google/wiki40b huggingface dataset:
Lavinia Fontana

Lavinia Fontana (24. august 1552 Bologna – 11. august 1614 Rooma) oli Itaalia maalikunstnik.
Lavinia Fontana sündis Bolognas. Ta oli oma aja väljapaistva Bologna koolkonna maalija Prospero Fontana tütar. Isa oli tütrele ühtaegu ka õpetajaks, perekonna äritegevuse jätkamine oli sel ajal tüüpiline.
Lavinia varasemaks teadaolevaks tööks oli "Üleannetu laps", mis valmis 1575. aastal, kui neiu oli 23-aastane. Ehkki see teos on praeguseks kaotsi läinud, on tema teine teos, 1576. aastal maalitud Kristus koos kire sümbolitega, praegu hoiul El Paso Kunstimuuseumis.
Fontana abiellus Paolo Zappiga (kirjutatakse ka kujul Paolo Fappi) 1577. aastal. Tal oli küll 11 last, kuid vaid kolm neist elas temast kauem. Pärast naitumist jätkas Fontana perekonna ülalpidamiseks maalimist. Zappi kandis hoolt majapidamise eest ja abistas naist maalimisel.
Rupert Murdoch

Keith Rupert Murdoch (tuntud eelkõige kui Rupert Murdoch; sündinud 11. märtsil 1931 Melbourne'is) on Austraalias sündinud meediaärimees. Ta on ettevõtte News Corporation aktsionär, juhatuse esimees ja tegevdirektor. 1985. aastal sai ta USA kodakondsuse ja ei oma sellest ajast enam Austraalia kodakondsust. Kodakondsuse vahetuse tingis asjaolu, et USA seadused ei lubanud välismaalasel omada telejaama.
8. mail 2007 ostis Murdochi tütarettevõte News Corp Europe 100% Läti kõige vaadatuma eratelekanali Latvijas Neatkariga Televizijas aktsiatest ja 70% osaluse telekanalis TV5. Hinnanguliselt maksis ta selle eest 414,4 miljonit krooni. 
1. augustil 2007 sai samuti temale kuuluv News Corporation õiguse 5 miljardi USA dollari eest osta maailma mõjukaimat ärilehte Wall Street Journali välja andva Dow Jones & Co enamusaktsiad.

Isiklikku

Murdoch on olnud kolm korda abielus. 1956 abiellus ta Patricia Bookeriga, kes oli poemüüja ja stuardess, kellega tal sündis 1958. aastal tütar Prudence Murdoch. Nad lahutasid 1967. aastal ning samal aastal abiellus Anna Murdochiga (sündinud Anna Maria Torv), kes on eestlasest ajakirjanik, kes töötas Sydney ajalehes The Daily Telegraph. Anna Maria isa Jakob Tõrv on pärit Tõrvanõmme talust Tõstamaa vallast. Anna Maria Torva samanimeline vennatütar Anna Torv on näitleja Fox Networki seriaalis "Fringe" ("Ülisalajane").
Annal ja Murdochil on kolm last: Elisabeth Murdoch (sündinud 22. augustil 1968), Lachlan Murdoch (sündinud 8. septembril 1971) ja James Murdoch (sündinud 13. detsembril 1972). Murdochi ettevõtted avaldasid kaks Anna Murdochi romaani: "Family Business" (1988) ja "Coming to Terms" (1991).
Anna ja Rupert lahutasid 8. juunil 1999. Anna Murdoch sai lahutuse tagajärjel 1,2 miljardit USD. 25. juunil 1999 abiellus Rupert 68-aastasena 30-aastase Wendi Dengiga, kes oli STAR TV asepresident. 1999. aasta oktoobris abiellus Anna Murdoch William Manniga.
Rupertil ja Wendil on kaks last: Grace (sündinud 19. novembril 2001) ja Chloe (sündinud 17. juulil 2003). 2013. aastal Murdoch ja Deng lahutasid abielu. Oletatavaks lahutuse põhjuseks oli kahtlustus abielurikkumises nende laste ristiisa Tony Blairiga. Blair eitas seda suhet.
Pontoon

Pontoon (prantsuse keeles ponton < lad pōns 'lamedapõhjaline laev; ujuvsild') on spetsiaalne ujuk, parv või silindrikujuline ujuvvahend, mis on mõeldud mitmesuguste seadmete, rajatiste või ujuksildade või hoidmiseks veepinnal.
Islandi keel

Islandi tähestik

Islandi tähestikus on 32 tähte
 Aa Áá Bb Dd Ðð Ee Éé Ff Gg Hh Ii Íí Jj Kk Ll Mm Nn Oo Óó Pp Rr Ss Tt Uu Úú Vv Xx Yy Ýý Þþ Ææ Öö 

Tähed c (se), q (ku) ja w (tvöfalt vaff) ei ole islandi keelele omased, neid leidub vaid võõrsõnades. Täht z (zeta) islandi keelepildis enam ei esine. Selle koha on täielikult hõivanud s (es). 
Keele puhtuse hoidmist peavad islandlased väga tähtsaks. Uute mõistete tähistamiseks leiutatakse omasõnad.
Islandi keelel ei ole erilisi murdeerinevusi.
Pelsi tsässon

Üldandmed

Pelsi tsässon paikneb Grossmanni katastriüksusel. Tsässon on pühitsetud püha ja õiglase Anna nimele. Tsässona püha on annepäev 7. august (Juliuse ehk vana kalendri järgi 25. juuli). Tsässon on kasutuses ja heas ehituslikus seisukorras. Hoone ei ole riikliku kaitse all.

Ehituslikud andmed

Pelsi tsässon on väike, nelinurkse põhiplaaniga ühekorruseline viilkatusega kivihoone, mille välismõõdud on 676 x 511 cm. Hoonel on üks siseruum (14,5 m²) ja lahtine eeskoda (5,9 m²). Tsässona seinad on tehtud maakividest ja tellistest, mis on omavahel seotud lubimördi abil ning kujundatud dekoratiivselt. Seinte paksus on 70–80 cm. Välisseina mördi sisse on väikestest kividest laotud erisuguseid ornamente ja initsiaalid (mis võivad kuuluda ehitajale).
Viimastel aastatel tehtud remondi käigus on hoone välisilme mõneti muutunud. Kui varem oli see lihtsalt sissepääsupoolses otsas pikendatud katusealusega hoone, siis nüüd on lisandunud ka tugevatele postidele toetuva katusega eeskoda. Eeskojal on prussidest piirdepostid ja vertikaallaudisest piire ning värav. Varem oli tsässona ees vaid külgedeta katusealune, mida toetas kaks nurkmist posti.
Hoone kõrgus vundamendist kuni sarika ja seina ühenduskohani on 240 cm ja katuseharjani 465 cm. Hoonel on praegu valtsplekk-katus. 1970. aastatest pärit pildilt on näha, et sel ajal oli tsässona katus kaetud laastukattega. Hoone seinad on seestpoolt lubimördiga seotud maakividest ja tellistest viimistlusega. Tsässona seintes on olnud mõrasid, mida on parandatud tsemendi baasil valmistatud seguga. Takistamaks hoonet laiali vajumast, on siseseintes olnud metallist tõmmitsad, mis on nüüdseks eemaldatud.
Ukse jaoks jäetud ava suurus müüritises on 116 x 180 cm. Müüri sisse on paigutatud tenderpostid. Kalasabatapiga kinnitatud laudadest uksepõõnadel on 57 cm pikkused sepishinged. Uksetahvli mõõdud on 96 x 170 cm. Ukseleht koosneb neljast laiast plangust. Aknaava suurus on 66 x 80 cm. Puidust leng on vana, sellele on paigaldatud ühekordne uus nelja ruuduga puitaken.

Sisustus

Hoone tagaseinas on ikoonilaud, mille küljes omakorda paksem aukudega laud küünaldele. Ikoonilaual on mõned uuemad väikesed trükitud ikoonid. Ikoone katab nõukogude-aegne tüllkardinast ikoonirätt ja nüüdisaegne valgest riidest narmastega ikoonirätt. Sisustuses on ka paar pinki, millest üks on vanem.
Liin (nöör)

Liin on purjelaeva taglastuse osa või ka mujal laevas kasutatav kuni 3 meetri pikkune ning kuni 25 mm ümbermõõduga tugev nöör.
Rohemajandus

Eesti rohemajanduse väljavaated

Rohemajandus mängib maailmas aina suuremat rolli. Sellele aitab kaasa taastumatute loodusvarade kiire vähenemine ja tarbimisharjumuste muutumine. Euroopa Liit on seadnud oluliseks eesmärgiks arendada rohemajandust, sest see on eelduseks majanduskasvule ja heaolu jätkumisele.
Eesti säästva arengu näitajad on kesised mitmes valdkonnas. Näiteks on Eestis CO₂ emissioon ühe elaniku kohta Euroopa Liidu kõrgemaid. Lisaks tekib jäätmeid inimese kohta rohkem kui Euroopas keskmiselt.
Rohemajandusele üleminekul on Eestis suurima potentsiaaliga valdkondadeks energiatootmine, ehitusmaterjalidetööstus, ehitussektor ja kodumajapidamised. Põllumajanduses tuleks valida mahetootmine ning põllumajandusjäätmed töödelda ümber autokütuseks, elektriks ja soojuseks. Üheks kõige olulisemaks valdkonnaks on jäätmekäitlus. Põlevkivist elektri tootmisel jääb üle väga suur hulk jäätmeid, millele tuleks leida taaskasutust näiteks ehitusmaterjalitööstuses. Eesti peaks vähendama elektrienergia tootmisel põlevkivi osakaalu ning asendama seda taastuvenergiaga, nagu tuul ja biomass. 
Kõige kiiremini arenev rohelise tootmise majandusharu on tuulenergia. On asutatud Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon, mis ühendab tuuleenergiasse panustamisest huvitatud ettevõtteid, organisatsioone ja eraisikuid. 
Teenustesektoris on rohemajandusele üleminekul oluline infotehnoloogiavahendite aktiivne kasutamine ja IKT teenuste arendamine. Eestis on olnud selles vallas edukas ning maailmaturul konkurentsivõimeline. 
Eesti rohemajanduse arengut takistavad ettevõtete liiga väikesed investeeringud tootmise laiendamiseks ja uute toodete pakkumiseks.
„Eesti 2020“ konkurentsivõime kavas käsitletakse Eesti energiatootmise arendamist, erinevate sektorite energiasäästu ning majanduse ressursisäästlikkust. 2012. aastal valmis aruanne „Rohetöökohtade potentsiaal Eestis“. Selles aruandes analüüsitakse rohetöökohtade potentsiaali Eesti metsanduses, ehituses, põllumajanduses ja transpordis. Aruandes on rõhutatud energiatõhusa majanduse vajalikkust.
Carl Hermann Hesse

Isiklikku

Tema vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, vennapoeg Theodor Heinrich Renatus Hesse oli Sangaste- ja Laatre koguduse õpetaja. Poeg Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias, poeg Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu- ja Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse õpetaja, Tallinna Linnamisjoni asutaja. Pojapoeg (Johannese poeg) Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (aastal 1946). Pojapoeg (Benjamini poeg) Hermann Theodor Karl Hesse oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema õemees Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja.
Kylie Jenner

Kylie Kristen Jenner (sündinud 10. augustil 1997 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide tõsielustaar, ettevõtja ja modell. 
Ta sai tuntuks tõsieluseriaalis "Keeping Up with the Kardashians". Aastal 2012 tegi ta koos õega koostööd rõivabrändi PacSun juures, hiljem lõid nad oma brändi Kendall & Kylie.
Aastal 2014 lisas ajakiri Time õed Jennerid edetabelisse "The 25 Most Influential Teens of 2014".
Aastal 2015 asutas Jenner kosmeetikabrändi Kylie Cosmetics.

Lapsepõlv ja noorus

Kylie Jenner sündis Los Angeleses California osariigis. Ta on Caitlyn Jenneri (endise nimega Bruce Jenner) noorim tütar. Tema ema on Kris Jenner, kes on tuntud televisioonist. Tal on vanem õde Kendall Jenner. Tal on emapoolsest suguvõsast veel kolm poolõde: Kourtney Kardashian, Kim Kardashian ja Khloé Kardashian. Lisaks veel poolvend Rob Kardashian.
Jenner õppis Sierra Canyon Schoolis, kus ta oli kisakoori liige. Aastal 2012 otsustas ta tulla tavakoolist ära ning jääda koduõppele.

Isiklikku

Kylie Jenner oli suhtes räppar Tygaga 2014–2017. 2017. aastal hakkas Kylie kurameerima Travis Scottiga. 1. veebruaril 2018 sündis paaril tütar Stormi Webster.
Barclay de Tolly monument

Barclay de Tolly monument on väejuht Michael Andreas Barclay de Tolly auks püstitatud monument Tartus Barclay platsil Ülikooli tänava ääres.
Pronksmonumendi rajamiseks kogusid raha kindralfeldmarssali alluvuses teeninud ohvitserid. Monumendi autorid on Vassili Demut-Malinovski ja Apollon F. Štšedrin. Monument avati 11. novembril 1849.
Alfred Gustav Stein

Alfred Gustav Stein (27. august/8. september 1872 Urvaste – 12. august 1945 Stendell) oli Eesti vaimulik.
Stein õppis Tartus Kollmanni eragümnaasiumis, lõpetas Liibavis gümnaasiumi. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1894–1899. Aastatel 1900–1901 teenis ta vabatahtlikuna 95. Krasnojarski polgus Tartus. Ordineeriti 17. märtsil 1902 õpetajaks.
Oli aastatel 1902–1919 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Jättis rasketel aegadel koguduse, põgenedes Lätti. Oli aastatel 1923–1929 Rakvere Kolmainu koguduse abiõpetaja. Lahkus aastal 1929 Saksamaale. Oli seejärel luterlikuks vaimulikuks Passowis (Uckermarki kreisis, Brandenburgi liidumaal) ja Stendellis (praegu Oderi äärse Schwedti linnaosa, Uckermarki kreisis, Brandenburgi liidumaal).

Isiklikku

Tema isa Carl Gustav Stein oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.
Järva Maavalitsus

Järva Maavalitsus oli Järva maavanemat teenindav riigiasutus, mis asub Paides. Järva maavanem oli Alo Aasma.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
Harilik sirel

Nimi

Sireli nimetus arvatakse tulenevat kreekakeelsest sõnast syrinx, mis tähendab seest õõnsat toru ja viitab sireli õõnsatele okstele.

Levila ja kasvukoht

Looduslik levila on Balkanil ja Lõuna-Karpaatides. Eestis kasvatatakse kultuurtaimena. Kasvab ka poolvarjus ja kuivemal mullal.

Kirjeldus

Sirel on 2–5 (7) m kõrgune kõrge püstine põõsas või madal puu. Koor hallikaspruun, rõmeline. Noores võrsed rohekashallid või hallikaspruunid. Võrse lõpeb kahe külgpungaga. Vastakud lehed on nahkjad, terveservalised, südajase lehelabaalusega. Varisevad sageli rohelistena. 
Õied moodustuvad eelmise aasta võrsetel. Lõhnavad väikesed õied asuvas suurtes, enamasti kahekaupa asuvates, tihedates kuni 20 cm pikkustes püramiidjates pööristes. Õied värvuselt lillad, sinised, violetjad või valged. Õitseb mai–juunis. Vili on kahepesaline kupar, mis avaneb kaheks pooleks, mõlemas pooles kaks tiivaga seemet. Viljad valmivad augustis–septembris.

Kasutamine

Ennekõike kasutatakse ilutaimena hekkide rajamisel. Rahvameditsiinis kasutatakse värskeid sirelilehti mädaste haavade tohterdamiseks, lehetõmmis sobib haava pesemiseks. Sirelist tehtud preparaatidel on palavikku alandav, higile ajav ja põletikuvastane toime. 
Sireli puit on kõva, tihke, raske ja kergesti poleeritav. Kasutatakse jalutuskeppide, rehapulkade jms tegemisel. Sireli puidust saab valmistada häid piipusid.
Sussexi maakond (Delaware)

Ajalugu

Sussexi maakond moodustati 3. juunil 1683. aastal.
Oru tänav (Tallinn)

Oru tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav sai nime 29. septembril 1926. Oru tänava nimi on tuletatud Kadrioru nimest.
Ellamaa–Koluvere tee

Ellamaa–Koluvere tee (registrinumbriga 11167) on 20,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue, Märjamaa ja Lääne-Nigula vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümne esimesel kilomeetril Ellamaa külas (Nissi vald). Tee kulgeb läbi Ellamaa, Soosalu, Leevre, Sooniste, Maidla ja Koluvere külade. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kümnendal kilomeetril Koluvere külas (Lääne-Nigula vald). 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 8 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub seitsmeteistkümnendal kilomeetril Laukna tee, üheksateistkümnendal kilomeetril Maidla–Ollimäe tee.
Tee on kruusatee. Tee kahekümne esimesel kilomeetril on lühike mustkattega teelõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Alsunga loss

Alsunga loss (Alsungas pilsmuiža) on loss Lätis Alsunga piirkonnas Alsungas. Loss asub aadressil Pils iela 1. Saksa keeles Alschwangen.
Aastal 1341 rajas Kuldīga komtuur Alsungasse väikese tugipunkti, mille juures karjatati lehmi. Aastal 1372 ehitati see kivist lossiks ümber. Alsunga ordulinnus ehitati kastellina, XV sajandil rajati lõunamüüri äärde ka majapidamishooned. Nende kohale rajati teine korrus, kus asusid eluruumid. XV sajandi lõpus – XVI sajandi alguses valmis torn.
Algselt allus Alsunga loss Kuldīga komtuurile. Aastail 1573–1738 oli loss Alsunga mõisa keskuseks, mille omanikeks olid Schwerinid. Aastal 1623 võttis toonane mõisnik Johan Ulrich von Schwerin poola päritolu preili Barbara Konarskaga abiellumiseks vastu katoliku usu ja tõi Alsungasse jesuiidid. Jesuiitide misjonitöö tagajärjel pöördus osa rahvast katoliku usku, tänapäeval elavad nende järglased Lätis suitide rahvakilluna.
Aastal 1738 läks Alsunga Kuramaa hertsogite valdusse. Sellest ajast peale oli Alsunga loss kohaliku riigimõisa halduskeskuseks. Alsunga mõis jäi riigimõisaks kuni Tsaari-Venemaa lagunemiseni ja Läti iseseisvumiseni.
Aastal 1741 toimusid lossis ümberehitustööd. Hoone sai omale barokse välimuse. XVIII sajandi lõpus lisati lossile tall, ait ja väravatorn.
Aastal 1920 läks loss valla valdusse. Aastal 1925 rajati talli meierei, kolm aastat hiljem ehitati väravatorn ümber spordisaaliks. Aastal 1939 lisati aidale teine korrus ja hoone ehitati kohaliku kooli tarbeks ümber.
Gabriela Montero

Elulugu

Kahe- või kolmeaastaselt hakkas ta improviseerima ema lauldud hällilaulude teemadel.
Esimene avalik esinemine oli tal viieaastaselt. Kaheksa-aastaselt andis ta kontserdi Venezuela noorteorkestriga Sinfónica de la Juventud Venezolana Simón Bolívar José Antonio Abreu juhatusel. Valitsus andis talle stipendiumi USA-s õppimiseks. 12-aastaselt võitis ta USA üleriikliku Baldwini konkursi ja AMSA rahvusvahelise noorte pianistide konkursi, mängides Cincinnati Sümfooniaorkestriga Tšaikovski 1. klaverikontserti.
Ta õppis Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias Lyl Tiempo, Rosalina Sacksteini, Andrez Esterhazy ja Hamish Milne'i käe all. Ta sai rahvusvahelistelt konkurssidelt auhindu, muu hulgas pronksmedali 13. rahvusvaheliselt Chopini-nimeliselt pianistide konkursilt Varssavis 1995.
Ta on esinenud paljudes mainekates kontserdipaikades.

Vastuvõtt

Argentina pianist Martha Argerich on tema kohta öelnud: "Ma olen harva kohanud Gabriela-sugust talenti. Ta on ainulaadne artist."
Sfäär (restoran)

Sfäär (ka SfääR) on Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 6E asuv restoran-pood. 
Restoran on tuntud oma Skandinaavia päritolu roogade ja moodsa eesti köögi roogade (mõjutusi Itaalia köögist) poolest.
Nikolai Poljakov

Nikolai Poljakov (vene keeles Николай Поляков; sündinud 14. juunil 1951 Leningradis) on Eesti purjetaja. 1980. aasta suveolümpiamängude raames toimunud Tallinna purjeregatil võitis ta Nõukogude Liidu Solingu-meeskonnas võisteldes hõbemedali.
1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis tuli Poljakov Nõukogude Liidu Solingu-meeskonnas 4. kohale, 1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis 10. kohale. Samal alal võitis ta 1980 ja 1987 Euroopa meistrivõistlustel kulla ning 1987 maailmameistrivõistlustel pronksi. 1972–88 oli ta kümnekordne Nõukogude Liidu meister ning 1986 Hea Tahte mängude võitja.
1987 tunnistati Poljakov maailma parimaks Solingu soodimeheks ja 1988 oli ta üks maailma parima Solingu meeskonna karika võitjaist.
Washington (eesnimi)

Washington on mehenimi.
Irmengard Rauch

Irmengard Rauch (sündinud 1933) on keeleteadlane ja semiootik.
Ta töötab California Ülikoolis Berkeleys.
Ta on raamatusarja "Berkeley Insights in Linguistics and Semiotics" toimetaja.
Helmut Kadari

Helmut Kadari (kuni 1937. aastani Helmut Kristal; 9. detsember 1903 Tallinn – 29. november 1976 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Õppis Ants Laikmaalt maalimist ja 1922–1926 Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas 1926 cum laude). Mag. iur. 1929 ("Kahevõitlus"). Tartu Ülikooli professor, õigusteaduskonna dekaan.
Alfred Marshall

Alfred Marshall (26. juuli 1842 – 13. juuli 1924) oli üks oma aja mõjukamaid inglise majandusteadlasi. Tema raamat "Principles of Economics" (1890) oli Inglismaal pikka aega olulisim majandusõpik.
Marshalli kõige olulisem pärand majandusteadusele on klassikalise tootmisteooria ühendamine nõudlusteooriaga, mille tulemusel on meieni jõudnud Marshalli rist ja neoklassikaline väärtusteooria, kus hind kujuneb nõudluse ja pakkumise vahekorra tasakaalupunktis ning mille kujunemisel võetakse arvesse nii piirtootlikkust kui ka piirkasulikkust.
Ta oli ka matemaatik, ajaloolane, riigimees ja filosoof.
Harvey maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1872. aastal.
Belgia Eurovisiooni lauluvõistlusel

Rahvuslik valimisprotsess

Belgial on spetsiaalne valimisprotsess. Belgias on kaks ringhäälingut, VRT ja RTBF. Laulu valida saab üks ringhäälingutest üle aasta. Enne 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust esitati kõik laulud kas hollandi või prantsuse keeles, välja arvatud 1977. aastal, kui Belgia esindaja laulis inglise keeles. Belgiat ei ole kunagi esindanud laul, mis oleks Belgia kolmandas riigikeeles saksa keeles.
Konuvere vald

Konuvere vald (saksa keeles Konofer) oli vald Läänemaal Vigala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.
Eric Hobsbawm

Eric John Ernest Hobsbawm (9. juunil 1917 Aleksandria – 1. oktoober 2012 London) oli Briti ajaloolane.
Eric Hobsbawn sündis Egiptuses vene-poola päritolu Briti alama ja Austria alama pojana. Mõlemad vanemad olid juudid. Tema isa nimi oli Leopold Percy Obstbaum, aga vaimuliku vea tõttu sünnitunnistusel sai poja nimeks Hobsbawm. Ta kasvas üles Saksamaal, aga sellegipoolest rääkisid vanemad tema ja ta noorema õe Nancyga inglise keeles. Isa suri 1929 ja ema suri 1931. Kuid ta ei jäänud õega päris ilma peale, sest tema ema õde Gretl ja isa vend Sidney abiellusid omavahel ja lapsendasid Ericu ja Nancy. Nad kõik asusid 1933 elama Suurbritanniasse.
Hobsbawm oli abielus kaks korda. Esimene abielu Muriel Seamaniga kestis 1943–1951 ja sellest sündis poeg Joshua. Teisest abielust Marlene Schwartziga sündisid tütar Julia ja poeg Andy.
Hobsbawm oli pikka aega Suurbritannia Kommunistliku Partei liige, kuni see 1991 tegevuse lõpetas. Ta oli Londoni ülikooli Birkbeck College'i emeriitprofessor ning Briti Akadeemia liige.
Maailmakuulsaks sai ta nelja raamatuga maailma ajaloost: "Revolutsiooniajastu 1789–1848", "Kapitaliajastu 1848–1875", "Impeeriumiajastu 1875–1914" ja "Äärmuste ajastu".
Hobsbawm ei kirjutanud harjumuspärast ajalugu, ei esitanud fakte kronoloogilises järjekorras, vaid küsis põhjuste järele ja otsis seoseid. Ta kasutas rohkesti statistilisi andmeid ja teksti põimitud lühilood isikutest või sündmustest olid osa üldskeemist.
Ajaloolasena oli üks teemasid, millele ta keskendus, kahe samal ajal toimuva revolutsiooni analüüs: poliitiline (Prantsuse revolutsioon) ja tööstusrevolutsioon.
Ta käsitles ka nähtust, millele on andnud nime "sotsiaalne banditism" ning see tähistab olukorda, kus lihtrahvas hakkab austama ühiskonna äärealadel tegutsevaid kurjategijaid, pidades neid (tavaliselt ekslikult) vihatud keskvõimu vastu mässajateks ja revolutsionäärideks (Ned Kelly, Dick Turpin, Billy the Kid, piraadid, vennad Voitkad).
Ta avaldas paljudes ajakirjades artikleid ja esseesid, tegeledes selliste teemadega nagu barbaarsus uusajal, töölisliikumise probleemid ning konflikt anarhismi ja kommunismi vahel. Tema viimased publikatsioonid kandsid pealkirju "Globaliseerumine, demokraatia ja terrorism" (2007), "Impeeriumist" (2008) ja esseekogumik "Kuidas muuta maailma: Marx ja marksism 1840–2009" (2010).
Vecaduliena mõis

Vecaduliena mõis (saksa keeles Alt-Adlehn, läti keeles Vecadulienas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Tirza vallas Vecaduliena külas. Mõisa kabel on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Troška mõisaga 4 ja 3/4 adramaad, neile allus 145 mees- ja 167 naishinge.
Balti turniir 1933

Balti turniir 1933 oli 6. Balti turniir jalgpallis, mis toimus 2.–4. septembrini 1933 Leedus Kaunases.
Turniiri võitis Läti jalgpallikoondis. Leedu koondis jäi teiseks ja Eesti koondis kolmandaks.