google/wiki40b huggingface dataset:
Tuksi külanõukogu

Tuksi külanõukogu oli külanõukogu Riguldi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Tuksi külanõukogule moodustati 1945. aastal Riguldi valla territooriumile ka Vanaküla külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Noarootsi valla territooriumile moodustati aga Pürksi ja Sutlepa külanõukogud.

Ajalugu

1954. aastal liideti senised Tuksi ja Vanaküla külanõukogud ühiseks Tuksi külanõukoguks.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 1971. aasta 10. märtsi seadlusega Tuksi külanõukogu likvideeriti (see piiriteisendus puudutas rohkem kui 300 inimest) ja selle territoorium liideti koos Pürksi külanõukogust lahutatud 4870 hektari suuruse Sutlepa piirkonnaga Linnamäe külanõukogu koosseisu.
Viis aastat hiljem, aastal 1976, liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud endiste Riguldi ja Noarootsi valdade territoorium (sh Tuksi piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).
Dmitri Glinka

Dmitri Glinka (vene Дмитрий Фёдорович Глинка; 1749 – 20. jaanuar 1808) oli Venemaa riigitegelane.
Ta oli alampolkovnik, Voznesenski asehaldurkonna asekuberner 1795, tõeline riiginõunik (5. aprill 1795), Eestimaa kubermangu asekuberner 30. maist kuni 10. septembrini 1797, Arhangelski tsiviilkuberner 31. augustist 31. detsembrini 1797, Novgorodi tsiviilkuberner 5. aprillist 22. detsembrini 1798 ja Peterburi tsiviilkuberner 22. detsembrist 1798 kuni 2. märtsini 1800. 17. märtsil 1800 sai ta salanõunikuks ja senaatoriks.
Ta oli abielus, kuid järglasi ei saanud.
Laives

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 17 168 inimest.
Valla pindala on 24,3 km².

Frazioni

Vallas on frazioni (alljaotused) Pineta (Steinmannwald), La Costa (Seit) ja San Giacomo (St. Jakob)

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 71,50% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 27,99% saksa keelt ja 0,51% ladiini keelt.
Valjala valla vapp

Valjala valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Valjala vallavapp.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil ümarakaareline portaal, selle kohal keskteljest paremale nihutatud pügalristi kujulise ruudustikuga roosaken ja portaali saatena ümarkaarelised kirikuaknad 1 + 1 ning vapitüvi - kõik hõbedased.

Põhjendus

Vapil on kujutatud Valjala kiriku omapärane esisein. See kirik on Saaremaa vanim kirik, Valjala maalinnas võtsid saarlased 1227 vastu ristiusu.
Andri Luup

Andri Luup (sündinud 13. juunil 1972) on eesti näitleja ja lavastaja.
Muuhulgas on ta kinolinale 2008. aastal toonud "Kinnuneni".
Erich Joonas

Erich Joonas (ka Erich Jonas; 14. aprill/26. aprill 1893 Kavastu – 26. mai 1944 Viljandi) oli eesti ajakirjanik ja poliitik.
Ta sündis Kavastus talupidaja pojana. Ta õppis aastatel 1901–1903, Tartu reaalkoolis aastatel 1903–1909, Tartu Pedagoogika Seltsi õhtukeskkooli kursustel aastatel 1911–1913. Seejärel õppis ta aastatel 1914–1915 Rostovtsevi eraülikoolis arstiteadust.
Ta tegutses aastast 1909 Tartus illegaalse sotsialistide-revolutsionääride ühingu agitaatorina keskkooliõpilaste seas ja aastatel 1913–1915 organisaatorina Tartu, Tallinna ja Narva ning aastatel 1915–1916 organisaatorina Peterburi tööliste seas. Aastast 1917, revolutsiooni puhkemise järel kuni Saksa okupatsioonini oli ta Tartu Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu abiesimeheks. Saksa okupatsiooni ajal viibis ta vangistatuna Tartus, Peetrimõisas ja Naissaarel.
Ta valiti Asutava Kogu liikmeks Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei kandidaadina, I ja II Riigikogu liikmeks valiti ta Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei kandidaadina. III, IV ja V Riigikogu koosseisu Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei kandidaadina. Ta kandideeris aastal 1938 ka Riigivolikokku (2. valimisringkonnas), kuid valituks osutus Louis Metslang. Riigikogus paistis ta silma hoogsa kõnemehena.
Joonas tegutses ka ajakirjanikuna. Ta oli aastal 1917 ajalehes Töö Lipp toimetuse liige, aastal 1919 oli ajalehes Võitlus (see ajaleht suleti siseministeeriumi poolt), aastatel 1920–1923 oli ta ajalehes Tööliste Võitlus toimetuse liige, aastal 1922 oli ta ajalehes Tööline toimetuse liige, aastatel 1925–1927 oli ta väljaande Ühendus vastutav toimetaja. Aastatel 1927–1938 (kuni sulgemiseni) oli ta Rahva Sõna peatoimetaja. Ta oli Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei võimlemisrühmade üldjuht.
Ta on ka avaldanud raamatuid ametiühingutest ja töölisliikumisest. Ta oli Kultuurkapitali nõukogu liige.
Erich Joonas suri aastal 1944 Viljandis.
Anu Köbas

Anu Köbas (sünninimi Anu Lauring; sündinud 22. septembril 1941) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Arvo Ratasseppa klassi.
Ta on olnud Tartu Üliõpilassegakoori, lastekoori Kurekell, naiskoori Cantare, Aparaaditehase meeskoori ja tervishoiutöötajate naiskoori dirigent. Tegeles ka näitlemisega ning lõpetas Vanemuise teatristuudio.
1980. aastatel töötas ta Tartu 7. Keskkooli muusikaõpetaja ja kooridirigendina.
Aastatel 1991–2008 töötas muusikaõpetaja ja dirigendina Kuusankoskil.
Kopli laht

Kopli laht on laht Harjumaal, halduslikult Tallinna linna osa. Kopli laht on üks Tallinna lahe osaveekogudest.
Kopli laht asub Kopli poolsaare ja Kakumäe poolsaare vahel. Lahe edelarannal on pankrannik.
Lahte suubub Mustjõgi.
Lepa raudteepeatus

Lepa raudteepeatus oli raudteepeatus Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Lepa külas. Peatus asus Valga raudteejaamast 14 kilomeetri kaugusel.
Aastal 1919 pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaamade vaheline lõik. Aastal 1923 ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asus ka Lepa peatuskoht. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Laanemetsa valda. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik.
Peatuskoha juures asuv teemeistri maja (Lepa jaam) oli Taheva valla üldplaneeringus ette nähtud säilitada kui miljööväärtuslikku piirkonda.
Lepa raudteepeatus ei olnud Teise maailmasõja järel enam kasutusel.
Jan Rustem

Jan Rustem (armeenia keeles: Յան Ռուստամ) (1762 İstanbul – 1835 Dūkštase lähedal Leedus) oli armeenia, türgi või kreeka päritolu kunstnik, kes elas ja töötas Rzeczpospolita aladel. Olles peamiselt portreekunstnik, tehti talle ülesandeks oma ajajärgu väljapaistvate isikute portreteerimine. Ta oli mitu aastat professor Vilniuse Ülikoolis.
Ta sündis İstanbulis ning olles noor orb, toetas teda Poola-Leedu aadlik Adam Kazimierz Czartoryski, kes kutsus ta Poola-Leedu riiki ca 1774. Czartoryski tasus tema õpingute eest Varssavis, kus teiste hulgas olid tema õpetajad Jean-Pierre Norblin de La Gourdaine ja Marcello Bacciarelli. Vahemikus 1788–1790 kolis ta Saksamaale, kus temast sai vabamüürlane. Kaks aastat hiljem naasis ta Poola-Leedu riiki ning elas mõnda aega Varssavis, kolides hiljem Vilniusesse.
Peale Poola jagamisi alustas Rustem tööd Franciszek Smuglewiczi assistendina Vilniuse koolis, mis hiljem nimetati ümber Vilniuse Keiserlikuks Ülikooliks. Peale Smuglewiczi surma võttis Rustem üle osa tema kohustustest. Aastal 1811 sai temast joonistamisprofessor ning aastal 1819 maalikunsti professor. Rustem lahkus töölt 1826, kuid pidas jätkuvalt loenguid kuni oma surmani. Tema edukate õpilaste hulgas olid Tarass Ševtšenko, Józef Oleszkiewicz, Kanuty Rusiecki ja Michał Kulesza.
Innerste

Nime päritolu

Jõe nimi ei ole seotud saksa keele sõnaga innerste (sisim). Innerste, varem ka Inste (1805), Inderste (1567), Indistria (1313), Entrista (1065) ja Indrista (1013), pärineb arvatavasti indogermaani tüvest oid = rahutu, tugev. Nimi võib viidata lahinguvälja nimele Idistaviso (16. aastal pKr). Seetõttu ei ole see ülivõrre ja käändub saksa keeles ilma käändelõputa: Hildesheim liegt an der Innerste, mitte an der Innersten.

Kulg

Jõe läte on Harzi mägedes, 4 km Clausthal-Zellerfeldi linnast edelas, kõrgusel 615 m ja kannab nime Innerstesprung. Väikese ojana voolab Innerste läände ja läbib rea järvi, neist esimese nimi on Entensumpf. Järgmised järved on Oberer Nassenwieser Teich, Bärenbrucher Teich, Ziegenberger Teich ja Sumpfteich. Saksa keele sõna Teich tähendab "tiiki".
Buntenbocki küla keskel läbib Innerste Prinzenteichi ja pöörab läände Wildemanni (390 m), mis on üks väikseimaid linnu Saksamaal. Grumbach, üks esimesi lisajõgesid, suubub Innerstesse Wildemanni keskel. Innerste pöörab põhja Lautenthali (300 m), mis on veel üks linn tema teel, ja voolab mahajäetud Langelsheimi–Altenau (Oberharzi) raudtee kõrval. Laute suubub Innerstesse Lautenthali keskel. Linna nimi tähendab "Laute orgu". Lautenthali lähedal on Innerste paisutatud (Innerstetalsperre). Kui pais aastatel 1963–1966 ehitati, tekkis kena järv puhkuseks ja veespordiks. Mõni kilomeeter edasi väljub Innerste Harzi mägedest Langelsheimi linna juures (204 m) ja pöörab loodesse. Esimene lisajõgi on Grane jõgi (12 km pikk).
Siit edasi voolab Innerste läbi künkliku Harzvorlandi. Järgmised lisajõed on Nette (42 km pikk), Lamme (21 km pikk), Bruchgraben, Neile ja Beuster (12 km pikk). Veel mõned teele jäävad linnad on Salzgitteri lõunakvartalid ja Hildesheim. Innerste möödub Marienburgi lossist, Hildesheimi keskusest (90 m) ja Steuerwaldi lossist linna põhjaosas. 
Hildesheimist põhjas siseneb Innerste suurele madalikule Norddeutsche Tiefebene. Umbes 18 km edasi suubub see Leinesse Sarstedti linna juures, Hannoverist lõunas, kõrgusel 65 m.

Meedia

Wilhelm Raabe on kirjutanud romaani pealkirjaga "Die Innerste".
Euroopa Keskpank

Euroopa Keskpank (lühend EKP) on Euroopa Liidu institutsioon, mis vastutab euroala rahapoliitika eest 19 Euroopa Liidu liikmesriigis, kes on võtnud kasutusele ühisvaluuta euro
(Austria, Belgia, Eesti, Hispaania, Holland, Iirimaa, Itaalia, Kreeka, Küpros, Luksemburg, Leedu, Läti, Malta, Portugal, Prantsusmaa, Saksamaa, Slovakkia, Sloveenia ja Soome). 
Pank asub Saksamaal Maini-äärses Frankfurdis. 
Euroopa Keskpanga mandaat on tagada euroala hinnastabiilsus, keskpanga inflatsioonisiht on "alla 2 protsendi, kuid ligi 2 protsenti keskpikal perioodil". Keskpikk periood on määratlemata, kuid seda on mõistetud kui kahte kuni kolme aastat, nii et ajutiselt võib inflatsioon 2 protsenti ületada. Inflatsioonisiht puudutab euroala keskmist inflatsiooni. Hinnastabiilsuse tagamiseks määrab Euroopa Keskpank kord kuus euro baasintressimääru: refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära, laenamise püsivõimaluse intressimäära ning hoiustamise püsivõimaluse intressimäära. 
Euroopa Keskpanga esimene president aastail 1998–2003 oli varasem Hollandi keskpanga president Wim Duisenberg. 
2003–2011 oli Euroopa Keskpanga president Jean-Claude Trichet. Alates 1. novembrist 2011 on Euroopa Keskpanga president Mario Draghi.
Euroopa Keskpanga juhatusse kuulub Euroopa Keskpanga president, asepresident (alates juunist 2010 Vítor Constâncio) ja lisaks neli liiget.
Euroopa Keskpanga nõukogu koosneb 24 liikmest, sellesse kuuluvad kuus juhatuse liiget ja lisaks 18 euroala riigi keskpankade presidendid.
Euroopa Keskpank on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 130 ei tohi EKP otsuseid mõjutada ühegi liikmesriigi ega ükski Euroopa institutsioon. Ka liikmesriikides tegutsevad EKP liikmeskeskpangad on oma liikmesriikide riiklikest organitest majanduslikult ja poliitiliselt sõltumatult.
Õnne Pärl

Õnne Pärl (sündinud 21. aprillil 1965) on vabakutseline ajakirjanik.
Ta on teinud koostööd juhtimisajakirjaga Director ja kirjutanud lugusid erinevatele väljaannetele. Toimetanud 2002–2006 ajakirja Biotech Estonia.
Õnne Pärl on õppinud ajakirjandust, geoloogiat ja muusikateooriat.
Esinenud lauljana bluusi-, džässi- ja folgifestivalidel ning salvestanud stuudios plaadijagu omi laule.
Aastatel 2006–2008 elas ta Afganistanis. Ta on teinud ajakirjaniku ja fotograafina koostööd organisatsioonidega Save the Children Sweden-Norway, Swedish Committee for Afghanistan, Landell Mills Ltd, Turquoise Mountain Foundation jt.
Ta on kirjutanud raamatu "Armastatud Afganistan" (Raadi Duo, 2008).
Tema fotonäitus "Armastatud Afghanistan" on olnud esil 2008–2010 Eesti Rahvusraamatukogus, Pärnu Muuseumis, Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumis, Kuressaare Kultuurivaras, Võru Linnagaleriis, Narva Muuseumis, Viru Keskuses, Slough Museumis Inglismaal, Eesti Haridusministeeriumis, Kuressaare Gümnaasiumis, Maailmafilmi festivalil Tartus, Nurme bistroos Haapsalus, Tartu Lõunakeskuses, Kesk-Rootsi Ülikooli raamatukogudes Östersundis ja Sundsvallis.
Dougherty maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1853. aastal.
Annele

Annele on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3675. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Annele 6 naisel.
2011. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

2011. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 21.-24. juulini Tallinnas Kadrioru staadionil. Need olid järjekorras 21. Euroopa juunioride meistrivõistlused kergejõustikus.
Võistlustest võttis osa 954 kergejõustiklast 47 riigist.
Eesti sportlastest saavutas parima tulemuse odaviskaja Liina Laasma, kes võitis tulemusega 55.99 kuldmedali.
Buckskin Joe

Buckskin Joe (ka Laurette või Lauret) on kummituslinn USA-s Colorado osariigis.
Buckskin Joe oli minevikus kaevanduslinn ja Parki maakonna halduskeskus.
Buckskin Joe asub 3 kilomeetri kaugusel läänes vähem kui 200 elanikuga Alma külast, 3280 meetri kõrgusel merepinnast.

Ajalugu

Buckskin Joe asutati 1859. aastal Pike's Peaki kullapalaviku ajal, kui Mosquito aheliku idanõlval Buckskini oja ääres avastati kulda. Asutamise ajal kuulus see piirkond Kansase territooriumi alla. Ametnikud tunnustasid asulat 1860 ja selle nimeks sai Laurette, mis oli lühend asula rajamises osalenud mõlema naise eesnimest. Sellegipoolest hakati asulat algusest peale kutsuma Buckskin Joeks. See nimi tuli Joseph Higginbottomi järgi, aga Higginbottomi kohta pole õigupoolest midagi muud teada. Mõne allika järgi olnud Higginbottom neeger, teiste kuulujuttude järgi olnud ta esimene, kes sealkandis kulda leidis.
1861 likvideeriti Kansase territoorium. Selle idaosast moodustati Kansase osariik ja lääneosa põhjal moodustati Colorado territoorium. Buckskin Joe jäi Coloradosse. Samal aastal avati Buckskin Joes / Laurette'is postkontor, 2 võõrastemaja, 14 kauplust ja pank. 7. jaanuaril 1862 kolis Tarryallist sinna maakonnakeskus ja Tarryall muutus seepeale kummituslinnaks. Tippajal oli linnas umbes 5000 elanikku, kuid ajaloolane Robert Brown arvab, et neid oli vähem.
Kullasooned Buckskin Joes olid küll puhtad, aga ammendusid kiiresti. Juba 1866 nimetati linna mahajäetuks. Linna kohtuhoone võeti koost lahti ja viidi orgupidi alla uude maakonnakeskusse Fairplaysse, mis asutati 1872. Fairplay on maakonnakeskus tänapäevani.
1950. aastate lõpus võeti ka Horace Tabori üldkauplus koost lahti, viidi 110 km kaugusel olevasse metsiku lääne teemaparki, mis sai samuti nimeks Buckskin Joe, ja pandi seal uuesti kokku. Teemapark on tänapäevani turismisihtpunkt ja ühtlasi on seal vändatud hulgaliselt vesterne.
Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis

Eesti Akadeemiline Kutseõiguslikkude Kunstnikkude Koondis (lühend: EAKKK; hilisem nimi: Eesti Akadeemiline Kunstnike Koondis) oli aastatel 1935–1940 tegutsenud ühendus, mille moodustasid Eesti kunstnikud.
Enamik EAKKKi liikmeid olid kas Riigi Kunstitööstuskooli lõpetajad ja õppejõud, või need, kes olid varem lahku löönud Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust.
Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke"

Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke" on Rootsis Stockholmis aastast 1969 tegutsev eesti lasteaed.
Aastast 1973 tegutseb lastead Rootsi Eesti Majas.
Enne 1999. aastat kandis lasteaed nime Stockholmi Eesti Lasteaed (rootsi: Estniska Förskolan i Stockholm).
Id Rev

Id Rev on Eesti ansambel.
BMW E23

Disain ja lisad

Kõik seitsmenda seeria E23-d olid 12-klapiliste 6-silindriliste M30-tüüpi mootoritega, mida oldi eelnevalt kasutatud ka E3-l ja E9-l. Põhiliselt oli E23-l küll sissepritsega mootor, kuid 728-l ja 730-l oli saadaval ka Solexi karburaatoriga mootoreid kuni aastani 1979, mil ka need asendati sissepritsega. Esimestel sissepritsega mudelitel oli Boschi L-jetronic süsteem (elektrooniline analoogsissepritse), aga hiljem kasutati digitaalset Bosch Motronic süsteemi.
Oma aja kohta oli E23 tehnika viimane sõna. E23 teavitas juhti auto võimalikest vigadest ja andis teada, millal on aeg teenindusse minna. E23-s oli ka kliimaseade. Pardaarvuti ja ABS olid esialgu valikulised lisad, kuid hiljem juba kõigil autodel. Valikulisteks lisadeks olid ka nahkpolster, puitdekoor elektriliselt liigutatavad istmed, ismtesoojendus ning elektrilised aknatõstukid ja peeglid. Hilisematele mudelitele pandi ka juhi turvapadi. Saadaval oli nii nelja- ja viiekäiguline manuaalkäigukast (sõltuvalt aastast), kui ka kolme- ja neljakäiguline automaatkäigukast.
Väikese stiiliuuenduse käigus muudeti auto nii "nina" (neerukujuline iluvõre, spoiler, stange jne.), kui ka armatuurlauda ning tekkis uus lisapakett, mida pakuti Ühendkuningriigis. 735i sai Motronic 3430cc mootori ja esivedrustuse muutmise ning veel palju väikseid muutusi.
Vegårshei vald

Vapp

Vapp kinnitati 30. aprillil 1987. Sellel kujutatakse rebast, kes esindab kohalikku ürgset loodust ja rebasefarmi.
Spunk (koor)

Spunk on segakoor Arukülas.
Koor on asutatud aastal 1981. Koori dirigent on algusest peale olnud Maia-Reta Trampärk.
Oksana Solovjova

Oksana Solovjova (sündinud 2. aprillil 1974 Tallinnas) on eestivene arhitekt ja kunstnik.
Õppis aastatel 1997–2005 Rakenduskunsti Kõrgemas Erakoolis, mille lõpetas kahel erialal – arhitektuur ja graafiline disain.
2000. aastal töötas Saksamaal arhitektuuribüroos. Praegu elab Tallinnas.
Tegev eeskätt arhitektina. Kunstnikuna on seotud eestivene mitteformaalse kunstnikeühendusega Ježi.
Paistnud silma konkursil "Tallinna Suveniir 2005" tööga "Tallinna Raekoja pabermudel", mis leidis tunnustamist 20 parema töö hulgas. 2007. aastal võitis konkursi "Saaremaa suveniir 2007" Kuressaare linnuse pabermudeliga.
Keelatud vili (film)

Keelatud vili on 2011. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

Sisu

Jaagule tundub, et ta on sündinud vales kohas. Ta oleks ülepea tahtnud olla veinimõisnik kusagil Lõuna-Itaalia viinapuuistanduste keskel. Selle asemel aga, et Itaaliasse kolida, on Jaak otsustanud põhjamaa kliimat trotsides rajada viinamarjaistanduse otse oma talu kõrvale Valgamaa mäenõlvadele ja nii uskumatu kui see ka ei tundu – sealt ka esimese veinisaagi saanud. Jaagust sugugi mitte kaugel elab Liia, muhe Setomaalt pärit memm, kelle kirg viinamarjade vastu on utsitanud teda oma aeda koguma üle kahesaja viinamarjasordi. Taimi ja kasvuhooneid tuleb iga aastaga juurde. Mida aga loodus sellisest asjast arvab? Kas hellitab või nuhtleb?

Tegijad

Režissöör: Anu Aun
Produtsent: Priit Pääsuke
Operaatorid: Mihkel Soe, Erik Põllumaa, Margus Sikk
Helirežissöör: Priit Pääsuke
Monteerija: Priit Pääsuke
Tootja: Luxfilm
Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling
Kestus 26 min
Birgit Nilsson

Märta Birgit Nilsson (17. mai 1918 – 25. detsember 2005) oli rootsi ooperilaulja, sopran.
Ta asutas fondi, mille varadest antakse alates 2009. aastast välja miljoni USA dollari suurust Birgit Nilssoni auhinda.
Birgit Nilssoni on kujutatud 2016. aastal käibele lastud Rootsi 500-kroonisel pangatähel.
Lewise ja Clarki avastusretk

Lewise ja Clarki avastusretk oli aastatel 1804–1806 esimene Ameerika ekspeditsioon läbi tänapäeva Ameerika Ühendriikide territooriumi. See kulges Saint Louise ümbrusest Vaikse ookeani rannikuni ja tagasi.
Avastusretke algatas USA president Thomas Jefferson peagi pärast Louisiana territooriumite ostmist Prantsusmaalt. Kapten Meriwether Lewise ja nooremleitnant William Clarki juhitud ekspeditsioonist võttis osa üle 30 inimese ja see kestis 1804. aasta maist septembrini 1806. Ekspeditsiooni eesmärk oli leida otstarbekas marsruut läbi Põhja-Ameerika mandri lääneosa, uurida ja kaardistada uusi territooriume ning kindlustada seal ameeriklaste kohalolek. Uurimisretke ülesandeks oli ka taimede ja loomade uurimine ning indiaanlastega suhete loomine.
Gongylosoma

Levila

Need maod elavad Kagu-Aasias.
Peedu raudteepeatus

Peedu raudteepeatus (saksa keeles Peedi) on raudteepeatus Tartu–Valga raudteeliinil Tartumaal Elvas Peedu linnaosas.
Peedul peatub mõlemas suunas päevas neli reisirongi.

Ajalugu

Peedu raudteepeatus avati koos raudteeliiniga 1887. aastal. Avamisel jäi peatus Nõo kihelkonda Vana-Nõo mõisa maadele. Puidust ootepaviljon (jaamahoone) valmis peatusega ühel ajal. Hoone on hävinud. Ehitatud on uus ootepaviljon. Aastani 2008 eelnes Peedule Vapramäe raudteepeatus.
10. armee (Saksamaa)

Saksa 10. armee oli Saksa väliarmee Teises maailmasõjas.

Ajalugu

Aktiveeriti 26. augustil 1939. Leipzigis. Võttis osa Poola vallutamisest. 10. oktoobril formeeriti ümber 6. armeeks.
Uuesti formeeriti 15. augustil 1943. Itaalias. Vastutas Salerno sillapea kaitsmise eest. Hiljem vastutas Adriani sektori eest Itaalia rindel. Kapituleerus 2. mail 1945.
Liis Lass

Iludusvõistlused

Liis Lass oli üks poolfinalistidest võistlusel Miss Global Beauty Queen 2005 Xiangshanis Hiinas ning neljas printsess Miss Tourism Queen International võistlusel Changhshas Hiinas.
2006. aastal valisid ajakirja FHM lugejad Liis Lassi "maailma seksikamaks naiseks".

Loome

Liis Lassi sõnadele kirjutatud laul "God Inside Your Soul" osales konkursil Eurolaul 2008. Tema sõnadele tehtud lugu "Maagiline päev" Rolf Juniori (Roosalu) esituses pälvis 2010. aastal Eesti Eurovisiooni-konkursi finaalis kolmanda koha. Tema ja Elmar Liitmaa lugu "Üks teiseta" pälvis raadio Elmari aastahiti staatuse aastal 2009.
Lass on avaldanud meediakriitilise raamatu "Kes sandistas lugeja?" (Bloom OÜ, 102 lk, 2009), kaanekujundus: Rivo Mehilane, illustratsioonid: Marko Pikkat, ISBN 9789949188321
Niger

Poliitika

2003. aastal keelati Nigeris orjapidamine ja orjadega kauplemine.
Soasepa raba

Soasepa raba on raba Viimsi poolsaarel; halduslikult  Harju maakonnas Viimsi vallas. Raba on arvele võetud ürglooduse objektina.
Raba on tekkinud Antsülusjärve staadiumil Merivälja põiksäärte eraldatud ja hiljem kinni kasvanud ja soostunud rannajärvest.
Lünett (masinaehitus)

Lünett on rakis, mida kasutatakse täiendava toena pikkade, vähese jäikusega võllide töötlemisel treipinkides.

Lünettide klassifikatsioon

On kahte tüüpi universaalseid lünette: liikumatu ja liikuv lünett. Liikumatu lünett on kinnitatud jäigalt pingi sängile ja on orienteeritud sängi juhtpinnalt. Liikuv lünett on kinnitatud pikisupordile ja liigub töötlemisel lõiketera taga kaasas. Mõlemad lünetid omavad kolme reguleeritavat tuge.
Oma Mua

Oma Mua ('Oma Maa') on karjalakeelne ühiskondlik-poliitiline nädalaleht, mis ilmub Karjala Vabariigis. Ajaleht avaldab materjale karjalaste kultuurist ja ajaloost.
Oma Mua asutajateks on Karjala Vabariigi seadusandlik kogu, Karjala Vabariigi valitsus ja regionaalne ühiskondlik organisatsioon Karjala Rahva Liit (Karjalan Rahvahan Liitto). 
Ajalehte levitatakse peamiselt Prääsä ja Aunuse rajoonis ning Petroskois.
Trükiarv on umbes 1500.
Vahur Sova

Vahur Sova (sündinud 9. aprillil 1956 Suure-Jaanis) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Vahur Sova Suure-Jaani Keskkoolis aastatel 1963–1974. Aastatel 1974–1979 õppis ta Tartu Ülikoolis majandusküberneetikat. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Vahur Sova Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriosakonnas aastatel 1987–1992.
Aastatel 1979–1981 töötas Vahur Sova ENSV Rahandusministeeriumi Koosseisude Valitsuses. Aastal 1984 töötas ta Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudis eelarvestaja-insenerina. 1991–1995 töötas Sova E. Laansoo Arhitektuuribüroos ning aastatel 1996–1999 M. Pressi Arhitektuuribüroos. Pikalt vabakutselise arhitektina tegutsenud Vahur Sova töötab 2009. aastal arhitektuuribüroos Teigar Sova Arhitektid OÜ.
Suure osa Vahur Sova töödest moodustavad elumajad. Suurematest ühiskondlikest hoonetest kuuluvad tema loomingusse näiteks Tartu Zeppelini keskus ja Pargi lasteaed Viimsis. Tema töödele on iseloomulik mitmekülgne materjalikasutus, põnev mahujaotus ning funktsionaalne plaanilahendus.

Muud

Vahur Sova on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1999. aastast.