google/wiki40b huggingface dataset:
Sahha teaduste akadeemia

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Teaduste Akadeemia, ka Sahha TA, (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Наукаларын академията; vene keeles Академия Наук Республики Саха (Якутия)) on Sahha teadusakadeemia, vabariigi kõrgeim teadusasutus, mille eesmärk on edendada vabariigi teadust, rõhuasetusega piirkonna sotsiaalmajanduslikule arengule. 
Sahha teaduste akadeemia on teadusorganisatsioon, mis ühendab Sahha TA liikmeid. Akadeemia asutati Sahha Vabariigi (Jakuutia) presidendi seadlusega 1993. aastal Jakutskis.
Sahha TA koduleht on venekeelne. Sahha TA teeb tihedat koostööd Venemaa Teaduste Akadeemiaga, eeskätt selle Siberi, Kaug-Ida ja Uurali osakonnaga. Sahha TA peakorter asub aadressil Lenini prospekt 33 Jakutskis. Samas majas asub ka Venemaa Föderatsiooni presidendi vastuvõturuum. 
Varem eksisteeris Jakuudi ANSV-s NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi filiaal, mis praegu tegutseb Jakutskis Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi teaduskeskusena.

Akadeemia autasud

1997. aastal asutati akadeemia kõrgeim autasu – Sahha teaduste akadeemia kuldmedal.

Akadeemia liikmeskond

Tunnustatud teadlasi valitakse akadeemia liikmeteks. Akadeemial on kolm liikmestaatust: tegevliige (akadeemik), auliige ja välisliige. Tegevliikmetele makstakse palka. 2017. aasta seisuga kuulub akadeemia liikmeskonda 41 tegevliiget, 5 auliiget ja 1 välisliige.
Margus Kasemaa

Margus Kasemaa (sündinud 29. aprillil 1968) on Eesti dirigent ja orkestrijuht.
Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigendina.
Kasemaa juhib puhkpilliorkestrit Tartu ja selle puhkpillistuudiot, õpetab Tartu Rivitrummide Ansamblit ja on asutanud üleriigilise rivitrummikooli. Ta on olnud Tartu Laulupeo üldjuht, Tartu promenaadimuusika kontserdisarja "Emajõe suvi" kunstiline juht ja korraldaja ning Tartu rahvusvahelise puhkpillifestivali "Mürtsub pill" kunstiline juht ja korraldaja.
2010. aastal pälvis Kasemaa Eesti Kultuurkapitali maakondliku kultuuripreemia Tartumaa Kultuuripärl 2009.
Kareem Abdul-Jabbar

Keskkool

Lew Alcindor õppis 1962–1965 New Yorgis Power Memoriali keskkoolis. Ta juhtis kooli korvpallimeeskonna võitude-kaotuste vaheni 95:6, sealhulgas saadi 71 järjestikust võitu. Ta valiti 1963–1965 USA keskkooliõpilaste sümboolsesse koondisse. Samuti valiti ta linna koondisse.

Ülikool

Ta mängis UCLA-s 1965–1969, võitis kolm NCAA meistri tiitlit, oli kolm korda kõige väärtuslikum mängija ja kolm korda USA üliõpilaskorvpalli sümboolses koondises (1967–1969). Kahel korral, 1967 ja 1969 valiti ta USA parimaks üliõpilaskorvpalluriks ja spordiajakirjanike lemmikuks. Neil aastail (vastavalt 66,7% ja 63,5%-ga) juhtis ta NCAA-d visete tabavusprotsendi osas. Ta viis UCLA 88:2 võiduseeriani ja sai 1969 John Naismithi auhinna.
Ta oli staar juba enne NBA-sse astumist. Ta lõpetas UCLA paremuselt 6. korvpallurina läbi aegade, visates 2325 punkti (keskmiselt 26,4 punkti mängus).
Kindlasti oleks ta väärinud kohta USA amatöörkorvpallurite koondises, mis võitis 1968. aasta olümpiamängud Méxicos. Ent treener Henry Iba oli koondise juba aasta varem paika panud ega teinud sellesse enam muudatusi, ehkki paljud ajakirjanikudki uskusid, et Alcindor võetakse viimasel hetkel koondisse.
Eesti Koorijuhtide Liit

Eesti Koorijuhtide Liit (lühend: EKL) on Eesti koorijuhte ühendav liit; Eesti Kooriühingu alaliite. EKL asutati 2001 ja taasasutati 2004.
EKLi juhatuse esimees on Hirvo Surva.
EKLisse kuulub 2013. aasta seisuga 225 koorijuhti.
Boogie Company

Boogie Company (endise nimega The Rockin' Guys) on Eesti rockabilly-ansambel, mis loodi 1989. aastal.
Hääletu kevad

"Hääletu kevad" (ingliskeelne originaal "Silent Spring") on Rachel Carsoni 1962. aastal ilmunud raamat.
Raamat kirjeldab põllumajanduses kasutatavate kemikaalide hukutavat mõju ökosüsteemidele. Peamise tähelepanu all on pestitsiidide ja eriti DDT toime.
Raamatul on olnud erakordselt suur ülemaailmne mõju, see oli üks laialdase keskkonnakaitse kujunemise võtmetekste.

Eesti keeles

Eesti keeles ilmus "Hääletu kevad" 1968. aastal kirjastuse Valgus väljaandel Ain Raitviiru tõlkes.
Surma keeled

Surma keeled (varasem nimetus didinge-murle rühm) on rühm Etioopias ja Lõuna-Sudaani kaguosas kõneldavaid Ida-Sudaani keeli.
Surma keeled jaotatakse põhjarühmaks, kuhu kuulub vaid majangi keel ja lõunarühmaks, kuhu kuuluvad kõik ülejäänud surma keeled, nende seas meeni keel, suri, mursi, didinga ja murle keel.
Kõik surma keeled on toonikeeled.
Koge tänav

Koge tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis Poordi tänava ja Kuunari tänava vahel.
Koge tänav sai nime 29. novembril 2006. Tänav on saanud nime keskaegse purjelaeva koge järgi.
Aa

Ajalugu

Aast on leitud tarandkalme. Aa ümbruses on mitmed kaitsealused kivikalmed ja kultusekivid.
Vanim kirjalik allikas, mis Aa (Hazæ [k'aaza] või [k'aaze]) küla mainib, on Taani hindamisraamat (1241). Küla suuruseks märgitakse 13 adramaad ja omanikuna nimetatakse preester Eilardust, kellele Taani kuningas läänistas veel kolm lähedal asuvat küla. Arvatakse, et algul oli plaanis rajada sellesse piirkonda klooster. Igatahes pärandas või kinkis Eilardus need külad hiljem Valkena kloostrile, millele Aa küla kuulus 1426. aastani, mil klooster vahetas nad välja lähemal asuvate külade vastu. Külade vahel ühenduse pidamiseks rajasid mungad tee läbi Aa ja Kohtla vahele jääva soise ala. Keskajal tunti seda Mungateena.
Hiljem on küla nimetatud Hacke, Häcke, Haka, Hakala ja Haakülla. Nimesid võib ehk seostada soome keele sõnaga haka ('koppel' või 'haak'). Nimi võib olla pärit põlispõllundusele ülemineku ajast, mil sööti jäetud alepõlde hakati ümbritsema taraga, muutes need ajutiselt kopliteks. 
15. sajandil (ajavahemikul 1426–1497) rajati Aa mõis. Enne Liivi sõda oli Aa üks Narva foogtkonna keskusi.
Adam Oleariuse järgi oli Aa ümbruses palju karusid, kes kimbutasid teekäijaid ja kraapisid isegi surnuid haudadest välja.
1930. aastatel oli Aa rannas vaid mõni hoone praeguse asemel. Seal asus piirivalveohvitseride kasiino, hiljem keemiatööstusele kuuluv puhkekodu.
Teise maailmasõja ajal olid Aa rannas Saksa sõjaväe allüksused. Sinna taheti ehitada väikekaatrite sadamat, kasutades Nõukogude sõjavange. Ehitus jäi Nõukogude vägede pealetungi tõttu lõpetamata.
Aastal 1975 liideti Aa asundus ja Aa küla.

Varasemad külad

Enne 1975. aastat oli  praeguse Aa küla struktuur järgmine. 
Aluküla algas Küti taluga ja kulges piki Tallinna–Narva maanteed umbes 2 km. Edasi minnes Jõhvi poole oli Reite küla, mis sai nime kunagisest mõisa rehest. Kui pöörata Tallinna–Narva maanteelt mere poole (praegu näitab silt Saka mõisale), siis mõlemale poole teed jäi Nehatu küla. Aa männikus paiknes Männiku küla.

Legendid

Aa külas asub üks lohuga ohvrikivi, mille kohta rahvasuu räägib, et mölder hakanud sellest veskikivi valmistama.
Muiste olnud Aa rannas sadam, kuhu mõisahoonest läinud salakäik. Kord tahtnud parunipreili seda käiku pidi oma välismaalasest kallimaga ära põgeneda, kuid vana parun sattunud peale ja müürinud tütre karistuseks elusalt maa-alusesse kongi. Sügisöödel olevat neiu kuju mõisa akendel näha. 
Mõisa moonamees leidnud Aa männikus sõjaaegse varakambri ukse. Kui mõisnik sellest teada saanud, andnud ta moonamehele suure summa raha ja saatnud ta Saksamaale, et varandust endale saada. 
Pärimuse järgi olevat Aa küla mitu korda mõisnike tahtel ümber paigutatud. Esmalt asunud küla päris mererannas, sealt veetud ta Voorepere küla kõrvale Aa mäele. Siis olnud ta Nehatu küla nime all Aa mõisast ida pool. Siin asunud ka muistne Nehatu hiis. 1860. aastatel lammutatud seegi küla, moonakate ja vabadike majad veetud Varjale.
Sentrum

Haldusajalugu

2004. aasta Oslo linnaosareformiga Sentrumit pisut vähendati.

Piirid

Sentrumi praegune piir kulgeb sadamabasseinist Brynjulf Bulls plassi (endise Vestbanestasjoneni ees), Dronning Mauds gate, Munkedamsveieni, Cort Adelers gate, Ruseløkkveieni, Løkkeveieni, Arbins gate, Henrik Ibsens gate (vana nimega Drammensveien), Parkveieni, Wergelandsveieni, Holbergs gate, Pilestredeti, Grenseni, Stortorveti, Kirkeristen, Storgata, Brugata ja Nylandsveieni Bjørvikautstikkerenini.
Oslo valla detsentraliseerimisest 1. juulil 2008 kuni 2004. aasta Oslo linnaosareformini kulges piir piki mereäärt Kongenist mööda Frognerstrandat, Munkedamsveienit, Cort Adelers gatet, Ruseløkkveienit, Løkkeveienit, Arbins gatet, Drammensveienit, Parkveienit, Wergelandsveienit, Holbergs gatet, Pilestredetit, St. Olavs gatet, Ullevålsveienit, Schandorffs gatet, Kristparkenit, Bernt Ankers gatet, Brugatat ja Nylandsveienit Bjørvikutstikkerenit.
Sisemine sadamabassein kuulus Sentrumisse nii enne kui ka pärast 2004. aasta reformi.
Nõmme Muusikakool

Nõmme Muusikakool on munitsipaalhuvikool Tallinnas Nõmme linnaosas. Koolihoone asub aadressil Pärnu maantee 320. Muusikakool on professionaalse muusikahariduse esimeseks astmeks. Kooli direktor on Indrek Vijard.

Ajalugu

Kool alustas tööd 1952. aastal endises Nõmme algkoolile kuulunud hoone 2. korruse ruumides. Aastal 1959 lahkus sealt algkool ja õppehoone kuulub kuni tänaseni täielikult Nõmme Muusikakoolile. Aastal 1963 valmis juurdeehitisena kooli kontserdisaal, mis mahutas umbes 200 inimest ja 1973. aastal kolmekorruseline klassiruumidega majaosa.
Algselt kuulus see hoone Nikolai von Glehni asutatud vorstivabrikule. Aastatel 1936–1940 tegutses hoones Nõmme Muuseum.

Õppetöö

Esimesel õppeaastal õppis koolis 64 õpilast, keda juhendas 11 õpetajat. 1961. aastal oli koolis 245 õpilast ja 22 õpetajat. 1972/73. õppeaastaks oli õpilasi 345, õpetajaid 45. Õppeaastal 2005/2006 õppis muusikakoolis 420 õpilast ja õpetas 63 õpetajat.

Erialad

Nõmme Muusikakoolis on võimalik õppida järgmistel erialadel: klaver, viiul, vioola, tšello, klassikaline kitarr, flööt, klarnet, oboe, saksofon, trompet, metsasarv, tromboon, bariton, tuuba, akordion, löökpillid.
Erich Heckel

Erich Heckel (31. juuli 1883 Döbeln – 27. jaanuar 1970) oli saksa maalikunstnik.
Erich Heckel oli üks neljast Dresdeni Kuningliku Tehnilise Kõrgkooli arhitektuuritudengist, kes asutas 1905. aastal kunstnike rühmituse Die Brücke.
Greibipuu

Välimus

Puu kasvab 7–10 meetri kõrguseks. Võra on ümar. Jämedaim teadaolev greibipuu tüvi on olnud 2,4-meetrise läbimõõduga. Noored oksad on kaetud ogadega. Munajad lehed on nahkjad ja läikivad, tumerohelised, õhukesed ja kuni 15 cm pikad. Õied on valged, nelja kroonlehega.

Ajalugu

Greibipuu on pomelipuu ja apelsinipuu hübriid.
Kuigi kuulujutu järgi tõi keegi kapten Shaddock esimesena pomeliseemneid Jamaicale ja aretas esimesena greibipuu, on tõenäolisem, et esimene greibipuu tekkis loodusliku hübriidina.
Esimest korda kirjeldas greipi 1750 Barbadost uurinud pastor ja loodusteadlane Griffith Hughes, kes nimetas seda "keelatud viljaks". Kuni 19. sajandini tunti seda vilja nimetusega shaddock või shattuck. Tänapäeval peetakse greibipuud üheks Barbadose seitsmest imest.
Krahv Odette Philippe viis greibipuu 1823 Floridasse. Kuni 1830. aastateni ei eristatud greibi- ja pomelipuud ning alles seejärel sai greibipuu endale eraldi teadusliku nime Citrus paradisi. Kuid alles 1940. aastatel avastati, et greibipuu on apelsini- ja pomelipuu hübriid, ning talle anti tänapäevane teaduslik nimekuju, mis sisaldab ×-märki, mis tähistab hübriidset päritolu. Greibipuu edasisel ristamisel on aretatud tangelo (1905) ja sweetie (1984).
1929 patenteeriti greibisort Ruby Red. Sellest sai esimene greibisort, mida saatis suur põllumajanduslik edu. Aastakümneid kasvatati USA lõunaosas üksnes Ruby Redi ja valged greibisordid tõrjuti alaväärtuslikena kõrvale. Punane greip sai Texase tunnuspuuviljaks.

Kasvatamine

Praegu kasvatatakse greibipuud peamiselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, kust tuleb ligi 70% maailmatoodangust. 1971. aastal toodeti maailmas 3,1 miljonit tonni greipe. Praeguseks kasvatatakse greipe lisaks nende algkodule Lääne-India saarestikus veel Jaapanis, Ees-Indias ja mujal.
Kärdla kultuurikeskus

Kino

Alates 2013. aastast näitab Kärdla kultuurikeskuse kinosaalis filme MTÜ Hiiumaa Kino. 2014. aasta lõpust on kinos kasutusel uus tehnika, millega on võimalik näidata ka 3D-filme.
Selim Laurikkala

Selim Jalmari Laurikkala (29. detsember 1882 Pyhämaa – 19. november 1957 Helsingi) oli soome vaimulik. Ta tegutses aastatel 1909–1937 vaimulikuna Ingerimaal ja seejärel Soomes.
Ta sündis aastal 1882 Pyhämaal (asub praeguse haldusjaotuse järgi Päris-Soome maakonnas) talupoja perekonnas. Ta lõpetas Uusikaupunkis lütseumi, aastal 1905 astus ta Helsingi Ülikooli, mille ta lõpetas aastal 1908. Aastal 1909 pühitseti ta pastoriks.
Ta oli aastatel 1909–1914 koguduseõpetajaks Kattila, Soikkola ja Novasolkka ühendkoguduses. Seejärel oli ta koguduseõpetaja Rääpyvä püha Regina koguduses (kirik asus Rääpyvä mõisas Vsevoložski linnas). Lisaks hooldas ta aastatel 1917–1931 Keltto kogudust (kirik asus praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Koltušis Vsevoložski rajoonis), aastatel 1921–1923 Markkova (kirik asus praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Markovas Kirovski rajoonis) ja Järvisaari (kirik asus Hattulas, praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Šapkis Tosno rajoonis) kogudusi, aastatel 1922–1937 Tuutari (kirik asus Kirchhoffi mäel Lomonossovi rajoonis ja Hietamäe (kirik asus Jälkyläs, praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Jalgelevos Lomonossovi rajoonis). Lisaks hooldas ta Petrogradis/Leningradis soome kogudust (aastatel 1923–1937), rootsi kogudust (aastatel 1929–1931) ja eesti kogudust (aastatel 1929–1937).
Ta valiti aastal 1925 Ingerimaa piiskopiks, kuid ta keeldus ametit vastu võtmast, kartes nõukogude ametnike poolt tagakiusamist. Võimud tegid talle reisi- ja elamispiiranguid. Aastal 1927 läks ta pere Soome, kuid ei tulnud tagasi. Aasta 1937 lõpus oli temagi sunnitud Nõukogude Liidust Soome lahkuma.
Soomes oli ta aastatel 1939–1952 koguduseõpetaja Hausjärvil. Aastatel 1952–1957 oli ta ingerisoomlaste pastori Rootsis asukohaga Boråsis.
Henry Morgan

Henry Morgan (kõmri Hari Morgan; umbes 1635 – 25. august 1688 Port Royal) oli kõmri päritolu piraat.
Ta sõitis Barbadosele tööle, aga jõudnud Jamaicale, hankis endale kaaperkirja, mis lubas tal rünnata Hispaania laevu. Ta olevat olnud iseäranis julm ja piinanud oma ohvreid mitmel viisil. Aastal 1672 ta arreteeriti ja pärast vangistust ilma kohtu ette astumatagi löödi ta hoopis rüütliks ja temast sai Jamaica kuberner. Morgan suri 1688. aastal.
Saarjärve Kogrõjärv

Kogrõjärv ehk Kogrejärv (ka Saarjärve Kogrõjärv, Kaika Kogrejärv) on väike järv  Võru maakonnas Antsla vallas Ähijärve külas. Järv asub Karula rahvuspargi territooriumil.
Järv asub Suur-Saarjärve ja Küünimetsa järve vahel. 
Järv on ümbritsetud rabaga. 
Järves elab apteegikaan.
Kuueteistkümnendsüsteem

Kuueteistkümnendsüsteem ehk heksadetsimaalsüsteem ehk seksadetsimaalsüsteem on kuueteistkümnendarve kasutav positsiooniline arvusüsteem.

Kasutus

Kuueteistkümnendsüsteem on laialt levinud arvutustehnikas. Kuueteistkümnendarvu koha salvestamiseks arvuti mälus saab kasutada ühte näksi ehk poolt baiti.
Tõlliste valla lipp

Tõlliste valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõlliste valla lipp.
Lipp kinnitati 31. märtsil 1994.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp normaalsuurusega 105×105 cm. Punast kangast läbib horisontaalne ülalt laineline laid. Valgel laiul on aga kolm musta kuuseoksa.

Põhjendus

Laineline palk tähistab Emajõge, kuuseoksad märgivad metsa- ning jahimajandust. Kanga punane värvus sümboliseerib Tõlliste valla mail aegade jooksul peetud rohkeid heitlusi. Must, valge ja punane on ka Tsistertslaste ordu värvid. Selle ordu Kärkna kloostrile kuulusid ka praegused Tõlliste valla alad keskajal.
Kanefoor

Kanefoor (vanakreeka keeles κανηφόρος kanephoros 'korvikandja') on karüatiidi erikuju, korvi või korviga sarnanevat kapiteeli pea peal kandev tütarlapsekuju. Arhitektuurielemendina on tuntud alates renessansskunstist, olnud kasutusel nii arhitektuurse kaunistuselemendina kui ka iseseisva aiaskulptuurina.
Mõiste ja motiiv pärineb Vana-Kreekast, kus suursugused neitsid kandsid jumalate auks korraldatud pidustustel korvides pühi esemeid.
Chamaelycus

Levila

Neid madusid võib kohata Kesk-Aafrikas.
Loit Lepalaan

Loit Lepalaan (sündinud 23. aprillil 1951 Kullamaal) on eesti muusik ning muusika- ja kultuurielu edendaja. 
Ta on õppinud Lihula keskkoolis, Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ning Peterburi Nikolai Rimski-Korsakovi nimelises Muusikakoolis.
Loit Lepalaan on tuntud kui soolotrompetist, mitmekülgne džässmuusik ja arranžeerija. Ta on töötanud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri trompetistina ja rühma kontsertmeistrina üle 10 aasta. Loit Lepalaan on olnud Pärnu linnaorkestri asutaja ja dirigent, puhkpilliorkestri Tartu dirigent, Tartu Junior Big Bandi juhataja ning korraldanud aastaid Haapsalu kuursaali suvist kontserdisarja Promenaadi Sümfonietid. Ta on Kullamaa kultuurimaja juhataja, valla kultuuri- ja muusikaelu eestvedaja aastast 2004. Loit Lepalaan on õpetanud muusikat Tartu Ülenurme muusikakoolis, Pärnu muusikakoolis, Pärnu Koidula Gümnaasiumis, Pärnu Vanalinna koolis ja Haapsalu muusikakoolis.
Johannes XVII

Paavstiks saamine

Johannes XVII määrati paavstiks Rooma valitseja Giovanni II Crescenzi poolt ja ta pühitseti ametisse 16. mail 1003, Catholic Encyclopedia andmetel 13. juunil.
Kuna Johannes XVI-t peeti tollal paavstiks, siis oli ta seitsmeteistkümnes Johannese-nimeline paavst.

Suhted Saksamaaga

Kirikuloolane Kelly eeldab, et Johannes XVII püüdis Saksa kuningaga Heinrich II-ga arendada suhteid, kuid Crescenzi takistas seda.

Misjon

Johannes XVII tunnustas Poola misjonäri Benedictuse (Benedykt) ja tema kaaslaste tegevust slaavlaste hulgas.

Uus kardinal

Johannes XVII määras kardinaliks Ostia piiskopi Pietro.

Surm

Johannes XVII suri 6. novembril 1003 Roomas ja maeti kas Lateraani basiilikasse, San Paolo fuori le Mura kirikusse või Santa Saba in Cella Nova kloostrisse.
Edmund August Friedrich Russow

Edmund August Friedrich Russow (24. veebruar 1841 Tallinn – 11. aprill 1897 Tartu) oli baltisaksa botaanik.
Russowi isa oli sõjaväeinsener. Ta õppis Tartu Ülikoolis 1860–64, samuti Berliini Ülikoolis. Ta töötas Tartu Ülikoolis botaanika eradotsendina 1866–67, dotsendina 1867–74 ja professorina 1874 kuni surmani.
Ta määrati 1864 Tartu Ülikooli botaanikaaia direktori abiliseks ja sellena töötas ta 1874. aastani. 1865 kaitses ta magistrikraadi teemal "Lisandused teadmistele turbasambla kohta" ("Beiträge zur Kenntniss der Torfmoose").
1872 avaldas Russow oma suurteose "Eostaimede soonte võrdlev uuring" ("Vergleichende Untersuchungen der Leitbündel Kryptogamen") ja pälvis selle eest samal aastal Karl Ernst von Baeri preemia. See oli 200 rubla suurune preemia, mida andis välja Peterburi Teaduste Akadeemia, ja Russowile tuli läbi aegade teine Baeri preemia. 7. detsembril 1885 sai Russow Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliikmeks.
Ta oli alates 1895 kuni surmani Eesti Looduseuurijate Seltsi president.
Russow oli üks looduskaitseliikumise algatajaid Eestis. Ta oli kontaktis Euroopa looduskaitse rajaja Hugo Conwentziga.
Ta tegeles turbasammalde uurimisega, samuti loodusfotograafiaga.
Cascade'i maakond

Cascade'i maakond (Cascade County) on maakond USA-s Montana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 47°31' N, 111°35' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Great Falls.
Maakonna pindala on 7024 km², millest 36 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 81 237. Aastal 2000 oli elanikke 80 357.

Ajalugu

Cascade'i maakond moodustati 1887. aastal. Maakond sai nime prantsuskeelse sõna cascade järgi (tõlkes "kosk").
Toomas Asser

Toomas Asser (sündinud 14. juulil 1954 Jõhvis) on eesti arstiteadlane. 
Ta on Eesti Teaduste Akadeemia liige, Tartu Ülikooli rektor alates 1. augustist 2018.
Ta on lõpetanud Nõo Keskkooli (1973) ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonna (1979). 1989. aastal sai ta Moskva N. Burdenko nimelise Neurokirurgia Instituudi juures meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Aju verevoolu regulatsiooni küsimused ja stereotaktilised operatsioonid originaalse termokauteri kasutamisega". Alates 1995. aastast on ta Tartu Ülikooli neurokirurgiaprofessor ja alates 1996. aastast Tartu Ülikooli närvikliiniku juhataja.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 2011. aastal.
Tema teadustöö põhisuunaks on närvisüsteemi kasvajate kliinilised ja molekulaarbioloogilised aspektid ning ajuarterite aneurüsmide ja Parkinsoni tõve kirurgiline ravi.
Asser valiti Tartu Ülikooli erakorralistel rektorivalimistel 26. aprillil 2018 ülikooli rektoriks.
Nauding

John Stuart Mill

Utilitaristina oli John Stuart Mill veendunud, et moraalselt õige on selline käitumine, mis kõige rohkem soodustab ühiskonna heaolu.Õnn (heaolu) seisneb naudingutes, kuid viimaste seas tuleb eristada kehalisi ja intellektuaalseid; viimased on seejuures väärtuslikumad. Mill väitis, et naudinguid ei saa võrrelda ainult kvantiteedi alusel, nagu seda tema arvates tegi Bentham: mõnedel naudingutel on lihtsalt kõrgem kvaliteet – nimelt intellektuaalsetel naudingutel.

Epikuros

Inimese elu eesmärgiks pidas Epikuros naudingut, kuid mitte niivõrd meelelist, kuivõrd vabanemist kehalistest kannatustest, hingerahutusest, surmahirmust ja sundusest. Hirmust, eriti surmahirmust vabanemisele aitab kaasa teadmine, et maailm koosneb vaid aatomitest ja tühjusest. Inimese hing ei ole midagi muud kui eriline vorm aatomeid, mis haihtuvad koos keha lagunemisega ja ei saa eksisteerida iseseisvalt väljaspool inimkeha. Seega ei ole võimalik ka surmajärgne elu ja kannatused. Epikuros kutsus taotlema rahulikkust, tasakaalukust, hingerahu, meelte "tuulevaikust" ja meelelisest palju kõrgemat – vaimset naudingut. Tema õpetuse järgi on ülim õnneseisund – ataraksia – häirimatus, mis saavutatakse elades sellist elu. Epikuros oli esimene, kes ütles – nii nagu ei ole kasu meditsiinist, mis ei ravi keha, ei ole kasu ka filosoofiast, mis ei ravi hinge. Ta leidis, et psühholoogia eesmärgiks ei ole mitte ainult kirjeldada inimest, vaid ka teda aidata. Epikuros elas kooskõlas oma õpetusega. Teda austas palju sõpru ja õpilasi. Nii Epikurose eluajal kui ka järgmistel sajanditel sai talle ja tema õpetusele osaks ohtralt laimu. Alles uusaja algul, P. Gassendi tööde kaudu, hakkas temast tekkima õige ettekujutus – Epikurose ja Demokritose natuurfilosoofia erinevuste kohata kirjutas Karl Marx 1841.aastal oma väitekirja.

Mida arvati naudingutest vanasti

Eetika väljakujunemise ajal, kaks ja pool tuhat aastat tagasi arvati, et inimese teevad õnnelikuks naudingud, mille annavad raha, tunnustus, tervis ja kehaline ilu. Järelikult ei olegi õnne küsimuses midagi mõtelda: saatus kas on või ei ole inimesele andnud ilu ja tervise. Inimese enda hooleks jääb kas raha teenida, et endale naudinguid osta, või siis mingil muul moel ühiskonna tähelepanu ja tunnustust pälvida.

Naudingute filosoofia

Utilitarism ja Hedonism on filosoofiad, mis propageerivad suurendada maksimaalset naudingu kogust ja vähendada kannatuste kogust.

Kasutatud Allikad

https://et.wikipedia.org/wiki/John_Stuart_Mill
https://et.wikipedia.org/wiki/Epikuros
http://en.wikipedia.org/wiki/Pleasure

Kringelbach, M.L; K.C. Berridge (2010). Pleasures of the brain. Oxford University Press. ISBN 0-19-533102-8.
https://et.wikipedia.org/wiki/Sadomasohhism
Täisgraaf

Täisgraaf on graaf, kus iga kahe erineva tipu vahel on üks serv. Täisgraafil tippude arvuga n on n(n-1)/2 serva ning on tähistatav K_n.
Täisgraafid tippude arvuga 1 kuni 8:
Täisgraaf on regulaarne valentsusega n-1, tugevregulaarne, transitiivne ja täissümmeetriline. Automorfismide arv n!. Täigraafi täiend on tühigraaf.
Graafid K_1 kuni K_4 on tasandilised. Suure tippude arvuga täisgraafid ei ole tasandilised, sest need sisaldavad alamgraafi K_5, mis ei rahulda Pontrjagini-Kuratovski tingimust.