Hjalmar Mäe

Elulugu

Hjalmar Mäe sündis Mihkel Mäe ja Anna Maria Mäe (sündinud Oit) peres. Ta lõpetas Jakob Westholmi Gümnaasiumi Tallinnas. Oli Vabadussõja ajal Nõmme kaitseliidus jaoskonnaülem.
Hjalmar Mäe õppis Berliini ülikooli, Viini ülikooli ja Innsbrucki ülikooli filosoofiateaduskonnas ning Viini ülikooli ja Grazi ülikooli õigusteaduskonnas. Ta promoveeriti 1927. aastal Innsbruckis filosoofiadoktoriks (dr. phil.) geofüüsika alal ja 1930. aastal Grazis riigiteaduse doktoriks (dr. rer. pol.) põhiseadusõiguse alal. 1977. aastal hinnati teda Innsbrucki ülikooli loodusteaduskonna kulddiplomiga.
1921. aastal lennuväes aega teenides arvustas ta sõjaväe sisemist korda ja koosseisu ajalehes Vaba Maa. Selle eest mõisteti talle kaks päeva aresti, millest vabanemiseks laskis ta end teenistuskõlbmatuks tunnistada. 
Aastatel 1920–1921 töötas H. Mäe matemaatika ja füüsika õpetajana Lenderi tütarlastegümnaasiumis Tallinnas, 1921. aastal kosmograafia lektorina Tallinna kolledžis, aastatel 1923–1924 matemaatika ja füüsika õpetajana Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasiumis. 
Aastatel 1929–1934 oli H. Mäe Nõmme linna nõunik ja koolivalitsuse juhataja , Nõmme Rahvaülikooli juhataja, Hariduse- ja Rahvamajaseltsi esimees, Kaitseliidu propagandapealik, Noorte Kotkaste vanem, Noorseppade vanem. Samal ajal oli ta ka Üleriikliku Eesti Raadioühingu esimees, ajakirja Raadio toimetaja ja Raadio Ringhäälingu programmikomitee liige.
1929. aastast alatest oli H. Mäe Kaupmeeste, töösturite, majaomanike ja teiste eraomandust pooldajate erakonna liige ja kandidaat 1929. aasta Riigikogu valimistel. Nimetatud erakond ühines hiljem Rahvaerakonna, Kristliku Rahvaerakonna ja Tööerakonnaga Rahvuslikuks Keskerakonnaks. H. Mäe oli Rahvusliku Keskerakonna Harjumaa juhatuse liige ja kandidaat 1932. aasta Riigikogu valimistel.

Vabadussõjalaste liikumises

Protestiks rahvahääletusseaduse ja põhiseaduse rikkumise vastu Rahvusliku Keskerakonna juhi, riigivanem Jaan Tõnissoni poolt, astus H. Mäe erakonnast välja. Samal päeval sai temast Eesti Vabadussõjalaste Liidu propagandajuht. 
H. Mäe vangistati 12. märtsil 1934. Sama aasta juunis vabastati ta kaitseväe ülemjuhataja otsusega vahi alt ja saadeti elama Nõva valda Harjumaal. 1935. aastal mõistis sõjakohus ta tingimisi aastaks vangi. 8. detsembril 1935 pidi ta tööd alustama vapside valitsuse haridusministrina, kuid vangistati päev varem uuesti süüdistatuna mässu kavatsemises ja mõisteti 1936. aastal Kõrgema Sõjakohtu otsusega 20 aastaks sunnitööle. 
H. Mäe vabanes 1938. aasta amnestiaseaduse alusel. Aastatel 1938–1940 oli H. Mäe kaubandusühingu "Dr. Hjalmar Mäe & Ko" omanik.

Tegevus aastatel 1945–1978

USA vägede sissetungimisel Saksamaale 1945. aasta mais sõitis Mäe kindral George Pattoni peakorterisse Bambergis, kus esitas märgukirjad nõudega tagada Saksamaal ja Austrias elavate eestlaste kaitse ja mitteväljaandmine Nõukogude Liidule ning eesti sõdurite mittejälitamine lääneliitlaste poolt, kuna sõdurid olid tema, Hjalmar Mäe, korraldusel sundmobiliseeritud ja ametnikud täitsid vaid tema määrusi ja korraldusi ning mõlema eest vastutab seepärast tema üksi. Kindral Pattoni staap võttis tema märgukirjad vastu, Mäe ise aga vahistati. Ta oli sõjavangilaagris Freisingis, Moosburgis, Darmstadtis ja Ludwigsburgis ning vabanes 1947. aasta alguses. 
Nürnbergi protsessil ei esitatud Mäele ühtegi süüdistust, teda kuulati üle tunnistajana.   
Aastatel 1948–1978 elas ja töötas Mäe Austrias: alguses ajakirjanikuna (1948–1954), seejärel Omavalitsuste Liidu konsultandina (1954–1958) ja ametnikuna Steiermargi liidumaa valitsuses (1958–1969). Alates 1970. aastast oli ta pensionil, samal ajal tegev ka ajakirjanikuna ja publitsistina. Elu viimastel aastatel pani ta vana mehena kirja oma mälestused, mis ilmusid trükis 15 aastat pärast Mäe surma.
Eesti Rahvuslaste Kogu Austraalias auliige.

Hinnangud

Inimsusevastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvahelise Komisjoni hinnangul oli Hjalmar Mäe Eesti Omavalitsuse kõrgemasse juhtkonda kuuluvana koos Saksa ametiasutustega vastutav Saksa okupatsiooni ajal Eestis toime pandud kriminaalsete tegude eest ning kaudselt vastutav ka Saksa okupatsiooni ajal vabatahtlikest moodustatud sõjaliste üksuste ja politseipataljonide tegude eest väljaspool Eesti piire.

Isiklikku

Hjalmar Mäe abiellus 29. detsembril 1938 Nõmme Rahu kirikus Erika Uhlbergiga.