Mustamäe linnaosa linnaehituslik kujunemine

Varasem asustus

1265. aastast kuni 1950. aastateni püsis Tallinna ja Harjumaa piir praeguse Mustamäe tee ja Laki tänava kohal. Praeguse Kadaka tee ääres asus rida hästimajandatud talusid.
1923. aastal ehitati praegu Kadaka tee 62 kohale arhitekt Burmani projekti järgi pansionaat, mida ka tallinlased kasutasid väljasõidukohana.
1950. aastatel ehitati hulk eramuid Kadaka teele, Ehitajate teele, samuti IV mikrorajooni maa-alale (Herilase, Lepatriinu jm tänavad). Kogu Mustamäe hoonestus on valminud praktiliselt viimase 20–30 aasta jooksul. Mustamäe elurajooni, esialgse nimega "All-Nõmme" või "Mustamäe-alune", kavandamise algus ulatub 1957. aastasse. Uuriti ehitamiseks võimalikke piirkondi. Lõpuks jäädi peatuma Mustamäele, sest seal olid head ehitusgeoloogilised olud ning hea ühendus nii kesklinna kui ka linna teiste piirkondadega.

Detailplaneeringud

1958. aasta jaanuaris kinnitas ENSV Ministrite Nõukogu uue elurajooni planeerimise esialgse lähteülesande. Korraldati konkurss, millest võttis osa 13 autorite kollektiivi. Parimaks tunnistati arhitektide T. Kallase, M. Pordi ja V. Tippeli ühine ideekavand. Konkursitööd mõjutasid tunduvalt Mustamäe elurajooni edasist planeerimist.
Mustamäe elurajooni detailplaneerimise projekt valmis "Eesti Projektis" 1959. aasta keskel. Planeeritav ala oli ligi 500 ha, summaarne elamispind 537 945 m². Kavandatud oli 9 mikrorajooni. Põhiline hoonestuskõrgus oli 4–5 korrust. 15 % hoonetest olid kõrgemad punktmajad. IV ja VI mikrorajoon olid planeeritud 2–3 korruselistena. Olemasolevad metsaalad pidid saama kujundatud metsapargiks. Ühiskondlik transport oli organiseeritud trollibussi, autobussi ja trammiga, kusjuures oli ette nähtud pikendada trammiliin Tondilt Mustamäele. Viaduktid olid ette nähtud Endla tänavale ja Tondile.
1964. aastal koostati "Eesti Projektis" Mustamäe elurajooni uus detailplaneerimise projekt, millega elamispind kasvas 838 290 m²-le, mis tähendas elanike arvu suurenemist ligi 80 tuhande elanikuni.

Mustamäe elurajoonide rajamine

1961. aastal algas tehnovõrkude ehitamine. 1962. aasta augustis alustati Mustamäele I mikrorajooni esimese suurpaneelelamu ehitamist, mis anti ekspluatatsiooni sama aasta detsembri lõpuks. 1964. aastal valmis I mikrorajoon tervikuna. Järgnes II ja III mikrorajooni väljaehitamine.
Kogu Mustamäe elurajooni planeerimisstruktuuri ruumiliseks fookuseks (Sõpruse puiestee, Ehitajate, Mustamäe ja Keskuse tänava vaheline ala) kavandatud ühiskondlik-kaubandusliku keskuse kohta on vaid arhitekt Raine Karbi 1970. aastal koostatud detailplaneerimise üldlahendus.
Tallinna Tehnikaülikooli ehitamiseks eraldati krunt juba 1952. aastal. Esimesena ehitati ühiselamu, mis valmis märtsis 1962. Tallinna Tehnikaülikooli peahoonele pandi nurgakivi mais 1962, misjärel ehitati kogu ülikooli hoonete kompleks.
Elurajooni ehitamine lõpetati praktiliselt 1973. aastal.

Tänapäevased piirkonna arendused

2003. aastal ehitati Sääse (Sõpruse puiestee 200a, Sipelga tänav 4, 6, 7) piirkonda Sipelgapesa elamukvartal Mustamäe tee ja Tammsaare tee nurgale (raadiusega umbes 150 meetrit) on plaanis rajada Sääse kõrghoonete piirkond.
23,7 ha suurusele maa-alale, endisele Tallinna Aiandussovhoosi territooriumile (Laki I kvartal, Kadaka asum) on kavandatud uute detailplaneeringutega 47 krunti, kuhu soovitakse ehitada kaks 14-, kaks 12-, neliteist kuni 8-korruselist ja üks kuni 5-korruseline korterelamu. Esimene arenduspiirkond on Rabaküla elamurajoon.