google/wiki40b huggingface dataset:
Linnugripp

Linnugripp A(H5N1) inimestel

Teatud tüüpi linnugripi viirus võib nakatada ka teisi imetajaid, sealhulgas on A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N1 ohtlik inimestele.
Tänaseks on teada, et linnugripp (A (H5N1) gripp) levib nii lindudelt inimestele kui ka inimeste hulgas. Inimeste kaudu levib A-tüüpi gripiviiruse alatüüp H5N1 piisknakkusena ja piisktuumadena, nii otseses kui kaudses kontaktis nakkusallikaga ja ka ise kätega nakkustekitaja konjunktiivide limaskestale või ülemistesse hingamisteedesse viies.
Inkubatsiooniperiood on 2–6 päeva.
Nakatuda võivad ka spetsiaalseid isikukaitsevahendeid mitte kasutavad meditsiinitöötajad. Haiglanakkuse võib saada linnugripiviirusega nakatunud meditsiinitöötajatelt.

Haigusnähud

Linnugrippi (A (H5N1) gripp) nakatunute esimesteks haigusnähtudeks on kehatemperatuuri tõus üle 38 ºC, alumiste hingamisteede sümptomid, diarröa, oksendamine, kõhuvalu, pleuravalu, ninaverejooks, igemete veritsemine jt.
Paljudel nakatunutel on 7 päeva pärast nakatumist diagnoositud pneumoonia.
Enamik hospitaliseeritud A (H5N1) patsientidest on vajanud 48 tunni jooksul pärast haiglasse saabumist hingamisaparaati ja hulgiorganpuudulikkuse ja hüpotensiooni tõttu ka intensiivravi.
Suremus, (enamasti mitte viiruse vaid hüpertsütokineemia ja täiskasvanu respiratoorse distressi sündroomi tõttu) on kõrge ka haiglaravil olnud patsientide puhul, kelle vereanalüüsis oli leukotsüütide hulk, eriti lümfotsüütide osas, kahanenud. A (H5N1) grippi surnud patsientidel on tuvastatud kõrgem põletikutsütokiinide (interleukiin-6, interleukiin-8, interleukiin-1 (monotsüüte keemiliselt ligitõmbav proteiin) ja plasma interferooni tase (umbes kolm korda kõrgem).

Arstiabi Eestis

Esimesel võimalusel tuleks linnugripi kahtluse korral pöörduda perearsti poole ehk erakorralise meditsiini osakonda (EMOsse), et arst saaks määrata sobiva ravimikuuri, kas viirusevastaste ravimite, laia spektriga antibiootikumide või kortikosteroididega.

Immunopatoloogia

Viirus nakatab epiteelirakke ja ka immuunsüsteemi rakke, eelistatult makrofaage ja CD8+ T-lümfotsüüte.
Immuunvastus sarnaneb osaliselt sepsise sündroomi ja ägeda respiratoorse distressi sündroomi omaga.
Viiruse paljunemisele reageerib organism immuunvastusena tsütokiinide düsregulatsiooniga, mis põhjustab lümfoid(-immuun)süsteemi ülereageerimise ('äkkrünnaku') - hüpertsütokineemia sünteesitakse ja eritatakse suurel hulgal põletikutsütokiine ja kemokiine (näit TNF-alfa, IL-6 ja IFN-gamma jmt).
Hüpertsütokineemiaga seostatakse potentsiaaselt eluohtlikke kliinilisi sümptomeid ja seisundeid, nagu kopsuödeem, akuutne bronhopneumoonia, alveolaarne verejooks, hemofagotsütaarne sündroom ja täiskasvanu respiratoorse distressi sündroom, mille kutsuvad esile talitlevate kudede (näiteks talitlevate kopsukudede) nekroos ja hävinemine.
Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse andmetel on suremus kuni 60%.
Meremess

Meremess (ka Mere- ja vabaajamess) on mereteemaline üritus (mess), mida korraldatakse Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses. Messi korraldab OÜ Eesti Paat.
2014 toimus järjekorras 14. mess.
Yayoi Kusama

Yayoi Kusama (jaapani keeles 草間彌生 või 草間弥生 Kusama Yayoi; sündinud 22. märtsil 1929 Matsumotos Nagano prefektuuris) on jaapani kunstnik, proosakirjanik ja luuletaja.
Ta on tuntuim Teise maailmasõja järgsetest Jaapani naiskunstnikest. Kusama "kaubamärk" on värviliste täppidega (polka dot) akrüülmaalid, installatsioonid ja nn pehmed skulptuurid, mis demonstreerivad tema maniakaalset huvi psühhedeelsete värvide, korduse ja mustri vastu. Aastatel 1958–1973 elas ta USA-s. Haigena Jaapanisse naasnud, hakkas ta kirjutama šokeerivaid sürrealistlikke romaane, novelle ja luulet. Ta tegeles kunstimüügiga, kuid pidi mõne aasta pärast lõpetama. 1977. aastal läks ta ravile Seiwa vaimuhaiglasse, kuhu jäi lõpuks alaliselt elama. Tema kunstnikuateljee, kus ta on jätkuvalt töötanud 1970. aastate keskpaigast, asub haigla lähedal Tokyo Shinjuku linnaosas.
2006. aastal pälvis ta Praemium Imperiale maalikunsti alal.
Postmodernistlik film

Postmodernistlikuks filmiks nimetatakse postmodernismi ideid ja tunnuseid kasutavaid filme. Postmodernistlik film on üks nooremaid kunstilise väljenduse valdkondi.

Postmodernistliku filmi tunnused

Postmodernistlikku teost iseloomustab kõrgkultuuri ja massikultuuri vahelise piiri ähmastumine, traditisioonilise väljenduslaadi ümbermängimine popkultuuri sõnavara ja strateegiate abil. David J.Peterson möönab, et kaasajal puudub arusaam filmist kui ühtsest ja samu tunnuseid sisaldavast valdkonnast. Arusaama ühtsusest on asendanud mitmesugused erinevad filmitüübid: avangardfilm, dokumentaalfilm, rahvusvaheline kunstiline film ning paljud kommertskino temaatilised ja stilistilised suunad. Postmodernistlikku filmi iseloomustab ka kindlapiirilise žanrilise hierarhia kadumine, žanripiiride ähmastumine. Ilmnevad sarnasused arhitektuurivaldkonnas toimunud muutustega, mis seisnesid samuti fragmenteerituse ja stilistilise mitmekesisuse eelistamises tervilikkusele. Postmodernistliku filmi iseärasuseks võib pidada ka kõrgkultuuri ja massikultuuri vahelise ajaloolise vastasseisu kadumist. Filmid võivad alluda väga keerulisele analüüsile, kuid samas saab neid nautida meelelahutusena.
Beaveri maakond (Utah)

Ajalugu

Esimest korda jõudsid maadeavastajad Beaveri maakonna piirkonda Dominguez-Escalante ekspeditsiooni ajal 1776. Maakond moodustati 5. jaanuaril 1856 Ironi maakonna osast. Maakond on nime saanud kobraste järgi, keda leidus selles piirkonnas arvukalt.
Susanne Blakeslee

Susanne Blakeslee (õieti Susanne Ann Blakeslee; sündinud 27. jaanuaril, 1956 Los Angeleses Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Keeri-Karijärve looduskaitseala

Keeri-Karijärve looduskaitseala asub Elva, Nõo, Puhja ja Tähtvere valla territooriumil.
Looduskaitseala suurus on 1910 hektarit. Kaitseala asutati 2006. aasta veebruaris ja see on osa Natura 2000 võrgustiku loodusaladest. Kaitseala on jaotatud kolmeks sihtkaitse- ja üheks piiranguvööndiks.
Kaitsealadel voolab Elva jõgi ning selle orundis asuvad Karijärv, Keeri järv, Asema järv ja Jõnni järv.
Suur osa kaitstavast territooriumist on lamminiidud, mis kujundavad piirkonna veerežiimi ning pakuvad lindudele elamis- ja toitumispaiku. Lindudest elutseb sealsetel aladel üliharuldane suur-konnakotkas, kaitsealustest liikidest elab ka merikotkas, kalakotkas ja väike-konnakotkas – kõik kuuluvad I kaitsekategooriasse. II kategooriasse kuuluvad valgeselg-kirjurähn ja kolmvarvas-rähn, III kategooriasse hallpea-rähn, musträhn, herilaseviu, händkakk, roo-loorkull, soo-loorkull, händkakk, väike-kärbsenäpp, laanepüü, mustviires, sookurg, täpikhuik, jõgitiir ja nõmmelõoke.
Kaitsealal on ka pärisaru- ja puisniite, kus kasvab mitut liiki käpalisi. Vanadest loodusmetsadest võib leida ka III kaitsekategooria liike – harilikku ungrukolda ja karukolda.
Ljaisan Utjaševa

Ljaisan Utjaševa (vene keeles Ляйсан Альбертовна Утяшева, baškiiri keeles Ләйсән Альберт ҡыҙы Үтәшева; sündinud 28. juunil 1985 Alšejevski rajoonis) on Baškiiria päritolu Venemaa telesaatejuht ja endine iluvõimleja. Pärast rütmivõimlemise karjääri lõpetamist otsustas Ljaisan proovida ennast televisioonis. Hea välimus ja loomulik sarm tegid oma töö: täna pole Ljaisan mitte ainult populaarne telesaatejuht, vaid ka üks Venemaa sõubisnise peamisi it girl'e.
Pronksmadu

Levila

Nad elavad Aasias, Indias ja Koreas.
Keskmaa

Keskmaa (inglise keeles Middle-earth) on fiktiivne maailm Briti ulmekirjaniku J. R. R. Tolkieni loomingus. Selles toimuvad paljud tema teosed, tuntumad neist on "Kääbik, ehk sinna ja tagasi", triloogia "Sõrmuste isand" ja "Silmarillion". Samuti on Keskmaa Tolkieni teoste põhjal loodud filmide, arvutimängude jt teoste toimumispaik.
Tolkien visandas Keskmaad kirjeldades selle maailma ulatusliku geograafilise ja ajaloolise kirjelduse ning töötas välja mitu seal kõneldavat keelt (quenya, sindarin, khuzdul jt). Keskmaa on üks klassikalisse kõrgfantaasiasse kuuluvaid maailmu: seal esineb maagia, elavad fantastilised olendid (lohed, trollid, vaimud jne) ning mitu inimesesarnast mõistuslikku rassi (päkapikud, haldjad, mäekollid jne). Samuti kirjeldas Tolkien Keskmaa panteoni ja loomislugu. Keskmaa ajalugu on maagia kuhtumise lugu, mille lõpuks asustavad maailma eelkõige inimesed, muud rassid aga muutuvad üha haruldasemaks või lahkuvad Keskmaalt (haldjad).
Nii nagu kogu Tolkieni looming, on ka Keskmaa kui selle keskne element avaldanud ulatuslikku mõju tänapäeva kultuurile. Selle põhjal on valminud arvukalt filme, arvutimänge, muusikapalu jt teoseid. Tuntumate hulka neist kuuluvad režissöör Peter Jacksoni filmitriloogiad "Kääbik" ja "Sõrmuste isand".
Nixon Hiinas

"Nixon Hiinas" (Nixon in China) on John Adamsi kolmevaatuseline ooper. Selle esmaesitus oli Houstoni ooperiteatris 1987. aastal. Ooper on eriline oma kaasaegse poliitilise teema poolest, kuigi järgib barokkooperi vormi. Libreto on kirjutanud Alice Goodman.
Ooperi muusika on minimalistlik ja sel on mõjutusi 1940ndate bigbändide muusikast.
Betelgeuse

Betelgeuse (tuntud ka kui Alpha Orionis) on Orioni tähtkujus asuv täht, mis on heleduselt teine täht Orioni tähtkujus ja üheksas tähistaevas. See on poolkorrapärane muutlik täht, mille näiv tähesuurus on 0,2 kuni 1,2, millega Betelgeuse on esimese suurusjärgu tähedest suurim muutuja. Betelgeuse oleks tähistaeva heledaim täht, kui inimsilm suudaks näha valguse kõiki lainepikkusi.
Betelgeuse on vaatlemisel märgatavalt punakas. See on klassifitseeritud kui M2 spektriklassi punane ülihiid. Betelgeuse on üks suurimaid tähti, mida teatakse. See on peaaegu 1000 korda suurem kui Päike ja kui see asuks Päikesesüsteemi keskpunktis, ulatuks see üle Asteroidide vöö, kuni Jupiteri orbiidini.
Core 2

Tehnoloogia

Core 2 brändi tutvustati 27. juulil 2006, hõlmates Solo (ühetuumaline), Duo (kahetuumaline), Quad (neljatuumaline), ja 2007. aastal, Extreme (kahe- või neljatuumaline CPU entusiastidele) versioonid. Intel Core 2 protsessor koos vPro tehnoloogiaga (loodud äridele) sisaldab kahetuumalisi ja neljatuumalisi harud.
Core baasil protsessoritel puudub hüperhargtöötluse tehnoloogia, mis oli Pentium 4 protsessoritel, sest Core mikroarhitektuur on arenenud P6 mikroarhitektuurist, mida kasutati Pentium Pro, Pentium II, Pentium III ja Pentium M protsessorites. Veel puudub Core 2-s L3-vahemälu mis oli Gallatin tuumas Pentium 4 Extreme Editionis, kuigi L3-vahemälu on olemas kõrgtaseme Core'il põhinevatel Xeonidel ja hüperhargtöötlusega osadel Atom protsessoritel. Nii L3-vahemälu kui ka hüperhargtöötlus on olemas praegustel Nehalemi ja Westmere'i protsessoritel.

Duo, Quad, ja Extreme

Core 2 brändiga CPU-d sisaldavad: Conroe/Allendale (kahetuumaline ja lauaarvutitele), Merom (kahetuumaline ja sülearvutitele), Merom-L (ühetuumaline ja sülearvutitele), Kentsfield (neljatuumaline ja lauaarvutitele) ja uuendatud versioonid nimedega Wolfdale (kahetuumaline ja lauaarvutitele), Penryn (kahetuumaline ja sülearvutitele) ja Yorkfield (neljatuumaline ja lauaarvutitele).
Core 2 brändi protsessorid sisaldavad virtualisatsiooni tehnoloogiat mõnede eranditega (NX Biti ja SSE3). Nende tuumade mikroarhitektuur tutvustas ka SSSE3, Trusted Execution tehnoloogia, edasiarendatud SpeedStepi ja aktiivse kontrolli tehnoloogia (iAMT2). Kuna soojusjuhtivuseks vajatav energia(TDP) ulatub ainult 65 W-i, Core 2 kahetuumaline Conroe tarbis ainult pool vähemsuutliku kahetuumalise Pentium D brändi lauaarvuti kiibi energiast, mis vajasid kuni 130 W.

Dunnington

Xeon Dunningtoni protsessor (CPUID Family 6, model 30) sarnaneb väga Wolfdale'iga, kuid on kuue tuumaga ja kiibipealse L3-vahemäluga ning on loodud serveritele, millel on Socket 604 (see ei ole turustatud kui Core 2).

Järeltulijad

Core 2 brändile on valik Nehalem mikroarhitektuuril põhinevaid protsessoreid Core i3, i5 ja i7. Core i7 ametlikult avalikustati 17. novembril 2008 kui tootepere, mis koosnes kolmest neljatuumalisest lauaarvuti protsessori mudelist, edasised mudelid hakkasid saabuma 2009. aasta jooksul.
32 nm protsessorite avalikustamisega tulevatel kuudel planeerib Intel katkestada mõned Atom, Celeron, Pentium, Core 2 ja isegi Core i7 mudelid. Core 2 Quad Q8200, Q8200S, Q9400 ja Q9400S plaanitakse katkestada 2010. aastal. Intel võib veel ümber nimetada mõned Core 2 protsessorid E7xxx, E8xxx, Q8xxx, Q9xxx ja Wolfdale seerias, Core i3 protsessorid koos uute Core i3 protsessoritega, mis kasutavad 45 nm Nehalemi mikroarhitektuuri.

Nomenklatuur ja lühendid

Core 2 protsessorite väljalaskmisega on lühend C2 tulnud üldisesse kasutusse oma eri variantidega C2D (praegune Core 2 Duo) ja C2Q, C2E, mis viitavad vastavalt Core 2 Quad ja Core 2 Extreme protsessoritele. C2QX vastab Quad seeria Extreme-Edition protsessoritele (QX6700, QX6800, QX6850).
Voloveci mäestik

Voloveci mäestik (slovaki Volovské vrchy) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki maagimäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Zlatý stôl (1332,4 m); tegemist on Slovaki maagimäestiku kõrgeima piirkonnaga.
Kuigi geoloogiliselt moodustab Voloveci mäestik Lääne-Karpaatides ühtse piirkonna, pole see morfoloogiliselt sugugi ühtne regioon. Selle koosseisus eristatakse mitmeid alampiirkondi. Mäestiku kaguosas asub Holička. Selle kõrgeimaks punktiks on samanimeline mägi (727 m). Lõunaosas asub Pipitka, mille kõrgeimaks punktiks on Pipitka mägi (1224,8 m). Pipitka aladele jääb veel kaks kilomeetrist kõrgemat mäetippu. Selle madalamad osad ulatuvad 300 meetrit üle merepinna.
Mäestiku loodeosas asub Havranie kõrgustik, mille kõrgeimaks punktiks on Čierna hora (1152 m). Madalamad alad jäävad kõrgustiku lääneossa (500 m). Mõned autorid seda omaette piirkonnana ei erista. Kõrgustikust lõunasse jääb Hnileci kõrgustik, mille kõrgeim tipp on Bukovec (1127 m). Üle kilomeetri ulatuvad seal veel Korban (1109,6 m), Ostrý vrch (1982 m) ja Skala (1013,6 m). Hnileci kõrgustiku madalamad alad asuvad selle idaosas (330 m).
Havranie kõrgustikust lõunas mäestiku lääneosas asub ka Knola, mille kõrgeim tipp on Babiná (1 278 m). Selle kõrguselt neljanda tipu Muráňi (1 260 m) ümbrusesse on loodud looduskaitseala. Looduskaitse all on ka Knola mägede (neist kõrgeim on Veľká Knola (1 266 m)) ümbruskond.
Mäestiku idaosas asub Kojšovská hoľa, mille kõrgeimaks kohaks on samanimeline mägi (1246 m). Lisaks Kojšovská hoľale on seal veel neli üle kilomeetri ulatuvat mäetippu. See piirkond ulatub Košiceni, kus linna kohal asub 798 meetri kõrgune Štósi sadul. 
Mäestiku edelaosas asub selle kõrgeim osa Zlatý stôl, mille kõrgeimaks kohaks on samanimeline mägi. Selle madalamad osad jäävad läände, kus piirkond ulatub vaid 350 meetrit üle merepinna. Seal asub ka mäestikule nime andnud Skalisko ehk Voloveci mägi (1293,1 m).
Kaitstavaid maid on mäestikus 12 014 ha. See on üks kolmest Slovakkia piirkonnast, kus elavad herilaseviu, must toonekurg, händkakk ja hallpea-rähn.
Mäestiku lääneosa veed voolavad Hornádi jõkke. Suurem osa mäestikust on kaetud metsaga. Valdavad puud on kuusk ja nulg, kohati kasvavad seal ka tamm ja harilik pöök. Selle territooriumile jäävad mitmed vanad kaevanduslinnad nagu Gelnica, Rudňany ja Smolník. Seal on kaevandatud kulda, hõbedat, vaske, elavhõbedat ja rauda.
Hiina Rahvavabariigi vapp

Hiina Rahvavabariigi vapp (hiina keeles 中华人民共和国国徽) on Hiina Rahvavabariigi vapp. Vapp on kasutusel alates 20. septembrist 1950.
Vapi keskel on kujutatud Taevase rahu väravat, mida valgustab viis tähte.
Viktorija Čmilytė-Nielsen

Viktorija Čmilytė-Nielsen (sündinud 6. augustil 1983 Šiauliais) on leedu maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010).
Čmilytė võitis 2000. ja 2005. aastal Leedu meistrivõistlused, võisteldes koos meesmaletajatega. Ta tuli 2011. aastal Thbilisis Euroopa naiste malemeistriks. Lisaks meistritiitlile võitis ta Euroopa meistrivõistlustelt kolm hõbemedalit (2003, 2008, 2010).
Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 2000. aastal MM-i turniiril New Delhis võitis ta avaringis Hoang Thanh Trangi, jõudis kaheksandikfinaali, kus kaotas Alisa Marićle. 2004. aastal MM-i turniiril Elistas võitis ta avaringis Harika Dronavallit, teises ringis Aleksandra Kostenjukki ja kaheksandikfinaalis Pia Cramlingut, kuid kaotas veerandfinaalis Maia Tšiburdanidzele. 2006. aastal MM-i turniiril Jekaterinburgis võitis Čmilytė kaheksandikfinaalis Kostenjukki ja veerandfinaalis Tšiburdanidzet. Poolfinaalis kaotas ta Alissa Galljamovale. 2010. aastal MM-i turniiril Antakyas jõudis ta kaheksandikfinaali, kus kaotas Almira Skripchenkole. 2012. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis saita turniiritabelis 7. asetuse, kuid kaheksandikfinaali ei pääsenud. 2015. aastal MM-i turniiril Sotšis sai ta turniiritabelis 4. asetuse, jõudis kaheksandikfinaali, kus kaotas Meri Arabidzele.
Čmilytė mängis Tallinnas rahvusvahelisel kiirmaleturniiril Meenutades Paul Kerest naisteturniiril, kus sai kaks esikohta (2001. ja koos Ilze Bērziņaga 2008. aastal). 
Ta sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1999. aastal naiste suurmeistri, 2001. aastal rahvusvahelise meistri ja 2010. aastal rahvusvahelise suurmeistri  nimetuse.
Gerda

Gerda on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 254. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gerda 645 naisel.
Geminaadivaheldus

Geminaadivaheldus on astmevaheldus, mille puhul tugevas astmes on geminaat, nõrgas astmes ühekordne häälik.
Sindi raudteejaam

Sindi raudteejaam oli raudteejaam Pärnumaal Sindis.
Raudteejaam asus kitsarööpmelise Lelle–Papiniidu raudtee ääres. See asus Lelle raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel. Jaam avati aastal 1928, jaamahoone valmis aastal 1927. Avamisel jäi jaam Taali valda.
Sindi raudteejaamale eelnes Pärnu poole sõites Tammiste pooljaam ja järgnes Papiniidu jaam. Sindi ja Papiniidu vahel asusuid veel Pustusi, Lodja ja Lennuki raudteepeatused. 
Sindi jaam suleti 1969. aastal seoses Lelle–Pärnu raudteelõigu laiarööpmeliseks ehitamise ja sellest johtunud trassimuutusega.
Mõhku

Mõhku on paikkond (varem küla) Harju maakonnas Harku vallas Kütke küla alal. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda.
1939 on Mõhkut mainitud külana. Mõhku talust on teateid 1844.
Jeruusalemma mägi

Jeruusalemma mägi oli 14.–17. sajandi nimetus piirkonnale Tallinnas, mis asus praegusest Pärnu maantee viaduktist linna pool, umbes seal, kus asub praegu Tallinna Ühisgümnaasium.
Jeruusalemma mägi asus Tallinna linna Võllamäe hukkamiskohast Tondi pool ning oli mingil ajal kasutusel Toompea hukkamiskohana.
Jeruusalemma mäest edelas toimus 11. septembril 1560 Jeruusalemma mäe lahing.
Orbiitgraaf

Orbiitgraaf  on graafi  alamgraaf, mille servad  vastavad ühe binaarorbiidi  elementidele (st tipupaaridele). Orbiitgraafi on nimetatud ka positsioonistruktuuriks.
Orbiitgraafid on olulised atribuudid graafi struktuuri uurimisel, nad toovad esile või avavad graafi  erinevaid "varjatud külgi". Seda just sümmeetriliste või suuri binaarorbiite omavate graafide puhul.
Portugalikeelne Vikipeedia

Portugalikeelne Vikipeedia (portugali keeles Wikipédia em português) on Vikipeedia portugalikeelne versioon.
Portugalikeelne Vikipeedia sai alguse 11. mail 2001.
Seal on 1012489 artiklit, millega see on artiklite arvult 15. keeleversioon.
26. juunil 2018 ületas portugalikeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 artikli piiri.
Johann Friedrich von Recke

Johann Friedrich von Recke (1. august 1764, Miitavi – 13. september 1846, Miitavi) oli baltisaksa ajaloolane.

Elulugu

Johann Friedrich von Recke oli baltisakslane ja kaupmehe poeg.
Õppis 1781–84 Göttingeni Ülikoolis õigusteadust, ajalugu ja muinasteadust. 1787–1788 Miitavi arhiivi- ja läänisekretäri abiline, 1788–96 arhiivi- ja läänisekretär, 1796–1801 Kuramaa asehaldurkonna valitsuse sekretär, 1801–26 Kuramaa Kameraalkoja nõunik, 1827–46 Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Seltsi sekretär. 
Kuramaa provintsiaalmuuseumi asutajaliige (1818). Tuntud ajaloolise ainestiku kogujana ja dokumentide avaldajana. 
Kogus ulatusliku materjali Balti kubermangude kirjanike ja teadlaste kohta. Toimetas selle leksikonina 1827–32 trükki koos C. E. Napierskyga (Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrtenlexikon d. Prov. Livland, Estland und Kurland I–IV. Mitau, 1827–32), mis on tähtsamaid Baltimail ilmunud ajaloolis-biograafilisi koguteoseid. 
Andis välja Th. Hjärne (Hiärne), Ehst-, Lyv- u. Lettländische Geschichte (Miitavi, 1794 – neli köidet, kolm viimast ilmusid hiljem).
Flynni efekt

Flynni efekt kirjeldab nähtust, mille kohaselt inimgruppide võrreldavate intelligentsustestide keskmised tulemused ajas paranevad. Nimelt on teadusmaailmas tunnustatud fakt, et 20. sajandil tõusid tööstuslikult arenenud riikides keskmised IQ skoorid kiirusega 3 IQ punkti kümne aasta kohta. IQ teste uuendatakse regulaarselt. Testide standardiseerimisel sooritab hulk inimesi testi ning tulemuste keskmine skoor määratakse 100 punkti peale standardhälbega 15 IQ punkti. Kui aga uus testisooritajate valim lahendab mõnda vanemat testiversiooni, ilmneb reeglina, et tulemuste keskmine on mõne punkti võrra 100-st suurem. Efekti psühholoogiline olemus ja võimalikud seosed sotsiaalteaduste teiste valdkondadega pole veel aga kaugeltki selged. 
Flynni efekt sai oma nime Otago Ülikooli professorilt James R. Flynnilt, kes 1980ndatel kaks teemakohast artiklit avaldas.

Jenseni efekt

Pärast Charles Spearmani esialgset hüpoteesi, et intelligentsustestide vaheline korrelatsioon viitab mingile üldisele vaimsele võimekusele (g-faktor), on seda teemat põhjalikumalt käsitlenud ka Arthur Jensen. Jenseni jaoks seisnes Flynni efekti olemasolu ja tõlgenduse peamine küsimus selles, kas IQ-testide alltestide juurdekasvud on samas järjestuses, millega alatestid laaduvad g-faktorile ehk milline on nendes üldise võimekuse osa. Jenseni efekti uurimine tähendab vastuse otsimist küsimusele, kas IQ skooride tõusu põhjustab erivõimete (nt arvutusoskuse) kasv või on tegemist kasvuga, mis puudutab korraga kõiki võimeid ehk nende ühisosa. Kui tegemist oleks samasuunaliste muutustega, oleks tegemist Jenseni efektiga.
Eestis on seda nähtust uurinud Olev Must kolleegidega ning leidnud, et aja jooksul pole kasvanud mitte vaimse võimekuse tuum, mis on ühine erineva sisuga vaimset pingutust nõudvatele ülesannetele, vaid spetsiifilisemat laadi oskused ja teadmised.

Flynni pöördefekt

Värskeimad uurimused on testiskooride tõusmise asemel täheldanud hoopis vastupidist efekti – skooride langust. Praeguseks on IQ langus fikseeritud juba mitmes arenenud riigis, muuhulgas Norras ja Taanis. Kui veel 1988–1998 toimus Taanis 1,5 punktine tõus IQ testiskoorides, siis 1998–2004 leidis aset samaväärne langus. Võimaliku mõjutegurina toodi välja muutused haridussüsteemis ning ka tõusev immigrantide osakaal Taani koolides.  Samuti (nt Richard Lynn) on juhitud tähelepanu düsgeenilisele efektile: vähemintelligentsetel vanematel on juba pikemat aega rohkem lapsi kui intelligetsemates peredes.
Ühest põhjendust on Flynni pöördefektile raske välja tuua, kuid võib ennustada selle nähtuse jätkumist esmalt arenenud riikides ning hiljem ka arengumaades, kuna ka sellel on piir, kui palju võivad keskkondlikud tegurid intelligentsust parandada. Viimase sajandi jooksul on ühtlasi täheldatud negatiivset korrelatsiooni viljakuse ja intelligentsuse vahel, mis tähendab, et aja jooksul inimkonna intelligentsus ei suurene, vaid väheneb.