Franciscus

Elulugu

Jorge Mario Bergoglio sündis Buenos Aireses Floresi linnaosas Itaalia immigrandist raudteetöölise Mario Bergoglio ja koduperenaise Regina María Sivori 5-lapselises peres esimese lapsena. Tema isa siirdus 1928 seoses fašistide võimuletulekuga Piemontest Argentinasse. Onupojast José Luis Bergogliost sai jesuiidi preester.
Bergoglio õppis esmalt Bosco salesiaanide Wilfrid Barón de los Santos Ángelese koolis ja siis keemiatehnoloogiat 27. riiklikus tehnikakoolis. Õpingute järel töötas ta Hickethier-Bachmanni laboratooriumis toiduainete osakonnas.
Ta sai 11. märtsil 1958 Villa Devoto Inmaculada Concepcióni jesuiitide seminari noviitsiks. Ta lõpetas 1963 Máximo San José kolleegiumi filosoofia ja 1970 teoloogia erialal. 1970–1971 õppis ta Alcalá de Henarese ülikoolis. Juba õpingute ajal õpetas ta mitmes kolleegiumis kirjandust, psühholoogiat ja teoloogiat, valides oma erialaks spiritualiteedi.
Bergoglio ordineeriti 13. detsembril 1969 peapiiskop Ramón José Castellano poolt preestriks. Ta täitis hiljem Argentinas mitmesuguseid ülesandeid Jeesuse Seltsis. Ta siirdus 1986 Lääne-Saksamaale oma doktoritööd lõpetama. Argentinasse tagasipöördumisel oli ta Córdobas jesuiitide spirituaalne suunaja ja pihiisa.
Bergoglio määrati 20. mail 1992 Buenos Airese auksiliaarpiiskopiks ja kardinal Antonio Quarracino ordineeris ta 27. juunil 1992 piiskopiks. Ta osales 2.–29. oktoobril 1994 toimunud piiskoppide sinodil Vatikanis, 16. novembrist 12. detsembrini 1997 toimunud Ameerika piiskoppide sinodil ning 30. septembrist 27. oktoobrini 2001 ja 2.–23. oktoobril 2005 toimunud piiskoppide sinodil Vatikanis.
Ta määrati 30. novembril 1998 Argentina katoliku ülikooli suurkantsleriks ja 2001 kardinaliks. Kardinal Bergoglio osales 2 konklaavil 2005–2013.

Isiklikku

Bergoglio elas piiskopina väikeses korteris, kus tegi ise süüa. Ta eelistas oma kardinaliks määramisel, et usklikud ei sõidaks tema pühitsemisele Vatikani, vaid annetaksid oma reisiraha vaestele.
Tal oli teismelisena suhe Amalia Damontega, kes lükkas tema abieluettepaneku tagasi. Ta oli hiljem seminaristina lühikest aega armunud.
Ta räägib hispaania, itaalia ja saksa keelt.
Talle meeldib jalgpall ja ta toetas San Lorenzo de Almagro jalgpalliklubi.
Nooruses meeldis talle tantsida tangot.
Tal on paavstina oma Twitteri konto ja 2016. aastast Instagrami konto.

Tegevus jesuiitide provintsiaalina

Bergoglio oli 1973–1979 Argentina jesuiitide provintsiaal. Ta selgitas oma biograafile Sergio Rubinile, et pakkus Argentinas kehtinud sõjaväelise diktatuuri ajal alates 1976. aastast mitmel korral peavarju võimude repressioonide eest kaitset otsinud isikutele. Kord andis Bergoglio oma dokumendid temaga välimuselt sarnanenud mehele, kellel ta aitas niiviisi riigist põgeneda. Hiljem kuulutasid Gonzalo Mosca ja José Caravais, et nad jäid tänu Bergoglio abile ellu.
Vasakpoolsete vaadetega ajakirjanik Horacio Verbitsky heitis 2005 ilmunud teoses "El Silencio" Bergogliole ette, et ta ei kaitsnud diktatuuri ajal kahte jesuiidist preestrit: Orlando Yoriot ja Franz Jalicsit. Argentina merevägi nabis need vaimulikud mais 1976 kinni ning 5 kuud hiljem leiti piinatud ja poolalasti mehed üles. Yorio süüdistas Bergogliot keeldumises teavitada võime nende tegevusest slummides. Samas rõhutas Jalics, et nende vangistamine ei toimunud Bergoglio algatusel.
Uuriv ajakirjandus pole veel leidnud tõendeid Verbitsky väitele, nagu oleks Bergoglio vabastanud vangistatud preestrid Jeesuse Seltsi kaitse alt. Bergoglio sõnul õnnestus tal pääseda missat pidama diktaator Jorge Videla koju, kus ta taotles ühtlasi vangistatud vaimulike vabastamist.
Inimõiguslased on Bergogliole heitnud ette ka piisava innukuse puudumist ühe diktatuuri ajal tapetud naise lapse otsingul, kes arvatavasti adopteeriti.

2013. aasta konklaav

Franciscus valiti paavstiks 13. märtsil 2013 ja pühitseti ametisse Püha Joosepi suurpühal 19. märtsil. Ta võttis nime Assisi Franciscuse järgi. Ta selgitas oma nime valikut kohtumisel ajakirjanikega.
Paavsti sõnul istus ta valimisvoorude ajal kardinal Claudio Hummesi kõrval, kes julgustas teda vahetult enne otsustavat valimistulemust. Kui Bergoglio oli saanud 2/3 häältest, puhkes Sixtuse kabelis aplaus ja Hummes ütles talle: "Ära unusta vaeseid!" Just vaestele mõeldes meenus uuele paavstile esmalt Assisi Franciscus, kelle nime ta otsustas valida. Hiljem soovitasid teised vaimulikud võtta tal nime kas reformatsiooniaja paavsti Hadrianus VI järgi või siis Clemens XIV järgi, kes saatis 1773. aastal ehk 240 aastat varem laiali Jeesuse Seltsi.
Sixtuse kabelis 12. märtsist 13. märtsini 2013 toimunud konklaavil osales 115 kardinali 48 riigist. Konklaav algas erandlikult varem, kui sätestas apostellik konstitutsioon "Universi Domini Gregis", sest Benedictus XVI võimaldas kardinalidel alustada valimisega juba siis, kui kõik valimisõiguslikud kardinalid on Vatikani jõudnud. Konklaavi esimene voor toimus 12. märtsi õhtul ja see lõppes tulemusteta kell 19:41 kohaliku aja järgi (Eesti aja järgi kell 20:41). 13. märtsi hommikul toimusid järgmised 2 vooru, mille läbikukkumisest anti teada kohaliku aja järgi kell 11:38. Veel 2 vooru toimus sama päeva õhtul ja kell 19:06 kohaliku aja järgi (kell 20:06 Eesti aja järgi) tõusis kabeli korstnast valge suits, andes märku, et paavst on valitud.
Euroopast osales 60, Ameerikast 33, Aafrikast 11, Aasiast 10 ja Austraaliast 1 kardinal. 28 kardinali tuli Itaaliast, 11 USA-st, 6 Saksamaalt. 20 kardinali kuulus erinevatesse religioossetesse institutsioonidesse. Konklaavile ei saabunud kardinalid Julius Riyadi Darmaatmadja ja Keith Michael Patrick O'Brien.

Augustiinlased

Paavst osales 28. augustil 2013 augustiinlaste üldkapiitli avamisel ja saatis 13. septembril 2019 läkituse augustiinlastele.

Benediktlased

Ta saatis 19. aprillil 2018 läkituse benediktlastele.

De La Salle vennad

Ta saatis 16. mail 2019 läkituse De La Salle vendadele.

Focolare

Ta saatis 4. märtsil 2015 läkituse Focolare liikumisele. Paavst külastas 10. mail 2018 Focolare liikumise keskust ja kohtus liikumise liikmete ning juhtidega.

Frantsisklased

Paavst määras 8. aprillil 2013 frantsisklaste ordukindrali Jose Rodriguez Carballo mungaordude ameti sekretäriks. Ta kohtus 26. mail 2015 frantsisklaste üldkapiitli osalejatega. Ta saatis 23. novembril 2017 läkituse frantsisklastele ja 17. juunil 2019 läkituse frantsiskaani konventuaalidele.

Jeesuse Pühima Südame misjonärid

Ta saatis 9. detsembril 2017 läkituse Jeesuse Pühima Südame misjonäriõdedele.

Jesuiidid

Paavst kohtus 18. märtsil 2013 jesuiitide ordukindrali Adolfo Nicolásiga.

Kaputsiinid

Ta saatis 9. veebruaril 2016 läkituse kaputsiini ordu kerjusmunkadele, rõhutades andestamise tähtsust. Ta saatis 14. septembril 2018 läkituse kaputsiinide üldkapiitlil osalejatele.

Karmeliidid

Ta saatis 28. märtsil 2015 läkituse paljasjalgsete karmeliitide ordukindralile Saverio Cannistràle seoses püha Teresa 500 sünniaastapäevaga. Ta saatis 21. septembril 2019 läkituse karmeliitidele.

Malta ordu

Ta kohtus 22. juunil 2013 ja 20. juunil 2014 Malta ordu suurmeistri Matthew Festingiga.
Malta ordu humanitaarabi organisatsiooni Maltese International liikmed olid Myanmaris ordu suurkantsleri Albrecht von Boeselageri teadmisel HIV-viiruse levimise vältimiseks jaganud kondoome. Sellest ajendatuna tagandas Festing 8. detsembril 2016 Boeselageri ametist, kuid Boeselager appelleeris otsuse paavstile, kes vastava otsuse tühistas ja ta tagasi suurkantsleri ametisse ennistas. Franciscus määras juhtumi uurimiseks ametisse 5-liikmelise komisjoni, kuid Festing taunis paavsti otsust, pidades seda ordu siseasjadesse sekkumiseks. Paavsti nõudmisel pidi Festing pärast omavahelist kohtumist 28. jaanuaril 2017 ametist tagasi astuma ja 21. veebruaril 2017 tagandati ordu patrooni ametist kardinal Raymond Leo Burke. Paavst määras 4. veebruaril Püha Tooli erakorraliseks saadikuks ordu juurde peapiiskop Giovanni Angelo Becciu ja aprillis ordu ajutiseks juhiks Giacomo dalla Torre del Tempio di Sanguinetto, kes 3. mail 2018 sai ordu uueks suurmeistriks.

Mariaanid

Ta tervitas 18. veebruaril 2017 mariaanide üldkapiitlile kogunenud osalejaid.

Mertsedariaanid

Ta saatis 6. detsembril 2018 läkituse mertsedariaanidele.

Neokatehumenaalne Tee

Ta kohtus 6. märtsil 2015 Neokatehumenaalse Tee liikumise liikmetega ja kinnitas, et liikumine on kirikule tõeline ettemääratuse kingitus. Paavst rõhutas: "Ma olen kirikule rõhutanud vajadust liikuda enama alleshoidmise pastoraalsest teenimisest otsustava missionaarse pastoraalse teenimiseni."
Ta kohtus 5. mail 2018 Rooma neokatehumeenidega.

Opus Dei

Paavst kohtus 21. detsembril 2013 Opus Dei prelaadi Javier Echevarríaga. Paavst kuulutas 27. septembril 2014 õndsaks Opus Dei endise prelaadi Álvaro del Portillo ja saatis kirja Echevarríale. Ta kohtus 3. märtsil 2017 Opus Dei prelaadi Fernando Ocáriz Brañaga ning paavst kohustas Opus Deid tegelema rohkem keskklassi ja Jumalast eemaldunud haritlastega. Paavst õnnistas audientsi lõpus kogu prelatuuri liikmeskonda.

Püha Haua rüütliordu

Ta saatis 16. novembril 2018 läkituse Püha Haua rüütliordu liikmetele.

Rosminiaanid

Ta saatis 1. oktoobril 2018 läkituse rosminiaanidele.

Schönstatti preestrid

Paavst kohtus 25. oktoobril 2014 Schönstatti preestritega tähistamaks 100 aasta möödumist institutsiooni rajamisest.

Rünnakud paavsti vastu

Kui Franciscus külastas juulis 2013 Brasiiliat, muutusid linnades sama aasta kevadel alanud korruptsioonivastased rahutused paavsti visiidi kulude vastasteks meeleavaldusteks. Lisaks leiti pomm Aparecida kirikust, mida paavst paar päeva hiljem külastas.

Amoris Laetitia

Paavst Franciscus sätestas 19. märtsil 2016 avaldatud apostellikus ekshortatsioonis "Amoris Laetitia", et abielu on Jumaliku kutsumusena lahutamatu, olles suunatud elu andmisele ja laste kasvatamisele. Ühiskonnas levivad vabaabielud ja abielulahutused ei vasta kristlikule õpetusele. Seepärast tuleb vaimulikel juhendada ja aidata neid, kelle pereelu pole vastavuses kristliku õpetusega, kuid kes püüavad elada vastavalt kristlikule õpetusele. Kirik peab patustajale andma lootust ja julgust, kuid samas ei tohi see viia vastuoluni kristliku õpetuse praktiseerimisega. Paavst taunis aborti ja viljakusravi.

Arvamused põgenikest

Paavst tegi 19. juunil 2013 apelli immigrantide õiguste osas. Ta võrdles 23. aprillil 2017 Euroopa pagulaskeskusi koonduslaagritega. Ta avaldas 18. juunil 2017 seoses rahvusvahelise põgenike päevaga kaastunnet sõja ja vägivalla eest põgenenud inimeste omastele ning nõudis 21. augustil 2017 riigipeadelt rohkemate migrantide vastuvõtu tõstmist ja kollektiivsete väljasaatmiste peatamist. Ta kutsus 24. detsembril 2017 kristlasi mitte eirama põgenike saatust. Ta kutsus 6. jaanuaril 2019 Euroopa riigijuhte pöörama tähelepanu põgenikele. Ta tundis 28. aprillil 2019 muret põgenikelaagrite olukorra pärast Liibüas ja külastas 6. mail 2019 Bulgaarias põgenikelaagrit.

Liturgilised otsused

Franciscus kuulutas 12. aprillil 2015 Kiriku doktoriks Nareki Gregoriuse. Ta sätestas 21. jaanuaril 2016, et Suure Neljapäeva liturgial võib vaimulik jalgu pesta igal hea tahtega isikul. Senine traditsioon lubas vaimulikul jalgu pesta vaid meestel. Ta lubas 21. novembril 2016 preestritel anda absolutsiooni aborti sooritanud naistele.
Ta teatas detsembris 2017 usutluses telekanalile TV2000, et meieisapalve tõlgetes tuleks ära muuta osa: "ära saada meid kiusatusse."
29. märtsil 2018 avaldas ajaleht La Repubblica ajakirjaniku Eugenio Scalfari intervjuu paavstiga, kus paavst olevat väitnud, et põrgut polevat olemas ja patuste hinged kaovad.

Budistid

Paavst keeldus detsembris 2014 kohtumast XIV dalai-laamaga. Ta osales 29. novembril 2017 buda munkade sangha nõukogul ja kohtus 16. mail 2018 Tai budistidega.

Ortodoksi kirikud

Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos I viibis 19. märtsil 2013 Franciscuse ametisse pühitsemisel Vatikanis. Ta oli esimene Konstantinoopoli patriarh, kes viibis pärast 1054 alanud skismat paavsti ametisse pühitsemisel. Paavst kohtus 25. mail 2014 Jeruusalemmas ja 29. novembril 2014 Türgis Bartholomeosega.
Paavst tervitas 29. septembril 2013 Antiookia patriarhi Johannes X-t.
Paavst kohtus 12. veebruaril 2016 Havanna lennuväljal Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Kirilliga, kellega kirjutati alla ühisdeklaratsioonile.
Ta kohtus 30. septembril 2016 gruusia õigeusu kiriku katoolikose Ilia II-ga.
Ta saatis 23. oktoobril 2017 läkituse Jeruusalemma patriarhile Theophilos III-le ja Ta kohtus 11. mail 2018 metropoliit Ratislaviga.
Ta kohtus Rumeenia õigeusu patriarhiga 31. mail 2019

Vanad oriendikirikud

Paavst kohtus 10. mail 2013 Aleksandria patriarhi Tawadros II-ga ja saatis talle 10. mail 2015 läkituse. Paavst kohtus patriarhiga ka 28. aprillil 2017 ja tunnustas 6. jaanuaril 2018 Tawadoros II-t Kairo uue katedraali pühitsemise puhul.
Ta tervitas 5. juunil 2014 kiliikia Armeenia Apostliku Kiriku katoolikost Aram I-st ja kohtus 24. juunil 2016 armeenia kiriku katoolikose Karekin II-ga. Ta kohtus 5. aprillil 2018 armeenia kiriku katoolikoste Karekin II ja Aram I-ga.
Ta kohtus 2. oktoobril 2014 Assüüria patriarhi Mar Dinkha IV-ga ja saatis tervituse uuele katoolikosele Mar Gewargis III-le. Ta tervitas 9. novembril 2018 assüüria kiriku katoolikost Mar Gewargis III-t.

Evangeelsed kirikud

Paavst kohtus 14. juunil 2013 Canterbury peapiiskopi Justin Welbyga.
Ta ütles 22. oktoobril 2013, et katoliiklased ja luterlased peaksid vastastikku vabandama üksteisele tekitatud ebameeldivuste eest. Ta kohtus 22. jaanuaril 2015 Soome oikumeenilise delegatsiooniga. 4. mail 2015 kohtus ta Uppsala peapiiskopi Antje Jackeléniga. Ta külastas 15. novembril 2015 Rooma luteri kirikut.
Soome luteri kiriku delegatsioon viibis 18. jaanuaril 2016 Vatikanis üldaudientsil ja delegatsiooni liikmed said missal armulauda. Püha Tool täpsustas hiljem, et tegu oli eksitusega. Paavst pidas 31. oktoobril 2016 Rootsis Lundi katedraalis oikumeenilise palvuse. Ta kohtus 7. detsembril 2017 Luterliku Maailmaliidu delegatsiooniga, mille koosseisu kuulus ka peapiiskop Urmas Viilma.
Ta kohtus 19. oktoobril 2017 Maailma Metodisti Nõukogu delegatsiooniga seoses metodistide ja katoliiklaste vahelise teoloogilise dialoogi alustamise 50. aastapäevaga. Ta saatis 25. augustil 2019 läkituse metodistidele.

Muhameedlased

Paavst kohtus 26. mail 2014 Jeruusalemmas suurmuftiga. Ta kohtus 28. aprillil 2017 al-Azhari suurimaamiga ja kirjutas 4. veebruaril 2019 suurimaami Aḥmad Muḥammad aṭ-Ṭaiyibiga alla inimkonna vennalikkuse deklaratsioonile, mille alusel kõik religioonid on Jumalast ja kõik inimesed on vennad.

Äärmuslased

Paavst kohtus 25. septembril 2013 Vabastusteoloogia esindaja Gustavo Gutiérreziga. Ta on vabastanud kiriklikest karistustest Vabastusteoloogia esindajad Gustavo Gutiérrezi, Ernesto Cardenali ja Miguel d'Escoto.

Muud kohtumised

Ta kohtus 9. märtsil 2019 mormoonide presidendi Russel M. Nelsoniga.

Franciscus kultuuriloos

Franciscus kasutab aktiivselt sotsiaalmeediat kristliku sõnumi levitamiseks. Ta kandis 6. oktoobril 2017 esmakordselt ajaloos oma kõne ette Facebooki kaudu. Ta tegi 26. oktoobril 2017 videokõne Rahvusvahelise Kosmosejaama meeskonnale. Paavst kohtus 10. aprillil 2013 lauljanna Patti Smithiga. Mais 2013 avati Itaalias Napoli lähistel paavsti monument.
Paavst tervitas 16. juunil 2013 Harley-Davidsoni motomehi ja Polizia di Stato motoklubi liikmeid.
Ta kohtus 21. mail 2013 Juventuse jalgpalliklubi liikmetega. Paavst kohtus 13. augustil Itaalia ja Argentina jalgpalluritega. Ta kohtus 1. veebruaril 2014 jalgpalliklubi Parma FC liikmetega. Ta tunnustas 9. veebruaril 2014 taliolümpiamängude avamist Sotšis ning lootis, et need kujunevad spordi ja sõpruse peoks. Ta kohtus 16. aprillil 2017 Torino Juventuse ja Rooma Lazio jalgpalliklubide liikmetega ning Mönchengladbachi Borussia jalgpalliklubi liikmetega 2. augustil 2017. Ta kohtus 24. mail 2019 Itaalia jalgpalli föderatsiooni esindajatega.
Ta kohtus 28. jaanuaril 2016 Itaalia rahvusliku bioeetika komitee esindajatega.
Daniele Luchetti 2015 linastunud filmis "Chiamatemi Francesco" kehastasid paavsti näitlejad Rodrigo de la Serna ja Sergio Hernández. Pablo Bossi 2015 linastunud filmis "Francisco – El Padre Jorge" kehastas paavsti näitleja Darío Grandinetti.
Itaalia helilooja Ennio Morricone komponeeris paavsti auks missa. Helilooja Ludger Stühlmeyer pühendas paavstile oma kooriseade.
Ta kohtus 22. veebruaril 2017 Rony Rolleri tsirkuse artistidega, 20. novembril 2017 raudteepolitsei juhtidega, 7. detsembril 2017 Mariele Ventre lastekoori liikmetega ja 16. detsembril 2017 Itaalia meediaühingute liikmetega. Ta kohtus 27. jaanuaril 2018 Itaalia Punase Risti juhtidega. Ta tunnustas 11. märtsil 2018 Vatikani Hackathoni üritust. Ta saatis 29. septembril 2018 sõnumi rahvuslikule riigipolitsei assotsiatsioonile.
Ta andis 4. märtsil 2019 korralduse, et 2020 antakse uurijatele ligipääs Pius XII ja katoliku kiriku tegevust kajastavatele Vatikani arhiivi säilikutele.
Ta tunnustas 9. märtsil 2019 Itaalia jalgratta föderatsiooni tegevust.
Ta tunnustas 16. märtsil 2019 Itaalia ühistute konföderatsiooni tegevust.
Ta tunnustas 18. märtsil 2019 kohtuaudiitorite tegevust.
Ta kohtus 3. aprillil 2019 Belgia Bonheideni Alzheimeri haigete Arc-en-Cieli kooriga.
Ta kohtus 4. aprillil 2019 Saksamaa ajakirjanikega.
Ta saatis 11. mail 2019 läkituse Itaalia spordikeskusele ja 24. mail 2019 Itaalia vaimulikule muuseumi assotsiatsioonile.
Ta kohtus 13. juunil 2019 rahvusvahelise uisuliidu esindajatega.
Ta meenutas 21. juulil 2019 esimeste inimeste käimist Kuul.
Ta saatis 23. septembril 2019 läkituse Itaalia katoliiklike ajakirjanike liidu esindajatele.
Ta saatis 28. septembril 2019 läkituse Itaalia Võimlemisföderatsiooni esindajatele.

Tervis

Bergoglio põdes 21-aastaselt rasket kopsupõletikku, mille tagajärjel eemaldati tal parema kopsu ülasagar. Ta jättis 25. veebruaril 2016 külmetuse tõttu ära planeeritud kohtumised. Ta kukkus 10. septembril 2017 Colombias ja sai vasakule silmale verevalumi, kui teda sõidutanud paavstimobiil järsult pidurdas.

Franciscus ja Eesti

Eesti president Toomas Hendrik Ilves õnnitles Franciscust tema ametisse asumise puhul ja kutsus ta visiidile Eestisse. Peaminister Andrus Ansip osales 19. märtsil 2013 Franciscuse ametisse seadmisel ja vestles temaga hiljem. Franciscus määras 22. märtsil 2014 uueks nuntsiuseks Eestis peapiiskop Pedro López Quintana. Piiskop Philippe Jourdan kohtus ad Limina visiidi käigus 11. juunil 2015 paavstiga. Paavst õnnitles Arvo Pärti tema 80. sünnipäeva puhul. Preester Pedro Cervio kinkis 19. oktoobril 2015 paavstile Tallinna Peeter-Pauli katedraali koguduse pühapäevakooli laste foto. Paavst tervitas 5. juunil 2016 Püha Peetruse väljakule kogunenud Eesti palverändureid.
Seoses Rooma lepingu sõlmimise 60. aastapäevaga kohtus paavstiga 24. märtsil 2017 Eesti peaminister Jüri Ratas, kes kohtus paavstiga uuesti 9. veebruaril 2018. Paavsti kultuurinõukogu andis 2017. aastal Arvo Pärdile medali "Per artem ad Deum" ja paavst andis Arvo Pärdile 18. novembril 2017 üle Ratzingeri preemia. Tseremoonial esitas Pärt oma teosed "Vater Unser" ja "Aliinale". Tallinna katoliku koguduse liige Johanna Aus kohtus 28. juunil 2017 Rooma Peetri väljakul üldaudientsil paavstiga, kellega ta palvetas Eesti eest ning kellele andis üle kirja koos paari fotoga.
Franciscus õnnistas pianist Kristiina Rokashevichi abielu. Paavst kohtus 7. detsembril 2017 Luterliku Maailmaliidu delegatsiooniga, mille koosseisu kuulus ka peapiiskop Urmas Viilma.

Visiit Eestisse

Franciscus tegi 25. septembril 2018 pastoraalse visiidi Eestisse. Visiit kestis 8 tundi. Eesti visiidiga seoses avati 2. aprillil 2018 internetis visiidi koduleht ning mais 2018 koostasid Aili Mittal ja Fabienne Chmara paavstist rändnäituse.
Paavst saabus airBalticu lennukiga kell 9:45 Tallinna lennujaama, kus teda tervitas Eesti president Kersti Kaljulaid. Seejärel liikusid paavst ja president Kadriorgu, kus toimus ametlik kohtumine ja kokkusaamine Eesti ühiskonnategelastega ning akrediteeritud diplomaatilise korpuse liikmetega. President Kaljulaid kinkis paavstile Jüri Arraku maali. Kell 11:50 algas paavsti kohtumine Tallinna Kaarli kirikus noortega, kus paavstile esitas Ott Lepland Vanalinna Hariduskolleegiumi kooriga Tõnis Mäe laulu "Palve".
Noortekohtumisele järgnes lõunasöök Pirita kloostris, kus paavst istutas tamme ja kohtus ka preester Vello Saloga. Kell 15:15 kohtus paavst Tallinna Peeter-Pauli katedraalis abivajavate inimestega. Paavst kinkis kogudusele armulauakarika.
Kell 16 algas Vabaduse väljakul paavsti läbi viidud missa. Sõnaliturgia esimest lugemist luges Külli Reinumägi ja evangeeliumiteksti Johannese evangeeliumist diakon Aldo Donelli. Paavst pidas jutluse itaalia keeles.
Paavsti lennuk lahkus Tallinnast kella 18 paiku.
Paavsti visiidi peakoordinaator oli Helle-Helena Puusepp, visiidi ametlik tõlk oli preester Pedro Cervio. Paavsti julgeoleku eest vastutas Kristjan Jaani. 20. märtsil 2019 kohtus paavst Vatikanis piiskop Philippe Jourdani, preester Jaak Ausi, teleprodutsent Kaupo Karelsoni ja paavsti Eesti visiidi korraldajatega.
Eesti-visiidi käigus sai Franciscusest esimese riigipeana Eesti e-resident, järjekorranumbrilt 37 647.