Naviseade

Liigid

Naviseade võib olla kaasaskantav, hõlpsalt sõidukisse paigaldatav või kohakindlalt sõidukisse monteeritud.
Autos kinnitatakse teisaldatav naviseade tavaliselt tuuleklaasile või hoidikusse armatuurlaual. Kõige täiuslikumad on sisseehitatud navigeerimisseadmed (autoraadio koosseisus). Niisugune suure kuvariga seade võtab täpsemaks navigeerimiseks arvesse ka auto enda liikumise andmeid. Güroskoopiline elektronkompass koos kiirendusanduritega tagavad seadme töövõime ka raadioühenduse lühiajalise katkemise korral (nt tunneli läbimisel).
Navifunktsioon on samuti enamikul nutitelefonidel. Seadmega kaasasolevad või allalaaditavad programmid ja rakendused võimaldavad nutitelefoniga navigeerida nagu tavalise kaasaskantava naviseadmega.

Kasutamise ja vastuvõtu iseärasused

Naviseadme täpsus ja töötamise kiirus sõltub peale raadiosignaalide vastuvõtu tingimuste olulisel määral ka protsessori ja programmide omadustest.

Asukoha määramise täpsus

Asukoha määramise täpsus sõltub eelkõige sellest, mitmelt GPS-sidesatelliidilt signaalid parajasti vastuvõtjasse jõuavad. Vähim signaalide arv on kolm, mille puhul võib viga ulatuda mitmekümne meetrini ja asukoha andmete arvutus toimub märgatava viivitusega. Kõrgusinfo saamiseks läheb vaja ka signaali neljandalt satelliidilt. Saabuvate signaalide arvu kasvades paraneb ka täpsus kuni mõne meetrini. Naviseade on enamasti suuteline korraga töötlema kuni 12 satelliidi signaale.

Ooteaeg

Ooteaeg sisselülitamisest esimese kohamääramiseni (TTFF, time to first fix) võib ulatuda ühe minutini, A-GPSi signaalide vastuvõtu korral ainult mõni sekund.

Raskendatud vastuvõtt

Tulenevalt satelliitsides kasutatavate mikrolainete levimise iseärasustest võib hoones olla vastuvõtt häiritud. Kõrgete ehitiste ja suurte puude vahel muudab asukoha määrangu ebatäpseks piiratud levi ning signaali mitmekordne peegeldumine. Navigatsiooniseadmete täiustatud kiibistikud tagavad rahuldava vastuvõtu ka rasketes vastuvõtuoludes sel teel, et sisaldavad suure hulga (kiibis SiRF Star III  204 800) paralleelselt toimivaid korrelatsioonvastuvõtjaid ning liidavad peegeldunud signaale. Seejuures suureneb siiski asukoha määramise viga (kuni 10 meetrini), sest lained läbivad mitmekordsete juhuslike peegeldumiste tõttu pikema teekonna.
Pilvitus ja sademed levi kuigivõrd ei mõjuta.

Programmid ja kaardid

Vajalik tarkvara võib olla naviseadmega kaasas või siis tuleb navigeerimisprogramm ja kaardid seadmesse laadida arvuti või nutitelefoni kaudu. Aeg-ajalt vajavad kaardid värskendamist.
Nutitelefoni navigaatori kaardirakendused on sageli veebipõhised: parajasti vajalik tarkvara laaditakse seadmesse reaalajas mobiili andmesideühenduse kaudu. Eri piirkondade kaarte on võimalik ka eelnevalt alla laadida. Kuna kaardid on küllaltki mahukad (iga kaart sadades megabaitides), on neid otstarbekas salvestada mälukaardile WiFi ja arvuti kaudu.

GPS ja GNSS

Navigatsiooniseadmed olid kuni 2012. aastani peaaegu eranditult GPS-seadmed, sest kasutada oli üksnes USA satelliidisüsteemi NAVSTAR GPS signaalid. Seejärel on hakatud tootma ka mitmesüsteemseid vastuvõtjaid, mis on võimelised vastu võtma lisaks teiste GNSS-süsteemide (näiteks GLONASSi) signaale. Neid seadmeid nimetatakse siis GNSS-vastuvõtjateks.

Tootjad

Naviseadmete tuntuimad tootjafirmad on Becker (USA Harman Becker Automotive Systems GmbH), Garmin (USA Garmin Ltd, tooted ka nime all Navigon) ja TomTom (Hollandi TomTom N.V.). Muid tootjaid: GoGlever (Hiina GOCLEVER Technology Limited), Magellan (USA Magellan Navigation, Inc), Prestigio (rahvusvaheline tootemark) jt.