AHHAA

Ajalugu

1. septembril 1997 Tartu Ülikooli projektina tegevust alustanud teaduskeskusest sai aastal 2004 riigi, Tartu linna ja Ülikooli moodustatud sihtasutus. Teaduskeskuse juhataja on Tiiu Sild. 2008. aastal avati Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) AHHAA 4D-elamuskino. Aastast 2009 alustas tegevust AHHAA filiaal Tallinnas Vabaduse väljakul. Alates 2011. aasta maist tegutseb keskus Tartu kesklinnas (Sadama 1) arhitektide Vilen Künnapu ja Ain Padriku eriprojekti järgi valminud hoones kogupinnaga 11 156 m². Aastast 2012 kuuluvad AHHAA juhatusse Andres Juur ja Pilvi Kolk. Aastal 2013 suleti Tallinna filiaal.
SA Teaduskeskus AHHAA tegevust koordineerivasse nõukogusse kuuluvad Reno Laidre, Hannes Astok, Anneli Saro, Jaanus Karv, Mart Laidmets ja Vallo Mulk. Lisaks nõustab Teaduskeskuse AHHAA tegevuse sisulist poolt teadusnõukogu.

Hoone

Teaduskeskuse AHHAA uus ja kaasaegne hoone asub Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1. Hoone ehitamist alustati 2008. aasta suvel ja see valmis 2010. aasta lõpuks. Tegemist on üle 10 000 ruutmeetri suuruse hoonega, mille maht on enam kui 54 000 kuupmeetrit. Hoone koosneb kolmest läbi mitme korruse kõrguvast ekspositsioonisaalist, millest igaühel on erinev ruumimõju (kuppel, poolkuppel ja kast). Katuse kohal on hoone mahust välja tõstetud sfääriline planetaarium. Hoone karkass on monoliitsest raudbetoonist, kuppel ja poolkuppel liimpuidust katusekaartega. Teaduskeskus koos kõrvalkruntidel asuvate parkimismaja-, tornelamu- ja äripindadega moodustab ühtse linnaehitusliku ansambli, mis on kooskõlas lähiümbruse hoonetega. Krundil varem paiknenud tehnikamälestise – E.M.Uswansky & Pojad nahavabriku tööstushoone asukoht on markeeritud lammutustööde käigus saadud punasest tellisest müüri fragmentidega.

Tegevus

AHHAA rolliks on pakkuda huvitavat ja põnevat õpikeskkonda uute teadmiste omandamiseks. Eesmärk on teadust populariseerida ja inimeste, eelkõige noorte tähelepanu juhtida viisidele, kuidas meid igapäevaselt ümbritsevat teadust märgata ja piltlikult öeldes tulla selle peale, et küsida, miks kukub õun alla, mitte üles.
Põhiliseks õppemeetodiks on "käed külge" tüüpi näitused, mida toetavad erinevad lisavõimalused (planetaarium, koolilabori pilootprogrammid, õppematerjalide loomine, teadusteater jm). Koostöö koolidega toob keskusse õppeekskursioone kõikjalt Eestist ning viib AHHAA pakutavad teenused (teadusteater, loengud, näitused) AHHAA à la carte programmi raames ka teistesse linnadesse või maakohtadesse. Keskusel on tihe partnerlus teiste riikide teaduskeskuste (teaduskeskus Heureka Soomes, Experimentarium Taanis), rahvusvaheliste organisatsioonide (ICOM, Briti Nõukogu, ECSITE, NSCF), teadusmuuseumite (Natural History Museum Suurbritannias, Bloomfield Science Museum Iisraelis, Deutsches Museum Saksamaal), akadeemiliste ringkondade (Tartu Ülikool) ja huvikoolidega (Tartu Kunstikool).
Aastatel 2011–2014 osales AHHAA aktiivselt üle-euroopalise võrgustiku PLACES (Platform of Local Authorities and Cities Engaged in Science) tegevuses. Projekt koondas enda alla Euroopa linnad, kus toimub aktiivne haridus-, teadus- ja teaduse populariseerimise tegevus; projektiga seotud linnades on sageli ülikoolid, teaduskeskused ja -muuseumid. Projekti käigus loodi kaubamärk "Cities of Scientific Culture", mis aitab kaasa linna teadustegevuse tutvustamisel rahvusvahelisel tasandil. Jaanuaris 2015 allkirjastas linnapea Urmas Klaas teaduskultuuri linnade deklaratsiooni ning Tartu kannab nüüd ametlikult Euroopa teaduskultuuri linna tiitlit.

Välisilme

Teaduskeskus AHHAA asub Aura veekeskuse, Tartu bussijaama, Emajõe ning Zeppelini ostukeskuse vahelisel alal Tigutorni korterelamu kõrval. Keskuse välisilme juures jäävad kohe silma maja katusel olev keraplanetaarium ja keskuse esisel platsil kõrguv hübriidturbiin.

Hübriidturbiin

Hübriidturbiin on AHHAA esisel ringväljakul seisev elektrienergiat tootev püsieksponaat, mille peaeesmärk on teavitada inimesi taastuvate energiaallikate kasutamise viisidest linnaruumis ja innustada ühiskonnas diskussiooni energeetilistel teemadel.
Vertikaalteljeline Savonius-tüüpi ja spetsiaalselt sisemaal väikeste tuulekiiruste korral kasutamiseks toodetud turbiin seisab sõrestikmasti tipus, mille kogukõrgus koos turbiini endaga on 18,5 meetrit. Lisaks tuuleenergiale toodavad energiat masti külge paigaldatud 9 kõrge tootlikkusega päikesemoodulit. Kogu toodetud energia salvestatakse akudesse ja kasutatakse õhtusel ajal turbiini enda valgustamiseks.

Tehnoloogiasaal

Tehnoloogiasaali eksponaadid (+2 eksponaatidega rõdu) näitavad inimese igapäevaelu vajadusest tingitud leidlikke tehnoloogilisi saavutusi. Külastajad saavad katsetada liitploki tööpõhimõtet, piiluda automehaanika kodarate vahele ja näha, kuidas füüsika seadused rakenduvad, st erinevaid õpitud valemeid, seadusi ja nähtusi praktikas järele proovida.

Elusaal

Elusaali eksponaadid juhivad tähelepanu sellele, kuidas meid ümbritsevas looduses allub kõik kindlatele seadustele. Esmapilgul võib märkamatuks jääda, kuidas kalade ja tibudega teadust seostada, kuid lähemalt tutvudes ja eksponaatide töökäiku tähelepanelikult jälgides võib mõista ka lõbusa looduse teaduslikku külge.
Elusaalis on esindatud nii bioloogia, füüsika, materjaliteadus kui ka geograafia.

Näitusesaal

Näitusesaal on koduks rändekspositsioonidele, mida AHHAA rendib ja ise ehitab. Näitused vahetuvad aastas paar korda.
Alates 1. detsembrist 2017 on näitusesaalis ekspositsioon "Ahhaa, talisport!", mis valmis AHHAA ning Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi koostöös. Näitus jääb avatuks 15. aprillini 2018.

Fuajee

Peauksest sisenedes jõuab külastaja fuajeesse, kus on hoiukapid, riidehoiunagid ja istumiseks erikujulised disainpingid. Samuti asub fuajees interaktiivne majajuht ja infoekraanid, kust leiab teavet teadusteatri, töötubade ja planetaariumiseansside algusaegade kohta. Fuajeest pääseb lektooriumisse ja kõikidesse auditooriumitesse; sissepääs Teaduspoodi ja keskusesse asuvad kummalgi pool piletikassat.

Teadusteater

Teaduskeskuse AHHAA teadusteatrit toetab AGA. Teatrisaal on vastavuses ohutus- ja turvalisusnõuetega ning on loodud plahvatuste näitamiseks, gaasidega katsetamiseks ja ruuminõudlike demonstratsioonide läbiviimiseks.
Eri valdkondadest teadusteatreid korraldavad koolitatud asjatundjad; etendusi saab tellida ka välisüritustele. Etendused on jaotatud teemade kaupa: füüsika, keemia, õhk, pääste, tervis. Lisaks toimuvad hooajalised etendused näiteks jõulude ja munapühade ajal.

Töötoad

Töötubade eesmärk on huvitava käelise tegevuse kaudu õpetada nägema teadust meid ümbritsevates nähtustes. Iga päev toimub keskuse lahtioleku vältel 4–5 töötuba, lisaks saab erinevaid töötube tellida hariva vahepalana väljaspool keskust asuvasse meelepärasesse kohta (kooli, seminarile). Töötube bioloogia, keemia, füüsika, energeetika, astronoomia ja kokanduse alal korraldavad koolitatud giidid.

Eksponaadid

Eksponaatide töökorra eest vastutavad ekspositsioonimeistrid. Vastavalt iseloomule on eksponaadid paigutatud enamasti erinevatesse teaduskeskuse saalidesse, kuigi esimesed eksponaadid ootavad teadushuvilisi juba fuajees. Nende sekka kuuluvad näiteks fuajeest ja õuest nähtav füüsika baasseadusi seletav Newtoni õunapuu, tehnoloogiasaali kupli all paisuv-kahanev Hobermani kera, tehnoloogiasaalis asuv Eesti astronautide ehk "estronautide" treeningseade ning elusaali põrandapinnast pea viiendiku enda alla võttev veemaailm.

Planetaarium

AHHAA keskuses on võimalik vaadelda tähistaevast täissfäärilises hübriidplanetaariumis (st olemas on nii optiline kui ka digitaalne projektsioon, mida saab näidata koos või eraldi). Kujutis jookseb lisaks laele ja seintele ka põranda all, mistõttu on selle põrand valmistatud klaasist. Sellist tüüpi keraplanetaariume on maailmas vähe, üheks näiteks on Hitachi Civic Centeri planetaarium Jaapanis.
AHHAA planetaariumi projektorid MEGASTAR ZERO ja MEGASTAR IIA pärinevad Jaapanist, firmast Ohira Tech Ltd., mille tegevjuhiks on Takayuki Ohira, kes paneb täheprojektoreid peamiselt ise kokku. AHHAA Megastar-tüüpi projektorid on võimelised projitseerima u 10 miljonit tähte ning on oma täherikkuse tõttu kantud ka Guinnessi rekordite raamatusse.
AHHAA planetaariumi digitaalse pildi tekitab programm UNIVIEW, mis on koostatud Rootsi ettevõttes SCISS AB. Digitaalse projektsiooni tekitamiseks on planetaariumisse seatud 5 projektorit, mis töötavad koostöös ja sünkroonitult võimaldades tekitada pilti u 300° ulatuses.
Planetaariumiseansside taustal mängib Megastarile pühendatud sümfoonia, mille autor on prantslane Eric Aron, kes on ka ise astronoomiahuviline ja saab muusikalist inspiratsiooni taevast, tähtedest ja universumist.
Mujal korraldatavateks üritusteks kasutatakse teisaldatavat täispuhutavat planetaariumi, näiteks on sellega korraldatud seansse Tartu hansapäevadel.

Planetaristide koolitus

Planetaariumis on võimalus õppida planetaristiks vastavaid koolitusi läbides. Lisaks AHHAA teaduskeskusele on koolituste läbiviimisse kaasatud ka Tartu Tähetorn.
Koolituse eesmärk on anda (üld)teadmisi astronoomiast ja erinevatest planetaariumitest, õppida planetaariumite käsitsemist ja etenduste läbiviimist. Praktikumid toimuvad nii AHHAA planetaariumis kui ka Tähetornis.

Teaduspood

AHHAA Teaduspood asub Tartus Teaduskeskuse AHHAA majas esimesel korrusel. Sissepääs Teaduspoodi asub enne kassat ja seega keskusepiletit poe külastamiseks ostma ei pea. Teaduspoe näol on tegemist suurima teaduspoega Eestis. Valikus on hulgaliselt arendavaid lauamänge, inimkeha mudeleid, tähekaarte ja putukaga pulgakomme, robotite ja koduplanetaariumideni välja – viimased on toodetud firmas Ohira Tech Ltd. ehk samas firmas, kus on loodud ka projektor MEGASTAR AHHAA keskuse planetaariumisse. Üle maailma tuntud brändidest on Teaduspoes esindatud HexBug, SmartGames, BrainGames, Eitech jt.

4D-elamuskino

Teaduskeskus AHHAA 4D-elamuskino tegutses Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) 18.07.2008 - 31.12.2017. Filmielamuse saamiseks oli külastajate ees suur ekraan, platvormil 15 kohta ja iga filmisõber sai enda kasutusse paari 3D-prille.
Kino mootoriks oli hüdrauliline pump ja 500 liitrit õli, mis panevad platvormi liikuma. Lisaks liikuvale platvormile ja ruumilisele ehk kolmemõõtmelisele (3D-) pildile kasutati vastavalt filmi sisule veel vee-, tuule- ja lumeefekti.
Tegutsemisaja jooksul jõudis kinoekraanilt läbi enam kui 14 filmi, mis suures plaanis jaotuvad seiklus-, ralli-, õppe- ja lumefilmideks. Kõige lühema filmi kestuseks oli 3,30 minutit ja kõige pikema filmi kestuseks 9,50 minutit.

AHHAA Tallinnas

Aastast 2009 alustas tegevust AHHAA filiaal Tallinna kesklinnas Vabaduse väljaku all aadressil Vabaduse väljak 9.
Koordinaadid: 59.434330, 24.744705. GPS: 59° 26' 4" N, 24° 44' 41" E.
Nagu Tartus asuvas peamajas sai ka Tallinna AHHAA-s mänguliselt tutvuda teaduse ja tehnoloogiaga, ise katsetades ja avastades. Lisaks oli näituseruumides võimalik meisterdada töötubades ja külastada rändnäitusi, mis Tartu AHHAA-ga sarnaselt paar korda aastas vahetusid.
Tallinna AHHAA 4D-elamuskino oli kosmoselennukit meenutav 9-kohaline elamuskapsel, mis valmistati Saksamaal ja on maailmas ainulaadne nii oma sisekujunduse kui ka tipptasemel videoprojektsiooni poolest, võimaldades saavutada tippkvaliteetse peeneraldusliku (High Definition) ruumilise 3D-pildi. Sellised elamuskapslid on populaarsed nii Ameerika suurtes muuseumites kui ka mõnel pool Euroopas, Skandinaavia maades ja Baltikumis teadaolevalt samalaadseid elamuskinosid siiski paigaldatud pole.
2009. aastast 2013. aasta alguseni oli filiaalis üleval 8 näitust: "Ahhaa, 00000!", "Ahhaa, autoring!", "Tere, euro!", "Ahhaa, ninatark!", "Ahhaa, 112!", "Dialoog pimeduses", "Ahhaa, jäätisega metsa?!" ja "Ahhaa, helisev füüsika!". 2013. aastal on avatud valguseteemaline näitus "Ahhaa, särab ja säriseb!". Avamisest 2013. aasta alguseni külastas filiaali veerand miljonit inimest.
3. jaanuaril 2013 teatas AHHAA, et Tallinna filiaal suletakse 2013. aasta aprilli lõpus, sest ruumid ei vasta keskuse vajadustele ning kuna Tallinna linnavalitsus ei pikenda lepingut kauemaks kui aastaks, ei saa filiaali tuua välismaiseid rendinäitusi. Samuti ei toetanud linnavalitsus uue näituse projekti.

Rahvusvaheline esindatus

SA Teaduskeskus AHHAA osaleb aktiivselt teadusfestivalidel ja -messidel nii Eestis kui ka mujal maailmas, astudes enamasti üles teadusteatri ja töötubadega. Viimaste aastate jooksul on muuhulgas käidud Festival della Scienzal ja Perugia Science Festil Itaalias, Korea Science Festivalil Lõuna-Koreas, Moskva teadusfestivalil Venemaal, Science Picnicul Poolas, Science Festival Belgrade'il Serbias jm.

Toetajad ja sponsorid

SA Teaduskeskus AHHAA tegevust toetab rahaliselt mitu asutust, samuti tehakse tihedat koostööd riiklike ja eraettevõtetega. Sponsorite hulka kuuluvad Haridus- ja Teadusministeerium, Tartu linn, Tartu Ülikool, Kalev, AS Eesti AGA, Tallegg, Nordea pank, Keskkonnainvesteeringute Keskus, Rakvere Lihakombinaat ja A. Le Coq.