google/wiki40b huggingface dataset:
Anna Fotyga

Anna Elżbieta Fotyga (sündinud 12. jaanuaril 1957 Lęborkis) on Poola poliitik, esimene naine, kes töötanud Poola välisministrina.
Fotyga lõpetas Gdański ülikooli ja Taani Haldusjuhtimise Kooli. Seejärel töötas ta USA-s tööministeeriumis, New Yorgis asuvas Cornelli ülikoolis ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.
Fotyga töötas 1981 ja uuesti pärast 1989 Gdańskis Solidaarsuse peakorteris välisosakonna juhatajana ning oli Lech Kaczyński lähedane liitlane. 2000 oli ta tollase Poola peaministri Jerzy Buzeki välisasjade nõunik. Seejärel oli ta sotsiaalhoolduse haldamise järelevalvenõukogu aseesimees, sest tal oli kogemus Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis ja Maailmapangas. 2002–2004 oli ta Gdański aselinnapea.
13. juunil 2004 toimunud Euroopa Parlamendi valimised olid esimesed Euroopa Parlamendi valimised Poolas. Fotyga kogus Pomorze vojevoodkonnas Õiguse ja Õigluse partei kandidaadina 25 994 häält, mis oli vojevoodkonnas suuruselt teine häälte arv. Tema erakond sai valimistel kolmanda koha ning ta valiti Euroopa Parlamenti ühena Õiguse ja Õigluse 7 saadikust.
Ta ei olnud europarlamendis ametiaja lõpuni. 31. oktoobrist 2005 9. maini 2006 oli ta Poola riigisekretär. Poola president Lech Kaczyński määras ta 9. mail 2006 Stefan Melleri asemele Poola välisministriks. Fotyga seisukohad välispoliitikas langesid kokku Õiguse ja Õigluse põhimõtetega. Need tulenesid kontseptsioonist, et Poola on tugev ja sõltumatu riik, mis on vajaduse korral valmis vastu astuma Saksamaale või Venemaale. Ta jätkas ka USA-meelset poliitikat. Vasakpoolne opositsioon kritiseeris tema ministeeriumi isolatsionistliku poliitika eest suhetes Saksamaa ja Venemaaga.
2007. aasta juunis hakkas Kodanikeplatvorm ette valmistama umbusaldushääletust Fotyga suhtes. Selle vältimiseks vabastasid president ja peaminister, kaksikvennad Lech ja Jarosław Kaczyński Fotyga 7. septembril 2007 ametist, aga määrasid ta juba samal päeval välisministriks tagasi. Kuid pärast Jarosław Kaczyński valitsuse langemist 15. novembril 2007 sai Poola uueks välisministriks Radosław Sikorski.
29. novembrist 2007 kuni 20. augustini 2008 oli Fotyga Poola presidendi Kaczyński kantselei ülem.
Anna Fotyga on abielus ja tal on kaks last. Ta oskab vabalt inglise ja vene keelt.
Risti kirik

Ajalugu

Kiriku ehitamist alustasid 13.–14. sajandi vahetusel Padise kloostri tsistertslastest mungad. Kiriku vanim osa on idaküljes asuv kooriruum. Ehitustööd lõppesid 15. sajandi esimesel poolel, mil valmis pikihoone ning võlviti kooriruum. Risti kiriku pikihoone sarnaneb Padise kloostri maa-aluse kabeliga, mille neli võlvi lähtuvad samuti kiirtena ühest sambast.

Arhitektuur

15. sajandil ehitati ümara põhiplaaniga range läänetorn. Ilmselt 17. sajandi esimesel poolel varises torni ülaosa üks pool, misjärel taastati torn vaid osaliselt. Seetõttu on torni alaosa neljatahuline, kuid ülaosa poolümmarguse läbilõikega.
Risti kiriku tornis asub 15. sajandi esimesel poolel valatud tornikell, mis on teadaolevalt vanim Eestis. Kella kaunistavad ladinakeelne kiri ja miniatuurkujukesed. Vanuselt teine kell, mis on valmistatud 16. sajandil, on küljes oleva mõra tõttu kasutamiskõlbmatu ning asub kiriku kooriruumis. Risti kiriku kõige uuem kell valati 2006. aasta talvel Saksamaal Vestfaalis.
Kiriku portaali kohal seisab konsool habemiku peaga, mis sarnaneb skulptuuridega Padise kloostri kiriku konsoolidel. Oletatavasti oli modelliks kohalik talupoeg.

Skulptuurid ja maalid

Kiriku pikihoone idaseinal on jäljed puust nikerdatud üleelusuurusest Kolgata-grupist, kuhu kuulusid ristilöödud Kristus, neitsi Maarja ning apostel Johannes. Kunstiajaloolaste hinnangutel on 14. sajandi Reinimaalt (teistel andmetel 13. sajandi Prantsusmaalt) pärit skulptuurid üheks rahvusvahelise gootika stiilisuuna ilmekamaks näiteks eesti kunstis. S. Karlingi ja V. Raami arvates toodi kujud kirikusse pärast reformatsiooni Padise kloostrist ning täitsid altarimaali aset. Lõpuks asendati need praeguse altarimaaliga, milleks on Eduard von Gebhardti järgi tundmatu kunstniku maalitud "Kristus ristil". Puuskulptuurid viidi 1959. aasta maikuus Eesti NSV Kultuuriministeeriumi poolt ajutisele restaureerimisele. Alates 1984. aastast asuvad need Niguliste kiriku püha Matteuse kabeli (teistel andmetel Antoniuse kabeli) seinal, kogudus ootab aga jätkuvalt skulptuuride tagastamist.
Gustav Normanni ehitatud oreli annetas kirikule Vihterpalu mõisahärra Gustav von Knorring 1852. aastal.
2010.–2011. aastal leiti Risti kiriku puitpõranda vahetamisel 15. sajandist pärinev püstistest paekividest laotud põrand, mis on Eesti kirikutes ainulaadne, samuti suur kogus münte. Leitud on ka jälgi kiriku kõrvalaltaritest. Samuti avastati käärkambri ja kooriruumi lagede restaureerimisel hulgaliselt maalinguid.
Kirikaias on üks vähestest Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis hävitamata jäänud Vabadussõja monumentidest.
Collini maakond

Collini maakond (Collin County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 12′ N, 96° 35′ W
Maakonna halduskeskus on McKinney.
Maakonna pindala on 2295 km², millest 98 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 782 341. Aastal 2000 oli elanike arv 491 675.

Ajalugu

Collini maakond moodustati 1846. aastal Fannini maakonna osast. Maakond sai nime Collin McKinney järgi.
Erko

Erko on mehenimi.
Operatsioon Štorm-333

Taust

Afganistan oli destabiliseeritud siseriikliku võimuvõitluse tõttu ning lisaks kõigile muudele probleemidele tekkis kohalik vastupanu valitsevale Afganistani Rahvademokraatlikule parteile mudžahiidide näol. President Hafizullah Amin ei olnud Moskvale meelepärane ning temast otsustati vabaneda. Peamiselt kahtlustati, et ta töötab Ameerika Ühendriikide heaks. Ennem operatsiooni käivitamist tehti mitu katset teda mürgitada: esimene 13. detsembril ja teine 27. detsembril, vahetult enne palee rünnakut.

Nõukogude Liidu üksused

KGB alluvusest tuli 24 operaatorit Alfa grupist ja 30 operaatorit Zenit grupist. Nõukogude Liidu õhudessantväed toetasid operatsiooni 87 võitlejaga. Eraldi moodustati operatsiooniks Musulmanide pataljon, mis koosnes 520 võitlejast. Lisaks sellele toetas KGB nõustajate näol Hafizullah Amini ihukaitseüksust, kes tegelikult õõnestasid kaitset. Nende abil teostati objekti luuret ning ründajad said kaardistada kaitse ülesehituse.

Palee kaitse

Presidendi ihukaitsjad ja palee vahetu lähedus olid mehitatud Aminile ustavatest võitlejatest. Lisaks sellele mehitasid nad ka valvetule vahendeid õhutõrje ja kolme tanki näol. Kokku kaitses paleed umbes 2500 võitlejat. Kabulis paiknesid kaks tankibrigaadi, kes olid võimelised toetama kaitsjaid rünnaku korral. Välisperimeeter oli mehitatud Musulmanide pataljoni poolt. 
Palee asus künkal ja selle ümbrus oli mineeritud. Paleesse viis ainult üks sõidutee. Domineerivale maastikule oli paigutatud kolm kaevunud tanki, mis said mõjutada kõike, mis liikus mööda teed palee poole. Paleest mitte kaugel domineerival maastikul, kus sai vaadelda nii paleed kui ka sõiduteed, paiknes õhutõrjeüksus, millel oli 12 KS-19 ja 16 DsHK raskekuulipildujat.

Rünnak Tajbegi paleele

Rünnak paleele tuli üllatusena ning toimus keset pidulikku õhtusööki, kus tehti viimane katse mürgitada Hafizullah Amin KGB heaks töötavate kokkade poolt. Katse ebaõnnestus ning sellele järgnes rünnak. 
Kõigepealt seoti objekt ZSU Shilka 23-4 õhutõrjekahuritega. Samal ajal neutraliseeriti kaitsjate õhutõrjeüksus ning tankid hõivati ründajate poolt ja fikseeriti üksused, mis võiksid palee kaitsjatele appi tulla. Seejärel rünnati paleed mööda sõiduteed. Rünnak oli edukas – president võeti vangi ning hukati hiljem. Ründajad saavutasid tule ülekaalu palee kaitsjate suhtes ning üllatusmomendi, mis muutis olukorra neile soodsaks, kuigi ründajate ja kaitsjate suhe oli umbes 1:4.

Tulemus

Operatsioon juhatas sisse Babrak Karmāli valitsemisperioodi, millele järgnes Nõukogude-Afganistani sõda.
Hispania Citerior

Etümoloogia

Hispania on Ibeeria poolsaarele antud ladina nimi. Seda võib tagasi jälitada vähemalt aastani 200 eKr luuletaja Quintus Enniuseni. Sõna on tõenäoliselt tuletatud puunia sõnast אי שפן "I-Shaphan", mis tähendab "damaanide rannikut", mis omakorda on Foiniikia maadeavastajate väärarusaam, kuna nad pidasid arvukaid küülikuid damaanideks. Antiikajaloolase Cassius Dio sõnul kuulusid piirkonna rahvad paljudesse erinevatesse hõimudesse, kellel ei olnud ühist keelt ega ühist valitsust.
Liiva-Nõmpa mõis

Liiva-Nõmpa mõis (saksa keeles Neu-Nempa) oli eramõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 1743 Vana-Nõmpa mõisast eraldatud alast.
Lõkspüünis

Lõkspüünis on püügivahend, mille kasutamise põhimõte seisneb kala suunamises ja eksitamises püünisesse või selle osasse, millest väljumine on raskendatud. 
Lõkspüüniste vormid ja kasutamine on Eestis sätestatud Kalapüügieeskirjaga.
Lubatud lõkspüünised on mõrd, kastmõrd, kadiska, silmumõrd, vähimõrd ja silmutorbik.
Bränd

Ajalugu

Sõna "bränd" on pärit vanapõhja keelest, sõnast brandr, mis märkis omanditunnuse põletamist oma tootele või koduloomale.
Itaallased olid ühed esimesed, kes kasutasid kaubamärke – vesimärke paberil – aastal 1200. 
Kuigi ajaloost on teada teisigi näiteid, mida saab seostada kaubamärkidega, siis kaubamärkide mass-turundus saab alguse 19. sajandil seoses pakendatud kaupade tulekuga turule.
Briti õlletehas Bass & Company väidab, et tema punase kolmnurgaga märk oli maailma esimene kaubamärk. Lyle's Goldeni siirup esitab samasuguse väite, nimetades end Suurbritannia vanimaks brändiks. Selle roheline ja kuldne pakend on olnud peaaegu muutumatuna alates aastast 1885. Teine näide pärineb Antiche Fornaci Giorgilt Itaaliast, kelle tellistel on stantsitud või nikerdatud sama proto-logo aastast 1731 (nagu selgus Püha Peetruse basiilikalt Vatikanis).
Veiseid oli märgistatud juba ammu enne seda. Mõiste "isemõtleja" tähendas algselt kaubamärgita vasikat, pärinedes Texase farmerilt Samuel Augustus Maverickilt, kelle unarusse jäetud veiseid pidid naabrid kokku ajama. Isegi kuulsate kunstnike nagu Leonardo Da Vincit jt allkirju maalidel saab vaadelda kui varaseid brändinguid.
Seoses tööstusrevolutsiooniga hakkasid tehased tootma masstoodanguna kaupu, mida püüti müüa laiemale turule, kus kohalik klientuur oli harjunud kohapealse toodanguga. Kiiresti sai selgeks, et lihtsalt pakendatud seebil oli raske konkureerida tarbijale tuttava kohaliku tootega.
Pakendatud kauba tootjatel oli vaja veenda turgu, et mittekohalik toode võib olla sama usaldusväärne kui kohalik toode. Campbell Soup, Coca-Cola, JuicyFruit närimiskumm, tädi Jemima ja Quaker Oats olid esimesed "kaubamärgiga" toodete seas, mis püüdsid tutvustada tarbijale oma tooteid. 
Umbes 1900 avaldas James Walter Thompson oma maja seinal reklaami. See on vanim teadaolev kaubanduslik reklaam, mida võib vaadelda kui brändingut. Ettevõtted töötasid välja loosungeid, maskotte ja reklaamlaule, mis hakkasid ilmuma raadios ja televisioonis. 
Tootjad õppisid kiiresti kujundama oma brändi identiteeti ja isikupära, näiteks nooruslikkust, lõbu või luksust. Sellest sai alguse nähtus, mida tänapäeval tuntakse "brandinguna".

Eesti brändid

Läbi aegade tuntumaid Eesti oma brände on Kalev. Maailma saja väärtuslikuma brändi seas pole meil veel kedagi. Küll võib sellele kõige lähemal olla Skype. Kodumaistest kaubamärkidest on märkimisväärsed Monton, Ilves Extra, A. Le Coq, EMT, Tallink.
August Erikson

August Erikson VR II/3 (29. oktoober 1898 Paslepa, Läänemaa – 23. jaanuar 1992 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ja arst.
Ta lõpetas aastal 1919 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta võttis aastatel 1916–1917 osa Esimesest maailmasõjast ja aastatel 1918–1920 Vabadussõjast (1. Jalaväerügemendi koosseisus).
Õppis aastatel 1920–1925 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Oli pärast ülikooli lõpetamist Tallinna ja Tartu sõjaväehaigla nooremordinaator ja vanemarst. Aastal 1931 ta demobiliseeriti. Aastal 1940 oli ta Narva haigla kirurgiaosakonna juhataja.
Lahkus 1944 Rootsi, hiljem lahkus ta Rootsist Kanadasse.
Roti-rebasesaba

Kirjeldus

Pööristähk mõlemast otsast ahenev, valkjasroheline või lillakirju. Lehed on 3–5 mm laiad ja kõrgete roodudega. Lehetuped ja kõrs karedad. 4–5 mm pikkused paljad piklikovaalsed pähikud 1-või 2-kaupa raokestel.  Libled kitsa tiivulise andruga ja teritunud sirge tipuga. Ohe 5–8 mm pikkune, põlvjas ja pähikust kaugele väljaulatuv. Taim kasvab 10 kuni 50 cm kõrguseks.

Kasvukoht

Eestis seni leitud raudteedelt.

Levik

Eestis harva.
Dragomir Milošević

Dragomir Milošević (serbia keeles Драгомир Милошевић, sündinud 4. veebruaril 1942) on Endise Jugoslaavia Rahvusvahelise Kriminaaltribunali otsusega süüdimõistetud sõjakurjategija, kes juhtis Bosnia sõjas Republika Srpska sõjaväe korpust (Sarajevsko-romanijski korpus).
Dragomir Miloševići juhitav korpus piiras Bosnia sõjas kolm aastat Sarajevo linna.
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Dragomir Miloševići 2006. aastal süüdi ja määras talle karistuseks 33-aastase vangistuse. 2009. aastal vähendas tribunali apellatsioonikogu karistust 29 aastale.
Dragomir Milošević kannab alates 2011. aasta 22. märtsist oma karistust Eestis Tartu vanglas. Eesti ja tribunal on sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajadusel tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma.
Nadine Visser

Isiklikud rekordid

Seisuga 11. juuni 2018
Kilingi-Nõmme raudteepeatus

Kilingi-Nõmme raudteepeatus oli raudteepeatus Pärnumaal Saarde vallas Kilingi-Nõmme linnas.
Läbi Kilingi-Nõmme kulges kuni 2008. aastani laiarööpmeline Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis algselt oli osa Tallinna–Riia raudteest.

Ajalugu

Kilingi-Nõmme raudteejaam rajati 1895. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee rajamisega. Toona jäi jaam Saarde kihelkonda Kilingi mõisa maadele. Eesti territooriumile jäi sellest pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanemist Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee.
Kitsarööpmeline raudtee suleti lõplikult 1975. aastal, mille tulemusel suleti ka Kilingi-Nõmme raudteejaam.
1975–1981 rajati kitsarööpmelise raudtee asemele laiarööpmeline raudtee. Endisest Kilingi-Nõmme raudteejaamast sai selle tulemusel raudteepeatus. Uus, ühe kõrvalteega raudteejaam rajati Kilingi-Nõmmest 2,6 km Pärnu suunas Marana küla lähedale.
Viimane reisirong sõitis läbi Kilingi-Nõmme 31. jaanuaril 1996. Kaubarongid sõitsid Pärnu-Mõisaküla vahet kuni 2000. aastani. Kilingi-Nõmmele eelnes Pärnu poolt tulles Sigaste ja järgnes Tihemetsa raudteepeatus. 
Peatuses asus üks madal perroon ja jaamahoone, mis praeguseks on eraomanduses.

Jaamahoone

1936. aastal valmis Hendrik Otlooti projekti järgi kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis jaamahoone. Jaamahoone on säilinud, kuid halvas seisukorras.
Slovaki keel

Slovaki tähestik

a á ä b c č d ď dz dž e é f g h ch i í j k l ĺ ľ m n ň o ó ô p q r ŕ s š t ť u ú v w x y ý z ž
Kirjeldustõlge

Kirjeldustõlge on filmile või teatrietendusele pealeloetav kirjeldus, kus dialoogide vahel kirjeldatakse ka ekraanil või laval nähtavat. Seda kasutatakse peamiselt nägemispuudega inimestele kõige visuaalse edasiandmiseks. 
Kirjeldustõlkega antakse infot tegevuste, tegeleaste, lavaliste/stseenimuutuste, ekraanile ilmunud teksti kohta. Tõlge paigutatakse enamasti kuuldavas tekstis esnevatesse pausidesse .
Eesti ainus tegev kirjeldustõlk oli 2011. aasta jaanuaris Mart Aas, kes on ka aastaid lugenud sisse audioraamatuid pimedatele.
2011. aastaks olid kirjeldustõlke saanud kolm Eesti mängufilmi: "Ruudi", "Kinnunen" ja "Sügisball". Kirjeldustõlkega etendusi oli toimunud Ugalas ja VAT teatris. 2012. aastal loodi Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi abiga kirjeldustõlge ka multifilmile "Lotte ja kuukivi saladus".
Rudaki

Rūdakī (858, Rudak, Khorāsān, Pärsia – 941, Rudak (?)) oli tadžiki-pärsia luuletaja, muusik ja laulja, uuspärsia- ehk farsikeelse pärsia kirjanduse rajaja.
Rūdakī oli Samaniidide dünastia valitseja Naṣr II (914–943) õuepoeet Buhhaaras, kuid kaotas 937. aastal soosingu ja lõpetas elu vaesuses. Tema tohutust loomingust on säilinud oletatavsti vähem kui 1 protsent.
Üks Rudaki tuntumaid poeeme on "Veini ema", mis ülistab metafooride kaudu veinitegu.
Mindia Džanelidze

Isiklikku

Ta on abielus ja kolme lapse isa. Ta valdab gruusia, vene, inglise ja türgi keelt.
Rääkjärv

Rääkjärv on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasavere külas asuv järv. Selle pindala on 4,9 ha.
Komplekshaigus

Komplekshaigus (inglise keeles complex disease) on haigus, mida põhjustab kombinatsioon geneetilistest, keskkonna- ja elustiiliteguritest.
Poolhaagis

Poolhaagis ehk sadulhaagis on haagis, millele mõjuvast raskusjõust osa kandub sadulseadise kaudu vedukile.
Poolhaagis on ette nähtud haakimiseks sadulveduki või eeliku külge ja kannab sellele üle olulist vertikaalkoormust ehk lihtsamalt öeldes toetub osaliselt vedukile. Kõige silmnähtavam erinevus poolhaagiste ja ülejäänud haagiste vahel seisneb selles, et poolhaagisel puudub esimene telg. Seetõttu on poolhaagis tavaliselt varustatud toega, mille peale ta toetub sel ajal, mil ta pole veduki taha ühendatud.
Tavapärane poolhaagis on 13,6 m pikk ja 2,55 m lai ning kolmeteljeline, Tehnikaleksikoni järgi 1- või 2-teljeline . Külmikpoolhaagiste laius on 2,60 m.
Poolhaagisega veok on tänapäeval kõige levinum kaubaveovahend maanteel. Tavapärase madelpoolhaagise kaubaruumi maht on 90 m³.
Poolhaagisautorong on sadulhaakeseadme abil sadulvedukist ja poolhaagisest koostatud autorong.
Transpordis on poolhaagised märksa levinumad kui täishaagised. Sellel on palju põhjuseid.
Haagiseid saab kiiresti veduki taha ja jälle lahti ühendada. Kui veduk peaks rikki minema, saab seda kergesti vahetada, ilma et kaupa oleks vaja haagisest vahepeal välja laadida. Vajadusel võib kasutada eelikut, et seda ühendada veduki või teise haagise taha. Täishaagisega võrreldes on poolhaagise pöörderaadius väiksem, mis teeb ta manööverdamisvõimelisemaks. Kui poolhaagis ja täishaagis on võrdse pikkusega, saab poolhaagisele rohkem kaupa laadida, sest täishaagisel ei asu haakeseade haagise all, vaid ees ja see teeb täishaagise pikemaks. Ka kasuliku kauba ja massi suhe on poolhaagisel parem kui täishaagisel. Poolhaagis jätab oma raskusest suure osa veduki vedavatele telgedele, mis on eeliseks lumes ja mudas sõitmisel.

Madelpoolhaagis

Madelpoolhaagis on laiaotstarbeline haagis. Sellega saab transportida nii pakendatud kui pakendamata kaupa. Madelpoolhaagisel on peal kergkarkass, mis kannab kattetenti ehk koormakatet. See kaitseb kaupa vigastuste ja sademete eest.

Külmikpoolhaagis

Külmikpoolhaagis on ette nähtud kiiresti riknevate või kindlal temperatuuril säilitatavate kaupade, näiteks lillede, värskete puu- juurviljade või külmutatud liha või kala transpordiks.

Kallurpoolhaagis

Kallurpoolhaagis on kasutusel põhiliselt ehitustel puistmaterjalide veoks. Neid kasutatakse aga ka põllumajandussaaduste transpordiks ja jäätmekäitluses.

Konteinerpoolhaagis

Konteinerpoolhaagis on mõeldud merekonteinerite veoks.

Autoveopoolhaagis

Autoveopoolhaagis ehk autotreiler on autode transpordiks ette nähtud poolhaagis.

Tsisternpoolhaagis

Tsisternpoolhaagiseid on kahte liiki: vedelike (bensiin, masuut) vedelad kemikaalid, vesi, piim, vein ning puistainete (tsement, väetis, graanulid, jahu, suhkur) transpordiks.

Raskeveopoolhaagis

Raskeveopoolhaagis on suurte ehitusmasinate (traktorid, ekskavaatorid) transpordiks ette nähtud poolhaagis.
Andres Ergma

Andres Ergma (sündinud 14. oktoobril 1946 Paides) on Eesti ettevõtja.
Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse planeerimise erialal.
Ergma on Eesti Pensionäride Ühenduste Liidu juhatuse esimees ja Eesti Vanavanemate Ühingu juht.
Ta oli 2002–2009 Rahvaliidu liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina ja sai 70 häält.
Peeter-Pauli kindlus

Peeter-Pauli kindlus (vene keeles Петропавловская крепость) on kindlus Venemaal Peterburis Jänesesaarel. 
Seda hakati ehitama 27. mail (16. mai vkj) 1703, mida peetakse ka Peterburi linna asutamise alguseks. Suuremad ehitustööd toimusid aastail 1706–1740 Itaalia arhitekti Domenico Trezzini juhendamisel.
Kindlusesse viib kaks silda – Johannese sild ja Vassili saare poolt Kronverki sild. 
Peeter-Pauli kindluse keskne ehitis on Peeter-Pauli katedraal.
Pragmaatika

Pragmaatika on semiootika haru, mis uurib märkide kasutamist.
Keeleteaduse haruna uurib pragmaatika keele kasutamist ning keelelist tegevust.

Termini ajalugu

Termini võttis kasutusele Charles Morris (1938), kes defineeris pragmaatika ühena semiootika kolmest harust süntaktika ja semantika kõrval. Pragmaatika pidi uurima "märkide suhet tõlgendajatega". Nagu teistegi semiootika harude puhul, eristas ta pragmaatika raames "puhtaid uuringuid" (metakeele väljatöötamist) ning "kirjeldavaid uuringuid" (metakeele rakendamist konkreetsete märkide ja nende kasutuste kirjeldamiseks. Pragmaatikareegli näitena mainis ta seda, et näiteks konkreetsed hüüdsõnad ja käsud esinevad ainult teatud tingimustel, mis puudutavad keelekasutajaid. Pragmaatika uurimisvaldkonna piiritles ta nii: "Pragmaatika piisavalt täpne kirjeldus on öelda, et ta tegeleb semioosi biootiliste aspektidega, s.o kõikide psühholoogiliste, bioloogiliste ja sotsioloogiliste nähtustega, mis märkide funktsioneerimisel esinevad." 
Sõna "pragmaatika" on Morrise määratletud mõttes ka hiljem kasutatud, kuid seda kasutatakse ka hoopis kitsamas mõttes. Rudolf Carnap (1938) määratles pragmaatika nii: "Kui mingis uurimises sõnaselgelt viidatakse kõnelejale, või üldisemalt väljendudes, keelekasutajale, siis me paigutame selle pragmaatika valdkonda. (...) Kui me abstraheerume keelekasutajast ning analüüsime üksnes väljendeid ja nende designaate, siis me oleme semantika valdkonnas. Ja lõpuks, kui me abstraheerume ka designaatidest ning analüüsime ainult väljenditevahelisi suhteid, siis me oleme (loogilises) süntaksis." See tähendus on laiemalt käibele läinud. Hiljem hakkas Carnap samastama pragmaatikat Morrise mõttes deskriptiivse semiootikaga üldse, seega loomulike keelte (mitte loogiliste keelte) uurimisega. Samuti on ta nimetanud puhtaks pragmaatikaks uskumuse, lausungi ja intensiooni mõiste ning nendevahelise seose uurimist.
David Crystali järgi uurib pragmaatika keelt kasutaja seisukohalt. Tähelepanu pööratakse sellele, millised keelelised vahendid kõnelejad valivad ja millised keelekasutuslikud piirangud kehtivad ühes või teises situatsioonis.