google/wiki40b huggingface dataset:
Norra kuninglik merevägi

Koosseis

2008. aastal oli mereväes umbes 3700 inimest, kelle kasutada oli 70 alust. Merevägi kasvab mobilisatsiooni ajal 9450 inimeseni ja täieliku mobilisatsiooni ajal 32 000 inimeseni. 
Norra kuningliku mereväe ajalugu ulatub aastasse 955. Aastatel 1509–1814 oli merevägi osa Taani-Norra mereväest ja alates 1814. aastast on see taas iseseisev merevägi.
Mereväe laevade nimed algavad tähisega "KNM", mis on lühend sõnadest Kongelig Norske Marine (Kuninglik Norra Merevägi).

Ajalugu

Mereväel on pikk ajalugu, mis ulatub tagasi aastasse 955, kui kuningas Haakon I käsul, asutati rannikulaevastik (Leidang).
Taani-Norra uniooni ajal oli kahel riigil ühine laevastik, mille oli asutanud Taani kuningas Hans. 1709. aastal oli laevastiku 15 000 mehest 10 000 Norra päritolu. Tänapäevane Norra merevägi asutati 12. aprillil 1814, kui Taani kuningas Christian VIII lahutas laevastiku Norra ja Taani mereväeks. Lahutamise ajal oli laevastik kehvas seisus ja Norrale jäeti vähem laevu. Kõigil Taani päritolu mereväelastel kästi Taani naasta ja eraldiseisva Norra mereväe juhatajaks sai kapten Thomas Fasting. 1. aprillil 1815 organiseeriti Norra mereväejuhatus mereväeministeeriumiks ja Fasting sai esimeseks mereväeministriks.
Kuigi Norra Kuningriik oli I maailmasõjas neutraalne, mobiliseeriti kaitsevägi Norra neutraliteeti kaitsma. Riigi neutraliteet pandi mitu korda proovile, sest Norra kaubalaevastik kandis Saksa allveelaevade tegutsemise tõttu raskeid kaotusi.
II maailmasõda algas Norra kuninglikule mereväele 8. aprillil 1940, kui Saksa torpeedopaat Albatross ründas Norra valvelaeva Pol III, uputades selle. Narviki lahingu ajal üritasid vananenud rannakaitselaevad KNM Eidsvold ja KNM Norge ründajatele vastu hakata, aga mõlemad laevad uputati. Oslo ründamisel suutis Oscarsborgi kindlus sakslaste pealetungi tunduvalt aeglustada, sest uputati raskeristleja Blücher. Sakslased taganesid, sest arvasid, et Blücher sõitis miinile ja tellisid lennuväelt kindluse vastu õhurünnaku. See viivitus võimaldas norralastel kuningas Haakon VII, kuningliku pere ja valitsuse Oslost evakueerida. 
7. juunil 1940 järgnesid mereväe 13 laeva, 5 lennukit ja 500 meest kuningale, kes suundus eksiili Suurbritanniasse. Norra merevägi jätkas kuni sõja lõpuni võitlust sakslaste vastu, kasutades saareriigi baase. Näiteks osales Normandia dessandil 10 Norra mereväe sõjalaeva ja 1000 Norra sõdurit.
1960ndatel asuti USA rahalisel toetusel mereväge moderniseerima ja keskenduti rannakaitsele. Külma sõja ajal oli mereväes suur hulk väikeseid laevu ja 15 diisel-allveelaeva, mis pidid tagama, et vaenlase meredessant Norra vastu oleks äärmiselt ohvriterohke. Pärast külma sõja lõppu on merevägi asunud neid laevu suuremate ja võimekamate vastu vahetama.
Heihe

Ajalugu

Tänapäeva linna eelkäija oli 1683 praegusest linnast 30 km lõuna poole rajatud Aigun (praegu Aihui linnarajooni Aihui suurvallas). Aastani 1690 oli see tollase Heilongjiangi provintsi keskus (sõjakuberneri residents). Aastal 1858 kirjutati seal alla Aiguni lepingule.
1990ndate keskpaigast on linn jõudsalt arenenud. Ehitatakse mitmekorruselisi elamuid ja kaubandus-haldushooneid, ühekorruselisi maju lammutatakse. Rajatud on park.

Infrastruktuur

Linna teenindab Heihe lennujaam. Linnas on raudteejaam ja jõesadam.
Heihest saavad alguse Hiina riigitee 202, mis viib läbi Harbini, Jilini ja Shenyangi kaudu Daliani, ning Heihe-Bei'ani raudtee, mis viib läbi Harbini, Qiqihari ja Daqingi. Rong käib iga päev Harbini vahet (sõit kestab 12 tundi) ning Harbini, Bei'ani ja Qiqihariga on bussiühendus.

Turism

Hiina turismigrupid käivad üle Venemaa piiri Blagoveštšenskis. Välismaa turistidel on see võimalik ainult siis, kui nad on Pekingis hankinud Venemaa turismiviisa ja Hiinasse tagasituleku viisa.
Venemaa poolelt Heihe'sse pääsemiseks on välismaalastel tarvis Hiina viisat ja mitmekordset Venemaa viisat.
Amuuri jõel korraldatakse turistidele laevasõite.
Päikese tänav (Narva)

Päikese tänav on tänav Narvas.
Päikese tänav algab Tuule ja Pilve tänava ristumiskohast ja lõppeb Tähe tänavaga ristumisel
Prantsusmaa kuningas

Prantsusmaa kuningas (prantsuse keeles roi; sama sõna tähendab prantsuse keeles ka tamme) oli Prantsusmaa valitseja aastail 843–1792, 1814–1815 ja 1815–1848.
Õigupoolest pole päris selge, millal Prantsuse kuningriik alguse sai, kuid üpris loogiline oleks selle algust lugeda Lääne-Frangi riigi loomise algusest. Sageli peetakse Prantsuse kuningriigi asutavaks sündmuseks Frangi riigi loomist Chlodovechi poolt 486. aastal või ka Hugues Capet' saamist kuningaks 987. aastal pärast Karolingide väljasuremist. Samas ei saa Frangi riiki üheselt pidada Prantsusmaa eelkäijaks, sest germaani rahvaste hulka kuuluvad frangid rajasid oma riigi Kirde-Prantsusmaale ning prantsuse rahvas kui selline tekkis alles sajandeid hiljem. Aasta 843 tundub kõige loogilisem seetõttu, et siis tekkinud Lääne-Frangi riik hõlmas umbkaudu hilisema Prantsusmaa piire ning sealseks pealinnaks sai Pariis.

Kuningatiitlist

Prantsuse kuninga tiitel oli läbi keskaja äärmiselt oluline ja seda mitte ainult seetõttu, et tegu oli võimsa riigi monarhiga. Kuningas uskus end üldiselt olevat Karl Suure tõeline järeltulija ning seega pärinud ka erilise vahekorra Rooma paavstiga, mistõttu nimetati Prantsuse kuningat kas katoliiklikuks kuningaks või kõige kristlikumaks kuningaks, mis juba iseenesest aitas tekitada rivaliteeti Saksa-Rooma keisriga. Prantsusmaa kuningate eelisteks võrreldes keisritega oli aga nende pärilik võim ning korraldus, millega pärijaks võis olla vaid monarhi meessoost järeltulija, mis välistas võimaluse mõnel võõral valitsejal abielu teel Prantsusmaa valitsejaks saada.
Oblastilise alluvusega linn

Oblastilise alluvusega linn on Venemaal, Valgevenes ja Ukrainas levinud haldusüksuse tüüp.
Sellised linnad alluvad otse 1. järgu haldusüksustele, konkreetsel juhul oblastitele, kuulumata mõne 2. järgu haldusüksuse (rajooni) koosseisu.
Venemaal on oblastilise alluvusega linna eeltingimuseks rahvaarv vähemalt 50 000 inimest, ühtlasi peab taoline linn omama olulist majanduslikku, kultuurilist ja ajaloolist tähtsust.
Boris Johnsoni valitsus

Boris Johnsoni valitsus on Suurbritannia valitsus, mis asus ametisse 24. juulil 2019, kui kuninganna Elizabeth II kutsus Boris Johnsonit moodustama valitsust pärast eelmise peaministri Theresa May tagasiastumist. May astus Konservatiivse Partei juhi kohalt tagasi 7. juunil 2019; Johnson valiti tema järglaseks 23. juulil 2019. Johnsoni valitsus moodustati 57. Suurbritannia parlamendist.

Ajalugu

Theresa May teatas 24. mail 2019, et astub tagasi Konservatiivse Partei juhi ja seetõttu ka peaministri ametist, kuna tal pole kolm korda õnnestunud tagada Euroopa Liidu ja Suurbritannia vahelise lahkumislepingu ratifitseerimist House of Commonsis, mille alusel oleks Suurbritannia lahkunud Euroopa Liidust. Tema teadaanne järgnes ka Konservatiivse Partei väga kehvale tulemusele 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Suurbritannias. Tema ametist lahkumine Konservatiivide juhina jõustus 7. juunil 2019.
Endine Londoni linnapea ja välisminister Boris Johnson valiti 23. juulil 2019 May järglaseks. Kuninganna Elizabeth II määras ta järgmisel päeval peaministriks. Johnson sai päranduseks vähemusvalitsuse, mida toetas usaldusleping Põhja-Iirimaa Demokraatliku Unionistliku Parteiga.
Tartu Peetri kogudus

EELK Tartu Peetri kogudus on luterlik kogudus Tartus.
Kogudus kuulub Tartu praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Ants Tooming, organist Anneli Klaus. Juhatuse esimees on Valdek Tagel.
Jumalateenistused toimuvad igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tartu Peetri kirikus.

Ajalugu

6/18. oktoobril 1869 lahutati Vene siseministri käsuga Peetri kogudus Maarja kogudusest iseseisva kogudusena (Kirchspiel St. Petri in Dorpat, estnisch). Tartu Peetri kogudus rajati 8. novembril (vkj 27. oktoobril) 1869 Tartu Maarja kogudusest eraldumise teel, liikmeteks Tartu linnaeestlased. Jagamislepinguga (Teilungsurkunde) pidid sinna kuuluma Tartu linnas elavad eestlased, kuid umbes 5000 linnaeestlast jäi ikkagi Maarja kogudusse. Tõuke oma koguduse asutamiseks andis samal suvel peetud esimene üldlaulupidu. Laulupeo toimumispaika ehitas kogudus ka oma kiriku (1884).
17/29. mail 1870 introdutseeriti koguduse esimene õpetaja, Wilhelm Gottfried Eisenschmidt.
1869. aastal peeti jumalateenistusi Tartu Maarja kirikus, alates 1/13. jaanuarist 1870 kuni oma kiriku valmimiseni Tartu rae loal Tartu Jaani kirikus. 30. mail/11. juunil 1884 pandi kirikule nurgakivi, 16/28. septembril 1884 õnnistati kirik sisse, tornid valmisid 1903. aastal. Ehituskulud, 120 000 rubla, kaeti üle-eestilistest vabatahtlikest annetustest.
1911. aastal oli kogudusel 20 000 liiget, neist umbes 200 sakslast. Jumalateenistused oli eesti ja umbes 15 korda aastas saksa keeles.
Koguduse õpetajal oli tasuta korter ilma kütteta ja kirikukassast makstav 765-rublane aastapalk. Ristimine maksis 12 kopikat, leeritamine 1 rubla, mahakuulutamine 1 rubla, laulatus 44 kopikat, lapse matmine 12 ja täiskasvanu matmine 25 kopikat, armulaud 5 kopikat ja kirikutähe väljaandmine 20 kopikat.
Internet Explorer

Internet Explorer (lühendatult IE või MSIE) on veebibrauser, mille on valmistanud USA firma Microsoft.
IE on saadaval tasuta ja tuleb kaasa ka uuemate Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidega (alates Windows95 OSR2), kus see on vaikebrauseriks seadistatud. Paljuski seetõttu oli Internet Explorer maini 2012 personaalarvutites kõige kasutatavam brauser.
2009. aasta jaanuari seisuga oli Internet Exploreri osakaal veebibrauserite turul 67,6%.

Ajalugu

Esimesed IE versioonid põhinevad NCSA Mosaici edasiarendustel Spyglassi Mosaicil, mis oli üks varasemaid kommertsbrausereid.
Enn Käiss

Enn Käiss (sündinud 31. jaanuaril 1947 Tartus) on eesti matkasportlane.
Ta on harrastanud matkamist, alpinismi ja orienteerumist. Ta on kuulunud 1965. aastast nii mägi-, jalgsi- kui ka suusamatkamises Eesti koondisse, olnud koondise kapten ja treener-esindaja.
Ta on tegelenud speleomatkamisega ja tegutsenud koopagiidina. Ta on üks esimesi Kesk-Aasias Kugitangi kanjonites ja koobastes käija.
1980. aastast on ta matkaspordis ja orienteerumises vabariikliku kategooria kohtunik.
Ta on kuulunud aastatel 1987–1989 Matkaföderatsiooni ja 1989–1991 Matkaliidu juhatusse. 1995. aastal valiti ta Eesti Looduskaitse Seltsi juhatuse liikmeks.
Salajõe-Saunja vald

Salajõe-Saunja vald (saksa keeles Sallajöggi-Saunja) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Salajõe-Saunja vald Oru vallaga.
Valla alal asus Salajõe ja Saunja mõis.
Harilik jalakas

Kirjeldus

Kasvab kuni 40 meetri kõrguseks ja tüve ümbermõõt võib ulatuda 7 meetrini ja eluiga küündida 500 aastani.
Jalakas sarnaneb väga künnapuuga. Mõlema puu oksad on looklevad, tüvi tume ja lehed suured. Kui jalaka võrsed on ka suve teisel poolel kaetud tihedalt pehmete karvadega, siis künnapuu oksad on siledad ja läikivad. Sama tunnusega saab neid ka talvel eristada.
Suvel saab neid eristada lehtede katsumisega: jalaka lehed on nii pealt kui alt karedakarvalised, künnapuu lehed on peaaegu siledad. Jalaka lehtede iseloomulikuks tunnuseks on 14–20 paari külgroodusid ja keskroo suhtes veidi ebasümmeetrilised poolmed. Jalaka lehel haruneb osa külgroodudest enne leheservani jõudmist, künnapuul aga lehe külgrood enamasti ei harune.
Hariliku jalaka õied ja hiljem viljad on künnapuu omadest lühema rootsuga; lendtiivaga viljad on harilikul jalakal suuremad kui künnapuul. Jalaka seemned on raskesti idanevad ja kuigi valmivad juunis, ilmuvad idandid alles järgmisel kevadel.

Levila ja kasvukoht

Esineb peaaegu kogu Euroopas ja Väike-Aasias. Eestis pärismaine. Harilik jalakas on Eesti niisketes viljakates metsades tavalisem kui künnapuu ning erinevalt künnapuust pole ta ka looduskaitse alla võetud. Siiski on jäänud jalakas harvaks, kuna talle sobivad viljakamad kasvukohad on enamasti üles haritud, kliima on jahedam kui aastatuhandete eest ja puid on ka palju raiutud, kuna jalaka puit on väga tugev.

Kasutamine

Eestis on harilik jalakas pargipuuna väga hinnatud ja teda saab ka hästi vormida. Kuna jalaka lehed paigutuvad nii, et neile langeks võimalikult palju valgust, siis puu alt üles vaadates palju valgust läbi ei paista. Haljastuses kasutamiseks on temast aretatud ka mitmeid iluvorme, näiteks leinavorm, mis näeb välja kui vihmavari. Harilikku jalakat istutatakse nii üksikpuuna, rühmiti, kui ka alleena ja kõrge hekina.
Jalaka niinest on punutud vastupidavaid korve.
Eesti jämedaim harilik jalakas kasvas Saaremaal Vanalõve külas Pauli talu juures ja tema tüve ümbermõõt oli 5,45 meetrit.
Seira mõis

Seira mõis (saksa keeles Seyer) oli Vanamõisa mõisa kõrvalmõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal.
Vikerkaare Rubiin

"Vikerkaare Rubiin" (inglise keeles "Rainbow Ruby", korea keeles 레인보우 루비, hiina keeles 彩虹宝宝) on Lõuna-Korea, Hiina ja Kanada televisiooni joonisfilmisari. Eestis näitab sarja ETV2 ja ETV+.
Primitiivne algtegur

Täisarvude jada a₁, a₂, ..., aₙ, ... liikme aₙ primitiivne algtegur on mis tahes algarv, millega jagub arv aₙ, kuid ei jagu ükski arv aₘ, mille puhul m<n.
Jada liikmel ei pruugi primitiivseid algtegureid olla. Tal võib neid olla üks, või ka mitu.
Piret Aava

Piret Aava (sündinud 8. juulil 1980) on eestlasest endine modell.
Ta oli 26. novembrist 3. detsembrini 2001 Playboy nädala kübertüdruk.
Praegu töötab ta New Yorgis kosmeetikuna. Ta on esinenud teleseriaali "Seks ja linn" massistseenis ekraaniajaga 2 sekundit.

Isiklikku

Pireti pikkus on 175–176 cm ning kaal teadaolevatel andmetel 56,6–58 kg.
Tema rinnaümbermõõt on 34 B või C, vööümbermõõt 24 ja puusaümbermõõt 34.
Silmad on sinised, juuksed blondid.
Kalvi (perekonnanimi)

Kalvi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kalvi perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Kreemann, Midt, Sattik, Shmidt, Sieber ja Sternhof. Ferdinand Kalvi palvel kanti Kalvi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 143 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalvi Eestis 21 mehel ja 23 naisel.
Noorem rauaaeg

Noorem rauaaeg on rauaaja viimane üldperiood, mis Eesti alal dateeritakse aastatesse 800–1200/1250. Noorema rauaaja ja ühtlasi kogu Eesti muinasaja lõpu määratlemine sõltub sellest, kas võtta aluseks põhjalikumate kirjalike allikate ilmumine 13. sajandi alguses või materiaalse kultuuri muutus, mis kestis kuni sajandi keskpaigani. Noorem rauaaeg jaotatakse omakorda kaheks alamperioodiks: viikingiajaks ja hilisrauaajaks, mille vaheline piir on umbes aasta 1050 juures.
Sergio Mattarella

Isiklikku

Tema isa Bernardo Mattarella (1905–1971) oli Itaalia poliitik, vend Piersanti Mattarella (1935–1980) oli Itaalia poliitik ja Sitsiilia kuberner, tapeti Cosa Nostra poolt.
Sergio Mattarella oli abielus Palermo ülikooli endise rektori, Rooma ajaloo professori Lauro Chiazzese tütre Marisaga (surnud 2012). Sergio vend Piersanti oli abielus Marisa õe Irmaga. Üks Sergio ja Marisa kolmest lapsest, George Bernard, on Siena ülikooli professor ja on samuti tegev riigiametis.
Koigi soostik

Koigi soostik on mitmelaamaline raba Saare maakonnas Saaremaa valla maadel.
Raba pindala on 39,8 km².
Koigi raba on oluline põhjaveekihtide toitja Ida-Saaremaal. Seal esinevad piiratud alal kõik soode liigid (madalsoo, siirdesoo ja raba), mis muudab piirkonna äärmiselt väärtuslikuks objektiks Lääne-Eesti soostumisprotsesside uurimisel. Seetõttu on ehitatud looduse õpperada, mis aitab eksponeerida seda loodusturistidele huvi pakkuvat vaatamisväärsust. Rada on ehitatud metallplaatidest ja paigaldatud on kolm vaatetorni kõrgustega 4, 7 ja 10 m. Kuna rabasse maapealsete masinatega ligi ei saa, paigaldati vaatetornid helikopteriga.
Raba lõunaosa läbib Koigi, Kurdla ja Kuke kraav.
Rabas on Koigi Pikkjärv, Koigi Ümmargune järv, Koigi järv ja Naistejärv.
Tahu laht

Tahu laht on laht Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja Haapsalu linnas. Tahu laht on Haapsalu lahe osa.
Lahe koordinaadid on 58° 59′ N, 23° 36′ E.
Mossad

Ajalugu

Mossad loodi 1949. aasta detsembris Re'uven Shilo'aẖ ettepanekul, peaminister David Ben-Guriyyoni nõusolekul. Shilo'aẖ tahtis luua Iisraeli keskset organit koordineerimaks ja täiustamaks koostööd olemasolevate luureüksuste vahel. 1951. aasta märtsis Mossad reorganiseeriti ja muudeti peaministrikabineti osaks, allutades selle otseselt peaministrile. Praegust töötajate hulka hinnatakse ligikaudu 1200 inimesele.

Operatsioonid

Mossadi tegutsemisaastate jooksul läbi viidud operatsioonid on Mossadile toonud reputatsiooni väga eduka ja efektiivse luureagentuurina. Sealhulgas on eesmärkide saavutamiseks kasutatud ka inimrööve ja atentaate.
Karl Aun

Elulugu

Õppis aastatel 1936–1942 Tartu Ülikooli usu-, matemaatika-loodus- ja õigusteaduskonnas.
1937. aastal liitus Eesti Üliõpilaste Seltsiga. 1940 oli EÜSi esimees. 1943. aastal peitis nõukogude okupatsiooni eest EÜSi ajaloolise lipu oma kodutallu (Lääne-Mardi tallu) Vaimastvere lähedal.
1940–1944 oli Tartu linnavalitsuse ametnik.
1944 põgenes ta Saksamaale. 1948 kaitses Hamburgi Ülikoolis doktorikraadi rahvusvahelise õiguse alal. 1946–49 oli Balti Ülikooli õppejõud.
1949 siirdus Ameerika Ühendriikidesse ning 1959. aastal sealt edasi Kanadasse.
1987. aastal valiti ta EÜSi auvilistlaseks.
Maetud Toronto Mount Pleasanti kalmistule.
Kiraŭsk

Ajalugu

Linna kohal asunud Kačeryčy küla on esimest korda mainitud XVI sajandil. XIX sajandil rajati sinna karjamõis.
Aastal 1939 rajati Kačeryčy kohale Kiraŭski alevik, ühtlasi sai sellest Kiraŭski rajooni halduskeskus (varem oli see asunud Startsy külas). Aastal 1959 sai asulast alev, aga 4. juunil 2001 sai alevist linn.
Altariesine

Altariesine on kirikus altarist lääne pool olev ala.

Õigeusu kirik

Õigeusu kirikus on altariesine (vene keeles солея) ikonostaasist või altaripiirdest lääne pool olev kõrgem koht põrandal.  
Altariesise keskel kuningliku värava vastas on etteulatuv osa ambon (vene keeles амвон), kust preester loeb evangeeliumi ja peab  jutlust ning diakon lausub ekteeniaid.  
Altariesise otstel on kliirosed. 
Sageli on altariesise keskmine osa piiratud madala võrega.
Magus kirsipuu

Välimus, mõõtmed ja eluiga

Magus kirsipuu on kiirekasvuline, koonilise võraga ja enamasti sirge tüvega puu. Looduslikus levilas on ta üks esimesi õitsejaid, jäädes silma massiliselt esinevate valgete õitega. Puu saab täiskasvanuks 60–80 aasta vanuselt ja on seejuures keskmiselt 20–25 m kõrgune. Tüve läbimõõt on seejuures 50–70 cm. Harva võib magus kirsipuu kasvada kuni 35 m kõrguseks ja tüve läbimõõt küündida kuni 120 cm. Tavaliselt on puu eluiga 70–100 aastat.

Paljunemine

Magus kirsipuu on putuktolmleja. Heades kasvutingimustes hakkab puu õitsema nelja aasta vanuselt. Söödavad viljad on väikesed ja punase kuni musta värvusega. Neid söövad meeleldi tuvid, rästaslased, kuldnokad, pasknäärid ja väikesed närilised. Nemad on seeläbi ka põhilised seemnete levitajad. Seemned püsivad idanemisvõimelised üle talve ja võivad idaneda paari aasta jooksul. Puud annavad sageli juurevõsu, moodustades kloonidest tihnikuid. Tüve mahasaagimisel annab ka kännuvõsu.

Kasvukoht

Magusale kirsipuule meeldivad kerged, sügavad, viljakad ja parasniisked mullad. Mulla pH võib seejuures varieeruda üsna suures ulatuses (5,5–8,5), eelistatud on siiski kergelt happelised mullad. Ta ei kasva hästi üleujutatavatel maastikel. Puu talub küllalt hästi talvekülma, kuid õisi võivad kahjustada kevadised hiliskülmad. Magus kirsipuu on valgusnõudlik ja küllaltki lühiealine puuliik, keda esineb sageli metsaservades ja -lagendikel. Põhiolemuselt on ta pioneerliik, kes kiiresti taasasustab seemnete ja juurevõsundite abil tühjad kasvualad, kuid üldjuhul tõrjutakse hiljem välja suuremakasvuliste lehtpuude poolt. Magusat kirsipuud võib tihti esineda väikesearvulise puuna teises puurindes koos tammede, saarte või kaskedega.

Levik

Magusa kirsipuu looduslik levila asub Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Skandinaavia lõunaosas, Briti saartel, Ukrainas, Taga-Kaukaasias, Väike-Aasia põhjaosas, Aafrika põhjaranniku lähistel. Looduslikud populatsioonid on enamasti killustunud ja ei hõlma laialdasi alasid. Magusad kirsipuud kasvavad tavaliselt madalatel kõrgustel, kuid võivad Prantsuse Alpides tõusta kuni 1900 m kõrgusele.

Puit

Magusa kirsipuu puit on Euroopas roosõieliste sugukonna puudest kõige suurema tähtsusega. Puit on sirge ja hea ühtlase tekstuuriga. Lülipuit on roosakaspruuni ja maltspuit kahvatu kollaka tooniga. Kergesti töödeldav puit on hinnatud lähtematerjal mööbli, puitpaneelide ja tisleritoodete valmistamisel. Puidu väärtust tõstavad selle värvus ja defektide (nt südamemädanik, rohelised laigud) puudumine. Kuna nõudlus magusa kirsipuu puidu järele ületab oluliselt pakkumist, siis imporditakse asematerjalina Põhja-Ameerikast sarnaste omadustega hilistoomingat (Prunus serotina).

Kultiveerimine

Magusat kirsipuud kultiveeritakse Euroopas laialdaselt endistele põllumaadele ja teda on väärtustatud nii metsikus looduses kui ka ilupuuna. Metsikut magusat kirsipuud kasutatakse pookealusena kultivaride saamiseks.
Urmas Espenberg

Urmas Espenberg (sündinud 4. juulil 1961 Aa külas Ida-Virumaal) on eesti kirjanik, publitsist ja poliitik, XIV Riigikogu liige.

Elulugu

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 20. Keskkooli kirjanduse ja teatri eriklassi ja 1984. aastal Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna. Seejärel õppis ta aastatel 1991–1993 Baltimore'is Catonsville Community College'is televisioonitootmise juhtimist ja astus 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli filosoofia magistriõppesse, mille jättis 2004. aastal pooleli.
Urmas Espenberg on kirjutanud romaane, näidendeid, esseistikat, sealhulgas armastuse ja erootika filosoofilistest küsimustest, ning publitsistikat ühiskondlik-poliitilistel päevateemadel.
Espenberg on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige ja kuulub alates 6. aprillist 2014 selle juhatusse.
Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 1 EKRE esinumbrina ja sai 2087 häält, kuid valituks ei osutunud.
Ta kandideeris  2017. aasta kohalikel valimistel Tallinna valimisringkonnas nr 1 Haabersti linnaosas EKRE esinumbrina ja sai 735 häält. Ta on Tallinna volikogu EKRE fraktsiooni esimene asendusliige, 1. aprillist 2019 Tallinna volikogu liige.
2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta Valimisringkonnas nr 1 EKRE esinumbrina 1974 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta on EKRE kultuuriministri kandidaat. Ta sai XIV Riigikogu liikmeks asendusliikmena.
Enne Riigikokku siirdumist oli ta portaali Uued Uudised vastutav väljaandja ja Facebookilehe Eesti Konservatiivne Rahvaerakond üks eestvedajaid. Ta on üks rahvuskonservatiivse  maailmavaate peaideoloogidest Eestis.
Punajalg-pistrik

Punajalg-pistrik (Falco vespertinus) on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta kõikuva arvukusega läbirändaja, keda võib kohata perioodidel kas aprillist maini või augustist septembrini (oktoobrini). Haudelinnuna on ta Eestis ebajärjekindel, pesitsedes siis peamiselt Ida-Eesti siirdesoosaartel.
Puhja kihelkond

Ajalugu

Kihelkond asutati 13. sajandi esimesel poolel. Ajalooürikutes on kihelkonda mainitud 1397. aastal.
17. sajandi alguses oli Puhja küllaltki eraldatud. Viljandi ja Tartu poolsetes külgedes takistasid läbipääsu Sangla ja Ulila soo, põhja suunas Laeva soo. Kaugemale pääses lõunasse Rõngu suunas minnes, põhiliselt sõideti mööda jõge. 17. sajandi teisel poolel asus tänu heale maale kihelkonda elama palju uusi inimesi. Siis asutati ka esimene kool.
19. sajandi keskpaiku siirdus Puhja kihelkonna talupoegadest 24,4% õigeusku.
Aastatel 1922 kuni 1939 hõlmas kihelkond Kavilda, Konguta ning Ulila valla. Varem olid kihelkonnas olnud eraldi veel Väike-Konguta vald ja Väike-Ulila vald.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkond jääb tänapäeval tervikuna Tartu maakonna aladele. Kihelkonna põhjaosa koos kihelkonnakeskusega moodustab endise Puhja valla. Lõunaosa Suure- ja Väike-Konguta mõisate ümbruses kuulub Elva valda.
Riigikool

Riigikool on kool, mida peab üleval riik ja mida esindab riigi haridus- ja teadusministeerium.
Eestis peab üldiselt koole üleval vastav omavalitsus, (munitsipaalkoolid), ent on ka üksikuid riigikoole: nt Noarootsi Gümnaasium, Tartu Emajõe Kool.