Priit Kuusk

Haridus

Priit Kuusk lõpetas 1956. aastal Viljandi Pedagoogilise Kooli ja 1960. aastal Tallinna muusikakooli muusikateooria alal. Aastal 1965 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse alal diplomitööga "Cyrillus Kreegi muusikafolkloristlik pärand" Herbert Tampere juhendamisel.

Töökohad

Priit Kuusk oli aastatel 1963–1965 Eesti Raadio muusikasaadete toimetaja, 1965–1972 Tallinna Muusikakeskkooli õpetaja ja 1970–1979 Heliloojate Liidu muusikateaduse ja kriitikasektsiooni esimees. Aastatel 1971–1980 töötas ta ajalehes Sirp ja Vasar ja 1980–1981 Tallinna Muusikakoolis. Alates 1981. aastast töötas ta Ajaloo Instituudis teadurina.

Tegevus muusikaajakirjanikuna

Priit Kuusk on trükiajakirjanduses ja raadios pika aja vältel vahendanud nii Eesti kui ka rahvusvahelisi muusikauudiseid (alates aastast 1967 Eesti Raadio saates Muusikauudised; alates aastast 1970 Sirbi ja Vasara ning aastast 1982 Teater. Muusika. Kino aastaülevaated "Muusikamaailm").
Ta on osalenud autorina mitme teatmeteose (sealhulgas ENE ja H. Riemanni "Musiklexikoni") koostamisel. Ta on esinenud paljudel konverentsidel.

Naiste suitsetamise vastane artikkel

4. augustil 2005 ilmus Eesti Päevalehes Priit Kuuse artikkel, milles ta taunis naiste suitsetamist. Artikkel sisaldas järgmist lõiku: "Kas pole ikka nii, et suits ei ole mõeldud naistele? Nii ootab meid ees kogu väikese rahva suur õhkusuitsetamine, ärahajumine eesti emade algatusel! (Ja mõtlen suitsetavat venelannat vaadates: no suitseta, tapa ennast ja oma lapsi – teid on ju nii palju!)" Artikli veebiversioonist on venelannade kohta käiv lause hiljem välja võetud.
Eestimaa Rahvaliidu Vene Ühenduse juhatuse liikmed Vladimir Maslov, Rodion Denissov ja Vitali Faktulin esitasid seepeale politseile avalduse sotsiaalse vaenu õhutamise pärast artiklis. 5. augustil 2005 palus Eesti Päevalehe peatoimetaja asetäitja Urmet Kook vabandust Priit Kuuse isikliku arvamuse avaldusest end solvatuna tundvatelt lugejatelt ja lubas edaspidi sõnavabadusega vastutustundlikumalt ümber käia .
Politsei alustas Priit Kuuse suhtes väärteomenetlust ning tuvastas detsembris 2005 Eesti Keele Instituudi ekspertide abiga, et Priit Kuuse artikkel sisaldas vaenu õhutavaid elemente. Politsei koostas Priit Kuusele väärteoprotokolli Karistusseadustiku § 151 alusel, mis käsitleb avalikult vihkamisele või vägivallale üleskutsumist seoses rahvuse, rassi, nahavärvi, soo, keele, päritolu, poliitiliste veendumuste või sotsiaalse seisundiga. Politsei saatis väärteomaterjalid Tallinna linnakohtule.
2006. aastal lõpetas Harju Maakohus Priit Kuuse suhtes menetluse, sest tema teos puudusid väärteotunnused. Menetlus lõpetati Kesklinna politseiosakonna esindaja taotlusel, sest juulis 2006 oli jõustunud Karistusseadustiku muudatus, § 151 lg 1 sõnastust, lisades klausli, mille kohaselt vaenu õhutamine on tegevus, millega on kutsutud üles vihkamisele, vägivallale või diskrimineerimisele seoses rahvuse, rassi, nahavärviga jne, ainult juhul, kui sellega on põhjustatud oht isiku elule, tervisele või varale. Et Priit Kuuse tegevus sellist ohtu ei põhjustanud ning nimetatud seadusemuudatusel oli tagasiulatuv jõud, siis kohus lõpetas väärteomenetluse.

Tunnustused

2016 helikunsti sihtkapitali aastapreemia muusikaelu kroonika järjepideva kogumise eest

Isiklikku

Priit Kuusk on olnud kolm korda abielus. Tütred abielust muusikaajakirjaniku ning klaveripedagoogi Sirje Kuusega on omaaegsed "Entel-tenteli" laululapsed Klarika Kuusk ja Kirsti Kuusk. Mõlemad on muusikud.
Priit Kuuse vend on geofüüsik Andres Kuusk.