google/wiki40b huggingface dataset:
Salisbury (Maryland)

Salisbury (hääldus [ˈsɔːlzbəri]) on linn USA-s Marylandi osariigi kaguosas. See on Wicomico maakonna keskus ja Marylandi idaranniku piirkonna suurim linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli Salisburys 30 343 elanikku. Salisbury on ka Salisbury linnastu statistikapiirkonna keskus, mis kuulub Salisbury-Ocean Pines'i statistikaalasse. Linn on Delmarva poolsaare kaubanduskeskus, vahel kutsutakse seda "Delmarva ristteeks".
Salisbury asub mitme suurema linna läheduses: Baltimore Marylandis jääb sellest 171 km kaugusele, Washington 192 km, Philadelphia 206 km, Norfolk Virginias 212 km, Dover Delaware'is 80 km ja Wilmington 154 km kaugusele.
Linna pindala on 29,6 km², sellest 0,9 km² (3,18%) on vett ja 11,1 km² maismaad. Rahvastiku tihedus oli 2010. aastal 1000 inimest km² kohta.
Salisbury on Tartu sõpruslinn.
Mäger

Elupaik

Mäger elab urgudes, mida aastakümneid kasutades võivad moodustuda suured "mägralinnakud". Sellised linnakud võivad olla mitme korrusega ja üle 100 urusuudmega. Elab monogaamsete paaridena, vahel mitu perekonda koos. Mäger saab urge teha vaid sinna kus on põhjavesi võimalikult sügaval ja kuhu ei koguneks pinnavett. Eelistab liigirikkaid segametsi, kuid urge on leitud ka kuivadest männikutest ja isegi rabasaartelt. Tema urgusid kasutavad hiljem teised loomad, näiteks kährikud.

Eluviis

Mäger on peamiselt öise eluviisiga, alustades oma toiduotsingutega hämaras. Öine toiduring võib kujuneda mitme kilomeetri pikkuseks, kuid see sõltub elupaigast ning toidu kättesaadavusest.

Toitumine

Segatoiduline. Aeglase ja kohmaka liikumisega ei ole võimeline mäger saaki jälitama. Toidub ussidest, tõukudest, linnupoegadest ja -munadest, hiirtest, sisalikest, konnadest, ka raipest, marjadest, seentest, juurtest. Sügisese intensiivse toitumisega kogub talveks endale rasvavarud, mis võivad moodustada 50...60% kehakaalust
Meiji restauratsioon

Meiji periood

Uus valitsus asus Jaapanit moderniseerima. Kõik endised daimjote feodaalvaldused koondati keisri kätte ning Jaapan jagati prefektuurideks, loodi läänelik õigussüsteem ja konstitutsiooniline valitsus koos parlamendiga, reformiti haridussüsteem ning viidi sisse üldine koolikohustus. Tasapisi kaotati valitsenud klassisüsteem. 1873. aastal tekkisid Saigo Takamoril lahkarvamused ülejäänud kabinetiga kahel teemal: Jaapani läänestumine ning Korea okupeerimine, mida Saigo tuliselt pooldas. Selle tulemusena astus Saigo valitsusest tagasi, naasis Kagoshimasse ja asutas seal samuraiakadeemia. Järgnevate aastate jooksul kogunes Kagoshimasse hulk reformide käigus tööta ja peremeheta jäänud samuraisid (ehk ronin-e).
Samuraid olid reformide käigus peamised kaotajad. Kui Meiji valitsus võttis 1876. aastal samuraidelt lõplikult nende privileegid, sealhulgas riisistipendiumid ja õiguse mõõka kanda, viis see Satsuma ülestõusuni, mida (väidetavalt vastu tahtmist) juhtis endine keiserliku armee kindral Saigo Takamori. Satsuma ülestõus oli viimane samuraisõda, kus Saigo väed võitlesid traditsioonilise samurairelvastusega keisri moodsa armee vastu, mis koosnes tulirelvadega varustatud talupoegadest. Sõda tõi kaasa tuhandeid hukkunuid mõlemal poolel ning viis äärepealt Meiji valitsuse pankrotistumiseni. 1877. aastal toimus otsustav Shiroyama lahing, kus Saigo väed hävitati täielikult ja Saigo Takamori ise sai surmavalt haavata. Sellega lõppes Jaapani ajaloo pea 800-aastane samuraide periood.
Majanduses sai Meiji valitsuse esimeseks prioriteediks industrialiseerimine. Endine agraarühiskond transformeerus kiirelt tööstusriigiks. Jaapani valitsus investeeris suuri summasid transpordi ja kommunikatsiooni edendamiseks ning toetas aktiivselt võimsaid perekondlikke tööstusettevõtteid (zaibatsu-sid) nagu Mitsui ja Mitsubishi. Hakati rajama raudteid. Jaapan saatis järjestikuseid delegatsioone välismaale ja palkas Lääne eksperte oma majanduse moderniseerimiseks.
1889. aastal kuulutas keiser välja Jaapani esimese euroopaliku, nn Meiji konstitutsiooni, mis sätestas osaliselt valitava parlamendi. 1880-ndate suured riiklikud kulutused tõid kaasa finantskriisi, mis omakorda viis rahareformini ja Jaapani Panga asutamiseni.
Hiina ja Jaapani konflikt huvide üle Korea poolsaarel viis Hiina-Jaapani sõjani aastatel 1894–95. Jaapan võitis sõja ja laiendas oma mõju kuni Korea täieliku okupeerimiseni 1910. aastal. Konflikt Venemaaga puhkes samuti sõjaks aastatel 1904–05 (Vene-Jaapani sõda) ning selle võitmisega kinnistas Jaapan oma positsiooni rahvusvahelise tähtsusega jõuna. Jaapan oli Esimeses maailmasõjas Inglismaa liitlane ning laiendas selle käigus oma mõjuvõimu Põhja-Hiinas (Mandžuurias) ja Vaiksel ookeanil, kuid püsis üldiselt konfliktist väljaspool. Sõda nõrgendas aga oluliselt Euroopat ja Meiji perioodi lõpuks 1912. aastal oli Jaapan tõusnud napi paarikümne aastaga industriaalseks ja sõjaliseks superriigiks.
Vasknarva foogtkond

Vasknarva foogtkond oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles Gebiet).

Moodustamine

Foogtkond loodi pärast Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) minekut ordu võimu alla. Tõenäoliselt loodi see 1349. aastal, mil ordumeister Goswin von Herike lasi ehitada Vasknarva ordulinnuse, kuid see hävitati juba samal aastal ja võimalik, et foogtkonna alad liideti seejärel ligi 80 aastaks Narva foogtkonnaga. Uuesti loodi foogtkond hiljemalt 1433. aastal, kui on nimeliselt teada esimene foogt.

Asend

Foogtkond paiknes Vana-Liivimaa äärmisel kirdepiiril ja pidi koos Narva foogtkonnaga enda peale võtma Novgorodist lähtuva rünnaku peatamise. Selle idapiir läks mööda Narva jõge, mille taga olid esialgu Novgorodi vürstiriigi, alates 1478. aastast Moskva suurvürstiriigi valdused. Foogtkonnast põhjas asus Narva foogtkond, läänes Rakvere ja Põltsamaa foogtkonnad, hiljem viimase asemel Viljandi komtuurkond.

Valitsemine

Foogtkonda juhtis foogt, kelle käes oli kõrgeim sõjaline, haldus- ja kohtuvõim. Teistest ametnikest on teada veel kaks drosti: Johann Prick (aastast 1442) ja Melchior Heupt (1548).
Kiriklikult kuulus Vasknarva foogtkonna ala Tallinna piiskopkonda, mis ametlikult allus Lundi peapiiskopile, erinevalt teistest Liivimaa piiskopkondadest, mis allusid Riia peapiiskopile. 
Foogtkonna keskuseks oli Vasknarva linnus.

Likvideerimine

1558. aastal, Liivi sõja alguses, laastasid foogtkonda rängalt venelased. Pärast Narva langemist sama aasta mais asusid venelased ka Vasknarvat piirama, mis langes juuni alguses. Pärast seda vallutati kiiresti ka foogtkond.
Taara-film

Taara-film oli Eesti filmitootja. Filmistuudio omanik ja tegelik juht oli Jaan Otter.
Maie Mägi (filoloog)

Maie Mägi (aastani 1963 Villemson, aastatel 1977–1994 Kermik; sündinud 20. mail 1940 Otepääl) on eesti mäesuusataja, filoloog, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja.
Ta lõpetas 1958. aastal Otepää keskkooli ja 1964. aastal eesti filoloogina Tartu Riikliku Ülikooli.
Hakkas sportima Otepää keskkoolis, spetsialiseerus Dünamo sektsioonis mäesuusatamisele. Esimesed juhendajad olid Hindrek Väärand ja Karl Vesterstein. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel mäesuusatamises 2 kulda (1957–1958), 1 hõbeda ja 3 pronksi. 1962. aastal võitis ta Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel pronksi. Kuulus aastatel 1957–1964 Eesti koondisse.
Mägi töötas aastatel 1966–1987 Spordilehe korrespondendina ja keeletoimetajana. Ta on koostanud, tõlkinud ja toimetanud spordiraamatuid (sh "Suusatamine. Minevikust tänapäevani", 1974), kirjutanud artikleid kogumikule "Tähetund" (1990), avaldanud talisporditeemalisi kirjutisi Spordilehes, Kehakultuuris jm. Ta on kuulunud Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumi. Olnud aastast 1976 Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Aastast 2000 vabakutseline toimetaja.
Kullamaa käsikiri

Kullamaa käsikiri (ka Kullamaa katekismus) on teadaolevalt vanim suhteliselt pikemat eestikeelset teksti (ligi 150 sõna) sisaldav allikas.
Käsikirja tekst on Kullamaa vakuraamatus ja selle on kirjutanud umbes 1524–1532 katoliku vaimulikud Johannes Lelow ja arvatavasti tema järglane Konderth Gulerth.
Kullamaa käsikirja avastas 1923. aastal Paul Johansen. Teksti säilitatakse Tallinna Linnaarhiivis.
Aleksander Rängel

Aleksander Rängel (23. mai 1891 Hummuli vald – 2. mai 1985 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.
Aleksander Rängel oli renditalupidaja poeg.
Lõpetas 1910 Riia Vaimuliku Seminari ja 1915 Tartu Veterinaariainstituudi. Oli 1914–1918 samas kliinikuassistendi kohusetäitja ja kliinikuassistent ning Tartu hobuste sõjaväereservi osakonna veterinaararst.
Töötas veterinaararstina Viljandimaal Kõo vallas ja Helme jaoskonnas. 1920–1935 Tartu Ülikooli hobusekasvatuse ja kabjahaiguste dotsent ning õppesepikoja juhataja. Aidanud kaasa Seerumiinstituudi loomisel.
Uurimisvaldkonnad: hobusekasvatus ja loomatervishoid. Üle 50 teadustrükise.
Hepburn

Hepburn oli neljaliikmeline Briti tüdrukute rokkbänd. Ansambel andis aastatel 1999–2000 välja albumi ja kolm singlit, millest tuntumaks on saanud esimene – "I Quit". Singel jõudis Briti singlimüügi edetabelis kaheksandale kohale ning Ameerikas leidis laul kasutamist teleseriaali "Buffy the Vampire Slayer" ("Vampiiritapja Buffy") soundtrack'i albumil. Ansambli algkoosseisus olid Jamie Benson (vokaal), Lisa Lister (kitarr), Sarah Davies (bass) ja Beverley Fullen (trummid). Viimast asendas hiljem Lisa Gordon ja seejärel Tasha Bayliss.
IV liiga 2001

IV liiga 2001 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2001. aasta hooaeg.
Võru muusikakool

Võru muusikakool on muusikakool Võrus aadressil Vabaduse tänav 5. Kooli direktor on Piret Rips-Laul.
Kool asutati 1956 Võru lastemuusikakoolina.
Kool tegutseb praeguses asukohas (Vabaduse tänav 5) alates novembrist 1990.
Tammiku vald (Simuna kihelkond)

Tammiku vald (saksa keeles Tammik) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga.
Ülo Tedre

Ülo Tedre (12. veebruar 1928 Tallinn – 9. märts 2015) oli eesti rahvaluuleteadlane.
Ülo Tedre sündis 12. veebruaril 1928 Tallinnas kooliõpetajate peres. Ta asus aastal 1937 õppima Jakob Westholmi Gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1946 Tallinna 7. Keskkooli. Aastatel 1946–1951 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogiat, spetsialiseerudes rahvaluulele. Lõpetas selle 1951. aastal eesti filoloogina, diplomitööga rahvaluule erialal. Järgnes kraadiõpe ja väitekiri teemal "Klassivõitluse kajastamine XX sajandi eesti lõppriimilises rahvalaulus", mis käsitles muu hulgas kirjalikke riimilisi rahvalaule ning rahvalauluvormide paralleelset kirjalikku ja suulist levikut.
Pikemalt töötas ta Tallinnas asutatud Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule sektoris (1949–1999, aastail 1962–1991 sektori juhatajana, 1991–2001 folkloristika osakonna vanemteadurina). Ülo Tedre uurimistegevus oli seotud erinevate laulukultuuride ja -stiilidega (regilaul, uuemad laulud), kombestiku ja eriti maskeerimise uurimine, folkloristika ajaloo käsitlemine.
Ülo Tedre on umbkaudu 400 kirjatöö autor, millest mahukamad on "Eesti rahvalaulud. Antoloogia I–IV" (1969–1974), koostöös Hilja Kokamäega 1999 lõpetatud Jõhvi ja Iisaku regilaulude suurteos "Vana kannel 8". Kombestiku alal valmis tal ülevaade "Eesti pulmad" (1973), 2000.
aastatel osales ta Carsten Bregenhoj ja Terry Gunnelli juhitud Põhjamaade
maskeerimistavade projektis "Masks and mumming in the Nordic area", mille
tulemusena valmis poolesajaleheküljeline ülevaade "Masks and mumming in Estonia" (2007).
Folkloristika ajaloo kirjutised on seotud Walter Andersoni, August Annisti, Matthias Johann Eiseni, Oskar Kallase, Oskar Looritsa, Juhan Peegli jt tegevusega. Samuti on ka kirjutanud enam kui 80 arvustust erialastele raamatutele, olnud viljakas toimetaja, keskkooliõpikute ja kirjanduslugude rahvaluule käsitluste autor.
Sovetlikus Eestis oli ta üks rahvusvahelisemaid folkloriste, nii suhteid sõlmides ja hoides, aga ka võõrkeeltes avaldades: näiteks folkloristika ajaloo
ja rahvajuttude käsitlused, eesti, vene, inglise ja saksa keeles ilmunud
populaarsed kombestikukäsitlused jpm. Viljakas oli koostöö helilooja Veljo Tormisega: ta lõi ja seadis kooriseadetele tekste, koostas populaarse "Regilauliku".
Roheline Partei (Rootsi)

Partei programm

Rohelised taotlevad Rootsi tuumajaamade sulgemist ja nende asendamist alternatiivsete energiaallikatega. 2008. aastani oli partei Euroopa Liidu vastane, jäädes ELi kriitiliseks.

Partei juhtkond

Rohelistel ei ole liidrit, vaid on kaks eestkõnelejat. Partei sisereeglite järgi peavad eestkõnelejad olema sooliselt võrdses proportsioonis.
Praegused eestkõnelejad on Åsa Romson ja Gustav Fridolin. Aastatel 2002–2011 olid ametis Peter Eriksson ja Maria Wetterstrand.

Valimistel

2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 5,24% häältest ja 19 kohta 349-st. Ollakse opositsioonis. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai partei 5,96% häältest ja 1 koha 19-st.

Rahvusvahelised kontaktid

Partei kuulub Ülemaailmsete Roheliste ühendusse, Euroopas Euroopa Rohelistesse. Euroopa Parlamendis Euroopa Roheliste ja Euroopa Vabaliidu gruppi.
2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised Lätis

2019. aasta Euroopa Parlamendi valimised toimuvad Lätis 25. mail 2019,  eelhääletamine 22.–24. mail.
Need on neljandad Euroopa Parlamendi valimised Lätis. Lätist valitakse europarlamenti 8 saadikut.
Kandeleheke

Kandeleheke (bracteola) on õieraole, kandelehe ja õie vahele, kinnituv väike, kilejas või rohtne organ.
Maltsalistel asendavad kandelehekesed puuduvat õiekatet ja on kujunenud õiekatte sarnaseks.
Kosma Laredei

Kosma Laredei (9. veebruar 1880 Tuhalaane vald, Paistu kihelkond – 25. mai 1954 Tallinn) oli eesti õigeusu vaimulik.
Laredei sündis Tuhalaane vallas koolmeistri peres ning omandas hariduse Tuhalaane õigeusu koolis.
Ta sooritas vaimuliku kutseeksami 1908. aastal ning pühitseti preestriks 1916. aastal. Ta töötas aastatel 1916–1941 Hiiumaal ja aastatel 1947–1953 Mulgimaal õigeusu preestrina.
Maetud Tallinna Liiva kalmistule.

Isiklikku

Tema vend Peeter oli samuti õigeusu vaimulik, aga ka koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.
Al Gore

Gore kui keskkonnakaitsja

Gore peab ülemaailmselt loenguid globaalsest soojenemisest, mida ta kutsub "kliimakriisiks". Aastal 2006 mängis ta peaosa Oscariga pärjatud dokumentaalfilmis "Ebamugav tõde" ("An Inconvenient Truth"), kus peateemadeks on globaalne soojenemine ja keskkonna seisund ning sellega seotud probleemid. 
Al Gore'i juhtimisel annab tema organisatsioon Save Our Selves heategevuslikku kontserti "Live Earth", millega proovib inimesi teadustada kliimamuutusprobleemidest. 2007. aasta 7. juulil (07.07.07) kanti kontserti üle kogu maailmas. 2007. aasta juulis juhtis ta koos Cameron Diaziga televisioonis kliimateemalist saadet "60 Seconds to Save the Earth", et toetada inimeste püüdu lahendada kliimakriisi.
Epifüüs (luuots)

Epifüüs on toruluu liigesepinnapoolne otsosamik.
Mitu suve ja kevadet

Ilmumine ja vastuvõtt

"Mitu suve ja kevadet" avaldati kirjastuselt Vagabund pehmekaanelise väljaandena, mille kujunduses on kasutatud hiina kalligraafiat. Pealkirjaks on esimese luuletuse esimesed sõnad. Tiitellehel pealkirja kõrval seisab: "Kai Pu lini ja Su Dong po luulet ja märkmeid. Kirjutas, tõlkis ja pani kokku Jaan Kaplinski. Kalligraafia Peng Lin." Raamatus on 64 Kaplinski luuletust eesti keeles, 20 Su Dungpo (Su Shi) luuletust Kaplinski eestikeelses tõlkes, kolm Kaplinski luuletust autori hiinakeelses tõlkes ja kolm Su Dungpo teksti hiina keeles. Kõik Kaplinski tekstid on dateeritud, hõlmates ajavahemikku 1992-95. Su Dungpo tekstid on pärit 11.-12. sajandist.
Kriitikas märkis Andres Langemets, et Kaplinski luule on "juba mõnda aega olnud esijoones filosoofiline", aga seejuures mitte hämar, vaid "selge ja mägijõelikult läbipaistev". "See on luulepäevik Kaplinski poliitilise tegutsemise kõrgpäevilt ja ime küll, et niisugune tegutsemine ta luulevõimet ei moonutanud ega halvanud... Põhitoon on kogu aeg üks. See ei ole palavikuline prohvetihääl, mida ehk ajuti katsetas noor Kaplinski, vaid üsna didaktiline ja kanooniline eluõpetus meile, mõistmatuile ja äraeksinuile Eestimaa lugejaile. Muistse Hiina eeskujul." 
Luuleülevaates kirjutas Paula Sering, et "Kai Pu lini ja Kaplinski eluloo ühisjooned lubavad eeldada isikute samasust" ning et Kai Pu lin näib kõnelevat "eemalolijatega, kellega ilmsi kokku ei saa; ta nagu saadaks neile – liblikaile, ammusurnud hiina luuletajaile, esimestele inimestele Aafrikas – sõnumeid siitpoolt." Hasso Krull leidis, et Kaplinski kirjutab selles kogus "uuesti ümber Kaplinskit... ta kirjutab iseenda teksti palimpsestile enese teksti uuesti", justkui kirjutades "ennast vähemaks". "Kaplinski vaatab end Hiinast, asetab end Hiina teljestikku ja võrdleb Su Dong po'ga – kuid sellega ei muutu ta "hiinlaseks", vaid vastupidi, veelgi rohkem endaks, on korraga hiina Kaplinski, eesti Kaplinski ja kaplinski Kaplinski."

Autori selgitusi

Kaplinski ise seletab oma luulekogu kahe pooluse suhet sama raamatu saatesõnas: "Selles raamatus on kahe autori tekste, kelle eluaega siin põrmuilmas lahutab 900 aastat ja elupaiku ligi 6000 kilomeetrit ehk üle 10 000 lii." Kai Pu lini sünniajaks määrab ta Geng cheni (lohe-) aasta 12. kuu 20 päeva, sünnikohaks Tartu linna. Võrreldes Kai Pu lini hiina luuletaja Su Dong poga, arvab ta, et Kai Pu lini "kirjanduslikud ja poliitilised saavutused on olnud palju tagasihoidlikumad kui hiinlasel, kuigi ka tema on olnud kõrges rahvaesindaja ametis". Hiinas reisides olevat ta ühes Guangzhou templis näinud ka hiinlase käega kirjutatud märke. Peale luuletamise ühendavat mõlemat kiindumus zen-budismi.
Alglaadur

Alglaadur (inglise bootstrap loader) on lühike arvutiprogramm, mis laadib tegeliku laaduri ehk programmi, mis omakorda laadib operatsioonisüsteemi või rakenduse. Alglaadur on programm, mis laaditakse baasvahetussüsteemi abil.
Sellest on tuletatud ka verb "boot" (eesti k 'buutima' ehk 'käivitama'). Sõna "boot" (inglise k "saabas") on lühend sõnast "bootstrap", mis tähendab saapasääre tagaserva külge kinnitatud aasa, millest sikutades on hõlbus saabast jalga tõmmata.
Ufa jõgi

Ufa (vene Уфа, baškiiri Ҡариҙел) on jõgi Venemaal Uuralites, Belaja jõe lisajõgi.
Ufa pikkus on 918 km ja valgala 53 100 km². Jõe ääres asuvad Ufa ja Krasnoufimsk.
Suuremad lisajõed Ai ja Jurjuzani jõgi.
Jevgenija Medvedeva-Arbuzova

Maailma karikavõistlustel

Jevgenija Medvedeva osales karjääri jooksul 110 maailma karikavõistluste etapil ja jõudis individuaalselt esikolmikusse viiel korral. Ühe etapi ta neist võitis: 12. detsembril 2005 Saksamaal Reit im Winklis 10 km vabastiilis distantsil.
Võistkondlikult on ta võitnud MK-etapi 13. veebruaril 2002 Nove Mestos 4×1,5 km paarissprindis ja 12. detsembril 2004 Itaalias Lago di Teseros 4×5 km teatesõidus, kus ta võitis kolmanda etapi.
Orienteeruja (ajakiri)

Orienteeruja on Eesti Orienteerumisliidu väljaantav orienteerumissporti kajastav ajakiri.
Esimene Orienteeruja ilmus 23. aprillil 1994. aastal. Aastatel 1994–1999 ilmus Orienteeruja ajalehe formaadis, alates 2000. aastast ajakirjana. Ilmumissagedus on aastate lõikes varieerunud: 1994. aastal ilmus 5 numbrit, aastatel 1995 ja 1996 ilmus 7 numbrit, 1997 ja 1998 8 numbrit, 1999. aastal 9 numbrit, aastatel 2000–2003 8 numbrit, aastatel 2004 ja 2005 6 numbrit, 2006. aastal 8 numbrit, 2007. aastal 7 numbrit, aastatel 2008–2010 6 numbrit, alates 2011. aastast ilmus 4 numbrit aastas. Orienteeruja on olnud Eesti spordialaliitude väljaannetest kõige kauem järjepidevalt ilmunud ajakiri/ajaleht. Ajakirja viimane number ilmus 2017. aasta detsembris.
Ajakiri kajastab orienteerumisspordi erinevate alade – orienteerumisjooksu, suusaorienteerumise, rattaorienteerumise ja rogaini – tehnilisi ja taktikalisi aspekte, treeningumetoodikaid, ülevaateid Eesti orienteerujate sooritustest tiitlivõistlustel, kaardianalüüse, rajameistritööd, noortesporti, samuti seiklussporti ja teised alasid, mis tuginevad orienteerumisoskusele.
Orienteeruja varem ilmunud numbrid (välja arvatud jooksvalt 3 viimast numbrit) on elektrooniliselt kättesaadavad Eesti Orienteerumisliidu veebiraamatukogus, samuti Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR.
Vorm (bioloogia)

Vorm (forma), lühend f., on bioloogilises taksonoomias liigisisese taksoni kategooria.
Näiteks Campanula glomerata f. alba on kerakelluka valgeõieline vorm.
Vormist suurem üksus on varieteet ehk teisend.
Vormist väiksem üksus on alamvorm (subforma, lühend subf.) Alamvormi kategooriat kasutatakse võrdlemisi harva, vormi aga kaunis sageli.
Kruglõk (Lutugõne rajoon)

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid valitsusvastased relvajõud küla oma kontrolli alla.
8. augustil 2014 võtsid valitsusväed asula oma kontrolli alla.
25. septembril 2015 fikseeris OSCE Ukraina spetsiaalne seiremissioon valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all oleva asula lähistel Venemaal toodetud raketisüsteemi TOS-1 Buratino kohalolu.
Wittenhofi suvemõis

Wittenhofi suvemõis oli Tallinna suvemõis, mis tänapäeval jääb Endla, Keemia ja Välja tänava ning Mustamäe tee juurde.
Mõis kandis algul nime Meuslershof, mis oli nimetatud perekond Meusleri järgi. 1737 ostis mõisa Jürgen Witte ja mõis nimetati Wittenhofiks.
Microsoft Eesti

Microsoft Eesti on tarkvarafirma Microsoft Eestis asuv esindus.

Ajalugu

Alates 2003. aastast laiendas Microsoft oma tegevust Eestisse. 2004. aastal tuli Microsoft turule kontoritarkvara Microsoft Office 2003 eestikeelse versiooniga.  Microsoft Eesti eestvedamisel on loodud ka Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ning MSN Messengeri eestikeelse liidesega versioonid.  Microsoft Eestis töötab 30 inimest.

Heategevus

Lisaks äritegevusele on Microsoft Eesti kaasatud mitmesse heategevuslikku projekti. 2006. aastal annetas Microsoft Eesti pool miljonit krooni Tallinna Puuetega Inimeste Koja projekti "Puuetega inimeste arvutiõpe ja internetipunkt" jaoks.  2009. aastal koostöös Elioni ja EMTga korrastati ligi 200 arvutit, mis annetati suurperedele, eakatele ja erivajadustega inimestele.

Tunnustused

Microsoft paigutus 2009. aasta töötaja- ja peresõbralikemate ettevõtete nimistus kolmandale kohale.
Puuriit

Puuriit on korrapäraselt laotud küttepuude virn.
Karbiküla (Tallinn)

Karbiküla oli Tallinna kvartal, mis asus tänapäevase Niidi ja Sitsi tänava piirkonnas.
Kvartal tekkis 1920ndatel aastatel, kui Sitsi, Sõle ja Kopli tänava vahelisele alale planeeriti rajada 100 krundiga aedlinn. Kruntide kasutamisel oli nõue, et hooned ei võinud enda alla võtta üle 20-25% krundi pindalast. Kruntide piirid tuli ümbritseda 1,2-2 m kõrguse piirdega. Ehitamisjärgus kvartal oli paljude valmisjärgus hoonete ("majakarpide") ja kasutamata tühja ala tõttu eriilmeline, mistõttu nii rahvasuus, aga ka ajakirjanduses ja ametlikes dokumentides nimetati seda karbikülaks.
Bob McGrath

Bob (õieti Robert) McGrath (sündinud 1932 Ottawas Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Külli Reinumägi

Külli Reinumägi (neiuna Külli Koik, sündinud 25. veebruaril 1974) on eesti näitleja.
Külli Reinumägi lõpetas aastal 1996 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (17. lennu).
Pärast lavakunstikooli lõpetamist alustas ta lavateed Eesti Draamateatris. Hiljem on ta näitlejatööd jätkanud vabakutselisena ning on loomingulise ühenduse MTÜ Oma Lava üks juhte ja loojaid. Ta on mänginud mitmes telesarjas ja lugenud Vikerraadios järjejutte. Ta on osalenud Rein Põdra kuuldemängus "Kuningapuu".

Isiklikku

Tema abikaasa on filmiprodutsent Alvar Reinumägi, peres kasvab 2 last.
Kalmer

Kalmer on eesti mehenimi.
Vārnukrogs

Vārnukrogs (saksa keeles Warne Krug) on Läti linna Jūrmala osa. 
Asub Priedaineist idas, Lielupe jõe vasakul kaldal. 138 elanikku (2008). Vārnukrogsi ja Priedaine vahel Lielupe kaldal asub 15–20 meetri kõrgune paljand Baltā kāpa ('valge luide'). 
1755. aastal, kui Lielupe säng muutus, rajati Lielupe uue sängi ja jõge Daugavaga ühendava vana sängi liitumiskohale kõrts, mille järgi on linnaosa nime saanud. Aastast 1959 Jūrmala koosseisus.