google/wiki40b huggingface dataset:
Akordi põhikuju

Akordi põhikujuks nimetatakse akordi helide sellist asetust, kus madalaimaks heliks on akordi põhiheli ehk priim.
SS-21 Skarabeus

Kirjeldus

OTR-21 on mobiilne raketi väljalaskmissüsteem. Kandursõiduk arendab maanteel kiirust kuni 60 km/h ja vees kuni 8 km/h. Süsteemi väljaarendamist alustati 1968. aastal. Loodud on kolm modifikatsiooni.

Skarabeus B

Täiustatud Skarabeus B (Totška-U) võeti kasutusele 1989. aastal. Parem raketikütus suurendas laskekaugust 120 kilomeetrini. Võimalik kõrvalekalle sihtmärgist 95 m.

Skarabeus C

Skarabeus C arendati välja 1990-ndatel. Laskekaugus suurenes 185 kilomeetrini, võimalik kõrvalekalle sihtmärgist vähenes vähem kui 70 meetrile.

Kasutamine lahingutes

Venemaa kasutas relva Teises Tšetšeenia sõjas.
2008. aasta Lõuna-Osseetia sõjas, vahemikus 8.–11. august, tulistasid VF relvajõud välja vähemalt 15 Totška raketti.
Väidetavalt on relva kasutatud ka 2014. aasta Donbassi sõjas.
Venemaa Keisririigi haldusjaotus

Venemaa keisririik

1721. aastal pärast Põhjasõja lõpetanud Uusikaupunki rahulepingu sõlmimist Rootsi kuningriigiga nimetati sõja võitnud Vene tsaar Peeter I keisriks ja Vene tsaaririiki Venemaa keisririigiks.
1726. aastal taastati Smolenski kubermang, 1727. aasta likvideeriti provintside jagunemine distriktideks – asemele tulid maakonnad. Loodi ka uued Belgorodi ja Novgorodi kubermangud. 1744. aastal asutati Viiburi ja Orenburgi kubermangud. 
1745. aastal jagunes Vene impeerium seega 16 kubermanguks. Seejärel ei toimunud suuremaid muutusi haldusjaotuses kuni Katariina II valitsemisajani, mil taas hakati administratiiv-territoriaalses jaotuses ulatuslikke muudatusi tegema. Esijoones tähendas see uute kubermangude juurdeloomist.
Pärnu Ülejõe Põhikool

Pärnu Ülejõe Põhikool on kool Pärnus.
Kool on asutatud aastal 1958 ja siis oli tema nimeks Pärnu 4. Keskkool. 1. septembril 1995 nimetati ta ümber Pärnu Ülejõe Gümnaasiumiks. 2015. aasta sügisel suleti gümnaasiumiosa ja kooli nimeks sai Pärnu Ülejõe Põhikool.
Kooli aadress on Pärnu, Tallinna maantee 40 A.
Ada (purjelaev)

Ada oli 20. sajandi algul Hiiumaal ehitatud kolmemastiline kuunar. Laev oli umbes 400-tonnise mahutavusega.

Ajalugu

Ada veesati arvatavalt 1908. aasta suvel. See vedas peamiselt Murmanskist Peterburisse soolakala, eriti turska. Harilikult sõideti Peterburist või Liibavist propsilaadungiga Inglismaale. Sealt võeti peale soolalaadung ja viidi Murmanskisse. Suve jooksul osteti Murmanskis kokku turska, mis soolati otsekohe laeva trümmi ja sõideti sügiseks Peterburisse, kus tursk talve jooksul müüdi. Sügisel pidi hoolas olema, et enne jää tulekut Peterburisse jõuda ja vahel tuli selleks isegi poole laadungiga teele asuda. Esimese maailmasõja lõpuaastail ja Vabadussõja ajal seisis Ada Arhangelskis. Kapteniks oli kuni 1919. aastani, kui laev seisma jäi, Gustav Teng.
1922. aastal toodi Ada Arhangelskist tagasi Eestisse. Laev sõitis seejärel Läänemeres Soome ja Taani vahel ja müüdi 1930. aastal ära.
Jari Tervo

Elulugu

Ta õppis Helsingi Ülikoolis kirjandusteadust ja filosoofiat ning töötas seejärel ajalehes Ilta-Sanomat uudiste toimetajana.

Looming

Jari Tervo alustas luuletuste kirjutamisega, kuid otsustas peagi proosa kasuks. Praeguseks on temast saanud üks Soome produktiivsemaid ja populaarsemaid kirjanikke. 
Mees on saanud tuntuks mahlaka otseütlemise ja humoristliku väljendusviisi poolest nii kirjas kui ka sõnas. Ta kirjutab palju tavalise inimese koomilistest elujuhtumitest, sageli on tegevuspaigaks tema sünnilinn Rovaniemi. Loomingus on tugevaid autobiograafilisi elemente, näiteks romaan Kallellaan räägib oma kogemustest värske isana.
Tervo on kirjutanud ligi 20 raamatut, mõned kuuldemängud ja filmistsenaariumid. Kahest tema romaanist on tehtud ka film. Aeg-ajalt kirjutab ta ka kolumne Ilta-Sanomatesse.
Jari Tervo on saanud palju erinevaid kirjandusauhindu ning on olnud ka Soome tunnustatuima auhinna Finlandia kandidaatide hulgas.
Ta oli aastal 2011 enim teeninud kirjanik.
Nektar

Nektari kogumine

Õite magus nektar meelitab ligi putukaid. Kuna enamikul taimedel asuvad nektarinäärmed õiepõhjas, puutub nektarijahil putukas vastu õie emakat ja tolmukaid. Tolmuterad kleepuvad putuka keha külge ning kuna putukad külastavad nektari otsinguil mitmeid õisi, kanduvad tolmuterad õielt õiele. Seega aitavad putukate külaskäigud kaasa õite viljastamisele (tolmeldamisele). Nektarist toituvad ka mitmed linnud, tuntuimad neist on kahtlemata koolibrid.

Nektari hulk ja koostis

Nektari hulk ja koostis sõltub taimede õitsemise ajast, taimede kasvust ja õite asukohast taimel. Seda mõjutavad ka kasvutingimused, õhuniiskus, valgus, temperatuur, mullastik jms. Sõltuvalt mõjuritest võivad nektarid olla väga varieeruva koostisega. Olenevalt taimeliigist ja ilmastikust on nektaris 30–94% vett, 5–20% fruktoosi ja glükoosi, happeid, valke ja mineraalühendeid.
Amasoonia

Amasoonia ehk Amazonase madalik on madalik Lõuna-Ameerika põhjaosas; kõige suurem madalik maailmas (pindala üle 6 900 000 miljoni km²). Madalik paikneb Andidest kuni Atlandi ookeani rannikuni, piirneb Guajaana mägismaaga põhjas ja Brasiilia mägismaaga lõunas.
Madalikul asuvad Amazonase jõgikond ja troopilised vihmametsad moodustavad keevalise elustikuga kohati eluohtliku koosluse.

Liigirikkus

Amasoonias on kirjeldatud 427 imetajaliiki, kellest 173 on endeemsed. Suurima imetajate rühma moodustavad käsitiivalised, keda on kirjeldatud 158 liiki. Närilisi on 110 liiki, kellest suurim on rohkem kui meetri pikkuseks kasvav kapibaara. Piirkonnas leidub vähemalt 15 perekonda ja 81 liiki kuuluvaid primaate, kellest üks sugukond (Pitheciidae), kolm perekonda (20% maailmas leiduvaist) ja 69 liiki on endeemsed. Madusid on kirjeldatud 196 liiki, neist 82 on endeemsed, ja sisalikke 138 liiki, kellest 111 on endeemsed. 406 konnast on tervelt 348 (85%) endeemsed. Linnuliike on umbes 1300, kellest viiendik, ehk 260 liiki, on endeemsed. Amasoonias leidub maailma liigirikkaim mageveekalastik. Liike on kirjeldatud umbes 3000 (30% maailma mageveeliikide koguarvust), kuid neid võib oletuslikult kokku leiduda isegi kuni 9000. Puuliike, mida Amasoonias on ühel hektaril loendatud kuni 300, võib terves piirkonnas oletuslikult kasvada kuni 30 000.
Nissi kirikumõis

Nissi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Nissi) oli kirikumõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.
Liblikamaja (Pärnumaa)

Taimestik

Taimed on talveaeda valitud liblikate vajadusi silmas pidades. Talveaias on nektaritaimed päevaliblikatele ja ka toidutaimed nende röövikutele. Igal liblikaliigil on oma kindlad peremeestaimed, millele munetakse munad ja mida röövikud pärast koorumist sööma hakkavad. Mõned liblikad armastavad puuviljamahla, seega on neile välja pandud maitsvaid puuvilju.

Banaan

Banaanitaimed on pärit Kagu-Aasia troopilistest piirkondadest. Banaani peetakse ekslikult puuviljaks, kuid tegelikult on ta maailma suurima rohttaime vili. Banaanitaim võib kasvada 6–15 m kõrguseks ja banaanilehe pindala on umber ruutmeeter.

Kannatuslill

Kannatuslille kummalise kujuga õied sümboliseerivad Kristuse kannatuslugu. Oma põnevate õite tõttu on saanud temast tuntud ilutaim. Kannatuslille perekonda kuulub umbes 500 liiki. Kannatuslilled kasvavad põhiliselt troopilistel aladel nagu Lõuna- ja Põhja-Ameerika, Aasia ja Austraalia. Kannatuslille vili on enamasti mahlaka viljalihaga mari. Viljade poolest tuntuim on purpur-kannatuslill (P. edulis), mille söödavat vilja kutsutakse ka granadilliks või marakujaks.

Rooshibisk

Rooshibisk kasvab nii troopilistel kui ka lähistroopilistel aladel. Rooshibisk on Malaisia rahvustaim ja seal kutsutakse teda troopika kuningannaks. Rooshibisk võib kasvada kuni 2 m kõrguseks põõsaks või madalaks puuks. Rooshibiski õie läbimõõt võib ulatuda kuni 15 cm ja nad õitsevad peaaegu aastaringselt ent ühe õie eluiga on lühike – üks päev.

Orhidee

Orhideed kuuluvad käpaliste sugukonda. Käpalisi leidub pea kõikjal maailmas. 90% käpalistest kasvab kas troopikas või lähistroopikas. Troopiliste orhideede õied võivad olla väga suured, kuni 15 cm läbimõõduga.

Lantaan

Raudürdiliste sugukonda kuuluv ogaline lantaan on mitmeaastane poolpõõsas ning pärit on taim troopilisest Lõuna-Ameerikast. Looduslikes tingimustes kasvades on lantaani kõrguseks kuni 120 cm. Kuna vananedes õite värvus muutub, siis võib õisikust leida üheaegselt mitut tooni õisi.

Õppeklass

Liblikamaja juures on ka õppeklass, kus korraldatakse kooligruppidele temaatilisi õppetunde. Klassiruum mahutab umbes 20 inimest.

Teised liblikamaja elanikud

Liblikamajas elavad veel kääbusküülik, vöötorav ja tšintšilja.
Väino Ilus

Väino Ilus (sündinud 8. detsembril 1929 Viljandis) on eesti proosakirjanik. 
Ta on sündinud töölisperekonnas ja õppis Viljandi tööstuskoolis, kus sai 1946. aastal lukksepa kutse.
Töötas Maardu fosforiiditööstuses, Tootsi turbatööstuses, 1949–1951 Pärnu ajalehe Töörahva Hääl toimetuses, 1951–1953 Tõstamaa traktorijaama poliitosakonna ajalehe sekretäri ja toimetajana. 1956 sai Ilus eksternina küpsustunnistuse (Tallinna 2. Keskkooli juures). Aastatel 1957–1961 oli Ilus ajalehe Sirp ja Vasar kirjandusosakonna juhataja, 1965–1966 Sirbi ja Vasara toimetaja asetäitja. 1961–1981 töötas Ilus ajakirja Looming toimetuses, kus oli aastatel 1968–1974 peatoimetaja asetäitja.
Kirjanike Liidu liige on Väino Ilus 1958. aastast.
Väino Ilus oli NLKP liige aastail 1952–1991. 1957. aastal lõpetas ta vabariikliku parteikooli.

Looming

Ilus tõusis kirjandusliku nimena esile 1954. aastal novellivõistlusel. Ta on avaldanud lühiproosat almanahhis "Võitlev sõna" ja ajakirjas Looming, kirjutanud artikleid kirjanduse päevateemadel ja retsensioone.
1962 ilmus raamatuna Ilusa jutustus "Kand maas", mis käsitleb kolhoosielu aktuaalseid probleeme 1960. aastate algul. Aastal 1964 ilmus sõjajärgsel perioodil elluastunud põlvkonna kujunemisteid käsitlev romaan "Sinu enese elu". Järgnesid jutukogud "Muutlike ilmade ajal" (1965) ja "Öösiti on kahjulik mõtelda" (1969). Eri ühiskonnakihtide haarav, kaasajaga põimitud tagasivaade sõjaeelse Eesti Vabariigi lõpuaastaisse ja 1940/41. aasta sündmustesse on antud romaanis "Tuulekülvid" (1968). Aastal 1973 aastal ilmus romaan "Kaotusseis".
Ilusa loomingus on valdav maaelu probleemistik. Kirjanik annab sellest keskkonnast omapäraseid, värskelt nähtud karaktereid. Ta lähenemine ainele on ülekaalukalt mõistuslik, stiil asjalik; esiplaanil on sotsiaalsed probleemid, eriti inimeste karakteri ja tema sotsiaalse seisundi sõltuvusseosed.
August Steinberg

August Steinberg (28. aprill 1894 Massu vald, Läänemaa – 20. august 1941 Soome laht) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Elukäik

August Steinberg lõpetas 1912. aastal Tallinnas Aleksander II 6-klassilise linnakooli. 1915. aasta juunist alates oli mobiliseerituna Vene sõjaväes. Lõpetas 3. Peterhofi lipnikekooli 15. veebruaril 1916. Teenis seejärel Üksiku merebrigaadi 3. polgus, olles 1916. aasta sügisest kuni 1917. aasta sügiseni polgu tranšeekomando ülem. Seejärel oli teenistuses Balti mere diviisi staabis. 24. detsembril 1917 lahkus mereväediviisist. Oma teenistuse jooksul Vene sõjaväes oli ta olnud rindel nii Riia all kui ka Doonau suudmealal. 
27. veebruaril 1918 registreeris end 1. Eesti Diviisi staabis, kus määrati inspektori jaoskonna ajutiseks adjutandiks. Vabastati teenistusest 5. aprillil 1918 Eesti üksuste laialisaatmise tõttu Saksa okupatsioonivõimude poolt. 
16. novembril 1918 asus taas teenima moodustavasse Eesti rahvaväkke, kus ta esialgu määrati ajutiselt inspektori jaoskonna ülemaks koos ülesandega see jaoskond ka tegelikult formeerida. Nimetati seejärel sõjaministeeriumi peastaabi jaoskonna ülema abiks. 23. detsembril 1918 läks vabatahtlikult 1. löögiroodu koosseisus rindele. Mõni nädal hiljem määrati ta rooduülemaks. 12.veebruaril 1919 1. löögirood likvideeriti ja August Steinberg kutsuti rindelt tagasi. Ta määrati Ülemjuhataja Staabi korraldusvalitsuse inspektorijaoskonna ülemaks. 30. aprillil 1919 suunati ta Sõjakooli tranšeeasjanduse (kaevikutega seotud valdkond) õppejõuks. 
10. novembril 1919 saadeti August Steinberg lennuväesalga ülema käsutusse ning mõni päev hiljem sai temast lendurõpilane Claude Scudamore Emery grupis. Alates 15. jaanuarist 1920 oli ta lennuväe ülema abi, pärast lennuväe ümberformeerimist lennurooduks rooduülema abi. 10. novembril 1920 vabastati rooduülema abi kohalt ja viidi üle merilennu rühma lenduriks, olles tegelikult sel ajal veel lenduriõpilane.
31. märtsil 1921 määrati August Steinberg lennuroodu ülemaks. Kinnitati sõjaväelenduri kutses 15. juulil 1921. Aastatel 1923–1924 osales väeosa ülemate informatsioonikursusel, mille lõpetamise järel loeti ta alalisväeohvitseriks. 15. märtsist 1924 formeeriti senine lennuvägi ümber lennuväerügemendiks ning August Steinberg määrati selle rügemendi ülemaks.
1929. aastal saadeti õppima Kõrgemasse Sõjakooli, lõpetas selle 2. aprillil 1932 hindele “väga hea”. Kuna 1. juulist 1930 oli lennuväe rügement likvideeritud, siis oli ta ajutiselt viidud üle kaitseministri käskudetäitjaks ohvitseriks. 1. aprillist 1934 sai ta kaitseväe staabi IV osakonna ülemaks ning kolm kuud hiljem 3. diviisi staabiülemaks. 13. jaanuaril 1936 vabastati ta sõjaväeteenistusest vanuse tõttu.  
1936. aasta detsembris sai August Steinberg Estonia teatri talituse juhiks.
1941. aasta suvel mobiliseeriti ta Punaarmeesse, hukkus Tallinnast evakueerumisel mootorlaeval Sibir.
Buckinghami π teoreem

Buckinghami π teoreem on inseneriteaduses, rakendusmatemaatikas ja füüsikas oluline teoreem dimensionaalanalüüsis.
Antud teoreem on formaalsem variant Rayleigh' dimensionaalanalüüsi meetodist. Buckinghami π teoreem ütleb, et füüsikaliselt tähenduslikku n füüsikalist suurust siduvat võrrandit saab esitada läbi p = n − k dimensioonitu parameetri abil π₁, π₂, ..., πₚ, mida saab tuletada algsetest füüsikalistest suurustest. (k on esinevate füüsikaliste suuruste dimensioonide arv.)
Teoreem annab juhised, kuidas ilma võrrandeid teadmata leida dimensioonita suuruseid etteantud füüsikalistest suurustest.
Olev Luht

Olev Luht (20. november 1910 Kavastu vald, Tartumaa – mai 1992) oli Kavastu vallavanem.
Õppis 1929–1933 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Viibis vangilaagrites Komi ANSV-s, vabanes 1955.
Eduard Hill

Eduard Hill (vene Эдуард Анатольевич Хиль; 4. september 1934 Smolensk – 4. juuni 2012 Peterburi) oli vene estraadilaulja.
Eduard Hilli isa oli mehaanik ja ema raamatupidaja. Tema lapsepõlv kujunes raskeks. Vanemad lahutasid ja sõja ajal evakueeriti Hill lasteaiaga tagalasse. Oma ema kohtas ta uuesti alles 1943. aasta lõpus. 
1949. aastal asus Eduard Hill õppima Leningradis polügraafiatehnikumis, mille lõpetamise järel töötas ta trükikojas. 1955. aastal alustas ta õpinguid Leningradi Konservatooriumis, mille lõpetas 1960. aastal. 
Alates 1955. aastast oli Eduard Hill Lenkontserdi solist. Esialgu esitas ta põhiliselt rahvalaule ja romansse. Konservatooriumi lõpetamise järel jätkas Hill esinemist konservatooriumi ooperistuudio lavastuses ning andis klassikalise ja kammerlaulu kontserte. Estraadimuusikaga hakkas ta tegelema alates 1962. aastast. Ta saavutas lauljana edu ka välismaal toimunud konkurssidel. 1974. aastal sai ta Vene NFSV rahvakunstnikuks.
2010. aastal saavutas Internetis laiadase kuulsuse Eduard Hilli 1976. aastal esitatud vokaliis (sõnadeta laul) "Я очень рад, ведь я, наконец, возвращаюсь домой" ("Ma olen väga rõõmus, et ma lõpuks koju jõuan"). Laul sai tuntuks nime all "Trololo" ja Hill ise kui "Trololo-mees".
Ametiasutus

Ametiasutus on asutus, kus toimub ametlik asjaajamine.

Eestis

Ametiasutus on Eesti Vabariigi avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 1 kohaselt iga riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest finantseeritav asutus, mille ülesandeks on avaliku võimu teostamine. Ametiasutuses töötamist loetakse avalikus teenistuses olemiseks.
Damaris Cudworth Masham

Leedi Damaris Cudworth Masham (18. jaanuar 1659 – 20. aprill 1708) oli inglise filosoof. 
Ta oli Cambridge'i platonistliku filosoofi Ralph Cudworthi tütar ja empiristliku filosoofi John Locke'i sõber. Masham avaldas kaks teost teoloogia, epistemoloogia ja moraalifilosoofia teemadel. Ta pidas kirjavahetust Gottfried Wilhelm Leibnizi ja Locke'iga metafüüsika küsimustes. 
Damaris Cudworth sai leedi Mashamiks, kui ta 1685. aastal abiellus Sir Francis Mashamiga.
Avatud Ülikool

Avatud Ülikool (inglise keeles Open University) on avatud ülikooli tüüpi õppeasutus, kus õpivad peamiselt Suurbritannia üliõpilased; ühtlasi suurim Suurbritannia ülikool. Enamik ülikooli õppetööst ei toimu mitte ülikoolilinnakus, vaid väljaspool seda, eelkõige veebis. Paljusid kursuseid saab läbida ka väljaspool Suurbritanniat.
Ülikool asutati 1969.
Ülikoolis õpib üle 168 000 üliõpilase (umbes 2016).
Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid

Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid on Eestis tegutsev advokaadibüroo. Büroo asutas 1997. aasta augustis eesti vandeadvokaat Jüri Leppik.
Alates aastast 2016 on partneriteks vandeadvokaadid Jüri Leppik, Tõnu Tuulas, Heidi Rajamäe-Parik, Anne Värvimann ja Helvia Räägel. Lisaks partneritele tegutseb advokaadibüroos vandeadvokaat Üllar Aedna.
Hugo Schuchardt

Hugo Ernst Mario Schuchardt (4. veebruar 1842, Gotha – 21. aprill 1927, Graz) oli väljapaistev saksa keeleteadlane.
Ta uuris eriti romaani keeli ja baski keelt.
Ta on arendanud keelemuutuste lainemudelit, sellega avaldades mõju lingvistilise geograafia arengule. Ta töödel oli mõju F. de Saussure'i strukturalismile.
Jüri Kerem

Jüri Kerem (24. aprill 1943 Tallinn – 8. september 1993) oli eesti karikaturist ja portreemaalija.
Aastal 1968 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistusõpetajana.
Ta töötas aastaid ajalehtedes Noorte Hääl, Rahva Hääl ja huumoriajakirjas Pikker. Tema karikatuure ilmus aga paljudes muudeski väljaannetes. Ta kujundas ja illustreeris raamatuid.
Lisaks Jüri Keremi iseloomulikule stiilile võis tema töid ära tunda signatuuri "lullu" järgi.
Jüri Kerem oli ka viljakas eksliibrisekunstnik.
Osalenud paljudel karikatuurinäitustel nii Eestis kui välismaal.

Isiklikku

Jüri Keremil on neli last.
Esimesest abielust kaks last metallikunstnik Marje Keremiga.
Teisest abielust samuti kaks last klaasikunstnik Piret Keremiga
Harri Veivo

Harri Veivo on soome kirjandusteadlane ja semiootik.
Saksi valla lipp

Saksi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Saksi valla lipp.
Lipp oli kasutusel 28. aprillist 1998 kuni 2005. aastani, mil ühinesid Saksi vald, Tapa linn ja Lehtse vald (Järva maakonnast). Uue valla nimeks sai Tapa vald. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru Maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise ning uue Tapa valla lipu heiskamise tseremoonia. Saksi valla lipu langetas endine Saksi vallavolikogu esimees Aivar Ojavere.

Lipu kirjeldus

Saksi valla lipp oli vapilipp, mille sinise kanga jaotasid diagonaalselt pooleks, vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka ulatuvad kolm kitsast lainelist laidu, valge, sinine ja kollane.
Lipu normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.
Põhjajää

Põhjajää (ka ankurjää, veesisene jää) on veekogu põhja ja veealustele esemetele tekkiv jää.
Põhjajää võib tekkida nii jääkatteta vooluveekogudes kui ka tugevasti segunevate veekihtidega seisuveekogus. Selle tingimuseks on vee temperatuuri langemine alla külmumispunkti ning kristallisatsioonituumakeste (nt heljumiosiste, külma õhu mullikeste, vette ulatuvate esemete) esinemine.
Põhjajää tekkis nt Narva koses, mil see enne Narva veejõujaama ehitamist ummistas sageli Kreenholmi tekstiilvabriku veehaarded.
Palmisaared

Palmisaared (araabia keeles جزر النخيل; Juzur an-Nakhīl) on Araabia Ühendemiraatidele kuuluvad kunstlikud poolsaared Pärsia lahes Dubai rannikul.
Kolm palmisaart on hiiglaslik turismiatraktsioon, mille rajamise algatas šeik Muḩammad ibn Rāshid Āl Maktūm. Saartele on plaanis rajada üle 100 luksushotelli ning villad, spordi-, kaubandus- ja meelelahutuskeskused.
Rajamisel on kolm saart: Jumayrah', Jabal ‘Alī ja Dayrah' palmisaar. Palmikujulised saared on ümbritsetud kaarekujuliste suurtest kividest rajatud lainemurdjatega. Saared ehitatakse Pärsia lahe põhjast võetud liivast. Saarte rannajoone pikkus on kokku 520 km.
Ehitust alustati juunis 2001. Ehitustööde peaettevõtja on Araabia Ühendemiraatide kinnisvaraarendaja Nakheel Properties.
Esimesena hakati rajama keskmist, Jumayrah' palmisaart. Selle geograafilised koordinaadid on 25° 20′ 0″ N, 55° 16′ 5″ E. Saare ulatus on nii pikkuses kui ka laiuses umbes 5 km. Saarele on plaanis ehitada 32 hotelli. Rannikul jääb ankrusse ka endine luksuslaev Queen Elizabeth 2, mis hakkab tööle hotellina. Aastal 2006 kolisid saarele esimesed elanikud.
Läänepoolseim saar on Jabal ‘Alī, mille koordinaadid on 25° 20′ 0″ N, 55° 16′ 5″ E. Seda hakati ehitama 2002. aastal. Sellele saarele rajatakse ka büroohooned.
Idapoolseim ja suurim palmisaar on Dayrah, mille koordinaadid on 25° 20′ 0″ N, 55° 16′ 5″ E. Saart hakati rajama 2004. aastal ning see ei ole veel kuju võtnud. Saare pikkuseks planeeriti esialgu 14 km ja laiuseks 8,5 km, et aga rannikust kaugemal osutus meri liiga sügavaks ning nõudis väga palju täitematerjali, vähendati pikkust 1,5 ja laiust 1 km võrra. Saare planeeritav pindala on umbes 46 km². On kokku arvutatud, et selle rajamiseks kulub umbes miljard kuupmeetrit liiva ja kive.
Pekre mõis

Pekre mõis (saksa keeles Pekker) oli Vana-Kariste mõisa kõrvalmõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal.
Undinė Radzevičiūtė

Undinė Radzevičiūtė (sündinud 16. juulil 1967) on leedu kirjanik. 
Undinė Radzevičiūtė on lõpetanud Vilniuse Kunstiakadeemia, kus ta õppis kunstiajalugu, -teooriat ja -kriitikat.
Tema esimesed raamatud olid absurdihuumoriga vürtsitatud miniromaanid "Strekaza" (2003) ja "Frankburgas" (2010). 
Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014, tõlkinud Tiiu Sandrak). Selle originaal ("Baden Badeno nebus", 2011) valiti 2012. aastal Leedu viie parema täiskasvanutele mõeldud raamatu hulka, nagu ka 2013. aastal ilmunud romaan "Kala ja draakonid" ("Žuvys ir drakonai"). "Kala ja draakonid" ilmus aastal 2017 sarjas Moodne aeg eestikeelses tõlkes, tõlkijaks Tiiu Sandrak.
2015. aastal pälvis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna.
Ramsey maakond (Põhja-Dakota)

Ramsey maakond (Ramsey County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 48°25' N, 98°72' W.
Maakonna halduskeskusja suurim linn on Devils Lake.
Maakonna pindala on 3370 km², millest 300 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 451. Aastal 2000 oli elanike arv 12 066.

Ajalugu

Ramsey maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal. Maakond sai nime Minnesotast pärit USA senaatori Alexander Ramsey järgi. Maakonna valitsus organiseeriti 25. jaanuaril 1883.
Hiina Vabariigi ja Paraguay suhted

Hiina Vabariik ja Paraguay sõlmisid diplomaatilised suhted 8. juulil 1957. Liit antikommunistide Alfredo Stroessneri ja Chiang Kai-sheki vahel oli tihe. Ka pärast Stroessneri kukutamist 1989. aastal on suhted mõlema riigi vahel jätkunud. Paraguay on hetkel suurim riik maailmas, mis tunnustab Hiina Vabariiki. Paraguayl on suursaatkond Taipeis. Hiina Vabariigil on suursaatkond Asunciónis ja peakonsulaat Ciudad del Estes.