google/wiki40b huggingface dataset:
2001 Mars Odyssey

Nimi

Mars Odyssey oli algselt osa Mars Surveyor 2001 programmist ja seda nimetati Mars Surveyor 2001 Orbiteriks. Orbiter pidi Marsile viima Mars Surveyor 2001 Landeri, kuid maandurimissioon tühistati kui NASA kaotas 1999. aastal Mars Climate Orbiteri ja Mars Polar Landeri. Sondi uueks nimeks sai 2001 Mars Odyssey, et austada Arthur C. Clarke'i teostes, eriti "2001: Kosmoseodüsseias" kujutatud kosmoseuurimist.
Augustis 2000 asus NASA valima sondile nime. 200 pakutud nime seast valiti võitjaks Astrobiological Reconnaissance and Elemental Surveyor, lühendatult ARES. Valituks osutunud nime kritiseeriti mõjuvuse puudumise ja liigse agressiivsuse tõttu ning seetõttu otsustas nimekomisjon oma otsuse üle vaadata. NASA valis välja kandidaadi "2001 Mars Odyssey", mis oli varem tagasi lükatud, kuna agentuur ei soovinud tegeleda võimalike autoriõiguste ja kaubamärgi probleemidega. Probleemide ennetamiseks võttis NASA Clarke'iga e-posti teel ühendust ning sai vastuseks, et Clarke on väga meelitatud, et NASA soovib nimetada kosmosesondi tema teose järgi ja tal pole sellele plaanile mingeid vastuväiteid. NASA nimetaski seejärel ARESe ümber 2001 Mars Odysseyks.

Missioon

Mars Odyssey startis Cape Canaveralilt 11. aprillil 2001 ja saabus Marsi orbiidile 24. oktoobril. Pärast Marsi orbiidile saabumist, alustas Odyssey aeropidurdamist, kasutades Marsi atmosfääri oma kiiruse aeglustamiseks ja orbiidi korrigeerimiseks. Aeropidurdamisega suutis Odyssey säästa rohkem kui 200 kg kütust, kuna pidurdamisel ei kasutatud kordagi peamootorit. Aeropidurdamine lõppes jaanuaris 2002 ja Odyssey põhimissioon algas 19. veebruaril 2002. Põhimission kestis augustini 2004, kuid pärast seda on Odyssey missiooni korduvalt pikendatud ja sond on tänaseni töös.
2001 Mars Odyssey on oma teenistusaja jooksul olnud NASA peamisi ülekandejaamu Marsi orbiidil. Umbes 85% Spiriti ja Opportunity tehtud piltidest ja kogutud informatsioonist vahendas Maale Odyssey ning Opportunity infot vahendab sond tänaseni. Sond aitas NASA-l kulguritele ja Phoenixile valida välja maandumispaigad ning lisaks jälgis Marsi atmosfääri, kui oma orbiidi korrigeerimiseks alustas aeropidurdust 2005. aastal Marsi orbiidile saabunud Mars Reconnaissance Orbiter.
Odyssey tiirleb Päikesega sünkroonitud orbiidil, mis tagab, et fotod on pidevalt valgustatud. 30. septembril 2008 muutis sond, Marsi infrapunas kaardistamiseks oma orbiiti. Uus orbiit välistab gammaosakeste detektori kasutamise, sest see võib põhjustada seadme ülekuumenemise. 
28. oktoobril 2003 lõpetas päikesetormi järel töö MARIE, mis mõõtis radiatsiooni. 
Juunis 2012 purunes üks kolmest hoorattast, kuid insenerid lahendasid probleemi varuratta kasutusele võtmisega. Varuks olnud neljas hooratas käivitati juulis 2012.
2010. aastal teatas Jet Propulsion Laboratory pressiesindaja, et 2001 Mars Odyssey jätkab oma tööd vähemalt 2016. aastani ja võib-olla kauemgi. Hiljem on arvatud ka, et sond peab vastu kuni 2025. aastani.
Leopold Bernhard Wilhelm Rinne

Leopold Bernhard Wilhelm Rinne (21. veebruar 1827 Reigi – 7. detsember 1887 Hanila) oli Eesti vaimulik
Õppis aastatel 1838–1841 Haapsalu kreikoolis, 1842–1847 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1848–1852, lõpetas ülikooli septembris 1852 konsistoriaaleksamiga. Oli 1852–1854 Eistveres (Pilistvere kihelkonnas) koduõpetaja ja samal ajal sooritas ta ka Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitz (vanem)a juures prooviaasta. Ordineeriti 23. mail 1854 õpetajaks.
Oli 1854–1887 Hanila ja Varbla koguduse õpetaja. Ranna-Lääne praostkonna praostiks valiti 23. mail 1870 ja introdutseeriti 24. septembril 1871. Aastal 1879 oli Läänemaa ülemkirikueestseisja-ameti liige; aastatel 1872–1877 Läänemaa maakonna koolikomisjoni liige. Asutas aastal 1854 abipiibliseltsi ja oli selle juhataja.
Kirjutas Tallinna ajalehele Revalsche Zeitung artikleid, näiteks Eestimaa rahvakoolioludest (1861), teedeparandusest, Varbla kooli pidupäevast (1873), Varbla kihelkonnakoolist ja 1881. aasta rahvaloendusest. Mõned artiklid ilmusid ka Ristirahva Pühapäewa Lehes.

Isiklikku

Tema isa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vend Gustav Felix Rinne oli Reigi, Peterburi Katharina ja Järva-Peetri koguduse õpetaja.
Rapla Vesiroosi Gümnaasium

Üldinfo

RVG on tänapäevaselt akadeemiline kool, kus on väärtustatud iga õpilase areng. Neli kooliastet moodustavad ühtse koolikogukonna, mis toetub ühistele eesmärkidele ja väärtustele.
Rapla Vesiroosi Gümnaasium on omanäoline ja heatasemelist haridust võimaldav gümnaasium.
Põhikool võimaldab tugevat baasharidust, mis loob edasiõppimisvõimalused järgmistel kooliastmetel; osaliselt rakendatakse diferentseeritud õpet.
Gümnaasiumiosa õppekavas on kaks õppesuunda: meedia- ja pärimuskultuur ning tehnoloogia ja loodus. Õppesuundade õppekavade kujundamisel lähtutakse õppijate vajadustest, kooli traditsioonidest ja piirkonna vajadustest.
Rapla Vesiroosi Gümnaasium kuulub tervist edendavate koolide hulka. Kooli õppekava võimaldab karjääriõpet, riigikaitseõpet.
Koolis on tegus õpilasesindus. Õpilased võtavad aktiivselt osa TÜ Teaduskooli tööst, olümpiaadidest ja mälumängudest. Käiakse keskkonnaklubi matkadel ja kultuuriloolistel reisidel, osaletakse laulukooride, näite-, väitlus-, kunsti-, rahvatantsu-, muusika- ja spordiringide töös. Õpilased annavad välja ajalehte Vesistaja. Algklasside õpilased saavad osaleda pikapäevakoolis.
Kooli juures on maakondliku tähtsusega spordihoone, kus on palliplatsid, aeroobika- ja jõusaal, squashiväljakud, jooksu- ja viburada. Töötab uisu- ja suusalaenutus. Vesiroosi tervisepargis asuvad tervise- ja looduserajad.

Ajalugu

Kuna Rapla I Keskkooli (praeguse Rapla Ühisgümnaasiumi) õpilaste arv oli kasvanud liialt suureks (umbes 1600), alustas 1. septembril 1988 tööd Rapla II Keskkool.
1995. aastal nimetati Rapla II Keskkool ümber Rapla Vesiroosi Gümnaasiumiks.
Alates 1998. aastast kuulub kool Tervist Edendavate Koolide hulka.
Alates 2009/2010. õppeaastast on gümnaasiumis kaks paralleelklassi, üks neist on looduse-tehnoloogia ja teine meedia-ühiskonna suunaga.

Arendus

2007. aastal sai alguse kooli ulatuslik renoveerimine, uuendati välisfassaad, uksed ja aknad.
2008. aasta kevadel algas koolihoone õppekorpuse renoveerimine.
2008. sügisel algas renoveerimise kolmas etapp: kooli fuajeele ehitati peale teine korrus, kuhu paigutati kooli juhtkonna kabinetid ning bändide harjutusruum ja helistuudio. Vana aula jagati vahelae abil kaheks korruseks ja sinna tekitati auditoorium, kunsti- ja muusikaklass. Endine võimla ehitati ümber aulaks.
Samal ajal ehitati kooli kõrvale Rapla Sadolini Spordihoone. Planeering on tehtud ka kooli taga asuvate saviaukude ümbruse korrastamiseks. Spordihoone ehitust sai reaalajas jälgida IP-kaamerast .
2010. aastaks oli kogu koolikompleks koos spordihoonega valmis. Loodud on eeskujulikud tingimused õppetööks, kultuuriüritusteks  ja sportimiseks.
Roostekass

Roostekass (Prionailurus rubiginosus) on kaslaste sugukonda kuuluv kiskjaline, kes on maailma kõige pisem metsik kass, kaaludes täiskasvanuna vaid kuni üks kilogramm.

Välimus

Roostekass on nimetuse saanud oma karvkatte järgi: nimelt on roostekassi seljal ja külgedel roostekarva laigud. Kuigi tegemist on väga väikesekasvulise loomaga (täiskasvanud isend kaalub kuni üks kilo), on roostekass väga energiline loom, kes tunneb end puude otsas ronides väga koduselt. Roostekasse on võrreldud ka oravatega, kuna nad ronivad puude otsas nii osavalt.

Elupaik ja eluviis

Roostekassid elavad looduses vaid Sri Lanka saarel ja Hindustani poolsaarel. Roostekassid toituvad peamiselt närilistest ja väikestest lindudest, aga nad söövad ka sisalikke, konni ja putukaid. Toitu jahivad roostekassid peamiselt öösel. Roostekassid kuuluvad ohustatud liikide hulka, looduses on neid ligi 10 000 täiskasvanud isendit.
Geoloog

Geoloog on aktiivselt geoloogiaga tegelev inimene.
Geoloogide töö on seotud planeedi Maa uurimisega. Et Maa on meile käegakatsutav ja väga mitmeti uuritav taevakeha, on ka geoloogidel väga palju erinevaid kitsamaid uurimisobjekte. Erinevalt bioloogidest ei tegele geoloogid reeglina eluslooduse uurimisega. Geoloogid uurivad Maa ajalugu (ajalooline geoloogia), millega on lahutamatult seotud Maa palet kujundavate protsesside uurimine (dünaamiline geoloogia).
Geoloogia teeb oluliseks ja tuntuks peamiselt maavarade ja nende otsimisega seotu, ehkki sellega tegelejad ei ole geoloogide seas enamuses. Peale maavarade otsimise tegelevad geoloogid veel näiteks vulkaanide, setete, maavärinate, dinosauruste, maakoore, kivimite, mineraalide jms uurimisega.
Olenevalt spetsialiseerumisest võidakse geolooge nimetada ka kitsama erialanimetusega, näiteks sedimentoloog, petroloog, vulkanoloog, mineraloog, paleontoloog jne.
Oluline osa geoloogide tööst toimub välitingimustes. See on vajalik selleks, et koguda teaduse tegemiseks vajalikke andmeid. Välitingimustes kannab geoloog kaasas enamasti vähemalt kaht töövahendit: geoloogi vasarat ja välipäevikut (ja muidugi ka harilikku pliiatsit, millega seda täita). Peale nende kannavad geoloogid tihti kaasas ka luupi, fotoaparaati, tollipulka, soolhappe lahust, geoloogilist kompassi, GPS-vastuvõtjat, kaarti, väikseid kilekotte, nuga, kühvlit, labidat, puuri jms. Kõige olulisemaks ja geoloogidele iseloomulikumaks on neist kahtlemata vasar, seda rõhutab ka geoloogide deviis: mente et malleo 'mõistuse ja vasaraga'.
Geoloogide ettevalmistus ülikoolis hõlmab mineraloogiat, petroloogiat, sedimentoloogiat, paleontoloogiat, geokeemiat, geofüüsikat, stratigraafiat, topograafiat jpm. Geoloogidel on sõltuvalt spetsialiseerumisest vaja häid teadmisi ka keemias, füüsikas ja bioloogias. Oluline osa õppetööst toimub välipraktikate ja geoloogiliste ekskursioonide vormis.
Eesti geoloogid töötavad peamiselt kolmes asutuses. Need on Tartu Ülikooli geoloogia osakond, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut ja Eesti Geoloogiakeskus. Eestis õpetatakse geoloogiat Tartu Ülikoolis.
Filipinki

Filipinki (eesti keeles ka Filipinkad) oli Poola naisvokaalansambel.
Ansambli moodustas Szczecinis 1959. aasta novembris Szczecini Kaubandustehnikumi õppejõud Jan Janikowski sama õppeasutuse õpilastest.
Ansambel sai nime tol ajal populaarse Poola ajakirja Filipinka järgi.
Ansambel oli vahetult asutamise järel lühikest aega nonett, seejärel septett.
Ansambli koosseisu kuulusid: Zofia Bogdanowicz, Niki Ikonomu, Elżbieta Klausz, Krystyna Pawlaczyk, Iwona Racz, Anna Sadowa ja Krystyna Sadowska.
Ansambli esimene avalik esinemine oli 1960. aastal konkursil Szukamy młodych talentów ('Otsime noori talente'). 1962. aastal esines ansambel raadiokonkursil Mikrofon dla wszystkich ('Mikrofon kõigile') ja sai üleriigiliselt populaarseks. Sealtpeale lakkas ansambel olemast amatöörkollektiiv ja hakkas tegutsema professionaalsena.
Ansambel oli oma populaarsuse tipul aastatel 1963–1965. Filipinki esines ka välisriikides. Sealhulgas esines ansambel 1967. aasta veebruaris Tallinnas.
1960. aastate lõpus hakkas ansambli populaarsus aga kahanema. Ansambli koosseisus toimusid esimesed muudatused 1967. aastal. Esinemine 1969. aastal Opole festivalil jäi tähelepanuta.
1970. aastate algul kahanes ansambli koosseis esmalt kvintetini ja seejärel kvartetini. Ansambli algkoosseisust lahkus viimasena Iwona Racz 1972. aastal. Ansambli uueks nimeks sai Nowe Filipinki ('Uued Filipinkad'). Edu aga enam saavutada ei õnnestunud ja ansambel lõpetas tegevuse 1974. aastal.
Vello Naaber

Vello Naaber (24. märts 1940 Tartu – 2. oktoober 1985 Tartu) oli eesti ajaloolane ja arhivaar.

Elulugu

Vello Naaber oli tööliste poeg.
1958. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.
Naaber oli 1963 Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi arhivaar, 1963–1968 teadur ning 1970–1985 arheograaf.
Aiamaa raudteepeatus

Aiamaa raudteepeatus oli raudteepeatus Tartu–Valga liinil Nõo vallas Aiamaa külas.
Peatus asus Ropka raudteejaama ja Nõo raudteejaama vahel (kilometraaž 440,26). 
Avamisel jäi peatus Meeri valda. Aiamaal peatusid kõik Tartu–Elva rongid ja tavalised Tartu–Valga rongid. Viimane reisirong peatus Aiamaa raudteepeatuses 2008. aastal, enne Tartu–Valga raudtee remondi algust. Pärast rongiliikluse taastamist (2010) reisirongid enam Aiamaa peatuses majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi otsuse järgi ei peatunud. Peatuskoht suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõttu.
Aiamaa raudteepeatuses oli madal, 20 cm kõrgune ja 30 meetri pikkune perroon, mis lammutati raudteelõigu remondi käigus 2009. aastal. Reisijate ooteruum oli lammutatud juba mõni aasta varem.
Hageri kirikumõis

Hageri kirikumõis (saksa keeles Pastorat Haggers) oli kirikumõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saue valda, Kirikla külla. Mõis kuulus Hageri kogudusele, viimane Hageri koguduse õpetaja, kes seal elas, oli Albert Soosaar.
Drupal

Ajalugu

Drupal sai alguse internetifoorumist nimega Drop.org, mille lõi Dries Buytaert. Drupal loodi 2001. aastal, kui Dries Buytaert otsustas veebilehe Drop.org lähtekoodi avalikuks teha. Nimi Drupal pärineb hollandikeelse sõna druppel ingliskeelsest hääldusest. Druppel tähendab eesti keeles veepiiska.
Drupal 6.0 tuli välja 13. veebruaril 2008. aastal. Selles versioonis uuendati menüüde süsteemi, lokaliseerimise süsteemi ning tehti kasutatavuse ja jõudluse parandusi.
Drupal 7.0 tuli välja 5. jaanuaril 2011. aastal. Selles versioonis tehti väga suur uuendus Drupali andmebaasiga suhtlemise osale ning ka kasutatavuse ja jõudluse parandusi.
Drupal 8.0 tuli välja 19. novembril 2015. aastal. Selles versioonis tehti hulganisti teemadega seotud uuendusi.

Tuum

Drupali mõistes tähendab tuum ühiselt Drupali kommuuni loodud süsteeme, mis on Drupali installatsiooniga kaasas.
Drupalisse on sisse ehitatud ka mõned moodulite arendamist soodustavad ja kasutaja mugavust parandavad teegid, näiteks CKEditor, Symfony, Composer ja Guzzle.

Teemad

Drupaliga on kaasas mitmed teemad, näiteks Bartik ja Seven. Bartik on vaikimisi teema külastajatele nähtaval poolel ning Seven on vaikimisi teema administraatorile nähtaval poolel.

Lokaliseerimine

Drupal on tõlgitud 2018. aasta 5. novembri seisuga 115 keelde. Vaikekeel on inglise keel. 

Enne Drupali versiooni 8.0 pidi uute tõlgete installeerimiseks need manuaalselt alla laadima, Drupal 8.0 versioonis lisati võimalus teha seda automaatselt administraatoripaneelist.

Tuuma laiendamine

Drupali modulaarne ülesehitus võimaldab inimestel luua Drupali süsteeme, mis muudavad Drupali tuuma osade vaikekäitumist, muutmata Drupali tuuma koodi.

Moodulid

Drupali lisamoodulitega on võimalik Drupali funktsionaalsusi põhjalikult muuta. Lisamoodulite abiga on võimalik lisada Drupali lehele peaaegu kõiki funktsionaalsusi. Lisamooduleid on loodud vähemalt 41 802.

Teemad

Drupali lisateemadega saab Drupali kasutajapoolset väljanägemist täielikult muuta. Lisateemasid on loodud vähemalt 2698.
Tännassilma kivimeteoriit

Tännassilma kivimeteoriit on kivimeteoriit (kondriitmeteoriit), mis 16. juunil (ukj 28. juunil) 1872 langes Tännassilma Sikkensaare talu lähedal maale; meteoriit kaalus 28,5 kg  .
Mandžud

Mandžud on tunguusi-mandžu rahvas Hiinas. Enamus mandžusid elab Kirde-Hiinas ajaloolises Mandžuurias (põhiliselt Liaoningi, Hebei, Heilongjiangi ja Jilini provintsis), Sise-Mongoolias ning Pekingis. Mandžude üldarv Hiinas oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10,4 miljonit. Oma autonoomset piirkonda mandžudel ei ole, küll on neil aga mitu autonoomset maakonda. Mandžud kuuluvad mongoliidsesse rassi.
Tänapäeval kõnelevad mandžud hiina keelt. 1982. aastal kõneles Hiinas mandžu keelt emakeelena 70 inimest. 2007. aastal olevat olnud Hiinas mandžu keele emakeelena kõnelejaid 18. Hoolimata üleminekust hiina keelele on mandžud siiski säilitanud etnilise eneseteadvuse ja teatavad kultuurilised iseärasused. Ühe põhjamandžu murde alusel kujunenud sibo keelt kõneleb Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas ligikaudu 30 000 inimest.
Mandžud on tšurtšenite järeltulijad. 1635. aastal vahetas tšurtšenite valitseja oma rahva nime mandžudeks. Mandžu nimi võeti tõenäoliselt kasutusele ühe hõimunime järgi pärast seda, kui hõimud olid ühendatud ühtse võimu alla. 1636. aastal rajasid mandžud Qingi dünastia. 1644. aastal vallutasid mandžud Pekingi ja suurema osa Hiinast. Qingi dünastia jäi võimule kuni 1911. aastani. Mandžud hakkasid järjest enam omaks võtma hiina kultuuri, samuti toimus üleminek hiina keelele. Qingi dünastia püüdis piirata hiinlaste ümberasumist Mandžuuriasse. Kuid 1860. aastatel oli Qingi dünastia sunnitud avama Mandžuuria hiina ümberasujatele. Paari aastakümne jooksul jäid mandžud ajaloolises Mandžuurias vähemusse.
Minevikus oli mandžude usundiks šamanism, 17. sajandist alates hakkasid levima hiina rahvausund ja budism.
Steglitz-Zehlendorf

Elanikkond

Rajooni erinevad piirkonnad on väga erineva asustustihedusega. Pool rajooni elanikkonnast elab Steglitzi ja Lichterfelde linnaosades. Steglitz on üks Berliini suurema asustustihedusega linnaosi, samas kui Wannsee on üks hõredamalt asustatuid. Wannsees elab vaid kolm protsenti rajooni elanikest, kuigi linnaosa moodustab ligi neljandiku rajooni pindalast. 
Steglitz-Zehlendorf on Berliini kõige kõrgema elatustasemega rajoon, mille mitmeid elupiirkondi iseloomustab suhteliselt kõrge sissetulek ja väike tööpuudus. Dahlem, Zehlendorfi järve- ja metsaalad ning Lichterfelde-Westi villakoloonia kuuluvad kesklinna kõrval Berliini eelistatumate elupiirkondade hulka. Rajooni elanike keskmine vanus on kõrgem võrreldes Berliini keskmisega.
Lodi rahu

9. aprillil 1454 Lodis, Lombardias, Adda jõe kaldal allkirjastatud Lodi rahuga lõpetati Quattrocento (itaalia keeles: neljasajandad) algusest kestnud Veneetsia ja Milano vaheline vastasseis. Rahulepingu allkirjastajateks olid Veneetsia vabariik, Milano hertsogkond, Napoli kuningriik ja Firenze vabariik. Lepinguga lõpetati sõjad ülemvõimu pärast Põhja-Itaalias, kehtestati jõudude tasakaalu põhimõte ning määrati Milano ja Veneetsia valduste vaheliseks piiriks Adda jõgi.
Lodi lepingu jätkuks oli 30. augustil 1454 Veneetsias allkirjastatud Itaalia Liiga loomise leping, mille allkirjastajateks olid Milano hertsogkond, Veneetsia vabariik ja Firenze vabariik. Liiga loomisest andis 2. märtsil 1455 pidulikult teada paavst Nicolaus V, misjärel liitusid liigaga Napoli kuningas ja Aragóni kuningas Alfonso V ja väiksemate Itaalia riikide suveräänid.
Lepingutega fikseeriti olemasolevad piirid ning need kokkulepped tõid Itaaliale veerandsajandiks rahu. Lodi leping tühistati 1482. aastal, kui Veneetsia ja Paavstiriik alustasid sõda Milano vastu. Lodis kehtestatud status quo kestis 1494. aastani, kui Prantsusmaa armee Charles VIII juhtimisel sisenes Itaaliasse, pannes sellega alguse Itaalia sõdadele (1494–1559).
Crawfordi maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1822. aastal.
Sotsialistlik Rahvapartei

Ajaloost

SF asutati 1959 Aksel Larseni poolt. Larsen oli endine Taani Kommunistliku Partei esimees. Larsen vabastati kommunistlikust parteist, kuna ta kritiseeris Ungari 1956. aasta revolutsiooni mahasurumist NSV Liidu poolt.
SF sai 1960. aasta Taani parlamendivalimistel 11 kohta, kui Taani KP kaotas kõik oma 6 kohta. 1964. aastal kaotas SF ühe koha. 1966. aastal sai SF kokku 20 kohta ja nad moodustasid koos Sotsiaaldemokraatidega vähemusvalitsuse. Valitsus kestis aasta ja viis SF kaheks jagunemisele ja 1968. aasta valimistel sai SF vaid neli kohta. 
1969–1973 oli SF esimees Sigurd Ømann. 1973–1993 Gert Petersen. 1994–2004 Holger K. Nielsen ja 2005–2012 Villy Søvndal.
2011. aasta parlamendivalimistel said nad 16 kohta Folketingis. 2007. aasta parlamendivalimistel sai SF 24 kohta ja 13,1% häältest. 2005. aasta parlamendivalimistel said nad vaid 11 kohta. 
SFl on ka üks liige Euroopa Parlamendis ja 2004. aastal oli sellega parteisisene konflikt, kuna partei soovis osaleda Vasakrohelises fraktsioonis, aga valitud poliitik astus hoopis rohelisse fraktsiooni.
London City lennujaam

London City lennujaam (IATA: LCY, ICAO: EGLC) on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Suurbritannias Londonis. 
Lennujaam asub umbes 11 kilomeetri kaugusel Londoni kesklinnast. Lennujaama läbis 2017. aastal 4 530 439 reisijat.
Ihtüotsiid

Ihtüotsiid ehk kalamürk on mürkaine, millega hävitatakse veekogudes soovimatuid kalu.
Ihtüotsiidina on kasutatud näiteks rotenooni.
Brandenburg (eriüksus)

Üksuse eeskuju

I maailmasõja ajal kasutas kindral Paul von Lettow-Vorbeck Ida-Aafrikas liitlaste koloniaalvägede vastu sissisõja taktikat. Tema alluvuses teenis hauptmann Theodor von Hippel, kes hakkas pärast sõda seda taktikat väärtustama.
Hippeli visioon sarnanes Suurbritannia Special Air Service'i moodustaja David Stirlingi omaga. Selle järgi tuli moodustada kohaliku keele oskajatest üksused, et saata need vaenlase tagalasse saboteerima. Reichswehrile Hippeli ideed ei meeldinud, sest traditsionalistidest preisi ohvitserid arvasid, et see ei sobi kokku sõjapidamise reeglitega. Hippeli ideed meeldisid Wilhelm Canarisele, kes võttis ta tööle Abwehri 2. osakonda.

Pataljon Ebbinghaus – Poola

Esialgu formeeriti Poolast pärit hästi poola keelt valdavatest sakslastest pataljon Ebbinghaus, mis allus Wehrmachtile. Poola ründamise ajal tekitasid pataljoni liikmed vaenlase tagalas segadust, võtsid tähtsaid raudteesõlmpunkte ja sildu oma kontrolli alla ning takistasid strateegiliste punktide õhkulaskmist. Pärast sõjakäiku saadeti üksus laiali.
Mari Samel

Mari Samel (aastani 1978 Mari Nõmmeots, sündinud 3. veebruaril 1950 Tartus) on Eesti keemik.

Elulugu

Mari Samel on kooliõpetajate tütar ja Nigulas Sameli abikaasa.
Lõpetas 1968 Tartu 5. Keskkooli, 1973 TÜ keemia osakonna, keemiakandidaat (orgaaniline keemia ja biokeemia, 1987, Eesti NSV TA Keemia Instituut), väitekiri "Bыдeлeниe и хaрaктeристикa компoнентов обыкнoвeннoй гaдюки Vipera berus berus". Oli 1973–85 TÜ orgaanilise keemia kateedri nooremteadur, 1985–88 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nooremteadur, aastast 1988 teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: looduslike ühendite keemia, peamiselt maomürkidest eraldatud bioaktiivsete valkude struktuuri ja funktsiooni seoste uurimine (sh Eesti ainsa mürgise mao, hariliku rästiku mürgi uurimine). Eesti Biokeemia Seltsi liige. Üle 40 teadustrükise.
Raikküla

Ajalugu

Ajaloolased on arvanud, et Henriku Liivimaa kroonika lõigus, mis kirjeldab sündmusi 15. augustist 1216, mainitud ümberkaudse(te) rahva(ste) Eestimaa keskel Harjumaal Raigele külas aset leidnud iga-aastased nõupidamised ("intraverunt proviniam Harionensem, que est in media Estonia, ubi et omnes gentes circumiacentes quolibet anno ad placitandum in Raigele convenire solebant"), nn Raikküla kärajad, toimusid kas Raikkülas või selle naaberkülas Raelas.
Maria Merjanskaja

Maria Merjanskaja (aastatel 1917–1925 Maria Lauter, aastast 1928 Maria Maerz; 9. veebruar 1896 Novgorod – 20. august 1969 Kohtla-Järve) oli Eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1912 Novgorodis gümnaasiumi. Aastatel 1912–1918 mängis ta Venemaa teatrites.
Aastatel 1918–1927 ja 1930–1932 mängis ta Tallinna vene teatris ning 1927–1929 Riia Vene Teatris. Aastal 1932 moodustas ta Tallinna Töölisteatri juurde vene trupi, kus töötas aastani 1940. Oli aastatel 1941–1944 Venemaal juhutöödel.
Aastatel 1944–1946 oli ta Tallinna Filharmoonia vene trupi lavastaja ja 1947–1948 estraadiosakonna kunstiline juht. Aastatel 1946–1947 oli ta Kuressaare Teatri peanäitejuht ja 1948–1949 Tallinna Vene Draamateatri inspitsient. Aastatel 1949–1950 oli ta Rakvere Teatri direktor ja peanäitejuht ning 1950–1952 kunstiline juht. Aastatel 1952–1953 oli ta Kiviõli klubi kunstiline juht. Aastatel 1953–1954 oli ta Kohtla-Järve Vene Draamateatri direktor ja 1954–1962 näitleja.

Isiklikku

Tema isa oli näitleja Nil Merjanski, õde harfimängija Zinaida Valk-Bogdanovskaja. Tema esimene abikaasa oli näitleja ja lavastaja Ants Lauter, teine abikaasa oli vene näitleja Pavel Maerz.
Laura Lepasalu

Laura Lepasalu (sündinud 29. juulil 1986) on endine eesti jalgrattur.
Ta osales 2007. ja 2008. aastal UCI korraldatud maanteesõidu maailmameistrivõistlustel.