Seefeld

Naabervallad

Seefeld külgneb loodes Leutaschiga (Weidachi küla), kirdes Scharnitziga (Gießenbachi küla). Valla idapiir Zirliga jookseb piki harja Seefelder Jochist kuni Seefelder Spitzeni. Lõunas asub Reith (Aulandi küla) ja läänes Telfs (Möserni küla).

Topograafia

Küla paikneb Seefeldi platoo lõunaküljel Inni jõest põhjas Inni ja Isari jõgikondade veelahkmel. Platood (kuhu mahuvad ka Leutaschi, Reithi, Scharnitzi ja Möserni külad) ümbritsevad Wetterstein läänest ja Karwendel idast; see langeb eemale järsu laskumisega Inntali lõunas. Põhjas viib kõrgorg läbi Scharnitzi küla Saksamaa piiri suunas Mittenwaldi.
Seefeldis on kaks peamist mägiala (matkamiseks või suusatamiseks): üks on kumer mägi Gschwandtkopf (1495 m); teine on mäenõlvadel idas ja seda kutsutakse Rosshütte suure mägirestorani järgi poolel teel. Need mäed domineerivad Seefeldi platoo üle; vasakult/põhjast paremale/lõunasse on Seefelder Joch, Seefelder Spitze (2215 m), Härmelekopf (2224 m) ja Reither Spitze (2374 m). Märkimisväärsed muud maamärgid on Seekirchl, väike sibulkupliga kirik, ja Pfarrhügel, Gschwandtkopfi kannus, mis jookseb külakeskusesse ja moodustab väikese atraktiivse künka. Siin on ka populaarne suplusjärv Wildsee.

Järved ja jõed

Seefelder Jochi idaküljelt algavad Haglbachi lisajõed, mis voolavad läände läbi Hermannstali, siis pöörduvad lõunasse, jõudes lavamaale, et joosta piki vallapiiri ja toita Wildseed. Wildseed ohustavad Haglbachi setted. Tulevikus on kavandatud kaevata Innsbrucker Straßest idas mahuti setete kogumiseks. Wildseest väljavoolav Seebach voolab läbi Seefeldi põhjasuunas ja korjab Raabachi veed varsti pärast külakeskuse läbimist. Peter Anich kutsus seda lõiku aastal 1762 Mühlbach.
Raabachi läte on kagus Mösern Mähderi lähedal ja oli kunagi konfiskeeritud veehoidla moodustamiseks, mis andis Seekirchli kirikule nime. Schlossbergi all Seebachi lähedal on radooni sisaldav allikas, mida mainiti esimest korda Franz Josef Springi nime all 1900. aastal Keiserlik-kuningliku Tirooli ja Vorarlbergi provintsi spaade kataloogis (Verzeichnis der Kurorte und Bäder der K.K. Statthalterei für Tirol und Vorarlberg) ja kasutati aastani 1984 terviseveena. Selle radoonisisaldus 117 bekrelli liitri kohta on üsna madal (joogivee limiit on 1000 Bq/l).
Klammbach saab alguse Wildmoosalmist, mis asub Wildmoosseest allpool, ja voolab külast loodes Geigenbüheli kaugemal küljel, läbib Triendlsäge (kus on veehoidla mahuga 450 m³, mis toidab väikest hüdroelektrienergiajaama, mis genereerib 45 kW) ja ühineb Seebachiga Lehenwaldi metsas Bodenalmi ees, et moodustada Drahnbach. Viimane voolab Scharnitzi suunas ja suubub Isari lisajõkke Gießenbachi.
Veehoidla 1578 m kõrgusel Rosshütte juures (Kaltwassersee, saanud nime kohaliku paiga järgi) mahutab 66 500 m³ ja saab oma vee avalikust torujuhtmest. 2015. aastast toidetakse seda aprillist augustini lisaks Blauer Schrofeni allikast Seefelder Spitze all. Lisavesi Kaltwasserseest lume tegemiseks tõsteti 2009. aastal 100 000 m³-lt 165 000 m³-ni aastas.

Sport

Seefeldis peeti Innsburckis toimunud 1964. ja 1976. aasta taliolümpiamängude suusavõistlused. Seefeldis on korraldatud ka 1963. aasta laskesuusatamise ja 1985. ja 2019. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused ning maailma karikavõistluste etappe murdmaasuusatamises.

Raudteetransport

Seefeld asub Mittenwaldbahnil, mis ühendab Innsbrucki Garmisch-Partenkircheni kaudu Müncheniga. Seda teenindab ka S-Bahn Tiroli liin 5 Innsbruckist Scharnitzisse (Garmisch-Partenkirchenisse). 2010. aasta talvise ajakava algusest sai Seefeldi jaamast kõrgeimalasuv Intercity-Expressi (ICE) peatus Euroopas. Nädalavahetustel teenibdab see kaks ICE rongi päevas mõlemas suunas.

Maanteetransport

Bundesstraße 177 liidumaantee (Seefelder Strasse) Saksamaa piirini on osa Euroopa teest E 533. See kulgeb Zirlist üle Zirler Bergi Scharnitzisse ja Mittenwaldi. Teine maanteeühendus Inntalist kulgeb Telfsist Möserni kaudu Leutaschi ja võimaldab Mittenwaldi jõuda üle Scharnitzi kuru.
Innsbrucki lennujaam asub Seefeldist umbes 20 km kaugusel. Talviti on sinna otselennud näiteks Hamburgist, Berliinist, Kölnist ja Frankfurdist.

Turism

Seefeld on tähtis murdmaasuusatamise keskus. Nii 1964. kui ka 1976. aasta taliolümpiamängude põhjasuusaalad toimusid Seefeldis. 1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused toimusid samuti seal (nii taliolümpiamängudel kui ka maailmameistrivõistlustel toimusid Seefeldis vaid normaalmäe suusahüpped, suure mäe suusahüpped toimusid Innsbruckis), samuti mõned alad 1. noorte taliolümpiamängudel 2012. aasta jaanuaris. Maailmakarika võistlusi on seal toimunud arvukalt.
Mäesuusatamise piirkond on väike ja sobilik algajatele. On kaks eraldi väikest ala, mis pole ühendatud, v.a. suusabuss (tasuta) või taksod. Maastik iseenesest on üsna hea ja on hea juurdepääs muudele rajatistele (jalutuskäigud, kauplused ja Olympia ujumiskeskus).
Seefeld on matkajate hulgas populaarne tänu oma platoo asukohale; seal on palju atraktiivseid jalutuskäike, mis ei sõltu mägedes ronimisest. Kuid ka mägedesse matkamine on ilus, eriti kuna Karwendel on tohutu looduskaitseala. Soovituslikud jalutuskäigud ulatuvad läbi Schlossbachklammi kuni Hochzirlini (seejärel rongiga tagasi) ja köisraudteejaamadest Eppzirlertali (kui teil on piisavalt hoogu). On võimalik mitmepäevane matk läbi Karwendeli Achenseeni.
Koos 11 muu linnaga on Seefeld Alpide parima kogukonna liige.