google/wiki40b huggingface dataset:
Adolf Tillo

Adolf Andrejevitš Tillo (vene Адольф Андреевич Тилло; 11. november 1846 – oktoober 1918 Saraatov) oli Venemaa riigitegelane. 
Ta oli kolleegiuminõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 19. detsembrini 1885, riiginõunik, Saraatovi kubermangu asekuberner 19. detsembrist 1885 kuni 24. novembrini 1888, tõeline riiginõunik, Stavropoli kubermangu asekuberner 24. novembrist 1888 kuni 18. veebruarini 1893.
Eigirdžiai

Ajalugu

Eigirdžiaid mainiti esimest korda aastal 1593. Kuni aastani 1803 kuulus asula Telšiai kihelkonda. Esimene kirik püstitati külla aastal 1752, praegune aga aastal 1794.
Nõukogude ajal oli Eigirdžiai kohaliku kolhoosi keskuseks. Asulast sai alev aastal 1972.
Granti vald

Ajalugu

Vald moodustati 1869. aastal.
Helen Sirel

Helen Sirel (3. detsember 1926 Tartu – 4. august 1981) oli eesti tekstiilikunstnik.
Kunstiharidus sai alguse Tartu Naiskutsekooli dekoratiivkudumise osakonnas. 1953. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi kunstilise tekstiili eriala.
1953. aastast töötas ta Viljandi Linaketramis- ja Kudumisvabrikus, seejärel Tallinnas vabrikus "Punane Koit".
Aastatel 1962–1965 oli ta Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu peakunstnik, 1965–1966 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse kergetööstuse osakonna vanemreferent. 1966. aastast oli ta Rahvakunstimeistrite koondise Uku peakunstnik.
Helen Sirel suri 4. augustil 1981 ja ta maeti 4. augustil 1981 Torma kalmistule.
2. Eesti Politseirügement

Isikkoosseis

Rügement formeeriti Lätis Leedus Valgevenes teenistuses olevate 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni juhtimiseks rindeolukorras.
12. augustil 1944 taandusid pataljonid üle Väina jõe.
Rügemendi staap likvideeriti 20. augustil 1944 pärast üksuste taandumist Eestisse.
Sirje Kaasik

Sirje Kaasik (sündinud 21. novembril 1958) on eesti helilooja, muusikaõpetaja ja koorijuht.
Töötab Haapsalu Muusikakoolis õpetajana.
Browni maakond (Minnesota)

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Rusizi

Rusizi (ka Ruzizi) on jõgi Aafrikas.
Jõgi algab Kivu järvest ning voolab Tanganjika järve, moodustades osa Burundi ja Kongo DV piirist. Jõgi voolab 1500 meetri kõrguselt 770 meetri kõrguseni üle merepinna. Jõe pikkus on 300 km.
Jõel on kaks hüdroelektrijaama, ülemjooksul asuv 1958. aastal ehitatud Rusizi I (148 GWh aastas) ja 1989. aastal valminud Rusizi II.
Rusizi lisajõgi on Rwanda ja Burundi piiril voolav Ruhwa jõgi.
Tilga maastikukaitseala

Tilga maastikukaitsela on maastikukaitseala Hiiu maakonnas. Kaitseala pindala on 40 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1998. aastal, et kaitsta männikut ja männikus kasvavaid kaitsealuseid taimeliike.
Liudvinavas

Ajalugu

I aastatuhandel asus Liudvinavase juures linnamägi. Kuni XVIII sajandini kandis sealne puuraidurite asula nime Trobomis. Ludwik Konstanty Pociej andis asulale alevi staatuse. Aastal 1717 ehitati sinna esimene kirik, aga 14. jaanuaril 1719 sai Liudvinavasest linn. On oletatud, et asula sai uue nime just Ludwik Pociej järgi, aga ka kõige vanemates dokumentides kirjutatakse asula nime n-tähega, mitte k-ga.
Aastal 1776 kaotas Liudvinavas linnaõigused, aga Stanisław II taastas need aastal 1791. Juba järgmisel aastal oli ta siiski poliitilistel põhjustel sunnitud otsusest loobuma.
Uus kirik valmis aastal 1964. Esimese maailmasõja ajal põles alev maha. Teise maailmasõja ajal hukkasid saksa okupatsiooniväed Marijampolės asula juudid. Peale sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Liudvinavas kohaliku kolhoosi keskasula.
Heiki Toots

Saavutused

Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1961, 1962, 1964, 1965, 1967)
Meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1960.
Kalevi auliige – 1967.
Alates 1972. aastast töötab Tartu Kalevis maadlustreenerina. 
Tema poeg on maadleja Hardo Toots.
Parim õpilane – Gennadi Bogoljubov
Sõjamäe lahing

Eellugu

Pärast ülestõusnud maarahva saadikute ehk eestlaste kuningate mõrvamist Paides asus suur orduvägi Burchard von Dreilebeni juhtimisel Tallinna poole teele. Eestlased saatsid neile vastu väesalgad tõkestuslahingute pidamiseks, mis toimusid 11. mail Kämbla küla juures ning siis Kanaveres.

Lahing

14. mail 1343 jõudis orduvägi Tallinna lähistele ja jäi linnast penikoorma (umbes 10 km) kaugusel paigale. Ordumeister kartis, et rüütlite raskeratsaväge nähes võib eestlaste malev jällegi taktikaliselt lähedal asuvasse sohu taanduda nagu Kanaveres. Seetõttu otsustas ordumeister pettust kasutada. Ta saatis Võnnu ja Turaida foogtid kahe lipkonnaga aja võitmiseks eestlaste malevaga rahu pakkumise ettekäändel petteläbirääkimisi pidama. Foogtid jõudsidki eestlastega kokkuleppele ning ordu peavägi liikus Lasnamäele ülestõusnute laagri alla. Seejärel saatis ordumeister uue saadiku eestlaste juurde, kes andis teada, et ordu on leppest lahti öelnud ning eestlased valmistugu lahinguks. Ülestõusnute malev hakkas kohe varasema plaani järgi soo poole taganema, kuid selleks ajaks oli orduvägi tee sohu tõkestanud. Järgnevas Sõjamäe lahingus kaotas kroonikate andmetel elu 3000 eestlast ning eestlaste peavägi sai lüüa. Ülestõusnute otsusekindlusest annab aimu krooniku kirjeldus langenut teeselnud eestlasest, kes tapluse järel ühele lahinguvälja uudistama tulnud Tallinna linnakodanikule veel poolsurnunagi kallale tunginud.
Liivi ordu ja eestlaste maleva vahel toimunud lahingu paika hakati rahvasuus nimetama Sõjamäeks, mis praegu on asum Tallinna Lasnamäe linnaosas.
Alexander Wolf

Alexander Wolf (sündinud 21. detsembril 1978 Schmalkaldenis) on Saksamaa laskesuusataja.
Wolf harrastab laskesuusatamist 1986. aastast. Esimese võidu maailmakarikavõistlustel sai ta 2002. aastal Lahtis 10 km sprindis. Östersundis 2008. aasta maailmameistrivõistlustel sai Wolf esimese medali suurvõistlustel, olles kolmas nii 12,5 km tagaajamisvõistluses kui ka 4x7,5 km teatesõidus.
Viljandi Muuseum

Viljandi Muuseum on Viljandi maakonna muuseum. Kohamuuseumina tegeletakse eelkõige Viljandi linna ja maakonna ajaloo, kultuuri, eluolu ja looduse uurimise, kogumise, säilitamise ning eksponeerimisega. 
Maakonnamuuseumide hulgas on Viljandi Muuseum üle 100 000 säilikuga kogu üks suuremaid. Muuseumis on lugemissaal, regulaarselt vahetuvad näitused ja toimuvad üritused õppetundidest näitemängudeni. 
Muuseumi näitusemaja (Viljandi muuseumihoone) asub 18. sajandi apteegihoones Johan Laidoneri platsi serval. Muuseumi püsiekspositsioon paikneb kahel korrusel ning annab ülevaate Viljandimaa loodusest ja ajaloost muinasajast 20. sajandi keskpaigani.

Muuseumi ajalugu

Viljandi Muuseum sai alguse aastatel 1878–1879 Viljandi lossivaremetes toimunud arheoloogilistest kaevamistest. 1881. aastal asutati kaevamisi korraldanud komitee (Ausgrabungscomité) baasil Viljandi Kirjanduslik Selts, millest sai muuseumi hoidja. Praegusse hoonesse koliti 1942. aastal. Muuseum kandis Nõukogude ajal nime Viljandi Rajoonidevaheline Koduloomuuseum.
2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused

2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused olid 17. korvpalli maailmameistrivõistlused, mis toimusid 30. augustist 14. septembrini Hispaanias.
Maailmameistriks tuli USA, kes alistas finaalis Serbia.
USA korvpallikoondis kvalifitseerus võiduga otse 2016. aasta suveolümpiamängudele.
Võistlustel osales 24 võistkonda. Esmakordselt osalesid Soome ja Ukraina.
Hambaarst

Hambaarst ehk stomatoloog on arst, kes ravib hambaid.
Stomatolooge õpetatakse Eestis välja Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
Hambaarstiga lähedased ametid on näiteks hambatehnik ja suuhügienist, kellelt võidakse (aga ei pruugita) nõuda madalamat haridustaset kui hambaarstilt.
Margo Uusorg

Margo Uusorg (sündinud 11. juulil 1979 Nõval) on eesti jooksja.
Ta on viiekordne (2000, 2001, 2003, 2005, 2006) maailmameister naisekandmises. Margo vend Madis Uusorg võitis võistlused 2004. ja 2007. aastal.
Siim Tenno

Koondisekarjäär

A-koondise debüüdi tegi Tenno 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Joonas Tamm, Joel Indermitte, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis.
Helen Schmidt

Helen Schmidt (sündinud 6. detsembril 1988) on eesti triatlonist.
Ta tegeleb ka mägirattakrossi, suusatamise, ujumise, jooksu ja maanteesõiduga.
Selgsõudurlased

Süstemaatika

Selgsõudurlasi on 2 alamsugukonda – Notonectinae ja Anisopinae –, kus mõlemas on 4 perekonda.
Qobustani rahvuspark

Qobustani rahvuspark on mägine piirkond Aserbaidžaani kaguosas, umbes 64 km kaugusel Qobustani külast läänes.
Toomas Kivisild

Toomas Kivisild (sündinud 11. augustil 1969) on eesti geneetik.
Ta on töötanud Eesti Biokeskuses ja Tartu Ülikoolis.
Ta  on Cambridge'i Ülikoolis inimese evolutsioonigeneetika õppejõud.
Männareika

Männareika on neem Saare maakonnas Abruka saare edelaosas.
Neeme koordinaadid on 58° 8′ N, 22° 29′ E.
Aljaksei Dudarav

Aljaksei Dudarav (valgevene keeles Аляксей Ануфриевич Дудараў, vene keeles Алексей Ануфриевич Дударев; sündinud 6. juunil 1950 Dubrouna rajoonis Viciebski oblastis) on valgevene näitekirjanik.
Ta sündis aastal 1950 Kljanõ külas (Dubrouna rajoonis Viciebski oblastis). Aastal 1968 lõpetas ta Navapołackis naftatöötlejate kutsekooli. Aastatel 1968–1970 oli ta ajateenistuses Nõukogude Armees; aastal 1968 töötas ta sidemontöörina ja aastatel 1970–1972 lukksepana. Aastal 1976 lõpetas ta Valgevene teatriinstituudi.
Aastatel 1976–1979 töötas ta Valgevene noorsooteatris (Белорусский республиканский театр юного зрителя) näitlejana ja peanäitejuhi abina kirjanduse alal. Aastatel 1979–1983 oli ta Valgevene Televisiooni toimetuskolleegiumi liige.
Ahjuhark

Rahvausund

Simbirski kubermangu mokšalased on käinud  Demetriose laupäeval (Dimitri laupäeval; kalmistupäeval) surnute hingi kalmistule tagasi saatmas ahjuharkidega varustatult.
Saksamaal ei tohtinud kõigi pühakute päeval (1. novembril) ahjuhark tagurpidi seista, et surnute hinged end ei vigastaks.

Rahvameditsiin

Üks Eestis soovitatav abinõu lehma luupainaja vastu oli kolm korda ahjuhargiga vastu selga lüüa.

Muinasjutud

Eesti muinasjuttudes esineb ahjuhark relvana ning nõia sõiduriistana. Ahjuhargi seljas sõitvad nõiad ja kurat on tuntud ka Saksamaal.
Vogtlandis Hauptmannsgrünist Waldkirchenisse viiva tee ääres olevat olnud mälestuskivi sisseraiutud ahjuhargiga. Seal olevat mõned naised ahjuhargiga lambakarjase surnuks torganud. Põhjuseks oli see, et karjane hoidis endale võõraid lambaid ning hakkas jämedalt käituma, kui naised hakkasid lambaid sisse nõudma.

Unenäoseletus

Unenägude seletajates on ahjuhark tähendanud kadedust.

Juudi erikomando embleem

Ahjuhargi ots on pealuu, kühvli, Taaveti tähe, leegi ja ringi kõrval Auschwitz-Birkenau koonduslaagri juudi erikomando embleemil. Ta sümboliseerib tööd laipade põletusahju kütjana.
McDonough' maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1826. aastal.
Keeleõpe

Keeleõpe ehk keeleõpetus on nii emakeele kui ka võõrkeelte õpe.
Keelekorralduse raames räägitakse mõnikord ka keeleõppekorraldusest (inglise acquisition planning).
Luna vald

Rahvuslik koosseis

Elanikest oli 2002. aastal 86,2% rumeenlasi, 10,25% ungarlasi, 3,5% mustlasi ja 0,05% sakslasi.

Asulad

Gligorești (ungari Sósszentmárton), Luna (ungari Aranyoslóna), Luncani (ungari Aranyosgerend).
Jura kanton

Ajalugu

Jura on Šveitsi noorim kanton. See loodi 1979. aastal piirkonnast, mis pärast Viini kongressi oli olnud osa Berni kantonist. Jura on erinevalt Berni kantonist valdavalt prantsuskeelne ja katoliiklik.

Haldusjaotus

Kanton jaguneb 83 kohalikuks omavalitsuseks.
Halinga valla vapp

Halinga valla vapp on Eesti endise haldusüksuse Halinga valla vapp.
Vapi kinnitas Riigikantselei 1. märtsil 1994 ja see õnnistati Pärnu-Jaagupi kirikus 14. detsembril 1994.
Vapi autor on Priit Herodes.

Vapi kirjeldus

Kuldse kilbi ülemisel poolel on must karupea koos tõstetud parema käpaga. Manused on sinised. Kilbi alumisel poolel on kolm sinist pärlikarpi (2+1).

Tõlgendus

Vapi värvused ja tunnused tähistavad Pärnumaad ja apostel Jaakobust (Pärnu-Jaagupi kihelkond).
Halinga vallavanema Ülle Vapperi sõnade kohaselt annab valla sümboolika ühtekuuluvustunde ning Halinga vapil oleva karumotiivi järgi on kõigile selge, et tegemist on Pärnumaaga. Kolmes jõekarbis näeb ta valla kolme jõe – Audru, Enge, Sauga – lättekohti. Kuldne värv aga on mõnevõrra nostalgiline, meenutab omavalitsuse alale jäänud omaaegseid tippmajandeid.
Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium

Ajalugu

Kool tegutseb alates 1923. aastast. See oli esimene riiklikul ülalpidamisel olnud vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas (esimene venekeelse õppetööga erakool, Vene Eragümnaasium, tegutses Tallinnas aastatel 1918–1940). 
Aastatel 1923–1934 kandis kool nimetust Ревельская городская объединённая гуманитарная и реальная гимназия с русским языком обучения (Vene õppekeelega Tallinna linna ühendatud humanitaar- ja reaalgümnaasium), 1934–1937 Таллиннская городская русская гимназия и средняя школа (Tallinna linna vene gümnaasium ja keskkool), 1937–1940 Таллиннская городская 6-я гимназия и 6-я прогимназия (Tallinna linna 6. gümnaasium ja 6. progümnaasium), 1941–1944 Таллиннская 6-я гимназия (Tallinna 6. gümnaasium), 1944–1998 Таллиннская 6-я средняя школа (Tallinna 6. Keskkool). 
1999. aastast Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium.

Koolitöö

Põhikoolis on õppekeel vene keel, alates 1. klassist õpitakse süvendatult kunsti ja infotehnoloogiat ja mõnesid ained eesti ja inglise keeles. Alates 5. klassist on kaks õppesuunda: reaalained-IT ja oskusained, õpitakse süvendatult inglise ja eesti keelt. Lisaks on võimalik õppida soome, hiina, prantsuse, saksa ja hispaania keelt. Gümnaasiumis on kaks õppesuunda: reaalained-IT ja kunst-IT, millele lisandub inglise keele süvaõpe. Lisaks õpitakse soome, saksa, hispaania, hiina ja prantsuse keelt.
Pieter Zeeman

Elulugu

Pieter Zeeman õppis füüsikat Leideni ülikoolis, kus tema õpetajate seas olid Heike Kamerlingh Onnes ja Hendrik Lorentz. Aastal 1895 sai temast Leideni ülikooli dotsent.
Ta asus uurima magnetvälja mõju aatomite emiteeritavale kiirgusele ning avastas, et magnetväljas jaguneb spektrijoon mitmeks komponendiks (Zeemani efekt). Et ta oli oma uuringuteks loata laborit kasutanud, vallandati ta ametist, kuid hiljem, kui tema avastus avalikuks sai, võeti tööle tagasi. Aastal 1900 sai temast Amsterdami ülikooli professor. Aastal 1923 valmis Amsterdamis labor, kus ta Zeemani efekti uurimist jätkas. Labor nimetati 1940. aastal tema auks Zeemani laboriks.
Dan Ariely

Elukäik

Dan Ariely on sündinud New Yorgis samal ajal, kui tema isa õppis seal Columbia ülikoolis. Ariely oli 3-aastane, kui perekond kolis tagasi Iisraeli. Ta kasvas üles Ramat HaSharonis, mis on Tel Avivi lõunapiiril asuv linn. Keskkooli viimasel aastal oli ta tegev Iisraeli noorteliikumises HaNoar HaOved VeHaLomed.
Nürnberg (1906)

Nürnberg (1906) Oli Saksamaa kergeristleja. Valmis 1906 ja kuulus Maximilian von Spee Ida-Aasia eskaadri koosseisu. Hukkus Inglismaa laevastikuga Falklandi saarte juures, toimunud merelahingus 8. detsembril 1914.

Laeva üldandmed

Pikkus: 115,3 m
Laius: 13,2 m
Süvis: 5,3 m
Veeväljasurve: 3400 t
Võimsus: 13 200 hj
Kiirus: 24,1 sõlme
Meeskond: 322 inimest
Ehitusmaksumus: 5 600 000 kuldmarka
Ligikaudne arv

Ligikaudne arv ehk lähend on arv, mis asendab vaadeldavat arvu teatud täpsusega. Ligikaudse arvu leidmist nimetatakse aproksimeerimiseks ehk lähendamiseks.
Nt arvu 2,74238 lähend on 2,74.
Arvude aproksimeerimise puhul on võimalik, et saadud ligikaudne arv on liiaga (liiaga lähend) või puuduga (puuduga lähend). Nt arvu 2,56 liiaga lähend on 2,6.
Maḩmūd al-Mabḩūḩ

Maḩmūd ‘Abd ar-Ra'ūf al-Mabḩūḩ (14. veebruar 1960 Jabāliyā põgenikelaager – 19. jaanuar 2010 Dubai emiraat) oli Ḩamāsi kõrge sõjaväelane, üks ‘Izz ad-Dīn al-Qassāmi Brigaadide rajajaid.
Ta osales mitmes Iisraeli-vastases operatsioonis, sealhulgas kahe Iisraeli sõduri mõrvas.
Väidetavalt etendas ta tähtsat osa Gaza tsooni Ḩamāsi valitsuse ning Iraani Islamirevolutsiooni Valvurite Armee Nīrū-ye Qodsi vaheliste salasidemete sõlmimisel.
Ta oli kuulutatud tagaotsitavaks Iisraelis, Egiptuses ja Jordaanias. Reisimisel kasutas ta valepasse.
Ta tapeti Dubai emiraadis oma hotellitoas. Tema mõrvamises on kahtlustatud Iisraeli välisluure Mossadi agente.
EEVA

Eesti vanema kirjanduse digitaalne tekstikogu ehk EEVA on 2002. aastal alustanud projekt, mille tulemusena on valminud - ning täieneb veel - digitaalne tekstikogu vanemast Eesti kirjandusest. Vana all mõistetakse kirjandust kuni 19. sajandini.
Tekstid on esitatud skaneeritud piltidena, ning arvestades Eesti ala varasemat (poliitilist) ajalugu on tekstid lisaks eesti keelele ka saksa-, ladina-, vene-, aga ka prantsuse-, kreeka- ja lätikeelsed.
EEVA on Tartu Ülikooli Raamatukogu ja Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule osakonna ühisprojekt.
Kallio Kotkas

Isiklikku

Ta vend oli eesti kergejõustiklane Kalevi Kotkas.
Globaalprobleem

Globaalprobleem on ülemaailmne oht inimkonnale, mis on tekkinud mitmesuguste mõjurite kuhjumisel ja koostoimel ning mille ületamine eeldab kas kogu inimkonna või suurte regioonide elanikkonna kestvaid jõupingutusi. Globaalprobleemi omapäraks on see, et ta on küll globaalne, kuid lahendada saab seda vaid tegutsedes lokaalselt.
Globaalprobleemide lahendamisega viivitamine võib muuta nende tagajärjed pöördumatuks ja juhitamatuks.
Globaalprobleemide süstemaatilise uurimise ja laiema teadvustamise algatas Rooma Klubi.
Marika Eensalu

Marika Eensalu (sünninimi Marika Bahvalova; sündinud 20. septembril 1947) on eesti ooperilaulja (metsosopran) ja muusikapedagoog.
Õppis Peri koolis ja Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis.
Laulis tütarlastekooris Ellerhein, hiljem koos Aare Rüütli orkestriga. 1960. aastatel esines estraadilauljana, sai tuntuks Kustas Kikerpuu lauluga "Uus mood" ning koos Jaak Joalaga lauldud duetiga "Vihmahoog". 
Peale tehnikumi lõpetamist töötas Kommunaalprojektis.
Õppis laulmist Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudios. 1973. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli klassikalise laulu eriala Ludmilla Issakova lauluklassi.
Paralleelselt muusikakooli õpingutega laulis 1970. aastast Estonia teatri ooperikooris. Hiljem lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 1980. aastast töötas Estonia teatri ooperisolistina.
1990. aastatest õpetab Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klassikalist laulu. Tema õpilasi on Tuuri Dede, Anna Dõtõna, Aurelia Eespere, Taisi Pettai, Kädy Plaas, Maarja Purga ja Maria Valdmaa.

Isiklikku

Tema abikaasa on näitleja ja lavastaja Ivo Eensalu.
Õhtumaade muusikalugu I

"Õhtumaade muusikalugu I" on 1998. aastal ilmunud Toomas Siitani muusikaloo õpik, mis käsitleb muusikalugu kuni Ludwig van Beethovenini.
Aastal 1999 pälvis see Kultuurkapitali aastapreemia.
Raamatu andis välja kirjastus Avita.
Märjamaa kalmistu

Märjamaa kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevis.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Sotsiaaldemokraatlik Erakond

Juhtkond

Erakonna esimees on Jevgeni Ossinovski ja peasekretär on Kalvi Kõva. Aseesimehed on Heljo Pikhof, Helmen Kütt, Indrek Saar ja  Anto Liivat.
Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatusse kuuluvad lisaks neile Reet Laja, Lauri Läänemets, Marju Lauristin, Priit Lomp, Inara Luigas, Merike Metstak, Sven Mikser, Eiki Nestor, Liisa Oviir, Ivari Padar, Reili Rand, Maris Sild, Rainer Vakra ja Joosep Vimm.
Erakonna volikogu juhataja on Marika Saar ja asejuhataja Hanno Matto.

Ajaleht

Ajaleht Sotsiaaldemokraat
Erakonna ajalehe nimi on 2004. aasta septembrist Sotsiaaldemokraat. Varem kandis see väljaanne nime Rahva Hääl, mis hakkas 1998. aasta jaanuarist ilmuma Rahvaerakonna ja Mõõdukate ühislehena, olles küll järjekorranumbrilt kaheksas ajaleht. Esimesed seitse ajalehte oli kumbki erakond üllitanud vastavalt nimega Rahvaerakond ja Mõõdukad.

Sümboolika

Erakonna sümbol on punane roos. Erakonna hümn erinevalt teistest Euroopa sotsiaaldemokraatidest ei ole "Internatsionaal".

2003. aasta Riigikogu valimised

2003. aasta Riigikogu valimistel saadi 7% häältest (34 837 häält), mis andis 6 kohta.

Ajalugu

Sotsiaaldemokraatlik liikumine Eestis on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ametliku seisukoha kohaselt  vanim järjepidevalt tegutsev erakond, mille ideoloogiaga seotud liikumine tekkis 1905. aastal. 1919. aastal võtsid tollased sotsparteid Asutava Kogu valimistel kolmveerand kohtadest. Eesti sotsiaaldemokraadid kuulusid Sotsialistlikku Internatsionaali juba enne Teist maailmasõda ja nende liikmestaatus taastati pärast Eesti taasiseseisvumist.
Järjepidevuse kandvaks jõuks loetakse paguluses tegutsenud Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis, mis liitus koos kolme muu erakonnaga septembris 1990 Eesti Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks (esimees Marju Lauristin).
SDE eelkäija Mõõdukad tekkis 1996. aastal Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei (selle viimane juht oli Eiki Nestor) ja Eesti Maa-Keskerakonna (selle viimane juht oli Vambo Kaal) liitumisel. Eesti Sotsiaaldemokraatlik Partei tekkis 1990. aastal.

Ajalugu liitumiste järel

Aastatel 2002-2009 oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna (esialgu Mõõdukate) esimees Ivari Padar. 2009. aasta märtsis valiti erakonna liidriks Jüri Pihl ning juhatusse peasekretär Randel Länts, Peeter Kreitzberg, Katrin Saks, Indrek Saar, Marju Lauristin, Eiki Nestor, Ivari Padar, Tõnu Ints, Epp Klooster, Reet Laja, Jarno Laur, Marianne Mikko, Sven Mikser, Jüri Morozov, Heljo Pikhof, Kadi Pärnits, Maris Sild, Kaido Tamberg ja Rannar Vassiljev.
16. oktoobril 2010 valis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna üldkogu erakonna esimeheks Sven Mikseri. 2015. aasta 30. mail valis Pärnus koos olnud erakonna üldkogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna uueks esimeheks Jevgeni Ossinovski.
Andres Merend

Andres Merend (kuni 1935 Andreas Theodor Gläser, 1. märts 1896 Suure-Rõngu mõis, Tartumaa – 9. märts 1969 New York) oli eesti arst.
1916–1918 ja 1920–1923 (lõpetas 1923) õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Osales Vabadussõjas. 1924 Kärgu jaoskonnaarst, 1924–1934 Türi linnaarst, 1934–1944 Viljandi linnaarst.
1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus USA-sse.
Hanhikivi tuumajaam

Hanhikivi tuumajaam on kavandatav tuumaelektrijaam Soomes.
Selle ehitusplats asub Pyhäjoki vallas, Hanhikivi poolsaarel Põhjalahe ääres.
Projekt on suurte kahtluste all.
Timo Loorits

Isiklikku

Tema isa on suusataja ja sõudja Arvo Loorits.
Aprilli keskmine õhutemperatuur

Aprilli keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel.
Aprilli jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.