google/wiki40b huggingface dataset:
Vaatlus

Eelarvamustevaba vaatluse võimatus

Francis Bacon leidis, et teaduslikud vaatlused peavad olema täiesti eelarvamustevabad (vt Induktsioon). 
Tegelikult aga pole vaatlusi võimalik teha ilma eelneva arusaamata vaadeldava loomusest. Vaatlus eeldab ka arusaama sellest, millistele asjadele või omadustele tuleb tähelepanu koondada. See arusaam võib olla teooria-eelne ja isegi teadvustamata. 
Ka Baconi enda meetod eeldab andmete kogumisel suunatust teatud kindlat laadi vaatlusandmete otsimisele. Ka tabeli kasutamise juures Baconi meetodi puhul tehakse faktiliselt eeldus, et see, mille näiteid uuritakse, on loomulik liik. Teisest küljest, seda, mis tegelikult on loomulik liik, ei pruugi me ühe mõiste alla paigutada. Üldsegi ei saa sündmuste või asjade sarnasust täheldada ilma mingi eelduseta, sest iga kaks asja on milleski sarnased ja milleski mitte. Samuti ei saa ilma mingi eelduseta täheldada eri laadi sündmuste koosesinemist. Ei ole võimalik tähele panna kõike: teooria suunab meie tähelepanu.
Vaatlus ilma teooriateta, eeldusteta, "iidoliteta" on võimatu. Samuti nagu vaatlus ilma teadvuse, küllaldase intelligentsita on võimatu ja tähenduseta, sest pole konteksti, süsteemi, kuhu vaatluse tulemused paigutada. Vajalik on ka keele, semiootilise süsteemi olemasolu, et vaatlust kirjeldada. On tarvis ka teadvusega olendite kogukonda, kes siis vaatluse tulemusest teada saaksid ja seda mõistaksid. Vaja on inimest, inimühiskonda ja ajastu ajalooline taust, arengutase, tõekspidamised, eelarvamused mõjutavad seda, kuidas ühte ja sama fakti vaadeldakse, kuidas seda seletatakse. Kui kasutada Kuhni sõnu, siis võib öelda, et vaatleja saab vaadelda tegelikkust, reaalsust üksnes kehtiva teadusliku paradigma piirides.
Näited. Isaac Newton ei oleks Baconi meetodil suutnud avastada seost loodete, planeetide tiirlemise ja õuna kukkumise vahel. Ignaz Semmelweis ei oleks Baconi meetodil leidnud seost lapsevoodipalaviku ja laipade lahkamise vahel.
Seega vaatlus on ikka mõjutatud eelarvamustest. Kuid toetudes vaatlustele jääb ekslikele eelarvamustele, fiktsioonidele, üha vähem ruumi, need asenduvad tõepärasemate eelarvamustega. Inimajaloos toimunud maailmavaatelist pööret, mis seab vaatluse ja fakti tähtsamale kohale kui dogmaatilise eelarvamuse, mis peab vaatlust teisejärguliseks, vähem tähtsaks, on raske alahinnata. Suurem usk vaatluse ja katse faktidesse võrreldes üksnes teooriate, filosoofiliste või religioossete hinnangutega ei saanud valdavaks üleöö. Teaduslik maailmapilt muutus valdavaks järk-järgult. Vähetähtis polnud sealjuures ka tehnika areng, mis võimaldas korraldada üha täpsemaid, usaldusväärsemaid vaatlusi ja katseid.

Vaatluse näide

Kui asetada taim aknalauale, siis märkame, et lehed pöörduvad valguse poole.
Granti maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1820. aastal.
Kärsa vald

Kärsa vald (saksa keeles Kersel) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kärsa vald Vao vallaga.
Valla alal asus Kärsa mõis.
Toila Saksa sõdurite kalmistu

Toila saksa sõdurite kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Toila alevikus Toila vallas. 
Kalmistu asub Toila-Oru pargis panga peal ja sinna on maetud Teises maailmasõjas 1944. aasta suvel ja sügisel Narva taandumislahingutes ja Sinimägede lahingutes langenud või haavadesse surnud umbes 2000 sõdurit. Kalmistu taastati aastatel 2001–2002 ja õnnistati sisse 10. augustil 2002.
Kalmistule on plokkidesse XVIII ja XIX maetud ka eesti väeosades langenuid, nende hulgas Oskar Ruut.
Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann

Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann (12. november 1801 Tallinn – 30. mai 1871 Ridala) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1816–1819 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1819–1822, Jena Ülikoolis aastatel 1823–1824 ja Göttingeni Ülikoolis aastatel 1825–1830. On töötanud aastast 1824 koduõpetajana. Ordineeriti 14. septembril 1830 õpetajaks.
Oli aastatel 1830–1868 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Sai 22. oktoobril 1866 Ranna-Lääne praostkonna praostiks. Jäi 30. mail 1868 õpetajaametist emerituuri, kuid jäi edasi praostiks.
Ta asutas aastal 1840 Ridala abipiibliseltsi ja oli selle juhatajaks.

Isiklikku

Tema isa Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja, vend Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Tema naise Rosalie Eugenie isa Christoph Heinrich Rinne oli arst, naise vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Poeg Magnus Heinrich Ferdinand Hörschelmann oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, hiljem Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja ja Eestimaa kindralsuperintendent.
TAT-3

TAT-3 (Transatlantic No. 3) oli kolmas seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Cornwallist Inglismaal kuni Tuckertonini, New Jersey's. Liinid opereerisid 1963. aastast kuni 1986. aastani.
Krosna

Ajalugu

Krosnat on esmakordselt mainitud XVI sajandil (Krasnica). Aastal 1602 kasutati esmakordselt nimetust Krosna. Aastal 1650 hakati sinna ehitama esimest kirikut, aastal 1688 rajati küla juurde mõis. Aastal 1760 moodustati Krosno ümber kihelkond.
Aleviks kujunes Krosna XIX sajandil, mil seda hakkas läbima Alytuse ja Marijampolė vaheline maantee; aastal 1897 valmis veel raudtee, mis viis Alytusest Suwalkisse.
Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Krosna kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Ben Gordon

Varajane elu

Ben Gordon sündis Inglismaal, tema mõlemad vanemad on jamaicalased. Juba lapsena kolis ta koos perega Ameerika Ühendriikidesse ja kasvas üles Mount Vernoni linnas New Yorgi osariigis. Gordon mängis keskkooli korvpalli klubis Mount Vernon Knights ja aitas meeskonna 2000. aasta New Yorgi meistrivõistlustele korvpallis. Connecticuti Ülikoolis juhtis Gordon 2004. aastal meeskonna NCAA meistrivõistlustele. Samal aastal valiti ta NBA-sse kolmanda ringi draftist Chicago Bullsi poolt, kus ta mängib praeguseni.

NBA karjäär

2004 ja 2005 NBA hooajal olid rookie Gordoni näitajad mängudes 15,1 punkti, 2,6 lauapalli, 1,91 lauapalli 24,2 mänguminuti kohta. Gordon aitas Chicago meeskonna NBA playoffidesse peale Michael Jordani lahkumist meeskonnast 1998. aastal. Samal aastal sai Gordonist NBA kuuenda mängija auhinna omanik. Ta on samuti võitnud mitmeid NBA uustulnuka auhindu. Ta valiti NBA Uustulnukate meeskonda ja NBA All Star-mängus skooris ta 17 punkti. 
14. aprillil 2006. aastal, kui Chicago mängis Washingtoniga, tegi Gordon mälestusväärse mängu, kui tabas kõik kolmepunktivisked. 2007. aasta 4. märtsil tegi Gordon oma rekordi, kui viskas mängus 48 punkti, kui võideti Milwaukee Bucks.
2007. ja 2008. aasta hooajal olid Gordoni näitajad mängus 19,0 punkti, 3,10 lauapalli ja 3,0 resultatiivset söötu. Sellel hooajal väljalangemismängudele ei pääsetud.
Gordon mängib koos meeskonnakaaslase Luol Dengiga Inglismaa korvpallikoondises.
Karjääri keskmised 
Aasta  Klubi  G  GS  MPG  FG%  3P%  FT%    RPG  APG  SPG  PPG
04–05 CHI 82 3 24.4 .411 .405 .863  2.6 2.0 0.6 15.1
05–06 CHI 80 47 31.0 .422 .435 .787  2.7 3.0 0.9 16.9
06–07 CHI 82 51 33.0 .455 .413 .864  3.1 3.6 0.8 21.4
Karjäär 244 101 29.5 .431 .418 .843  2.8     2.9 0.8  17.8
Võimlemine

Eesti võimlemine

Eestis tegutseb Eesti Võimlemisliit.
Eesti NSV ajal tegutsesid Eesti NSV iluvõimlemise föderatsioon ja Eesti NSV sportvõimlemise föderatsioon.
Ben Chilwell

Benjamin James Chilwell (sündinud 21. detsembril 1996 Milton Keynesis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Leicester City ja Inglismaa jalgpallikoondises.
Chilwell liitus Leicester Cityga 2010. aastal. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 27. oktoobril 2015 liigakarikamängus Hull City. 2015. aasta novembrist 2016. aasta jaanuarini mängis ta laenul esiliiga klubis Huddersfield Town.
2016. aasta juulis sõlmis ta Leicester Cityga uue pikaajalise lepingu. Premier League'is tegi ta debüüdi 26. detsembril 2016 mängus Everton. 18. mail 2017 lõi ta mängus Tottenham Hotspuri vastu oma klubikarjääri esimese värava.
Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Chilwell 11. septembril 2018 sõprusmängus Šveitsi vastu.
Thomas Bernhard

Thomas Bernhard (Nicolaas Thomas Bernhard; 9. veebruar 1931 – 12. veebruar 1989) oli Austria kirjanik.
Gandantegtšilen hijd

Ajalugu

Algselt oli Mongoolias suur hulk väikesi mobiilseid kloostreid, kus laamad elasid jurtades ja kloostrid võisid ka aeg-ajalt asukohta vahetada.
Gandantegtšilen hijd rajati 1838. aastal Dalkha kõrgendiku jalamile eesmärgiga luua uus suur Suutra ja Tantra keskus Mongoolias. See kasvas välja suurimaks kloostri-kompleksiks Mongoolias, kus on omaette teaduskonnad meditsiini, astroloogia ja muude budistlike distsipliinide jaoks.
Gandantegtšilen-i esimese templi ehitas V Bogdo gegeen 1815–1841 V Lobzang Coldam Jigmed, (Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med)(Chultem-Jigmid-Dambijantsan?). Ehitati tempel mongoli meistrite poolt ja katus sai kullatud. Samas templis on ka I Bogdo gegeeni Dzanabadzari kuju.
1835. aastal rajati esimene tempel V Jebtsundamba poolt.
1912 ehitati Avalokiteshvara tempel, milles asub Avalokiteshvara (Migjid Janraisig) kuju, mis on 25,6 meetrit kõrge. Orginaali, mis asus algselt templis, võtsid maha kommunistid. Uue skulptuuri, mis pandi üles 1996. aastal, lasi ehitada praegune Mongoolia peaminister Nambarõn Enhbajar (sünd. 1958. aastal).
1938. aastal suleti Gandantegchinleng kommunistide poolt.
Hetkel asub Gandantegchinlengis üle 400 laama.
Robert I (Lääne-Frangi kuningas)

Robert I (15. august 866 – 15. juuni 923 Soissons) oli Lääne-Frangi kuningas aastatel 922–923.
Robert vanem vend Odo oli Lääne-Frangi kuningas aastatel 888–898. 
Aastal 911 sai Neustria  Robert Neustria markide markkrahviks ja võttis tiitli demarchus. Esialgu oli kaks marki, üks bretoonide ja teine viikingite vastu, mida sageli kutsuti vastavalt Bretooni mark ja Normanni mark.
Tema perekond, hilisemad Kapetingid (Hugues Suur, 922–956 ja Hugues Capet, 956–987), valitses kogu Neustriat aastani 987, kui Hugues Capet valiti kuningaks. Venna surma järel ei nõudnud Robert trooni endale, kuningaks sai Charles III. Umbes 921. aastal kasvas rahulolematus Charlesi üle, ta pagendati ning 29. juunil 922 krooniti kuningaks Robert. 
Kui läänefrangid Charles'i aastal 922 kukutasid jäi Charles III Lihtsameelne Lotharingias kuningaks, kust ta püüdis aastal 923 oma teist kuningriiki tagasi vallutada. Charles kogus kokku sõjaväe ning asus vastulöögile, ta püüti kinni ja vangistati, kus ta aastal 929 suri.  15. juunil 923 toimunud lahingus aga Robert hukkus.

Isiklikku ja järglased

Robert oli kaks korda abielus. Esimese naisega sündis tal kaks tütart ning teisega poeg, Hugues Suur ja tütar.
1980. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1980. aasta maailmameistrivõistlused korraldati eraldi naistele 20 km distantsil, kuna see ala ei olnud 1980. aasta olümpiamängude kavas. Need võistlused peeti 17. veebruaril 1980. aastal Falunis Rootsis.
Jean Marc Ndjofang

Jean Marc Ndjofang (sündinud 15. märtsil 1976 Ebolowas Mvila departemangus Kameruni Lõunapiirkonnas) on Kameruni kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.
2013. aastal oli ta maailmameistrivõistlustel Aleksandr Georgievi järel hõbedal ning mängis temaga ka 2015. aastal maailmameistrimatši, milles aga tuli paraku samuti alla vanduda. 2011. aastast on tema auhinnakapis veel ka maailmameistrivõistluste pronksmedal.
Ta on kahekordne Aafrika tšempion (2000, 2010).
Ta võitis 2017. aastal İzmiris välkkabe maailmameistrivõistlused.
Hawkingi radiatsioon

Ülevaade

Mustad augud on meeletu gravitatsioonilise külgetõmbejõuga kehad. Tavaliselt on gravitatsioonijõud nii tugev, et mitte midagi, isegi mitte elektromagnetkiirgus, ei pääse sealt. Pole veel teada, kuidas gravitatsiooni saab kvantmehaanikas kasutada. Siiski võivad musta augu gravitatsioonimõjud olla piisavalt nõrgad aegruumi kumeruse teooria arvutustes kasutamiseks. Hawking näitas, et kvantefektid lubavad mustades aukudes kiirata soojuskiirgust (mustade kehade kiirgust). Elektromagnetkiirgust toodetakse siis, kui seda kiirgab must keha, mille temperatuur on pöördvõrdeline musta augu massiga.   
Kõige parema ülevaate saab sellest protsessist, kujutades ühte liiki virtuaalosakeste kiirgamist sündmuste horisondi lähedal. See radiatsioon ei tule tegelikult otse mustast august, vaid on virtuaalosakeste muutumine "tõelisteks" osakesteks musta augu gravitatsiooni tõukejõu abil. See avastus näitab, et Hawkingi esimene kuulus avastus, musta augu dünaamika teine seadus (sündmuste horisondi pindala ei saa kunagi kahaneda) ei pea alati paika.
Alternatiivne viis protsessi nägemisest on see, et vaakumi muutlikkus jätab mulje, et virtuaalosakeste paar on musta augu sündmuste horisondile lähedal. Üks paarilistest kukub auku ja teine põgeneb. Selleks, et säilitada koguenergia, peab auku kukkunud paarilisel olema negatiivne energia. Selle pärast kaotab maust auk massi ning eemalseisvale vaatlejale, kes asub mustast august kaugel, jääb mulje, et must auk kiirgas osakese. Teise mudeli järgi, on see protsess tunneliefekt, kus osakeste paar moodustub vaakumist ning üks paariline ületab sündmuste horisondi.
Oluline erinevus Hawkingi kujutletud radiatsiooni ja musta keha kiiratud soojuskiirguse vahel on see, et musta keha oma on statistilisema olemusega, ehk ainult tema kiiratud keskmine energiamäär rahuldab Plancki seadust musta keha kiirguse kohta. Hawkingi radiatsioon rahuldab Plancki seadust tervikuna oluliselt paremini. Kui soojuskiirgus sisaldab informatsiooni kiirgava keha kohta, siis Hawkingi radiatsioon ei näi sellist infot sisaldavat ning kiirgus sõltub ainult musta augu massist, nurkkiirusest ja laengust. See viib musta augu infokao paradoksini.
Oletusliku gauge-gravity duality kohaselt (ing. AdS/CFT correspondence) on mustad augud osadel juhtudel kvantväljateooria tulemustega võrreldavad. See tähendab, et mustades aukudes ei tohiks informatsioon kaduma minna ja radiatsioon, mida kiiratakse, on ilmselt tavaline soojuskiirgus. Kui see vastab tõele, siis tuleks Hawkingi algseid arvutusi parandada (kuigi praegu ei teata, kuidas).
Ühe Päikese massiga (M☉ – standardne astronoomias kasutatav massiühik) mustal augul on temperatuur vaid 60 nanokelvinit. Kusjuures selline must auk tõmbaks endasse kõvasti rohkem kosmilist taustkiirgust kui ta seda väljastaks. Umbes Kuu massiga must auk (4,5×1022 kg) oleks tasakaalus 2,7 kelvini juures, tõmmates endasse sama palju kiirgust kui ta ise väljastab. Samas väiksemad mustad augud kaotaksid massi, kuna nad väljastaks rohkem kui kiirgavad.
Vinschgau

Etümoloogia

Saksa nimi Vinschgau, nagu ka itaalia Val Venosta, tuleb keldi (Reetia) venostide hõimudest, keda on mainitud iidsel Tropaeum Alpiumil. Frangi gau loodi Karl Suure ajal aastal 772; seda on esmakordselt mainitud 1077. aasta dokumendis, kui Saksamaa kuningas Heinrich IV andis Schlandersi mõisad in pago Finsgowe Brixeni piiskop Altwinile.

Geograafia

Vinschgau org kulgeb lääne-ida-suunalisena Merano basseinist Partschinsis Adige jõge pidi üles Rescheni kuruni loodes. Ötztali Alpid põhjas, Alpide peaaheliku osa, eraldavad selle Inni oru ülemisest otsast. Adige orgu piiravad veel Sesvenna grupp läänes ja Ortleri Alpid lõunas. See koosneb mitmest külgorust, nagu Suldental, Matscher Tal või Schnalstal.
Saarelise asukoha tõttu Kesk-Ida-Alpides (üsna soe kliima ja vähene vihm (400mm aastas)) niisutatakse põlde, niite ja õunapuuaedu. Viinamarjakasvatus on samuti tavaline.
2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96.51% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3.41% itaalia keelt ja 0.08% ladiini keelt.
Onaida keel

Fonoloogia

Onaida keeles on 6 vokaalfoneemi /i/, /e/, /o/, /a/ ja 2 nasaalset foneemi  /ũ/ (kirjas ⟨u⟩) ja /ə̃/ (kirjas ⟨ʌ⟩. Esinevad ka mitmed diftongid.
Onaida keeles on 11 konsonantfoneemi. Puuduvad bilabiaalsed konsonandid (m, p).

Morfoloogia

Nagu teisedki irokeesi keeled on seneka keeles polüsünteetiline aglutinatiivne keel.
Tšakobo keel

Fonoloogia

Tšakobo keeles on 4 vokaalfoneemi (a, i, o, ɯ) ja 16 konsonantfoneemi.
Johannese teine kiri

Autorlus

Autoritel oli tavaks kirja alguses midagi enda kohta mainida, Johannese teise kirja autor nimetab end "vanemaks", avaldamata oma nime. Kiri on anonüümne ja tekstiväliseid tõendeid omistada kiri Johannese on vähe. "Vanema" kasutamine Johannese teises ja kolmandas kirjas võib tänapäevaste kommentaatorite arust olla tingitud kahest Johannesest - apostel Johannes ja presbüter ("vanem") Johannes, keda Eusebios Kaisareast kirjeldab kirikuajaloo 3. raamatu lõpus - ning et kolm Johannese kirja on just viimase kirjutatud. Tõlgendada viiteid "vanema" kohta saab mitmeti ja selles teoloogide seas üksmeelt ei ole. Kui Johannese esimesel kirjal on rohkem sarnasusi teiste Johannese kirjutistega, siis Johannese teise ja kolmanda kirja vahel on teiste kirjutistega vähem sarnasusi, välja arvatud nende omavaheline sarnasus, eriti kirjade avaosas ja lõpus . Kõige rohkem väliseid tõendeid toetab apostel Johannese autorsust, Johannes "vanemale" viitab vähem tõendeid ja mõnele kolmandale isikule veelgi vähem. Johannese teine kiri puudub Assüüria Kiriku kaanonist.

Tekkelugu

Johannes kuulus Jeesus Kristuse 12 apostli hulka, kes tegutses hiljem Jeruusalemma ja Efesose kogudustes. Kui kirja autor on Johannes, siis võib kiri olla koostatud 90. aasta paiku tõenäoliselt Efesoses.
Johannese teise kirja tekkeaja kohta on vähe andmeid. Kiri arvatakse olevat kirjutatud veidi peale Johannese esimest kirja ehk umbes 1. sajandi viimasel kümnendil.
Kirja varaseim terviklik tekst on säilinud Codex Sinaiticuse käsikirjas 4. sajandist.

Kiri eesti keeles

Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Jahni se Apostli töine Rahmat". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Johannesse se Apostli teine Ramat" ja 1739 Piiblis "Apostli Joannesse teine Ramat."
Vallo Leet

Vallo Leet (kuni 30. september 1940 Valentin Issajev; 20. veebruar/5. märts 1915 Tallinn – 21. september 1944 Maardu küla lähedal, Harjumaa) oli Eesti poksija ja pesapallur.

Nime eri variandid

Valentin Issajev on teadaolevalt esimest korda kasutanud võistlusnime Valle Leet juba veebruaris 1936. Võimalik, et tegu oli perekonnas kokkulepituga, sest tema vanem vend Fjodor Issajev võttis uue nimena 7. septembrist 1935 Toivo ja perekonnanimena 2. detsembrist 1935 Leet.
Ametlikult võttis Valentin Issajev uue nime Vallo Leet alles 30. septembril 1940. Hiljem soomepoisina on ta kasutanud ka nime Vello Leet.

Pesapallurina

Ta oli 1936. aastal Eesti meister ning sai 1934. aastal Eesti meistrivõistlustel 3. koha.

Harrastajana

Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aastal Eesti meister. Ta sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1935. aastal Eesti meistrivõistlustel 3. koha.
Ta osales kaks korda Eesti–Soome maavõistlustel (1937 ja 1938) ning võitis mõlemad oma kohtumised punktidega. Ta osales ühe korra Eesti–Läti maavõistlusel (1937) ja võitis oma kohtumise punktidega.
Ta osales ühe korra Eesti–Poola maavõistlusel (detsember 1938) ja kaotas oma kohtumise punktidega. Ta osales ühe korra Tallinna ja Wilno (tollal Poola linn) linnavõistlusel 14. detsembril 1938 ja võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) oma kohtumise punktidega.

Elukutselisena

Leet pidas elukutselisena ainult ühe kohtumise ning kaotas 7. jaanuaril 1944 selle Onni Saarele (Soome) 5. raundis nokaudiga.

Soomepoisina

Leet võitles 1944. aastal Soome 200. jalaväerügemendi 6. kompaniis ning tuli augustis 1944 soomepoisina tagasi Eestisse. Ta sai 21. septembril 1944 tulevahetuses sakslastega Maardu küla lähedal surma.
Tallinna Inseneridistants

Tallinna Inseneridistants (saksa keeles Revalsche Ingeniör-Distanz, vene keeles Ревельская инженерная дистанция) oli Venemaa keisririigi ajal Tallinna sõjaväeobjektide ehitamise ja korrashoiuga tegelev asutus.
Asutus moodustati umbes 1721 (täpne asutusaeg pole teada) nime all Tallinna Insenerikomando. Asutus allus alguses Liivimaa, ent hiljem Peterburi Inseneriringkonna Valitsusele. 1868 nimetati asutus ümber Tallinna Inseneridistantsiks. Asutus lõpetas tegevus 1912
Kõiguste-Allirahu tulepaak

Kõiguste-Allirahu tulepaak (mitteametliku nimega ka Allirahu tulepaak) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kõiguste lahes olev tulepaak.
Tulepaagi koordinaadid on 58° 18′ N, 22° 58′ E.
Johann Roos

Johann Roos (31. detsember 1705 Kristinestad – 19. detsember/30. detsember 1789 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Johann Roos immatrikuleeriti aastal 1728 Turu ülikooli, mille lõpetas 6. jaanuaril 1731 teoloogia kandidaadina. Tuli 1. augustil 1732 Tallinna ja töötas pastor Matthias Simolini laste koduõpetajana ning oli abiks pastor Simolinil vaimulikus ametis. Ordineeriti 13. märtsil/24. märtsil 1734 õpetajaks.
Oli aastatel 1734–1753 (kutsuti ametisse 26. jaanuaril/6. veebruaril 1734) Tallinna Mihkli koguduse abiõpetajaks, aastatel 1753–1789 oli sama koguduse (sai õpetajaks 8. oktoobril/19. oktoobril) õpetaja.
Roos oli vaadetelt pietist ja vennastekoguduse korraldaja Tallinna piirkonnas. Ta osales rootsi- ja soomekeelsete kirikuraamatute trükiks ettevalmistamises ning väljaandmises. Aastatel 1742 ja 1767 ilmus Tallinnas rootsi koguduste tarvis kiriklik käsiraamat "Then Svenska Psalmboken", mis sisaldas lauluraamatu, evangeeliumid ja epistlid, loo Jeruusalemma linna hävitamisest, samuti väikese palveraamatu. Roos pidas kirjavahetust Rootsi peapiiskop Carl Fredrik Mennanderiga.

Isiklikku

Tema isa Daniel Roos oli Kristinestadis luterlik vaimulik. Tema onu Peter Brenner oli Narva Mihkli koguduse abiõpetaja. Tema abikaasa Maria Charlotte isa oli Tallinna Mihkli koguduse õpetaja Matthias Simolin.
1999. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti - Soome 1999. aasta maavõistlus poksis toimus 26. septembril Sillamäel. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Eesti võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.
Helveskaal (kuni 48 kg): Roman Iljin (Eesti) - Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Kärbeskaal (kuni 51 kg): Juho Tolppola (Soome) - Sergei Tassimov (Eesti) 2 - 1
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Vjatšeslav Ossipenko (Eesti) - At-Hit Thiangtrong (Soome) 3 - 0
Sulgkaal (kuni 57 kg): Roman Pavlenko (Eesti) - Teemu Lindqvist (Soome) - 3 - 0
Kergekaal (kuni 60 kg): Samuli Leppiaho (Soome) - Maksim Kotšetkov (Eesti) 3 - 0
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) - Sami Sipilä (Soome) 3 - 0
II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) - Andrei Jeremejev (Eesti) 3 - 0
I keskkaal (kuni 71 kg): ? (Soome) - Dmitri Protkunas (Eesti) 3 - 0
II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) - Daniel Sternfeld (Eesti) 3 - 0
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Deniss Kondrašov (Eesti) - Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Raskekaal (kuni 91 kg): Aki Kalke (Soome) - Peeter Saat (Eesti) TKO 3
Üliraskekaal (üle 91 kg): Sergei Masterov (Eesti) - Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Rasmus Peetson

Rasmus Peetson (sündinud 3. mail 1995 Pärnus) on eesti jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Meistriliigasse kuuluvas FCI Levadias.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Pärnus. Aastatel 2013–2014 mängis ta Pärnu Linnameeskonnas.
2014. aastal liitus ta Levadiga. 2017. aastal mängis ta laenul Pärnu JK Vapruses.
Eesti jalgpallikoondises tegi Peetson debüüdi 11. jaanuaril 2019 sõprusmängus Soome vastu.
Ham Mängla

Ham Mängla (ingl Ham Gamgee on tegelane J. R. R. Tolkien i triloogias Sõrmuste Isand.
Ham Mängla on Tobajuss Mängla isa. Ta on Bilbo Paunaste naaber ja aednik. Ta peab Bilbost väga lugu ja on talle ustav. Iial ei lase ta kellelgi Bilbo kohta paha sõna öelda. Tema ustavust oma peremehele tõendab ka fakt, et kui ta ise on juba nii vana, et ei jaksa peremehe aia eest hoolt kanda, annab ta oma poja Jussi tema teenistusse.