Asfaltbetoon

Vastupidavuse näitajad

Mis puudutab pinnase vastupidavust, rehvide kulumist, pidurdamise jõudlust ja maanteemüra, on erinevatel asfaltbetooni tüüpidel ka erinevad vastupidavuse näitajad. Määramaks sobivat asfaldi vastupidavust, võetakse arvesse liikluse tihedust erinevate sõidukite puhul ja vastupidavust hõõrdumise puhul. Asfaltbetoon tekitab vähem müra kui portlandtsemendist valmistatud betoonist pind ning üldjuhul tekitab ka vähem müra kui killustikpinnased. Rehvimüra tekkepõhjuseks on kineetilise energia muundumine helilaineteks ning seetõttu suureneb sõiduki kiiruse suurenemisel ka müra.

Asfaltbetooni purunemine ja taastamine

Asfaldi lagunemine võib väljenduda löökaukudena, asfaldi kerkimisena, rööbastusena. Külmas kliimas võivad asfaldit purustada külmakerked juba ühe talvega. Ajutise parandusena saab kasutada pragude juures bituumeni.
Põhilisteks faktoriteks, mis põhjustavad asfaldi lagunemist jaguneksid kolmeks: teede kvaliteet, keskkonnatingimused ja liikluskoormused (antud tee lõigul).
Keskkonnatingimuste alla kuuluvad soojus ja külmus, samuti ka vee olemasolu aluskihtide all ning külmakergete võimalus.
Kõrge temperatuuri juures asfaldi sidusus muutub pehmemaks, mille tagajärjel võivad tekkida rööpad. Kõrge kuumuse ja tugeva päiksepaiste tulemusena hakkab asfalt oksüdeeruma, mille tagajärjel muutub asfalt jäigemaks ja vähem vastupidavaks, põhjustades sellega pragusid. Külmas kliimas tõmbub asfalt kokku ning põhjustab pragunemist. Jahtunud asfalt on vähem vastupidav ja vastuvõtlik pragunemisel.
Liiklusega seotud asfaldi vigastused on suuresti seoses masinate raskusega. Suuremaid vigastusi põhjustavad veoautod ja bussid. Sõiduvahendite rehvid põhjustavad asfaldi venivust, mille tagajärjel tekivad praod. Samuti mängib rolli ka sõiduki kiirus. Suurem pikaajaline koormus asfaldile tuleneb sõidukite aeglasest kiirusest. Selle tagajärjel võivad asfaldisse tekkida rööpad, mõrad ja lainelisused.

Lagunemise ennetamine ja parandus

Teede eluiga saab pikendada heal tasemel projekteerimisega, hooldustöödega ja järgides hooldustavasid. Teede projekteerimisel mõõdavad insenerid liiklustihedust ning jälgivad suurte veokite sagedust teel. Samuti hindavad nad aluskihte, et näha millist koormust on see valmis vastu võtma. Teede ja aluskihi paksused on projekteeritud nii, et need suudaks vastu võtta liiklusest tulenevat koormust. Vahetevahel kasutatakse geotekstiili aluskihtide tugevdamiseks, mille tagajärjel ka teede vastuvõtlikus koormustele suureneb. Drenaaži kasutatakse teede juures vee äravooluks, et vältida aluskihtide nõrgestumist.
Häid hooldustavasid järgides keskendutakse suurelt osalt sellele, et vältida vee sattumist teedele ja aluskihtidele. Kraavide ja kanalisatsiooniaukude pidev hooldus ja puhastus tagab teede pikema eluea madalama hinnaga. Parandades teede pragusid bituumeniga, välditakse sinna vee sattumist, mis võiks põhjustada suuremaid pragusid külmakergetega.
Palju odavam on hoida teed pidevalt heas seisukorras kui parandada seda siis kui see on juba halvas seisukorras. Paljud organisatsioonid seavadki oma prioriteedid sellele, et teed oleksid heas seiskorras erinevalt sellest, et parandada neid kogu aeg. Halvemas seisus teed parandatakse vastavalt rahalisele seisule.