üks autoreid.
Ta on tõlkinud eesti keelde Christopher Marlowe' näidendi "Edward II" (koos Krista Mitsiga) ning Ivan Nikitini, Fjodor Tjuttševi ja Afanassi Feti luulevalimiku "Ilmsi ja ulmsi" (koos Ly Seppeli ja Andres Ehiniga).
2015. aastal autasustati Peeter Ilusat kirgiisi rahvuseepose "Manas" populariseerimise ning eesti keelde vahendamise eest Kõrgõzstani Rahvusliku Manasi Akadeemia medaliga "Suuremeelne Manas".
Peeter Ilus on Eesti Muinsuskaitse Seltsi Toimetiste koostaja-toimetaja.

Isiklikku

Peeter Ilusa isa oli õigusteadlane ning Tartu Ülikooli Rooma õiguse professor Elmar Ilus. Tema onu Peeter Ilus oli kaugsõidukapten. Tema vennad on põllumajandusdoktor Ants Ilus ja ehitusametnik Märt Ilus. Märt on laulja Maarja-Liis Ilusa isa. Peeter Ilusa poolvend (Paul Friedrich Nei ja Ingeborg Nei poeg) on maletaja ja maleraamatute autor Iivo Nei. Tema onu Uno Valk oli metsateadlane, onupojad on arheoloog Heiki Valk, folklorist Ülo Valk ja psühholoog Raivo Valk.
Brendan Balcerak Jackson

Brendan Balcerak Jackson on Ameerika Ühendriikide filosoof, Miami Ülikooli dotsent.
Henryk Kłoczkowski

Isiklikku

Tema isa Wacław Kłoczkowski oli kontradmiral.
Narva lipp

Narva lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva lipp.
Lipp on kinnitatud 1935 ja 24. juulil 1992.

Lipu kirjeldus

Lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalribast: ülemine riba on kollast värvi (küpse nisu värvi), alumine riba on rohekassinist värvi (mere värvi). Narva linna lipu normaalmõõtmed on 105 x 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11.

Kasutamise kord

1. Narva linna lipp heisatakse linna tähtpäevadel, ja muude sündmuste korral, milleks Narva linnavalitsus annab sellekohase korralduse. Narva linnavolikogu hoonele heisatakse lipp istungite toimumise ajal.
2. Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.
3. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
4. Narva linna lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemise otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.
5. Narva linna lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.
6. Narva linna lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Linna lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.
7. Kui Narva linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linna lipp vasakul.
8. Kui linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade ja linnade-valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud linnade-valdade tähestikulises järjekorras ja seejärel Narva linna lipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, heisatud iga lipp eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.
9. Narva linna lippu võib kasutada ka miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel Narva linnavalitsuse sellekohase korralduse alusel.
10. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete või asutuste kirjablankettidel, reklaamil jne. lepingu alusel.
11. Kasutamiskõlbmatuks muutunud linna lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Andreas Virginius (kirikuõpetaja)

Perekond

Andreas Virginiuse isa oli Nõo koguduse õpetaja Adrian Virginius vanem.
Andreas Virginiuse poeg oli Puhja ja Otepää koguduse õpetaja Adrian Virginius noorem.
Navesti maastikukaitseala

Navesti maastikukaitseala asub Viljandi maakonnas Suure-Jaani – Vändra maantee ääres ja hõlmab Ürg-Võrtsjärve väljavoolu tekitatud, tänapäevase jäänukjõe Navesti piirkonna liivastel luidetel kasvavaid, peamiselt samblikumännikuid.
Navesti maastikukaitseala pindala on 168,8 ha.
Suruõhuauto

Suruõhumasin

Suruõhumasin on sõiduk, mis liigub suruõhu jõul. Suruõhumasin töötab õhumootoriga, mis kasutab oma tööks suruõhku, mis on paigutatud mahutisse. Selle asemel, et liigutada kolbe silindris plahvatusega, mis tekib kütuse õhuga segamisel ja selle põlemisel, kasutab see masin suruõhku, et liigutada kolbe. Suruõhumasinaid välja töötava ettevõte sõnul on nad saavutanud masina 90% tõhususe.
Suruõhu tõukejõudu saab kombineerida erinevate hübriidsüsteemidega. Näiteks kombineeritakse pneumaatilisi ja elektrilisi jõuseadmeid. Sellist süsteemi nimetatakse hübriid-pneumoelektriliseks tõukejõuks. Lisaks see süsteem regenereerib energiat pidurdamise ajal. Põhiprobleem nende sõidukitega on, et mootorid ei anna piisavalt pöördemomenti. Veel on probleemiks see, et suruõhupaakide täitmine on küllaltki kulukas.

Suruõhk

Suruõhu suureks puuduseks on väike energiatihedus. Suruõhu energiasalvestites, rõhuga 300 baari, on võimalik saavutada umbes 0,1 MJ/L ja 0,1 MJ/kg energiatihedus, mis on võrreldav elektrokeemiliste happepatareidega.
Suruõhupaagid peavad olema valmistatud vastavalt ohutusstandarditele, konkreetselt neile masinatele kehtib standard ISO 11439. Paake tehakse üldiselt metallist või komposiitmaterjalist. Vähesel määral tehakse suruõhupaake ka kiudmaterjalist, nende suureks plussiks on kergus. Miinusena võib välja tuua kiudmaterjalist paakide hinna, mis on tunduvalt kõrgem kui metallist paakidel.

Ajalugu

Suruõhku on kasutatud alates 19. sajandist, mil alguses leidis see kasutust kaevandustes. Suruõhu abil liigutati kaevandustes kärusid ning suruõhku kasutati ka trammide liigutamiseks.
Aastatel 1872–1882 kasutati pneumolokomotiive ka Gotthardbahni ehitusel, kus need liikusid mööda tunneli rööpaid. 1903. aastal alustas Inglismaa ettevõte Liquid Air Company suruõhumasinate tootmist. Nende masinate suureks miinuseks oli väike mootorijõud ning mootorite tootmine oli väga kulukas.
Woldemar Reinhold Kentmann

Woldemar Reinhold Kentmann (2. mai 1873 Kuusalu – 12. aprill 1942 Leszno) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1893–1898 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Sai aastal 1899 cand. theol. astme Leipzigi ülikoolist. Ordineeriti õpetajaks Kuusalus. Oli Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1901–1906 oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastal 1906 oli ülemõpetaja Tallinnas, 1908–1918 oli õpetajaks Peterburi Peetri koolis. Aastal 1918 oli koolivalitsuse ametnik Pärnus. Aastatel 1919–1933 oli ta kirjastuse direktor ja toimetaja.
Lahkus Eestist aastal 1939. Elas Suur-Poola vojevoodkonnas Lissas (praegu Leszno), kus ta ka suri.

Isiklikku

Tema vend Wilhelm Kentmann oli Kullamaa ja Peterburi Peetri koguduse õpetaja ning Eestimaa viimane kindralsuperintendent. Isa Woldemar Friedrich Kentmann oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Marie isa Carl August Pezold oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, abikaasa vend Wilhelm Dietrich Pezold oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja.