google/wiki40b huggingface dataset:
Mati Reinup

Mati Reinup (sündinud 3. aprillil 1949 Viljandis) on eesti motosportlane.

Eluloolist

Lõpetas 1966. aastal autoremondilukksepana Viljandi kutsekooli ja 1969. aastal Viljandi töölisnoorte keskkooli. 12-aastaselt hakkas ta käima Viljandi spordiklubi suusatreeninguil, 1965. aastal jätkas Viljandi motoklubis mehaanik Ivar Raudsepa juhendamisel mootorratturina.

Muud

1972–1992. aastatel oli Mati Reinup AKSK võidusõitja, 1974–1977 ühtlasi Saksa DV mootorrattatehase MZ katsesõitja. Aastast 1985 võistelnud ka autorallis, autode ringrajasõidus ja autokrossis.
Alates 1992. aastast on ta Reinup Reisid OÜ omanik ja juhatuse liige.
Kibru

Kibru oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Alliklepa ja Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alliklepa ja Vintse külaga.
Asula eksisteeris kahe osana: Suur-Kibru (eestirootsi Stora Kivra) ja Väike-Kibru (eestirootsi Lilla Kivra). 1977 liideti Suur-Kibru Alliklepa külaga ja Väike-Kibru Vintse külaga.
Sakurashima

Sakurashima (jaapani 桜島) on vulkaan Jaapani Kyūshū saarel Sakurashima poolsaarel. Jääb Kagoshima linna halduspiiridesse. 
Vulkaani kõrgus on 1117 meetrit. Geograafilised koordinaadid on 31° 35′ 0″ N, 130° 39′ 0″ E
1914. aastal toimunud suur purse muutis saare poolsaareks. 1955. aastal hakkas vulkaan uuesti purskama ja jätkab vähe aktiivsena purskamist tänapäevani.
Castelfondo

Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 624 inimest ja valla pindala on 25,8 km².
Castelfondo külgneb järgmiste valdadega: Brez, Fondo, St. Pankraz, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix ja Laurein.
John Oliver (koomik)

John Oliver (sündinud 23. aprillil 1977 Birminghamis) on Suurbritanniast pärit stand-up-koomik ning saate Last Week Tonight With John Oliver juht. Aastani 2013 oli ta saate The Daily Show with Jon Stewart korrespondent.
Oliver kasvas üles Liverpoolis ja Bedfordis. Ta lõpetas Cambridge'i ülikooli, kus õppis inglise keelt. Ülikooli ajal oli ta Cambridge'i ülikooli draamaklubi Footlights asepresident.
Koostöös Andy Zaltzmaniga juhtis ta saateid "Political Animal", "The Department" ja "The Bugle".
"Political animal" toimub alates 2004 üks kord aastas Edinburghis toimuval festivalil Edinburgh Fringe. Alates 2006 juhib Zaltzman seda üksinda.
"The Bugle" on iganädalane taskuhääling, mida ta samuti koos Zaltzmaniga juhib. See projekt käivitus 2007. aasta oktoobris ja 2010. aasta jaanuaris valmis juba 100. episood.
"The Department" on BBC Radio 4 satiiriline komöödia salaorganisatsioonist, mis suudab mõjutada inimeste elu iga aspekti. Komöödia iga episood käsitleb selle organisatsiooni kolme töötaja mõttetalguid ühiskonna probleemide lahendamiseks. Nii iga episoodi autorite kui näitlejate hulka kuuluvad Oliver, kes mängib amoraalset juristi, ja Zaltzman.
Elbląg

Ajalugu

Elblągi kohal asus muinaspreislaste linn Truso, mille põletas maha Saksa ordu ja ehitas 1237 asemele oma linna, mis sai 1241 linnaõigused.
Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Gramais

Geograafia

Gramais on väikseim omaette vald Austrias. See asub Lechi oru kõrvalorus.
Eestis kehtiva õiguse määrus

Eestis kehtiva õiguse määrus (Verordnung über das in Estland geltende Recht) on kahe aastail 1941―1944 Eestis järjestikku kehtinud määruse pealkiri.
Esimese määruse andis Eesti Omavalitsuse kohtudirektor Oskar Angelus 14. oktoobril 1941, see avaldati 18. oktoobril 1941 (AT 1941, 2, 8) ja jõustus 28. oktoobril 1941.
Teise samasisulise määruse andis kindralkomissar Karl-Siegmund Litzmann oma ametisseastumise puhul 5. detsembril 1941. See avaldati 2. veebruaril 1942 (ABl. Reval 1942, S. 4). See määrus tühistati 1. märtsil 1944 (Õigussätete andmise vormi ja õiguseeskirjade tühistamise määrus 26. veebruarist 1944, ABl. Reval lk. 158). Põhimõtteliseks erinevuseks eelmise määrusega on, et seaduste kehtivuse otsustab kindralkomissar.
Autentsuse huvides on alljärgnevalt antud mõlema määruse eestikeelne tekst, võimalikult originaalilähedasel kujul:

Eestis kehtiva õiguse määrus.

Põhja Tagala Sõjavägede Juhataja nimel ja nõusolekul määratakse:
§ 1. Eestis kehtivad seadused ja määrused, mis olid kehtivusel kuni 21. juunini 1940, kuivõrd nad ei ole vastuolus kehtiva korraga või kuivõrd neid ei muudeta erimäärustega.
§ 2. Kõik enamlaste võimu ajal rajatud õigussuhted ja omandatud õigused jäävad püsima, kuivõrd neid sõnaselgelt ei kaotata või ei piirata määruste või korraldustega.
Püsima jäänud õigussuhetele ja õigustele tulevad vastavalt kohaldamisele § 1 tähendatud seadused ja määrused. Õigustoimingute vormi suhtes on kehtiv nende tegemise aja seadus.
§ 3. Sisedirektor avaldab erimäärusega § 1 järgi kehtivate eesti seaduste ja määruste nimestiku.
Tallinn, 14. oktoobril 1941.
Sisedirektor Osk. Angelus.

Eestis kehtiva õiguse määrus

5. detsembrist 1941.
§ 1.
Eestis kehtivad seadused ja määrused edasi, mis 21. juunil 1940 olid jõus, kuivõrd nad ei ole vastuolus Saksa riigi poolt seatud uue korraga.
§ 2.
Enamlaste võimu ajal rajatud õigussuhted ja omandatud õigused jäävad püsima, kuivõrd neid sõnaselgelt ei kaotata seadustega, korraldustega või muude õigustloovate aktidega.
Püsimajäänud õigussuhetele ja õigustele tulevad vastavalt kohaldamisele § 1 tähendatud seadused ja määrused. Õigustoimingute vorm suhtes on kehtiv nende tegemise aja seadus.
§ 3.
Kui tekib kahtlus, kas § 1 järgi kehtivat eesti seadust või määrust võib pidada kehtivaks õiguseks, siis otsustab selle Kindralkomissar Tallinnas.
Reval, 5. detsembril 1941.
Der Generalkommissar in Reval.
Lietzmann
John William Strutt, kolmas parun Rayleigh

John William Strutt, kolmas parun Rayleigh (ka: lord Rayleigh; 12. november 1842 Langford Grove, Essex – 30. juuni 1919 Witham, Essex) oli inglise füüsik.
Ta avastas 1894. aastal koos William Ramsayga argooni, mille eest pälvis 1904 Nobeli füüsikaauhinna (Ramsay sai samal aastal Nobeli keemiaauhinna).
Tema järgi on nimetatud kraatrid Marsil ja Kuul. Lord Rayleigh on tänapäevani akustikute ja akustik inseneride poolt hinnatud õpiku "The Theory of Sound" (1877) autor.
Õngejada

Õngejada (ka ridaõng või jadaõng) on lubatud õngpüünis, mille pika selgnööri külge kinnitatakse lühemate nööride ehk lipsude abil kindla vahemaa tagant rohkesti õngekonkse. Kalapüügieeskiri määratleb õngejada tänapäeval õngpüünisena, millel on kuni 100 konksu.

Ajaloost

Õngejada on ammustest aegadest kasutusel Euroopa randadel ja suurtel järvedel. Peipsi järve läänerannikul kasutati ridaõngi Vene kalurite eeskujul juba 19. sajandi algaastail. Mererandadel, eriti Pärnu lahel kasutati neid laialdasemalt alates 19. sajandi keskosast. Töönduslik kalapüük sel viisil lõpetati 20. sajandi keskel.

Ehitus

Õngejadal kinnitati selgnööri külge (merel selise külge) ühe kuni kolme meetriste vahedega peente, ca 1 m pikkuste nööride otsa kuni 500 õngekonksu. Kümned ridaõnged ühendati mitme kilomeetri pikkuseks jadaks, mille otsad ankurdati ning tähistati veepinnal ujuva kupuga. Sellise ehitusega jada on sobilik väheliikuva põhjase eluviisiga kalade (näiteks angerjas) püüdmiseks.
Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Olenevalt püünise tüübist lisanduvad detailide hulka ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis, tähistuspoid ning ankrud. Püügile asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida. Selgnööri katketugevus võib olla võrdne või ületada suurima oodatud saagikala kümnekordse kaalu, kusjuures väga sügavale asetatud jadadel tuleb arvestada kogu põhjast poordini paikneva saagi kaaluga. Materjal valitakse võimalikult vähese venivusega, keerdumise vältimiseks eelistatakse punutud nööri.

Jaotus

Õngejadad jaotatakse veekihis paiknemise järgi: põhjaõngejada, põhjalähedane õngejada, pelaagiline õngejada, pinnajada.
Ankurduse järgi jaotatakse õngejadad: triivõngejada ehk ankurdamata õngejada, mail ehk ankurdatud õngejada.
Viljandi Metsakalmistu

Viljandi Metsakalmistu on kalmistu Viljandis. Kalmistu pindala on umbes 13 ha.
Kalmistu on asutatud 1943. aastal.
Kaupo Järviste

Kaupo Järviste on eesti bioloogiaõpetaja.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.
Aastail 1989–1999 oli ta Tartu Tamme Gümnaasiumi direktor.
7. jaanuaril 2010 Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu üldkoosolekul valiti Kaupo Järviste seltsi auliikmeteks.
Heldur Haller

Heldur Haller (11. august 1923 Listaku küla, Rõuge vald, Võrumaa – 7. veebruar 1947 Põdra küla, Rõuge vald, Võrumaa) oli eesti metsavend.
Ta astus Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Saksa sõjaväe politseipataljoni. Nõukogude okupatsiooni alguses sai temast metsavend.
27. jaanuaril 1947 varahommikul toimus NKVD haarang tema peidupaigas Ristemäe lähistel Põdra külas, kus Heldur oli leidnud varju oma klassiõe Liidia Kevvai juures. Põgenemisel sai ta surmavalt haavata ja suri kohapeal. NKVD-lased teotasid noormehe surnukeha eriti julmal moel: ta seoti auto külge ja lohistati mööda teed ning hiljem visati Mustjõkke. Ta leiti sugulaste poolt mitme päeva pärast ja maeti Varstusse Ritsiku kalmistu aia taha, sest nõukogude võimuorganid ei lubanud kalmistule matta.
Haual on metallrist plaadiga: “Puhka rahus Heldur Haller. Sünd: 1923. 11. aug. Mõrv: 1947. 7. veeb. Uputet: 11. aprillil. Maet: 14. apr.”.
Bielefeld

Vaatamisväärsused

Sparrenburgi linnuse laskis ehitada Ravensbergi krahv Ludwig aastatel 1240–1250. Selle 37 meetri kõrgune torn ja lossi katakombid on külastajatele avatud.
Bielefeldi vana raekoda ehitati aastal 1904 ja selles on siiani linnavalitsus. Hoone fassaad on eklektiline, sisaldades näiteks gooti ja renessanss-stiili komponente. Osa linnavalitsusest asub ka vana raekoja lähedal uues raekojas.
Bielefeldi vanim kirik on vanalinna Nikolai kirik. See on gooti stiilis saalkirik, mille kõrgus on 81,5 meetrit. Selle laskis 1236. aastal rajada Paderborni piiskop, 14. sajandi alguses kirikut laiendati. Kolm korda päevas töötab kirikus kariljon, muusikariist, milles kellamehhanism on ühendatud suure hulga kirikukelladega. Kirikus on väike muuseum. Muuseumi kõige väärtuslikum ese on Antwerpenist pärit nikerdatud altar, mis on kaunistatud 250 kujuga.
Bielefeldi suurim kirik on uuslinna Maria kirik. See on gooti stiilis saalkirik, mille kõrgus on 78 meetrit ja pikkus 52 meetrit. Seda hakati ehitama aastal 1293 ja see valmis aastal 1512. Sellest kirikust algas Bielefeldis protestantlik reformatsioon. Kirikus on 13 maaliga tiibaltar, mis pärineb umbes aastast 1400 ja on keskaegse saksa kunsti silmapaistev näide. Kiriku tornid hävinesid Teises maailmasõjas ja hiljem asendati need kahe ebatavalise kujuga pseudogooti stiilis kellatorniga.
Linnateater on Bielefeldi suurim teater. Seal asub Bielefeldi ooperiteater. See asub vana raekoja kõrval ja on samuti rajatud aastal 1904. Linnateatri fassaad on juugendstiilis.
Bielefeldis on kunstimuuseum, Rudolf Oetkeri kontserdihall ja munitsipaalbotaanikaaed. Läheduses Hünenburgis on observatoorium ja selle kõrval 164 meetri kõrgune raadiomast.

Sõpruslinnad

Bielefeldil on seitse sõpruslinna: Concarneau (Prantsusmaa), Enniskillen (Suurbritannia), Goshen (USA), Nahariya (Iisrael), Novgorod (Venemaa), Rochdale (Suurbritannia) ja Rzeszów (Poola).
Eesti Pimedate Raamatukogu

Eesti Pimedate Raamatukogu on Eesti Hoiuraamatukogu osakond, mis asub Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis aadressil Suur-Sõjamäe tänav 44a.

Ajalugu

Tallinnas pimedate artelli juurde loodi raamatukogu, kus hakati lisaks tavaraamatutele vahendama ka punktkirjas raamatuid ning audioraamatuid. Eesti Hoiuraamatukogu filiaalina loodi 2004. aastal Eesti Pimedate Raamatukogu ning 2010. aastal muudeti Pimedate Raamatukogu Hoiuraamatukogu osakonnaks.
Maapera raun

"Maapera raun" on rahvapärane nimetus soosaartele Saare maakonnas Saaremaa vallas Vanakubja ja Merise küla vahel Mustjala metskonnas. Soosaared on võetud kaitse alla. Soosaarte pindala on 1 ha.
Soosaartel kasvab laialehine mets, millel on liigirikas alustaimestik. Soosaarel on palju rändrahne.
Stavropoli krai lipp

Stavropoli krai lipp on Venemaa haldusüksuse Stavropoli krai lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 15. mail 1997.

Lipu kirjeldus

Stavropoli krai lipuks on kollane kangas, mida läbib valge rist, mille vertikaalne haru on nihutatud varda poole. Väljad on jagatud vertikaalselt 5,5:4,1:5,5 ning horisontaalselt 7,5:4,5:13. Risti keskel on kujutatud värvilist Stavropoli krai vappi, mis moorustab 16/6 lipu laiusest ning 25/5 lipu pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Kollane märgib Stavropoli kraid kui päikeselist regiooni ning tähistab ka kuldseid viljavälju, aga ka kuldset villa, mille töötlemine Stavropoli krais on peamiseks tööstusharuks.
Esneux' vald

Asulad

Valla piirides asuvad peale Esneux' veel Amostrennes, Avionpuits, Avister, Beauregard, Chaply, Crèvecœur, Fêchereux, Flagothier-La Haze, Fontin-Hamay, Hony, Ham, Limoges, Méry, Montfort, La Gombe, Souverain-Pré, Tilff ja Sur-le-Mont.
Türisalu oja

Türisalu oja asub Türisalu külas Harku ja Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.
Oja pikkus on ligikaudu 2,9 km, valgala pindala 3,1 km². Oja saab alguse Tõlinõmme järvest ning suubub Türisalu pangast läänest mööda joostes Lohusalu lahte. Suudme lähedal asub ojal Türisalu joastik.
Antony Armstrong-Jones

Antony Charles Robert Armstrong-Jones, 1. Snowdoni krahv (7. märts 1930 London – 13. jaanuar 2017 London) oli inglise fotograaf, Emmy võitnud dokumentalist ja printsess Margareti, kuninganna Elizabeth II noorema õe abikaasa aastatel 1960–1978.

Noorpõlv

Antony Armstrong-Jones sündis 7. märtsil 1930 Londonis. Tema isa Ronald Owen Lloyd Armstrong-Jones (1899–1966) oli advokaat ja ema Anne Messel (1902–1992) oli seltskonnadaam. Antony pärines aristokraatlikust suguvõsast, kuid ei omanud enne abielu ühtegi tiitlit.
Ta õppis Etoni Kolledžis ja Cambridge'i ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta fotograafina, olles tegev moe-, disaini- ja teatrialal. Tema karjäär portreefotograafina sai tuult tiibadesse ning ta sai tuntuks oma fotodega kuninglikust perekonnast.

Teine abielu

Pärast lahutust abiellus Armstrong 15. detsembril 1978 Lucy Mary Daviesega. Nende ainus laps leedi Frances Armstrong-Jones sündis seitse kuud hiljem, 17. juulil 1979. See abielu lõppes kaks kümnendit hiljem, kui tuli välja, et mees oli kohtunud teiste naistega ning tal oli ka abielu ajal sündinud illegitiimne laps.

Hilisem elu

Krahvi illegitiimne poeg Jasper William Oliver Cable-Alexander sündis 30. aprillil 1998. Tema ema oli Melanie Cable-Alexander, ajakirja Country Life toimetaja. 
Mehe armuke Anne Hill, kellega ta oli suhelnud kakskümmend aastat, tegi 1. jaanuaril 1996 enesetapu.
1999. aastal sai temast parun Armstrong-Jones.
Dan Jeršov

Dan Jeršov (sündinud 3. juunil 1994) on Eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2013 Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi. Aastal 2017 lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna näitleja erialal.
Ta on aastast 2017 Vene Teatri näitleja.
Ülekuumenemine

Sulavkaitsme või automaatkaitselüliti kasutus

Automaatkaitselülitit pannakse vooluringi erinevatele osadele. Kui oodatust rohkem voolu läbib seda, "avab" automaatkaitselüliti vooluringi ning peatab kogu voolu. Sulavkaitse on laialdlaselt levinud automaatkaitselüliti, mis sisaldab otsest Joule-ülekuumenemise mõju. Sulavkaitse asetatakse vooluringis kohta, mille pinget ta peab mõjutama. Olenevalt tööst, sulavkaitsme sees on kitsas on kitsas kindla materialiga traat. Kui oodatust rohkem voolu läbib kaitset; kaitsetraat sulab ja "avab" vooluringi.

Soojust hajutava süsteemi kasutamine

Selleks võivad olla masina keres ventilatsiooniavad või pilud. Rohkesti soojust eraldavate vooluringiosade külge kinnitatakse radiaatorid, et vähendada nende osade ülekuumenemise riski. Tihti kasutatakse ka ventilaatorite abi. Mõnda kõrgepingekomponenti hoitakse täielikult õlis. Mõningatel juhtudel on üleliigse soojus eemaldamiseks vaja jahutussüsteemi, nagu näiteks õhu konditsioneer või jahutus-soojuspump.
Hendrik Palmre

Hendrik Palmre (aastani 1938 Heinrich, aastani 1938 Barkrall-Barkla, autorina ka Barkla; 11. detsember 1904 Rakvere vald, Virumaa – 6. detsember 1989 Tallinn) oli Eesti geoloog.

Elulugu

Hendrik Palmre oli mõisatöölise poeg.
Lõpetas 1927 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1939 TÜ loodusteaduste erialal, geol-knd (1947, TÜ), väitekiri "Eesti klaasiliivad". Oli 1938–47 Loodusvarade Instituudi geol-osakonna geoloog, 1947–66 GI rakendusgeol (aastast 1961 litol ja mineral) sektori juhataja, 1966–83 KI rikastamisprotsesside labori vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti maavarad, peamiselt klaasiliivad, savid, rauamaagid, polümetallid, Eesti aluspõhja polümetalne maagistumine, eriti sulfiidsete maakmineraalide geokeemia. Koostas u veerandi Eesti maavarasid käsitlevast osast koguteoses Геология СССР (Moskva, 1960). 20 teadustrükist.
Jääkaur

Levila

Jääkaur pesitseb Põhja-Ameerikas ja sageli Gröönimaal ja Islandil, ka Briti saartel. Talvitub  Norra, Prantsusmaa ja Pürenee poolsaare rannikul. Eestis on ta eksikülaline.
Edward John Eyre

Edward John Eyre (5. august 1815 – 30. november 1901) oli inglise maadeavastaja, Austraalia uurija, kolooniate administraator ja Jamaica kuberner.
Tema järgi on saanud nime Eyre'i järv Lõuna-Austraalias, Eyre'i poolsaar, Eyre'i kriik, Eyre'i maantee (peamine maantee Lõuna- ja Lääne-Austraalia vahel) ning Eyre Hotel Whyallas, samuti Eyretoni küla ja West Eyretoni küla Canterburys Uus-Meremaal.
Bradley maakond (Arkansas)

Ajalugu

Bradley maakond moodustati 18. detsembril 1840. aastal 43. Arkansase maakonnana. Maakond sai nime Hugh Bradley järgi, kes osales 1812. aasta sõjas.
Maarda Utuste

Marta Sophia Lepp (aastast 1913 Marta Kirschbaum, aastast 1927 Maarda Utuste; 12. november 1883 Vardi (praegu Varbola, Varbola vald (Nissi kihelkond), Harjumaa – 11. november 1940 Tartu) oli eesti kirjanik ja publitsist. Kasutas varjunime Sophia Vardi.

Elulugu

Marta Sophia Lepp õppis Tallinnas kõrgemas tütarlastekoolis ja Peterburis pedagoogikakursustel. 
Ta osales 1905. aastal ja hiljem revolutsioonilises tegevuses, võttis 1905. aasta revolutsiooni ajal 16. oktoobril osa Tallinna Uuel turul toimunud tööliste koosolekust ja sai haavata, vangistati ja saadeti Siberi Tobolski kubermangu asumisele. Põgenes sealt 1906. aastal Peterburi, tegutses seal põrandaaluses organisatsioonis, hiljem Kroonlinnas, Tartus ja Pärnus, siis jälle Peterburis ja Soomes. 
1907. aastal sügisel astus ta Peterburis kõrgematele kommertskursustele, arreteeriti ja oli Peterburis Špalernaja vanglas ja Riia keskvanglas. Vabastati 1910. aasta alguses tagatise vastu, viibis kolm kuud vabana Tallinnas, vangistati siis uuesti ja saadeti tagasi Tobolski kubermangu, Tara linna, kust põgenes 1910. aastal sügisel uuesti Peterburi ja sealt Soome.
Töötas 1919–1928 eesti keele ja ajaloo õpetajana Tallinnas (sealhulgas aastatel 1919–1920 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis) ja mujal, toimetas aastast 1930 taarausuliste ajakirja Hiis.

Looming

Kirjutanud lühijutte, milles kajastub naisõigusluse teema; draamateoseid, romaani ja ooperilibreto. Lisaks avaldanud ka kolmeköitelise mälestusteraamatu.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Kustas Utuste.
Parke'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 9. jaanuaril 1821.
Elisabeth Kurre

Elisabet Kurre (aastani 1926 Elisabeth Kiiple; 7. märts 1903 Rasina – 31. märts 1981 Erastvere) oli eesti maalikunstnik.
Elisabet Kurre õppis aastatel 1916–1925 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ja aastast 1933 Pallases Nikolai Triigi, Kaarel Liimandi ja Aleksander Vardi juhendusel. Ta lõpetas aastal 1943 Kõrgemad Kujutava Kunsti Kursused.
Ta oli aastast 1945 Kunstnike Liidu liige (aastatel 1950–1961 oli ta nimekirjast kustutatud).
Elisabet Kurre on loonud peamiselt lillemaale, natüürmorte ja portreid.
Tema teoseid on eksponeeritud näitustel aastast 1941, isikunäitused toimusid 1969/1970 (Tartu Kunstnike Majas) ja 1980 (Tartu Kunstimuuseumis).
Tiit Sepa

Tiit Sepa (1. juuli 1964 – 22. mai 2017) oli eesti harrastuskunstnik ja kirjanik.

Elulugu

Märjamaal elanud Sepa tegeles peamiselt akvarellide, pastell- ja õlimaalidega ning puuskulptuuridega.
Tema esimesed jutud avaldati varjunime all ajakirjas Maarja. Aastal 2002 osales teosega "Ajatu elu" kirjastuse Ersen romaanivõistlusel ning debüütromaan ilmus sama aasta septembris. Järgnevatel aastatel avaldati Tiit Sepa erinevaid põnevus- ja kriminaalromaane, kus peategelasteks kunstnik Hinno ja tema armsam salapolitseinik Synne.
Aastal 2006 kirjutas ta krimisarjale "Kelgukoerad" pilootosa "Kiusamine koolis".
Tiit Sepa juhendas kohalikku luuleklubi.
Tiit Sepa hukkus ööl vastu 22. maid 2017 kodus toimunud tulekahjus.
Priit Tasane

Priit Tasane (sündinud 16. novembril 1964 Pärnus) on eesti sõudja, Evald Tasase poeg.
Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Hakkas sportima koolis Hubert Näki õpilasena ning treenis sõudmist Pärnu Dünamos Tiit Helmja, Mihkel Leppiku, Matti Killingu ja Peeter Sonntaki juhendamisel. 
183 cm, 86 kg.
Esteetilise Kirurgia Erakliinik

Esteetilise Kirurgia Erakliinik on Tartus asuv tasulise ilukirurgiaga tegelev kliinik.
Aspergeri sündroom

Aspergeri sündroom (lühend AS) on üks autismispektrihäiretest, millele on iseloomulikud raskused sotsiaalses suhtluses ning stereotüüpsed püsivad, korduvad, sihitud, rituaalsed huvid ja tegevused. Samuti on tihti täheldatud motoorset kohmakust ja ebatüüpilist keelekasutust, kuigi seda pole diagnoosi standardsetes kriteeriumides mainitud . AS on eristatav teistest autismispektrihäiretest selle poolest, et aspergeriga isikutel puudub üldise keelelise või kognitiivse arengu pidurdumine.
Aspergeri sündroom sai nime Austria lastearsti Hans Aspergeri järgi. 1944. aastal kirjeldas ta lapsi, kel paistis olevat normaalne intelligentsuse tase, kuid samas olid neil puudulikud mitteverbaalse suhtlemise oskused, neil ei õnnestunud avaldada empaatiat suhtluskaaslaste suhtes ja nad olid füüsiliselt kohmakad. 50 aastat hiljem leidis see nähtus koha rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis ICD-10 (ingl. k > International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems) nimetuse all 'Aspergeri häire' (ingl. k. Asperger's disorder). Praeguseni on jäänud vastuseta küsimused paljude aspektide kohta, mis puudutavad Aspergeri sündroomi: näiteks pole selget erinevust AS-i ja kõrgfunktsionaalse autismi HFA (ingl. k high-functioning autism) vahel; osalt sellepärast, et AS-i valdavus pole kindlalt tuvastatud. AS-i täpne põhjus on teadmata; uurimused on toetanud pärilikkuse tähtsust ning ajuskaneeringud (nt magnetresonantstomograafia) on näidanud struktuurseid ja funktsionaalseid omadusi aju spetsiifilistes piirkondades.
Ühtset ravi Aspergeri sündroomile pole; erinevate meetodite efektiivsuse kohta on praegu vähe teada. Meetodid on peamiselt suunatud sümptomite leevendamisele ja patsiendi talitluse parandamisele. Peamine ravi on käitumisteraapia, mis tegeleb kommunikatiivsete oskuste parandamise, obsessiivsete või korduvate rutiinide ja kohmakusprobleemidega. Enamik Aspergeri sündroomiga isikutest on võimelised oma iseärasustega harjuma, kuid võivad vajada moraalset tuge ja julgustust iseseisvaks eluks. Uurijad ja Aspergeri sündroomiga isikud on panustanud suhtumise muutmisse, mis puudutab Aspergeri sündroomi.