google/wiki40b huggingface dataset:
Elmar Reinhold August Raup

Elmar Reinhold August Raup (19. august 1896 Uue-Antsla vald, Võrumaa – 1973 Tartu) oli Eesti agrokeemik.

Elulugu

Elmar Reinhold August Raup oli ametniku poeg.
Lõpetas 1914 Simbirski 1. Gümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1936, TÜ, ümber atesteeritud keemiakandidaadiks 1949), väitekiri "Tasakaalu uurimusi veest, atsetoonist ja väävelsüsinikust koosneva ternaarse süsteemi kohta". Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Vabadussõjast. Oli 1935–1942 TÜ anorgaanilise keemia labori assistent, 1942–1943 Riikliku Põllumajanduse Uurimis-ja Katseinstituudi vanemassistent, 1944–1946 Põllumajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1946–1956 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaali teadur, 1956– Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Kuusiku katsebaasi teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: väetiste ja turba efektiivne kasutamine põllumajanduses.
Vello Loemaa

Vello Loemaa (sündinud 18. jaanuaril 1951) oli Nõukogude Liidu sõjaväelendur ja on Eesti erusõjaväelane, kindralmajor.
Ta lõpetas 1973. aastal Nõukogude Liidu Komarovi-nimelise Jeiski Kõrgema Sõjalennukooli hävituslendurina. Aastal 1982 lõpetas ta Moskva oblastis Moninos asuva Gagarini-nimelise Lennuväeakadeemia. Ta asus elama taasiseseisvunid Eestisse aastal 1992.

Aastal 1992 osales Loemaa Eesti kaitsejõudude Peastaabis Eesti õhuväe loomisel. 7. veebruaril 1994 määrati ta Eesti õhuväe ülemaks.
Aastatel 1998–2002 oli ta Eesti sõjaline esindaja NATO-s ning aastatel 2005–2007 kaitseatašee Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Jaanuarist 2008 oli ta Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures. 
Vello Loemaa jäi kaitseväest erru 14. märtsil 2011.
Margarete Müller

Margarete Müller (sündinud 18. veebruaril 1931  Neustadtis Ülem-Sileesias (tänapäeval Prudnik, Poola)) on endine Saksa DV riigitegelane.
Margarete Müller lõpetas rahvakooli 1945. aastal. 1946–1948 töötas ta aednikuna, seejärel kuni 1950. aastani masina-traktorijaamas traktoristina. 1950. aastal alustas ta õpinguid Gustavshofi õppe- ja katsemajandis ja Demmini kutsekoolis. 1951. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse.
1953–1958 õppis ta Puškinis Leningradi Põllumajandusinstituudis. Instituudi lõpetamise järel töötas ta agronoomina ja masinatraktorijaama juhatajana. Samaaegselt kuulus ta ja Neubrandenburgi piirkonna parteiorganisatsiooni juhatusse.
1963–1989 oli Margarete Müller Saksamaa Sotsialistliku Ühtuspartei Keskkomitee liige ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 1963. aastast alates oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige ja 1971–1989 Saksa DV Riiginõukogu liige.
1973–1976 oli ta põllumajanduskooperatiivi juhataja Kotelowis, hiljem majandijuht Friedlandis.
1989. aasta lõpus astus ta oma ametitest tagasi ja 1990. aasta jaanuaris arvati ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei koosseisust välja.
Blackened death metal

Blackened seath metal on death metal'i alaliik. Muusikas on kombineeritud death metal ja black metal.
Heino Teder

Heino Teder (21. juuli 1926 Tõlliste vald – 21. oktoober 2007) oli eesti metsandustegelane.
Ta sündis Valgamaal Tõlliste vallas Kaara talus. Lõpetas kuldmedaliga Tartu 1. keskkooli, seejärel Tartu Riikliku Ülikooli metsamajanduse osakonna. Töötas 1949. aastast Hiiumaa metsamajandis vanemmetsaülemana, hiljem Rakvere, Järvamaa ja Kilingi-Nõmme metsamajandis. 
Aastal 1962 sai Heino Teder Eesti NSV Ministrite Nõukogu alluvuses töötava metsamajanduse ja looduskaitse peavalitsuse juhatajaks, 1966 metsamajanduse ja looduskaitse ministriks. Sellesse ametisse jäi Teder 1988. aastani. 
Pensionipõlve veetis Valgamaal isatalus. 
Teda on nimetatud Eesti metsanduse ja looduskaitse grand old man'iks.
1998 sai Valgetähe III klassi teenetemärgi. Ta oli Eesti Metsaseltsi auliige aastast 2000.
5. mail 2010 avati tema kodutalus Tõnis Paberiti valmistatud mälestuskivi.

Heino Tederi nimeline stipendium

Heino Tederi nimeline stipendium antakse aastas kahele Eesti Maaülikooli magistrandile.
Bartholomäus Bärner

Bartholomäus Bärner (perenimi allikates ka Barner, Berner; sündinud Saksamaal – 1603) oli Eesti vaimulik.
1590. aastal kutsuti ta Niguliste koguduse diakoniks ja 1602. aastal Oleviste koguduse pastoriks.

Isiklikku

Tema pojapoeg oli vaimulik Johann Bärner.
Sewardi maakond (Kansas)

Sewardi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 22 952 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Liberal (20 218 elanikku). Teine suurem asula on veel Kismet (518).
Maakonna pindala on 1659 km². Veepindala on 3 km²

Ajalugu

Sewardi maakond moodustati 20. märtsil 1873. aastal. Maakond sai nime USA poliitiku William Henry Sewardi järgi.
Peremärk

Rahvapärased nimetused

Õuemärgid, märgid, majamärgid, mergid, võrgumärgid, puumärgid, talumärgid, viljakotimärgid jne.

Ajalugu

Peremärkide kasutamine võis alguse saada juba ajal, kui paljud inimesed hakkasid koos põldu harima, karja kasvatama või kala püüdma. Sellisel hetkel tekkis vajadus enda eraomandi märgistamise vastu ja selleks võeti kasutusele igale perele ainuomane märk ehk peremärk.
Peremärkide kasutamine Eestis hakkas vähenema seoses kirjaoskuse levikuga 19. sajandil. Tänapäeval võib leida kasutuses olevaid peremärke tavaliselt vaid rannaäärsetes külades, kus peremärke leidub veel kalavõrkude ujukitel.
Paljud peremärgid sarnanevad ruunidega.

Leviala

Peremärke on kasutatud nii Euroopas, Aafrikas kui ka Põhja-Ameerikas.
Kõue valla vapp

Kõue valla vapp on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõue valla vapp.
Kõue valla vapi kinnitas 18. detsembril 1995 Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegium ning see oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Kõue vald ühines Kose vallaga. Uue valla nimeks sai Kose vald ning kasutusele võeti uus vapp.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil ülalt okaspuuoksalõikeline, alt saehambuline hõbedane palk .

Põhjendus

Kilbi sinine värvus märgib Paunküla veehoidlat ja järvi. Hõbevalge on maakonna vapitunnuse – Harjumaa risti värvus. Okaspuuoksalõige tähistab vallas rikkalikult kasvavat metsa, saehambuline lõige viitab puidu töötlemisele.
Sivan

Sivan (heebrea keeles סִיוָן) on juudi kalendris tsiviilaasta 9. ja sakraalaasta 3. kuu. Kuus on 30 päeva. Gregoriuse kalendris langeb ta tänapäeval enamasti maile ja juunile.
6. sivanil tähistatakse šavuoti.
Essu vald

Essu vald (saksa keeles Jess) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893.
Räsna mõis

Räsna mõis (saksa keeles Resna) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 17. sajandi I poolel.
Jõgeva–Mustvee maantee

Jõgeva–Mustvee maantee (registrinumbriga 36) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 46. kilomeetril Õuna külas. Tee pikkus on 38,9 km. Tee lõpeb Kalma–Mustvee tee 5. kilomeetril Mustvee linnas (Mustvee linna tänavana Tartu tänav). Torma aleviku tänavana kannab nime Jõgeva maantee.

Asulad Jõgeva–Mustvee maanteel

Õuna küla, Liivoja küla, Võduvere küla, Raaduvere küla, Lõpe küla, Laiusevälja küla, Palupere küla, Kantküla küla, Ookatku küla, Koimula küla, Vaiatu küla, Võidivere küla, Näduvere küla, Liikatku küla, Torma alevik, Vanamõisa küla, Rassiku küla, Kõnnu küla, Võtikvere küla, Mustvee linn.
Pergamoni altar

Pergamoni altar on monumentaalne altar, mis ehitati kuningas Eumenes II ajal 2. sajandi esimesel poolel eKr Väike-Aasia linna Pergamoni akropolile.
Altari põhja pindala oli 35,64 × 33,40 meetrit, juba ainuüksi trepi laius oli ligi 20 meetrit. Altari soklit kaunistas kõrgreljeef, mis kujutas Vana-Kreeka mütoloogiast tuntud gigantide võitlust Olümpose jumalatega ehk gigantomahhiat. Altari seinal asuval teisel friisil jutustatakse üksteisele järgnevate reljeefide tsükli kaudu müüt Telephosest. Telephost, kes oli müüdi järgi Heraklese ning Arkaadia linna Tegea kuninga Aleose tütre Auge poeg, peeti Pergamoni linna müütiliseks rajajaks.
1878. aastal alustas saksa insener Carl Humann Pergamoni akropolil ametlikke väljakaevamisi, mis jõudsid ajutise lõpuni 1886. Väljakaevamiste põhieesmärk oli altari friiside leidmine ning altari vundamendi lahtikaevamine. Hiljem kaevati lahti ka Pergamoni akropoli teisi ehitisi. Türgi valitsusega peetud läbirääkimiste tulemusel lubati kõik toona leitud altarifriisi fragmendid Berliini muuseumidele.
Berliinis panid itaalia restauraatorid friisi tuhandeist fragmentidest uuesti kokku. Et friisi tervikuna eksponeerida, ehitati Berliini Muuseumisaarele eraldi muuseum. 1901. aastal valminud esialgne ehitis lammutati 1909. aastal, et ehitada suurem hoone. Seal eksponeeritud friiside ning altari läänekülje rekonstruktsiooni järgi hakati seda muuseumihoonet nimetama Pergamoni muuseumiks. Pergamoni altar on Muuseumisaare antiigikogude tuntuim eksponaat.

Ajalooline taust

Philetairose poolt 3. sajandi alguses eKr asutatud Pergamon oli esmalt Seleukiidide riigi osa. Alles Attalos I, pärast Philetairost valitsenud Eumenes I järglane ja adoptiivpoeg, astus sammu täieliku iseseisvuse poole ning kuulutas end pärast võitu galatite hõimu üle 238 eKr kuningaks. Võit galatite üle, kes olid Pergamoni ohustanud, kinnitas Attalose võimu, mida too püüdis veelgi kindlustada. Vallutustega Väike-Aasias suutis ta nõrgenenud Seleukiidide arvelt lühikeseks ajaks oma riigi territooriumi suurendada. Ka Seleukiidide vasturünnak Antiochos II juhtimisel, mis jõudis Pergamoni väravateni, ei suutnud riigi iseseisvust lõpetada. Kuna Seleukiidid olid ida pool jälle tugevamaks muutunud, pöördus Attalos läände, Kreekasse, ning suutis vallutada peaaegu kogu Euboia. Tema poeg Eumenes II tõrjus taas kord tagasi galatite rünnakud. Ta valitses koos oma venna ja kaasregendi Attalos II-ga, kes pidi talle ka troonil järgnema. 188 eKr suutis Eumenes II tänu liidule Roomaga sõlmida Apameia rahu ning seeläbi vähendada Seleukiidide mõju Väike-Aasias. Attaliidid oli seega tugevnev jõud, mis soovis esinduslike ehitiste abil oma tähtsust näidata ka väljapoole.
Ada (programmeerimiskeel)

Hello, world

Hello world programm Adas:

with TEXT_IO;

procedure HELLO is
begin
   TEXT_IO.PUT_LINE ("Hello, world!");
end HELLO;
Aleksei Kozlov (uisutaja)

Aleksei Kozlov (sündinud 8. juunil 1979 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja.
Ta on mitmekordne Eesti meister iluuisutamises (2001, 2003 ja 2004) ning on korduvalt tulnud ka hõbe- ja pronksmedalile. 1997. aastal pälvis ta Ondrej Nepela mälestusvõistlusel hõbemedali. Tema kõrgeim positsioon ISU meistrivõistlustel oli 14. koht noorte maailmameistrivõistlustel 1998. aastal ning täiskasvanute vanuserühmas 18. koht Euroopa meistrivõistlustel iluuisutamises 2001. aastal.
2003. aastal karistati Kozlovi turvatöötaja ründamise eest kahe kuu pikkuse tingimisi vangistusega.
Ernos

Ernos on 1965. aastal asutatud Soome ansambel. Ansambel sai nime asutaja Erno Lindahli järgi.
Ernose tuntuimad laulud 1960. aastatel olid "Maria Louiza", "Kesäaikaan" ja "Elämältä halua en enempää".

Ernos ja Eesti

Ernos esines esimese Lääne biitansamblina Eesti NSV-s 23. septembril 1968 Estonia kontserdisaalis. Nende kontsert võeti vastu suure vaimustusega.
Ernos oli 1970. aastatel Eestis väga populaarne, kuid ansamblit ei lastud enam Eestisse.
40 aastat hiljem, 23. septembril 2008, tähistasid nad oma mälestusväärset ajaloolist kontserti esinemisega samas koosseisus samas kohas.
Ernose ühe kuulsama hiti “Maria Louiza” (eesti keeles "Maria-Louisa", sõnad Vello Salumets) laulis Eestis populaarseks Jaak Joala.
Ruth Rendell

Elulugu

Ruth Rendell sündis 1930. aastal Kirde-Londonis õpetaja peres. Hariduse omandas neiu Essexi krahvkonna tütarlastekoolis (County High School for Girls). Aastatel 1948–1952 töötas Ruth Lääne-Essexis ajalehereporteri ja toimetaja asetäitjana. Abielus Donald Rendelliga, peres on üks poeg. Esimene romaan "From Doon with Death" ilmus 1964. aastal.
Kaliiber

Harkkaliiber

Harkkaliibritega kontrollitakse võlle. Kahepoolseid lehtmaterjalist harkkaliibreid kasutatakse ettevõtte siseselt ja mõõtmetele 1–70 mm. Neid on lihtsam valmistada, kuid nad pole nii mugavad ja nende kontrollimine on aeglasem, kui ühepoolsete kahemõõtmeliste lehtkaliibritega. Mõõtmetele 100–325 mm lastakse välja vahetatavate mõõtplaatidega ühepoolseid harkkaliibreid. Kaalu vähendamiseks võidakse suuremate kaliibrite harki puurida avad. Viimasel ajal on hakatud valmistama reguleeritavate mõõtotsakutega harkkaliibreid mõõtmetele kuni 340 mm. Nende reguleerimisulatus on 6–16 mm.

Kaliibrite projekteerimine

Kaliibrite konstrueerimisel lähtutakse Taylori printsiibist, mille kohaselt peavad läbivad kaliibrid minema avasse või võllile kogu liite pikkusel, et kontrollida detaile kompleksselt, arvestades ka kujuhälbeid. Ideaalne võlli läbiv kaliiber on võlli tööpinna pikkune rõngaskaliiber. Mitteläbivad kaliibrid peavad olema võimalikult lühikese tööpinnaga. Mitteläbiv korkkaliiber soovitatakse projekteerida sfäärilise mõõtepinnaga, mis tagab joonkontakti kontrollitava pinnaga ja ei arvesta selle kuju ebatäpsust. Mitteläbivate avade kaliibritele tehakse keskele teljesuunaline ava või silinderpinnale 0,3–1 mm laiune soon. Reguleeritavad harkkaliibrid pole eriti töökindlad, seepärast soovitatakse neid kasutada alates 8. tolerantsijärgust.
Kaliibrid tuleb valmistada sellisest terasest, mis tagab mõõtmete stabiilsuse. Pärast termilist töötlemist tuleb kaliibrid kunstlikult vanandada. Mõõtekihi kroomimine (kihi paksus 2–5 μm) tõstab kulumiskindlust 3–5 korda. Kroomikihi paksus tuleb võtta z+y. Kuni 3 mm nimimõõtmega korkkaliibrite tsementiitimisel peab kihi paksus olema vähemalt 0,5 mm, teistel 0,8–1,2 mm. Mõõtepindade katmine kõvasulamiga tõstab kulumiskindlust 50–150 korda ja võrreldes kroomitud kaliibritega 25–40 korda. Kaliibrite mittetööpinnad tavaliselt oksideeritakse. Ekspluatatsioonis peavad kaliibrite mõõtepinnad olema kergelt määritud. Läbiv kaliiber peab minema avasse või võllile oma raskusega. Väikesi kaliibreid võib vajutada jõuga kuni 10 N.
Kaliibrite mõõtepindade ja nende faaside kõvadus peab olema kuni 3 mm kaliibritel mitte alla 55 HRC, kroomitud korkkaliibritel mitte alla 56 HRC, ülejäänud kaliibritel mitte alla 58 HRC. Mõõtepindade pinnakaredus Ra võetakse 10% valmistustolerantsist, kuid mitte üle 0,2 μm kui toote tolerantsijärk on IT6–IT12 ja mitte üle 0,4 μm kui toote tolerantsijärk on üle IT12. Mõõtepindade faasid võetakse Ra1,6; 60° koonusega tsentriaval Ra 3,2; käepideme ava ja ülejäänud töödeldud pinnad võetakse Ra2,5.
Perriertoppen

Perriertoppen on Teravmägede kõrguselt teine mägi. Selle kõrgus jääb vaid ühe meetriga alla Newtontoppenile.
Perriertoppen asub Lääne-Teravmägede saare idaosas Ny-Frieslandis, mõne kilomeetri kaugusel Newtontoppenist loodes.
Mäe kõrgus on 1712 meetrit. Varem oli nii Newtontoppeni kui ka Perriertoppeni kõrguseks mõõdetud 1717 meetrit, kuid 1996. aastal sooritatud uue mõõtmise tulemusel tunnistati Newtontoppen Perriertoppenist ühe meetri võrra kõrgemaks.
Perriertoppen on siluri ajastul tekkinud graniitmägi.
Aleksander Prima

Aleksander Prima (9. juuli 1906 Uderna, Tartumaa – 25. veebruar 1983 Lakewood, USA) oli eesti aiandusteadlane.

Elulugu

Aleksander Prima oli taluomaniku poeg.
Lõpetas 1927 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1927–1928 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas ja sama teaduskonna pedagoogikakursustel, lõpetas 1933 Berliini Põllumajandusülikooli aiandusosakonna, dr. rer. nat. (1949, Darmstadti Tehnikaülikool) (õppetöö vaheaegadel töötas Saksamaa aiaärides). Oli 1928–1930 Tartu aianduse-mesinduse täienduskooli juhataja, 1931–1933 Tartu aianduskursuste juhataja, 1933–1935 Tartu Õpetajate Seminari aiandusõpetaja, ühtlasi Haridus- ja Sotsiaalministeeriumi kooliaedade inspektor, 1935–1940 Põllutööministeeriumi aiandus-mesindusnõunik, aastast 1936 ka Tartu Ülikooli õppejõud, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö RK vanemagronoom aianduse alal, 1942–1944 Aedvilja Keskühisuse direktor. Lahkus 1944 Eestist, oli 1946–1949 Saksamaal Balti Ülikooli õppejõud, 1946 ühtlasi Berliini Ülikooli külalislektor, 1950–1972 USA-s Lakewoodis Shade Tree Commissioni agent ja juht. Korraldas loenguid ja kursusi, õpetas USA-s välja 200 müügiagenti.
Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: aiandus ja mesindus. USA-s koostas u 10 000 eesaia haljastusprojekti. Oli Eesti Aianduse-Mesinduse Keskseltsi juhatuse (1934–1937) ja ajakirja Aed toim liige, ajakirja Mesinik peatoimetaja (1937–1940). Üle 100 teadustrükise, sh monograafiad.
Põllküla vald

Põllküla vald (saksa keeles Gemeinde Pöllküll) oli haldusüksus Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas aastatel 1866–1891.

Ajalugu

Põllküla vald moodustati 1866. aastal vallaseaduse alusel. See hõlmas Põllküla mõisa. Vald kaotati 1891. aastal ja see liideti Padise vallaga.
Maanteesõit

Maanteesõit on jalgrattaspordi ala, mis toimub teekattel.
Germania (allegooria)

Germania on Germaaniat või Saksamaad kujutav allegooriline tegelane.
Antiikajal, kui Germaania rahvad olid tervik ainult roomlastest vallutajate silmis, kujutasid viimased juba Germaniat nuumenina. Keskajast alates oli Germania antiikaja Germaania või Magna Germania järgi Saksamaa kui saksa keeleala rahvusallegooriline kehastus. 19. sajandil oli see Saksamaa demokraatliku liikumise silmis saksa rahvusriigi rahvusromantiline sümbol. Saksa keisririigi ikonograafias omandas Germania tugevamaid natsionalistlikke jooni.
Kollased kased

Haabsaare kollased kased on kaitsealused jalakalehised kased (Betula grossa) Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Puud võeti kaitse alla 1962.
Puude ümbermõõdud jäävad vahemikku 0,28-0,75 cm ja kõrgused vahemikku 8-18 m.
Jackie Chan

Jackie Chan (成龍/成龙, kantoni keeles Sing⁴ Lung⁴, hiina keeles Chéng Lóng; sünninimi 陳港生/陈港生, kantoni Can⁴ Gong² Sang¹, hiina Chén Gǎngshēng,); sündinud 7. aprillil 1954 Hongkongis) on hiina näitleja, koreograaf, filmilavastaja, produtsent, võitluskunstnik, stsenarist, laulja ja kaskadöör.
Harilik kukerpuu

Rahvapärased nimetused

Barbariis, kukerkuusk, paburitski, paaberits, barbarits, kilgipuu, kassikusepuu, koerakusemarjad, pritspuu, taarirohud, äädikmari.

Levila ja kasvukoht

Harilik kukerpuu kasvab looduslikult Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Areaali põhjapiir Euroopas läheb üle Norra, Rootsi ja Soome. Eestis tavaline, sagedamini esineb mandri loodeosas (päikeseküllastel kasvukohtadel metsaservades, üksikute põõsastena jäätmaadel põllupeenardel, eelistades lubjarikkaid muldi) Põhja- ja Lääne-Eestis ning kasvukohana eelistab metsaservi, võsastikke, lodusid.

Morfoloogia

Taim on 2–3 meetri, harvemini ka 5 meetri kõrgune hargnev põõsas. Noored võrsed on kollakad või kollakaspunased, vanemad aga hallikad. Taimel on palju lühivõrseid, mis kinnituvad kimpudena. Lehed äraspidimunajad, tipul teritunud, 1,5–3 cm laiused, peensaagja servaga, peenikeste nõeljate hammastega. Lühivõrsete alusel lihtne või kolmehambuline astel. Hariliku kukerpuu muundunud lehed moodustavad astlaid, mis on vanematel võrsetel kolmeharulised, noortel aga hargnemata 1–2 cm pikkused. Õitseb mais, juunis. Taime kollane õisik on kobarjas ning koosneb 15–25 4–6 cm pikkusest õiest, mis sisaldavad mett. Viljaks piklik (0,8–1–2 cm pikkune), ruljas, punane, söödav mari kahe, harvem kolme seemnega. Viljad valmivad septembris, oktoobris. 1000 seemne mass 11–13 g.

Kasutamine

Kollaste õitega ja dekoratiivsete punaste marjadega kukerpuupõõsaid kasvatatakse ilutaimedena. Taime viljad on söödavad, kuid erakordselt hapu maitsega. Vanasti kasutati kukerpuu marjadest aurutatud mahla äädika asemel. Noortest hapudest lehtedest valmistati suppe ja salateid. Võrsetest ja juurte koorest (NB! on teada, et koor on mürgine) saadi kollast värvi, millega värviti villa, nahka ja paberit. Marjade essentsist valmistatakse muu hulgas maiustusi, kõige tuntumad neist on Barbarissi kompvekid. Kesk-Aasias ja Iraanis tuntakse kuivatatud kukerpuumarju zereški ehk sereški nimetusega, need on levinud lisandiks kohalikus köögis.
Harilikku kukerpuud kasutatakse ka ravimtaimena. Droogina kasutatakse lehti (Folium Berberidis) ja juurt (Radix Berberidis). Lehti kogutakse õitsemise ajal, juuri kevadel, kui pungad veel ei puhke või sügisel, kui viljad on küpsenud. Sellistest taime osadest tehakse teed. Kõik hariliku kukerpuu taimeosad sisaldavad alkaloide, neist kõige rohkem berberiini, mida leidub värsketes taimeosades 0,1–1,3%. Berberiin võib peatada verejooksu, alandada vererõhku ning hävitada baktereid. Ka taime kasutatakse maksa ja neerude talitlushäire korral. Taime lehed sisaldavad C- ja E-vitamiini, karotinoide, orgaanilisi happeid (õunhape, sidrunhape) ja mineraalsooli.
Pärnu linnavolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Paide linnavolinikeks (RTL 1934, 15):
Markus Robam

Haridus

Markus Robam õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias audiovisuaalse kompositsiooni (bakalaureusekraad).
Robam on läbinud meistriklassid Itaalia filmihelilooja Maurizio Gabrieliga, Itaalia heliloojate liidu juhataja Fausto Sebastianiga, helilooja Francois Rosséga, tele- ja teatrihelilooja Pascal Le Penneciga, Ameerika helilooja Bryan Christianiga, hispaania filmihelilooja Gonzalo Diaz Yerroga.

Helilooja ja muusikalise kujundajana

Ta on kirjutanud originaalmuusikat nii teatrilavastustele kui ka telesaadetele.
Robam oli ansambli MID solist ning osales konkursil "Eesti laul" teosega "Smile".
Markus Robam on kirjutanud originaalmuusikat Balti Filmi- ja Meediakooli lühifilmidele.
Robam oli Eesti Rahva Muuseumi avaürituse helilooja ja muusikaline kujundaja. 
Aastal 2019 nomineeris Eesti Teatriliit Markus Robami lavastuste muusikalise kujunduse ja originaalmuusika auhinnale etenduste "Loodusjõud" (Von Krahl), "Üksi ja Esmeralda" (Theatrum), "Noored hinged" (NUKU), "Südames sündinud" (Tervise Arengu Instituut) ja "Elias maa pealt" (NUKU) eest.

Festivalid

Ta on osalenud festivalidel Fundamento, Segnali ja Nuova Consonanza Itaalias  , festivalidel Pulsar, Taanis ja inSonic, Saksamaal.

Näitlejana

Markus Robam oli Nukuteatri muusikali "Kevadine ärkamine" üks peaosatäitjatest. Ta oli näitleja Elo Seliranna lühifilmis Kutsar koputab kolm korda ja teleseriaalis Klass: elu pärast.

Liikmesus

Aastast 2015. kuulub ta Eesti Heliloojate Liitu.
Erik Frey

Erik Julius Hugo Frey (8. juuni 1895 Moskva – 16. detsember 1952 Baden-Baden) oli Eesti vaimulik.
Õppis 1905–1915 Peeter-Pauli gümnaasiumis Moskvas. Aastatel 1914–1920 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, olles 1915–1917 Vene armees ja võttes 1918–1920 Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast. Oli prooviaastal Tartu Jaani ja Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 17. juulil 1921.
Oli aastatel 1922–1923 vikaar ja abiõpetaja Valga, Laiuse ja Viljandi Pauluse koguduses. Töötas aastatel 1923–1939 Põltsamaa Niguliste koguduse õpetajana, olles samaaegselt gümnaasiumiõpetaja ja skaudijuht.
Lahkus 1939. aastal  Saksamaale. Oli 1939–1945 Schönbergi koguduse (Karthausi maakond; praegu Szymbark Kartuzy maakonnas Pomorze vojevoodkonnas) pastor. Aastatel 1945–1947 oli Hemmingstedti (Schleswig-Holsteini liidumaa) pastor. Aastatel 1947–1950 oli Pforzheimis (Baden-Württembergi liidumaal) usuõpetaja. Aastatel 1950–1952 oli Baden-Badenis pastor.

Isiklikku

Tema isa Oskar Johannes Frey oli vaimulik Moskvas ja Valgas, õde Ellen Frey oli Põltsamaal arst.
TV3 (Leedu)

TV3 on Leedu telekanal, mille omanik on Modern Times Group (MTG). Telekanal on mõeldud leedu keelt kõnelevale vaatajaskonnale. See asutati 7. mail 1992 ja käks eetrisse 11. aprillil 1993 nimega Tele-3. TV3-ks nimetati kanal 1996. aastal. 
TV3 programmi programmis on näiteks järgmised saated ja filmid: "Käsna-Kalle Kantpüks", "Simpsonid", "Meeleheitel koduperenaised", "Põgenemine", "Californication", "Heroes", "CSI: Miami", "CSI kriminalistid", "CSI: New York" ja "Lie To Me". Omasaadete hulgas on tõsielusarju, mänge, dokumentaalfilme ja uudiseid.