Tirooli krahvkond

Tirooli sünd

Aastal 1027 eraldas Saksa-Rooma keiser Konrad II Trento piiskopkonna endisest Lombarda Itaalia kuningriigist. Ta liitis selle Baieri hõimuhertsogkonnaga, mis siis oli tema poja Heinrich III valitsemise all. 
12. sajandist alates asusid krahvid Tirooli lossis Merano lähistel, pidades foogtiametit (Vogt) Trento piiskopkonnas ja ka Brixeni piiskopkonnas. Nad laiendasid oma territooriumi üle piirkonna enamuse ja hakkasid ületama piiskoppide võimu, kes nimeliselt olid nende feodaalisandad. Pärast Heinrich X Uhke Baieri hertsogi ametist kõrvaldamist aastal 1138 tugevdasid Tirooli krahvid oma sõltumatust Baierist tema poja Heinrich Lõvi ajal. Kui Baieri hertsogkond läänistati keiser Friedrich I Barbarossa poolt 1154. aasta Goslari Riigipäeval taas Welfidele, ei sisaldanud selle valdused enam Tirooli maid. Krahvid säilitasid sellise sõltumatuse Baieri Wittelsbachi dünastia ajal.

Gorizia-Tirool

Aastal 1253 päris Gorizia (Görzi) krahv Meinhard Tirooli maad, kui abiellus viimase Tirooli krahvi Albert IV tütre Adelheidiga. Kui nende pojad aastal 1271 oma valduse jagasid, võttis vanem poeg Meinhard II Tirooli, mille eest tunnistati ta otse keisrile alluvaks isandaks. Ta toetas Saksa kuningat Rudolf von Habsburgi selle rivaalkuninga Otakar II vastu. Tasuks sai ta aastal 1286 Kärnteni hertsogkonna koos Kraini margiga.
Aastal 1307 valiti Meinhardi poeg Heinrich Böömimaa kuningaks. Pärast tema surma oli elus vaid üks tütar, Margarete, kes sai valitseda vaid Tiroolis. Aastal 1342 abiellus ta Ludwig von Wittelsbachiga, kes siis oli Brandenburgi markkrahv. Punane kotkas Tirooli vapil võib olla tulnud Brandenburgi kotkast ajal, kui nemad valitsesid Tirooli ja Brandenburgi personaalunioonis, kuigi Tirooli kotkas ilmus juba 13. sajandil. 
Ludwig V suri aastal 1361, Margarete poeg Meinhard III suri kaks aastat hiljem. Olles järglasteta, pärandas ta krahvkonna aastal 1363 Austria hertsogile Rudolf IV von Habsburgile. Viimast tunnistati Wittelsbachi dünastia poolt aastal 1369. Sellest ajast alates valitsesid Tirooli erinevad Austria Habsburgide dünastia liinid, kes kandsid krahvitiitlit.

Austria

Pärast Habsburgide pärusvalduste jagamist 1379. aasta Neubergi lepinguga valitsesid Tirooli Austria hertsogi Leopold III järglased. Pärast teist jagamist Leopoldiini liini sees aastal 1406 valitses neid hertsog Friedrich IV Rahapuuduses. Aastal 1420 tegi ta Innsbrucki Tirooli residentsiks. Aastal 1490 loobus tema poeg ja pärija Sigismund Tiroolist ja Kaugemast Austriast oma nõo Saksa kuninga Maximilian I kasuks. Sellega taasühendas Maximilian I kõik Habsburgide maad oma võimu alla. Aastal 1500 omandas ta ka ülejäänud Gorizia (Görz) territooriumid Lienzi ja Pusteri oru ümbruses. 
Kui keiser Ferdinand I aastal 1564 suri, pärandas ta valitsemise Tirooli ja Kaugema Austria üle oma teisele pojale ertshertsog Ferdinand II-le. Mõlemad territooriumid langesid seejärel Habsburgidest keisrite noorematele poegadele: ertshertsog Matthiasele aastal 1608 ja Maximilian III-le aastal 1612. Pärast ertshertsog Sigismund Franzi surma aastal 1665 olid kõik Habsburgide maad taas keiser Leopold I ühtse valitsemise all.
Maria Theresia ajast (1740–1780) alates valitses Tirooli kõigis olulise tähtsusega küsimustes Habsburgide monarhia keskvalitsus Viinis. Aastal 1803 Trento ja Brixeni piiskopkondade maad ilmalikustati ja liidendati krahvkonda.

Napoleoni sõjad

Pärast kaotust Napoleon I-le aastal 1805 pidi Austria Pressburgi rahu kohaselt loovutama Tirooli Baieri kuningriigile. Tirool Baieri osana sai aastal 1806 Reini Liidu liikmeks. Tiroollased tõusid Baieri võimu vastu üles ja neil õnnestus kolm korda alistada Baieri ja Prantsuse väed, mis püüdsid maad tagasi vallutada. 
Austria kaotas Viienda koalitsiooni sõja Prantsusmaa vastu ja sai Schönbrunni rahuga aastal 1809 karmid tingimused. Tirooli rahvuskangelaseks ülistatud ülestõusu juht Andreas Hofer hukati aasta 1810 Mantovas. Tema väed kaotasid kolmanda ja viimase lahingu Prantsuse ja Baieri vägede vastu. Tirool jäi Baieri ja Itaalia kuningriigi võimu alla veel neljaks aastaks.
Viini kongressi otsustega aastal 1814 Tirool taasühendati ja tagastati Austriale. See integreeriti Austria keisririiki. Alates aastast 1867 oli see Austria-Ungari lääneosa Tsisleitaania kroonimaa (Kronland).