google/wiki40b huggingface dataset:
Edith Baumann

Edith Baumann (1. august 1909 Berliin – 7. aprill 1973 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Edith Baumanni oli pärit müürsepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta kaubanduskoolis ja omandas stenotüpisti elukutse. 1925. aastal astus ta Sotsialistliku Töölisnoorsoo (Sozialistische Arbeiterjugend) liikmeks. 1927–1931 kuulus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, 1931–1933 Saksamaa Sotsialistlikku Töölisparteisse. Alates 1930. aastast oli ta Sotsialistliku Töölisnoorsoo keskjuhatuse liige. 1933. aastal arreteerisid natsionaalsotsialistlikud võimud Baumanni ja ta mõisteti kolmeks aastaks vangi. Vanglast vabanes ta 1936. aastal.
1945. aastal astus Edith Baumann uuesti Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse, mis kommunistidega sundliitumise järel 1946. aasta aprillis sai nimeks Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei. Ta oli 1945. aastal Nõukogude okupatsioonitsoonis Rahvahariduse Keskjuhatuse noorsookomisjoni esimees. 1946. aasta märtsis oli ta üks Saksa Vaba Noorsoo Liidu asutajatest. Esialgu oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu peasekretär, hiljem kuni 1949. aastani aseesimees. Alates 1946. aastast kuni oma surmani oli Baumann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige, 1961–1963 oli ta Keskkomitee sekretär. 1949–1953 kuulus ta Keskkomitee sekretariaati, 1953–1955 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini piirkonna sekretär. 1955–1961 oli Baumann Keskkomitee naisteosakonna juhataja.
1958. aasta juulist kuni 1963. aasta jaanuarini oli Edith Baumann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat.
1947. aastal oli Edith Baumann üks Saksamaa Demokraatliku Naiste Liidu asutajatest ja kuni 1964. aastani juhatuse liige. 1949. aastast kuni surmani oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.

Isiklikku

Aastatel 1947–1953 oli Edith Baumann abielus Saksa DV riigitegelase Erich Honeckeriga, nende tütar Erika sündis 1950. aastal.
Bilbao Guggenheimi muuseum

Bilbao Guggenheimi muuseum on Hispaanias Bilbaos asuv Solomon Guggenheimi fondi moodsa ja kaasaegse kunsti muuseum. Hoone arhitekt on Frank O. Gehry. Muuseumihoone valmis nelja aastaga, avamine toimus 19. oktoobril 1997.
Muuseumi püsikollektsioonis on esindatud kõik 20. sajandi kunsti olulisemad voolud. Kollektsiooni kuuluvad tööd näiteks sellistelt kunstnikelt nagu Willem de Kooning, Anselm Kiefer, Fransesco Clemente, Mark Rothko, Antoni Tapies ja Andy Warhol. Vahetuv ekspositsioon koosneb teemanäitustest. Ainus püsivalt eksponeeritud töö on skulptor Richard Serra hiiglaslik installatsioon "The matter of time".
Hillary Clinton

Lapsepõlv ja õpingud

Hillary sündis Chicagos ja kasvas üles selle eeslinnas Park Ridge'is. Tema isa oli väikese äri omanik tekstiilitööstuses, ema oli kodune. Tal on kaks nooremat venda Hugh ja Tony.
Hillary õppis Yale'i ülikoolis õigusteadust ja lõpetas kooli 1973 doktorikraadiga. Ülikooli ajal töötas ta Yale'i lasteuuringute keskuses. Noorpõlves oli ta vabariikliku partei liige ja kolledeži noorte vabariiklaste klubi president.
Hillary tutvus Bill Clintoniga 1971, kui mõlemad õppisid Yale'i ülikoolis. Nad abiellusid 11. oktoobril 1975. 27. veebruaril 1980 sündis nende ainus laps Chelsea Clinton.
1974 kolis Hillary koos Bill Clintoniga viimase kodukanti Fayetteville'i Arkansases ja hakkas tööle Arkansase ülikooli õigusteaduskonnas. Ta õpetas kriminaalõigust kuni 1977. aastani, mil hakkas tööle advokaadibüroos. Seal spetsialiseerus ta patendiõigust ja intellektuaalse omandi kaitset käsitlevatele küsimustele.
Bill Clintoni abikaasana oli Hillary 1979–1981 ja 1983–1992 Arkansase esimene leedi ning 1993–2001 USA esimene leedi.

Poliitikukarjäär

Aastatel 2001–2009 oli Clinton senaator. Ta esindas New Yorgi osariiki. 2000. aasta lõpus kogus ta Demokraatliku Partei kandidaadi valimistel kahe kandidaadi seas 82% häältest ja senaatorivalimistel kaheksa kandidaadi seas 55% häältest. Lisaks demokraatidele toetasid teda Töötavate Perede Partei ja New Yorgi Liberaalne Partei. 2006. aastal valiti ta tagasi, kui ta kogus algul Demokraatliku Partei kandidaadi valimistel kahe kandidaadi seas 84% ja senaatorivalimistel kuue kandidaadi seas 67% häältest.
Hillary Clinton oli üks 2008. aasta presidendivalimistele pürgivatest Demokraatliku Partei kandidaatidest. 7. juunil 2008 teatas ta oma kampaania peatamisest ja toetusest Barack Obamale. Sisuliselt saavutas ta Demokraatliku Partei kandidaadi valimistel teise koha: enne loobumist oli ta saanud (koos superdelegaatidega) 1922  valijamehe poolthääle Obamale antud 2156 hääle vastu. Clinton võitis 23 kohalikku presidendikandidaadivalimist ja ükski naine pole neid veel nii palju võitnud (Obama võitis 50).
1. detsembril 2008 teatas presidendiks valitud Barack Obama, et on valinud Hillary Clintoni oma valitsuse riigisekretäriks. Ta on esimene endine esimene leedi, kes on saanud koha USA valitsuses. 15. jaanuaril 2009 kiitis tema kandidatuuri heaks Senati välissuhete komisjon. Tema poolt hääletas 94 senaatorit ja vastu oli 2. Kaks senaatorit ei hääletanud: Edward Kennedy puudus oma viletsa tervise tõttu ja Clinton ise ei saanud ennast hääletada.
2016. aasta presidendivalimistel oli Clinton Demokraatliku Partei kandidaat.
Hillary Clinton on Eestis käinud kolm korda: USA esimese leedina juulis 1996, USA senaatorite delegatsiooni koosseisus augustis 2004 ning NATO liikmesriikide välisministrite kohtumise raames aprillis 2010.

Kriitika

Clinton on saanud kriitikat e-kirjade skandaali eest – väidetakse, et oma ametiajal riigisekretärina olevat ta saatnud ligi 30 000 e-kirja salajase privaatserveri kaudu.
Talle pannakse süüks ka nelja Ameerika diplomaadi surma 2012. aasta rünnakus USA konsulaadile Benghazis – on arvatud, et kui ta oleks reageerinud, oleks ta saanud nad päästa.
Axel Teichmann

Maailma karikavõistlustel

Axel Teichmann osales karjääri jooksul 227 maailma karika etapil ja jõudis poodiumile 29 korral, millest 13 korral kõige kõrgemale astmele.
Buzz Aldrin

Eraelu

Aldrin on kolmandat korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Joan Archer, kellega ta sai kolm last: James, Janice ja Andrew. Teine abikaasa oli Beverly Zile. Alates 1988. aastast on Buzz Aldrin abielus Lois Driggs Cannoniga.
Aldrini võitlusest depressiooni ja alkoholismiga on palju kirjutatud, sealhulgas tema memuaarides "Hiilgav üksildus" (2009).
Aldrin teenib elatist avalike esinemistega. Ühe avaliku esinemise eest teenib ta 30 000 – 50 000 USA dollarit.
Fääri kirjandus

Fääri kirjandus on fääri keeles või Fääri saarte asukate kirjutatud kirjandus.
Fääri kirjandus selle tavapärases tähenduses on vaid 100–200 aastat vana, tänapäevane kirjandustraditsioon kujunes alles 20. sajandil. Selle peamine põhjus on, et fääri keelel puudus pikka aega ühtne ortograafia. 
Kuni 15. sajandini sarnanes fääri keele ortograafia islandi ja norra keele omaga, kuid pärast reformatsiooni 1538. aastal keelasid Taani võimud fääri keele kasutamise koolides, kirikutes ja ametlikes dokumentides. Seetõttu püsis fääri keel 300 aastat üksnes rikkaliku suulise traditsiooni najal ning kõik luuletused ja lood kandusid edasi vaid suuliselt. 
Vanem kirjanduspärand jagatakse kolme harru: sagnir (saagad ehk ajaloolised jutustused), ævintýr (lood) ja kvæði (ballaadid ehk lugulaulud, mida saatsid tihti muusika ja keskaegne rivitants). Vana fääri kirjandus kirjutati üles alles 19. sajandil. Fääri lugulaulude hulgas on Eddade ja Völsungite saagaga samaainelisi lugusid, samuti "Rolandi laulu" kohalikke variante.
1854. aastal avaldas Venceslaus Ulricus Hammershaimb kaasaegse fääri keele ortograafia, mida kasutatakse tänini. Tema loodud kirjaviis ühtib varasema kirjatraditsiooniga, mis ulatub tagasi vanapõhja keeleni.
Fääri keele kauakestnud tõrjutusele vaatamata pärineb Fääri saartelt terve rida kirjanikke ja luuletajaid. Tuntuimad nende seas on Jørgen-Frantz Jacobsen (romaani "Barbara" autor) ning William Heinesen, kes mõlemad kirjutasid taani keeles. Tuntud kirjanike seas on ka Heðin Brú ("Vanamees ja ta pojad") ning Jóanes Nielsen. Luuletajate sekka kuuluvad vennad Janus ja Hans Andreas Djurhuus ning Rói Patursson. Nii Heinesen kui ka Patursson on pälvinud Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.
Walter Karl Toman

Walter Karl Toman (15. märts 1920 Viin – 28. september 2003 Viin) oli austria psühholoog.
Ta sai tuntuks laste sünnijärjekorra uuringutega, mida nimetas perekonstellatsiooniks.
Kunsudden

Kunsudden (rootsikeelne nimi; ka Kuunsi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Nina koordinaadid on 57° 50′ N, 23° 14′ E.
Endel Karell

Endel Karell (hüüdnimed "Kurul", "Luftmarssal"; 1922 – 27. veebruar 1949 Kodesma punker, Ertsma raba, Halinga vald, Pärnumaa) oli Eesti vabadusvõitleja, metsavendade organisatsiooni Relvastatud Võitluse Liit staabiülem.

Elulugu

Endel Karell lõpetas 1941. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi, Endel Redlichi klassivend. Põgenes 1944. aasta sügisel koos Redlichiga Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa. Legaliseerus 1945. aasta lõpul koos Redlichiga lubadusega teha  Nõukogude julgeolekuasutustega koostööd, kuid põgenes koos Redlichiga uuesti metsa. Rajas koos Redlichi ja teiste Velise valla metsavendadega Relvastud Võitluse Liidu (RVL) – relvastatud vastupanuorganisatsiooni Nõukogude võimule, kuuludes selle juhtkonda. Nimetati RVLi "staabiülemaks". 27. veebruaril 1949 korraldasid 15 Nõukogude julgeolekutöötajat koos 350 sisevägede sõduriga rünnaku RVLi staabipunkrile Ertsma rabas. Puhkenud lahingus langes Endel Karell koos kaheksa teise RVLi staabi liikmega. Tema matmiskoht on teadmata.
BMW E28

Lisainfo

Ameerikas müüdud mudelitel oli mõningaid erinevusi nii mudelinimedes kui ka tehniliselt.
Seal olid saadaval versioonid 524td, 528e, 533i, 535i, 535is, M5.
1983. aastal väljatulnud 524td oli esimene diiselmootoriga BMW.
BMW ise ametlikult kunagi seeriatootmises sellest 5. seeria versioonist universaaliversiooni (Touring) ei pakkunud. Teised firmad on siiski mõne üksiku eksemplari neid valmistatud. Tragikomöödiafilmis "Päevad, mis ajasid segadusse" osales 5. seeria mudel 520i Juliuse (Juhan Ulfsaki) autona.
Meta Girard de Soucanton

Meta Girard de Soucanton (sünninimi Meta Rosenfeldt; 30. detsember 1842/11. jaanuar 1843 – 7/20. aprill 1911 Tallinn) oli paruness, Kunda ja Selja mõisa omaniku John Carl Girard de Soucantoni teine abikaasa.
Meta Rosenfeldt ja John Carl Girard de Soucanton abiellusid 10/22. aprillil 1884 Kunda mõisas. Abielu oli lastetu.
19. sajandi lõpuaastatel, peale abikaasa John Carl Girard de Soucantoni surma lasi paruness Meta ehitada Karepale historitsistlikus stiilis Villa Taormina, mis nimetati Itaalia väikelinna Taormina järgi, kus abielupaar oli veetnud mesinädalaid.
Paruness Meta Girard de Soucanton on maetud Kunda vanale kalmistule.
Toe Nõmm

Toe Nõmm (sündinud 23. septembril 1953 Kavastu külas Tartu rajoonis) on Eesti sõjaajaloolane.

Elulugu

Toe Nõmm on autojuhi poeg.
1972. aastal lõpetas Nõmm Jõgeva Keskkooli, 1977 TÜ ajaloo-osakonna, 1986–90 Ajaloo Instituudi aspirantuuri.
Nõmm oli ajalooõpetaja, 1978–82 Paide Koduloomuuseumi kultuurimälestiste kaitse inspektor, 1990–94 AI nooremteadur sõjaajaloos, 1994– tööl Kaitseministeeriumis, aastast 1996 ministeeriumi relvastusbüroo juhataja.

Teadustöö

Toe Nõmme uurimisvaldkonnad on Eesti sõjavägi, relvastus ja sõjatööstus 1918–40, 22. Eesti territoriaalne laskurkorpus 1940–41, lahingud Eestis 1941 ja 1944, eestlased Saksa sõjaväes 1941–45, Teine maailmasõda, üldine relvastuse areng ja sõjamajandus. Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi, Eesti Arhivaaride Ühingu, Lähiajaloo Uurimiskeskuse Eestis (S-Keskuse) ja Erna Seltsi liige. Üle 100 teadus- ja aimeartikli sõjaajaloost ja relvastusest, ajalooõpikute kaasautor.
Kahekümne viie sendine münt

Kujundus

Münt on halli värvi ning kaalub 8,5 grammi, läbimõõt on 2,75 sentimeetrit ning selle serv on rihveldatud (148 "hammast"). Mündi kujundaja on Georg Westenberg ning lähtutud on 1926. aasta markvääringus müntide kujundusest.

Avers

Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp mille all Theodor Kääriku initsiaalid "TK".

Revers

Mündi tagaküljel on legend "EESTI VABARIIK", nimiväärtus "25 senti" ning vermimise aasta "1928".
Johannese basiilika (Efesos)

Johannese basiilika (kreeka keeles Ἅγίος Ἰωάννης Θεολόγος Hagios Ioannēs Theologos või Ἅγίος Θεολόγος Hagios Theologos) oli apostel ja evangelist Johannesele pühendatud varakristlik kirik Väike-Aasias Efesoses. Püstitatud 6. sajandil pärimuse kohaselt apostli hauale, oli see üks tähtsamaid ja suuremaid sakraalhooneid Bütsantsis, tänaseks on kirik varemetes.
Kiriku jäänused paiknevad Ayasoluki künka nõlval, Selçuki kesklinna lähedal, allpool künkale püstitatud algselt Bütsantsi, hiljem türklaste-seldžukkide kindlust. Sellel künkal, mis paikneb 3,5 km kaugusel Vana-Kreeka Efesosest, asetses alates 7. sajandist bütsantsi linn Efesos. Türgi kohanimi Ayasoluk on tulnud kiriku kreekakeelsest nimest Hagios Theologos.

Ajalugu

Püha Johannese pärimuslik matmispaik tähistati ja selle kohale püstitati väike kirik juba 4. sajandil, vahetult pärast seda, kui kristlus sai riigiusuks. 6. sajandil ehitas keiser Justinianus senise väikese ehitise asemele apostel Johannesele pühendatud võimsa kirikuhoone. Keskajal oli see üks kõige pühamaid palverännusihtkohti, kuhu vooris tuhandete kaupa palverändureid.
Bütsantsi-Araabia sõjad kahandasid Efesose tähtsust asulana. Pärast linna vallutamist 1330. aastal muutsid seldžukid selle mošeeks, sellest ajast pärinevad minareti jäänused narteksi sissekäigu juures. Osaliselt sai pühakoda maavärinas kannatada samal 14. sajandil, hoone purustasid 1402. aastal lõplikult Timuri väed.
Kirik kanti järgnevate sajandite jooksul ehitusmaterjaliks laiali, ent 20. sajandil tehtud konserveerimis- ja restaureerimistööd annavad ülevaate hoone suurusest ja kunagisest hiilgusest.
Mõdriku Hiieallikad

Mõdriku Hiieallikad on kaitstavad allikad Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mõdriku pargi lähedal orus.
Oru alal paikneb järjestikku mitu ajutist allikat, seejärel allikate moodustatud kaks paepõhjaga allikajärvikut ning Sõmeru oja lähedal maapinnale avanev tõusuallikas.
Õhumass

Õhumass on ulatuslik ning horisontaalselt suhteliselt homogeensete füüsikaliste omadustega osa atmosfäärist. 
Meteoroloogilisel kaardil käsitletakse õhumassi iseseisva üksusena, mille liikumist on võimalik päev-päevalt jälgida. Õhumassi omadused määravad kohaliku ilma iseärasused, näiteks õhutemperatuuri ja sademetehulga. Õhumassi pindala võib ulatuda miljonitesse ruutkilomeetritesse. Vertikaalselt võib õhumass ulatuda maksimaalselt troposfääri ülemise piirini, kuid ulatub enamasti vähem kui pooleni troposfääri vertikaalsest ulatusest. Õhumassi piiri teistsuguste omadustega õhumassiga nimetatakse frondiks.
Õhumasside omadused sõltuvad peamiselt tekkepiirkonnast. Madalatel laiuskraadidel tekivad sooja ning kõrgetel laiuskraadidel jahedama õhuga õhumassid. Ookeanide kohal tekkinud õhumassid kannavad enam niiskust ning tekitavad seega suuremal hulgal sademeid. Mandrite kohal tekkinud õhumassid on kuivemad. Pikk teekond mere kohal võib aga algselt kontinentaalse õhumassi muuta mereliseks ning vastupidi. 
Eestis on valitsevaks läänekaartetuuled, mistõttu kujundavad meie ilma peamiselt Põhja-Atlandil tekkinud tsüklonid ehk niisked ja jahedad õhumassid. Ida poolt tulevad õhumassid toovad Eestisse suvel palava ja kuiva ning talvel krõbeda pakasega ilma.

Klassifitseerimine

Õhumasse eristatakse termodünaamilise ja geograafilise klassifikatsiooni alusel.
Muhulane

Muhulane on kord kuus ilmuv ajaleht. Lehes kirjutatakse põhiliselt Muhu saarel toimuvast ja muhulastega seotust.
Muhulast toimetab Anu Pallas.
Kihnu keel

Kihnu keel (murdes: kihnu kiel) on saarte murde üks murrakuid.
Gabriel Tarde

Gabriel Tarde (12. märts 1843 Sarlat – 13. mai 1904 Pariis) oli Prantsuse sotsioloog, kriminoloog ja sotsiaalpsühholoog.
Tema grupimõtlemise tähtsusest lähtuvad tööd juhtisid tähelepanu matkimisele ja kirjeldasid innovatsioonimehhanisme.
Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum

Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikum oli aastatel 1944–1959 keskeriharidust andnud õppeasutus Eesti NSV-s. Tehnikum tegutses Vaeküla mõisa hoonetes. Aastal 1955 valmis neljakorruseline koolihoone mõisasüdame kõrvale (pärast tehnikumi oli seal Vaeküla Kool). Tehnikum liideti 1959. aastal Tihemetsa Metsatehnilise Tehnikumiga, mis sai nimeks Tihemetsa Põllu- ja Metsamajanduse Tehnikum; põllumajanduse mehhaniseerimise eriala õpetamine jätkus seal.

Õppetöö korraldus ja õppeained

Tehnikumis õpiti neli aastat. Tehnikum andis kesk- ja erihariduse. Nelja aasta kestel õpiti keskkooli üldharidusaineid (matemaatika, füüsika, keemia, eesti ja vene keel jm), üldtehnilisi aineid (teoreetiline mehaanika, tugevusõpetus, elektrotehnika jm), erialaaineid (metallide tehnoloogia, maaviljelus, autod-traktorid, põllutöömasinad, masinate remont jm). Tehnikumi alluvuses oli ka põllumajanduslik tootmisüksus, mida kasutati tehnikumi õpilaste praktikabaasina õppetöö ajal. Õpilaste välipraktikad toimusid kolhoosides, sovhoosides ja masina-traktorijaamades.

Tehnikumi lõpetanute rakendamine

Vaeküla tehnikumi lõpetanud said keskhariduse ja tehnik-mehaaniku kutse põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. Lõpetanud suunati kolhoosidesse, sovhoosidesse ja masina-traktorijaamadesse. Seal töötasid tehnik-mehaanikud peamiselt remonditöökoja meistritena  või töökoja juhatajatena. Praktilise kogemuse järel võisid edukamad tehnikud saada ka majandi peainseneriks. Remonditöökojas hooldati ja renoveeriti põllutöömasinaid, autosid ja traktoreid. Sel ajal tuli kulunud või purunenud masinaosi tihti kohapeal taastada või valmistada uusi. Tagavaraosi ja -sõlmi ei õnnestunud alati saada. Seega vajati põllumajanduses palju tööjõudu masinate ja traktorite hooldamisel. Nii oli Vaeküla tehnikumi õpilaste vastuvõtt mõnel aasta üle saja õpilase. Väljalangevus oli väike, seega ka lõpetanuid oli palju.
Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu

Põltsamaa kesk- ja uusaegne kalmistu on kalmistu Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas.
Kalmistu võeti arvatavasti kasutusele 13. sajandil koos kiriku ehitamisega. Ehkki kirik hävis 17. sajandi alguse Poola ja Rootsi vahelistes sõdades, maeti siia ikka edasi, muuhulgas ka 1695.–1697. aasta näljaohvreid ning 1711. aasta katkuohvreid.
Kalmistule lõpetati matmine 1773. aastal. Selleks ajaks olid matused jõudnud juba Uue-Põltsamaa mõisa keskuseni ning mõis oli huvitatud uue kalmistu rajamisest kaugemale. Uue-Põltsamaa mõisast antigi maad uue kalmistu jaoks, kus edaspidi laienedes maeti kihelkonna enamik surnuid (kalmistu mitmele laiendusele maetakse tänaseni).
Miralia

Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Indoneesias: Jaava, Sumatra, Bangka, Belitungi saare ja Kalimantani vetes.
Rutherfordi maakond (Tennessee)

Rutherfordi maakond (Rutherford County) on maakond USA-s Tennessee osariigis . Geograafilised koordinaadid on 35°84' N, 86°42' W.
Maakonna halduskeskus on Murfreesboro.
Maakonna pindala on 1616 km², millest 13 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 262 604. Aastal 2000 oli elanike arv 182 023.

Ajalugu

Rutherfordi maakond moodustati 25. oktoobril 1803. aastal Davidsoni, Williamsoni ja Wilsoni maakonna osadest. Maakond sai ohvitser Griffith Rutherfordi järgi.
Hingamiskeskus

Hingamiskeskus on organismi peaajus (täpsemalt piklikus ajus) paiknev närvirakkude rühm, mis reguleerib hingamist.
Hingamisel kopsude maht vaheldumisi suureneb ja väheneb. See toimub rinnaõõne mahu muutumise tõttu. Sissehingamisel tõmbuvad roietevahelised lihased kokku ja roided liiguvad üles- ja väljapoole.Samal ajal tõmbub kokku rindkere altpoolt piirav vahelihas ja rindkere põhi laskub allapoole. Rinnaõõne ruumala suureneb ja õhk tõmmatakse kopsudesse. Väljahingamisel eelnimetatud lihased lõtvuvad, rinnaõõne ruumala väheneb ja õhk surutakse kopsudest välja. Kopsu osalevad sisse- ja väljahingamises passiivselt, sest nende endi lihased hingamises ei osale.
Ehitusmaterjalitööstus

Ehitusmaterjalitööstus on tööstusharu, mis tegeleb ehitusmaterjalide tootmise ja primaarse  töötlemisega.
Kratt (ballett)

"Kratt" on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett.
Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik.
Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone.
Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele.
Farquhari saared

Farquhari saared on Seišellidele kuuluv korallsaarte rühm India ookeanis. Farquhari saared moodustavad osa Korallisaartest.
Farquhari saared asuvad umbes 700 km kaugusel Seišellide pealinnast Victoriast edelas ning umbes 400 km kaugusel Madagaskarist kirdes. Saarte kogupindala on alla 11 km².
Farquhari saarterühma moodustavad Saint Pierre'i saar, Farquhari atoll (koosneb kahest suuremast ja 8 väiksemast saarest), Providence'i atoll (koosneb Providence'i ja Cerfi saarest) ja veealune Wizardi riff.
Asustatud on ainult Farquhari atolli põhjasaar ja Providence'i saar.
Farquhari saartel elab endeemse liigina ämblik Farqua quadrimaculata.
Anoka maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Gotthard Reinhold Staël von Holstein

Gotthard Reinhold Staël von Holstein (28. aprill 1819 Taali mõis, Tori kihelkond, Pärnumaa – 13. november 1892 Uulu, Pärnumaa) oli baltisaksa aadlik, parun, Uulu ja Surju mõisnik, Peterburi õukonnategelane (keiserlik kammerhärra) ja Liivimaa maanõukogu liige.
Mardi Valgemäe

Mardi Valgemäe (sündinud 10. novembril 1935 Viljandis) on eesti teatriteadlane, New Yorgi Linnaülikooli (CUNY) Lehmani kolledži inglise keele professor.

Isiklikku

Mardi Valgemäe on abielus Mare Kivijärvega. Neil on kaks last, poeg Sven Mats ja tütar Monika Lea. Monika abielust Jonathan Senzeriga sündisid kolmikud Danika, Veronika ja Markus.
Ilme Randalu

Ilme Randalu (aastani 1940 Ilme Pill, 15. mai 1918 Tartu – 4. juuni 1986 Tartu) oli Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Ilme Randalu oli Mihkel Pilli tütar ja Hillar Randalu abikaasa, Ann Pikveri ja Kadri Järve ema.
Randalu  lõpetas 1931 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1947 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna. 1958. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures põllumajanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Odra helmintosporiooside levik ja kahjustus Eesti NSV-s ning nende tõrje". 1947–83 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) noorem- ja vanemteadur, 1962–79 taimekaitse osakonna juhataja.

Teadustöö

Randalu peamised uurimisvaldkonnad olid odra helmintosporiooside levik ja kahjustus Eestis, kartuli seenhaigused ja nende tõrje, kartuli viirushaiguste levik ja nende tekitatud majanduslike kahjude uurimine. Ta avaldas umbes 75 teadustrükist.
1973. aastal valmis Ilme Randalust 1 min ja 27 s pikkune kroonikafilm "Põllumajandusteadlane Ilme Randalu" (ka "Saku Maaviljeluse Instituudi teaduslik töötaja Ilme Randalu"; režissöör Valeria Anderson) osana ringvaatest "Nõukogude Eesti" nr 6, 2/6.