google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu (suurtükipaat)

Tartu oli Eesti merejõudude Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükipaat. On kandnud ka nimesid Jurjev, Graf Kirchbach, Narova ja Heimatland.

Ajalugu

Jurjev oli Venemaa teedeministeeriumi käsunduslaev Peipsi järvel. Mobiliseeriti 1915. aastal Vene Peipsi flotilli. Sai relvastuseks vaid kuulipildujad ja jäi flotilli staabilaevaks.
1918. aasta talvel langes Jurjev Pihkva lähedal saksa vägede kätte, nimetati ümber Graf Kirchbachiks ja tegutses järgnevalt kapten Ferdinand Wichmanni juhatusel eestlastest meeskonnaga saksa vägede käsunduslaevana. Sama aasta novembris saksa okupatsiooni lõppemisel müüsid sakslased Graf Kirchbachi kaupmees Brockile. 
Eesti valitsus ei tunnistanud laeva müüki ja 1. märtsil 1919 võeti see Peipsi Laevastiku Divisjoni. Laev sai nimeks Tartu ja relvastati ühe 47 mm Hotchkissi kahuriga ning ühe 40 mm õhutõrjekahuriga. See oli ilmselt ainuke õhutõrjekahur Peipsi laevastiku divisjonis Vabadussõja päevil. 1919. aasta oktoobris lisati Tartule ka üks 75 mm kahur. Tartu sõjaaegne meeskond oli 29 meest, sellest 3 ohvitseri. Vabadussõja aegseks komandöriks oli mitšman Jaan Usin. Pärast Vabadussõda jäi suurtükipaat Tartu Peipsi laevastiku divisjoni koosseisu. 1931. aastal tehti talle kapitaalremont.
Okupeeritud Eestis võeti Tartu 1940/1941. aasta talvel Leningradis asunud Dzeržinski-nimelise Kõrgema Mereväeinseneride Kooli õppelaevaks. 22. märtsil sai ta nimeks Narova. Saksa-Vene sõja alates relvastati ta kolme 45 mm kahuriga, võeti Peipsi Flotilli ja osales lühiajaliselt sõjategevuses Peipsil. 22. juulil sai Narova Mustvee reidil saksa õhurünnakust raskelt vigastada ja uputati päev hiljem Omedu jõe suudmes, Mustveest 7 km lõuna pool, oma meeskonna poolt.
1941. a septembri lõpul tõsteti laev saksa pioneeride poolt üles ja pärast remonti võeti Heimatlandi nime all kasutusele. 1942. aastal anti laev üle Eesti Omavalitsusele ja sai jällegi Tartuks, aga mitte kauaks. Juba 1943. aasta septembris võeti ta sakslaste poolt tagasi, sai jälle nimeks Heimatland ja teda hakati kasutama 4. suurtükipraamide flotilli transpordilaeva ja ujuvkasarmuna. Kui Punaarmee 1944. aasta augustis Emajõeni jõudis, uputati Heimatland 25. kuupäeval oma meeskonna poolt jõkke; päev hiljem pommitati pooluppunud laeva veel omakorda nõukogude lennuväe poolt.
Pärast sõda lammutati kunagise Eesti suurtükipaadi Tartu vrakk samanimelises linnas.
Michael C. Polt

Michael Christian Polt (sündinud 1954 Austrias) on Ameerika Ühendriikide diplomaat. Ta oli aastatel 2009 kuni 2012 Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis.
Ta on lõpetanud Tennessee ülikooli avaliku halduse alal.
Aastatel 2004–2006 oli ta USA suursaadik Serbias ja Montenegros, seejärel kuni 2007. aastani suursaadik Serbias. Varem on ta muu hulgas töötanud saatkondades Saksamaal, Šveitsis, Panamas, Mehhikos ja Taanis.
Novembris 2009 kinnitas Ameerika Ühendriikide Senat Michael C. Polti suursaadikuks Eestis ning 10. detsembril andis ta oma volikirja üle president Toomas Hendrik Ilvesele.
Tema teenistusaeg Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Eestis lõppes 22. juulil 2012. Tema järglane sellel ametikohal on Jeff Levine, kes esitas volikirja presidendile 17. septembril 2012.
Perthi lennujaam

Perthi lennujaam (IATA: PER, ICAO: YPPH) on kohalik ja rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Lääne-Austraalia pealinna ja suurimat linna Perthi. Perthi lennujaam on eraomandis olev ettevõte. Perthi lennujaamast alustab lende 24. märtsist 2018 Qantas otselennuga Suurbritanniasse.
Biała Podlaska

Galerii

Lublini vojevoodkond
maakonnaõigustega linnad: Chełm |
Biała Podlaska |
Lublin |
Zamość
maakonnad: Biała Podlaska |
Biłgoraj |
Chełm |
Hrubieszów |
Janów Lubelski |
Kraśnik |
Krasnystaw |
Łęczna |
Lubartów |
Lublin |
Łuków |
Opole Lubelskie |
Parczew |
Puławy |
Radzyń Podlaski |
Ryki |
Świdnik |
Zamość |
Tomaszów Lubelski |
Włodawa |
Lüganuse kolhoos

Lüganuse kolhoos oli kolhoos Lüganuse külanõukogu territooriumil (praeguse Lüganuse valla) territooriumil.
Kolhoosi keskus oli Varja külas, hiljem Lüganusel.
Kolhoosi pindala oli 1970. aasta seisuga 5590 ha, 1976. aasta seisuga 5518 ha. Ühiskasutuses olevat põllumajanduslikku maad oli 3930 (3965) ha, sealhulgas haritavat maat 3930 (2937) ha.
Töötajaid oli 1970. aastal keskmiselt 330, 1973. aastal keskmiselt 339.
Lüganuse kolhoosiga liideti muuhulgas Hiie kolhoos ja kolhoos Ühisjõud.
Aastal 1993 tükeldati majand neljaks osaks, sealhulgas OÜ Sigwar.
Toomas Laimets

Toomas Laimets on Eesti omavalitsustegelane. 1999–2001 oli ta Türi linnapea.
Eesti kirikud

Ilmumas

Sarja neljanda köitena on ilmumas Kaire Toominga, Anu Männa ja Ants Heina sulest "Eesti kirikud IV. Tallinna Oleviste kirik".
Suhkruvaher

Botaanilised tunnused

Suhkruvaher kasvab 18–24 (40) m kõrgeks, tüve läbimõõt kuni 60 (150) cm. Vabalt kasvades on puu madalalt algava munaja võraga, puistus aga sirge ja kõrge tüvega ning kitsassilinderja võraga. Noortel puudel koor on hallikas ja sile, vanemas eas moodustub sügavate vertikaalsete rõmedega korp, mis sarnaneb osaliselt pärna korbaga. Võrsed on värvigammas punakaspruunist roheliseni, siledad. Pungad on terava tipuga, kuni 1,2 cm pikkused, pruunid.
Lehed on lihtlehed, paiknevad vastastikku, kuni 5-hõlmalised ja alt kahvatud. Leheroots kuni 8 cm pikkune. Sügisel muutuvad lehed kollaseks ja seejärel heleoranžikaks ja punaseks. Leherootsus puudub piimjas mahl. 
Õied ripuvad kobaratena ja nad on kahesugulised ehk neil on nii tolmukad kui ka emakad, kuid ainult üks sugu on toimiv. Viljakatel isasõitel on 4–12 tolmukat. Viljakatel emasõitel on emakas kahepesalise sigimikuga, seemnealgmed on pikad ja sihvakad. Suhkruvaher õitseb aprillis.
Suhkruvahtra vili on kaksiktiibvili, mis on 2,5–4 cm pikk, tiivad on veidi erinevad. Viljas on üks seeme. Suhkruvahtra viljad valmivad sügisel. 1000 vilja mass on 60–100 g.

Kliima

Suhkruvaher on levinud jaheda ja niiske kliimaga piirkondades. Põhjaregioonides langeb jaanuaris õhutemperatuur keskmiselt −18 °C, juulis tõuseb kuni 16 °C. Lõunapoolsetel aladel on jaanuari keskmine õhutemperatuur umbes 10 °C ja juulis 27 °C. Kogu suhkruvahtra levilas varieeruvad temperatuurid −40 °C põhjas kuni 38 °C edelas. Periooditi esinevad ka äärmuslikumad temperatuuritingimused, kus temperatuur on normist 11 °C madalam või kõrgem. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 510 mm läänes kuni 2030 mm Lõuna-Apalatšides.

Levikuala

Suhkruvahtra looduslik areaal on Põhja-Ameerika ida- ja kirdeosas. Põhja pool ulatub levila peaaegu 35. paralleelini, Kanadas Manitoba provintsi äärmisest kagunurgast ja läbi kesk Ontario, Quebeci lõunakolmandiku, New Brunswicki ja Nova Scotia provintsi kuni Atlandi ookeanini. Ameerika Ühendriikides levib suhkruvaher kogu New Englandis, New Yorgis ja Pennsylvania osariigis, edela poole läbi New Jersey osariigi keskosa kuni Apalatšideni. Lõuna suunas ulatub liigi levila Tennessee osariigi lõunapiirini. Läänes kasvab suhkruvaher looduslikult läbi Missouri kuni Kansase idaosani.

Kasutamine

Suhkruvaher on seni ainus puuliik, mille mahla kasutatakse siirupi tootmiseks, sest suhkruvahtra mahl on kaks korda magusam kui teistel sarnastel puuliikidel. Mahla kogutakse peamiselt kevadel, 35–40 liitrist mahlast saab teha 1 liitri siirupit. Mahla saamiseks peab olema vähemalt 5 °C sooja. Ühest puust saab aastas keskmiselt 5,6 liitrit mahla. 
Suhkruvaher on tuntud vastupidavuse ja tugevuse poolest. Suhkruvahtrapuitu hinnatakse väga kõrgelt ja kasutatakse mitmesuguseks otstarbeks, nagu põllumajandusmasinate puitosade, hinnalise mööbli, muusikariistade, parketi, relvade jms valmistamiseks. Tuhk on väga rikas leelise poolest ja seda kasutatakse potase valmistamiseks. 
Suhkruvahtrat kasutatakse laialdaselt dekoratiiv- või varjupuuna.
Gotthard von Fürstenberg (Liivi ordu rüütelvend)

Gotthard von Fürstenberg (ka Goddert; surnud 1566) oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel.
Gotthardi vanemad olid Johann von Fürstenberg auf Höllinghofen ja Elisabeth von Neuhof. Ta pärines Höllinghofenist. Tõenäoliselt 1550. aastate esimesel poolel saabus ta Liivimaale. 1556. aastal oli ta Rauna (Ronneburgi) linnusepealik (Hauptmann). 1558. aastal, Liivi sõja esimestel kuudel, oli ta Liivimaa Moskva-saatkonna liige. 1560. aastal on teda mainitud Karksi kumpanina. Pärast ordu likvideerimist oli ta 1562–1564 Poola kastellaan Lembergis.
Harlem

Ajalugu

Praeguse Harlemi ala asustasid esimestena Euroopast saabunud hollandi asunikud, kes 1658. aastal panid oma asula nimeks Nieuw Haarlem, Hollandi linna Haarlemi järgi.
Urve Arrak

Urve Arrak (aastani 1962 Urve Roodes; 5. aprill 1938 Tallinn – 7. november 2011) oli eesti nahakunstnik.
Ta lõpetas aastal 1956 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1968 ERKI nahkehistöö erialal.
Ta on kujundanud nahkesemeid Kunstikombinaadile ning töötanud nahkehistöö-õpetaja ja metoodikuna. Ta oli aastast 1970 Eesti Kunstnike Liidu liige. Aastal 1967 rajas ta Tallinna 24. Keskkooli juurde nahkehistöö klassi, hiljem oli ta direktor ja õpetaja Nõmme Pioneeride Majas. Pedagoogitöö kõrvalt tegutses ta ka vabakutselise kunstnikuna. Ta on jätnud suure jälje polüfunktsionaalsete ruumielementide loomisega ja popkunsti mõjude sissetoomisega eesti nahakunsti.
Aastal 1989 asus ta elama USA-sse Los Angelesse, aastal 1995 kolis ta Kanadasse Torontosse, aastal 1997 kolis ta tagasi USA-sse Portlandi. Aastal 1993 asutas ta firma Urve Arrak Design Business, kus ta alguses tegutses nahatöö alal, hiljem kujunduskunstniku ja maalijana. Viimastel eluaastatel elas ta Tallinnas.

Isiklikku

Ta oli abielus Jüri Arrakuga. Poeg Arno Arrak on kunstnik, poeg Jaan Arrak oli ärimees ja Tokko & Arrak galerii üks omanikke.
Echinanthera

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Mihhail Lemešev

Mihhail Lemešev (vene keeles Михаил Яковлевич Лемешев; sündinud 1. jaanuaril 1927 Brjanski oblasti Tomilitši külas) on vene majandusteadlane, ökoloogilise ökonoomika eriteadlane (экономист-эколог).
1953. aastal lõpetas Mihhail Lemešev Moskva hobusekasvatuse zootehnilise instituudi (Московский зоотехнический институт коневодства). Ta on kaitsnud majandusdoktori kraadi ja saanud professorikutse.
Lemešev on töötanud aastatel 1956–1969 Novosibirskis NSVL TA Siberi osakonna majandusinstituudis teaduri, hiljem sektorijuhatana, aastatel 1972–1985 Moskvas NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudis osakonnajuhatajana. Hiljem on ta juhtinud NSVL Teaduste Akadeemia süsteemis tootlike jõudude ja loodusressursside juhtimise laboratooriumi.
1980. aastate algul oli Lemešev üks esimesi, kes esines Siberi "jõgede pööramise" (voolusuuna muutmise) projekti vastu. Tema initsiatiivil moodustati NSVL TA juurde erikomisjon TA asepresidendi Aleksandr Janšini juhtimisel. Lemešev oli selles komisjonis Janšini asetäitja. Komisjoni tulemuslik töö ja ühiskondlik surve sundisid võime sellest projektist loobuma.
1993. aastal valiti Lemešev Riigiduumasse Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei nimekirjas. Ta juhtis seal ökoloogiakomitee tööd.
Georg Kold

Georg Kold (Georg Gold, 1. detsember 1884 Katsioja talu, Pööravere vald – 8. juuni 1948) oli Põltsamaa linnapea aastail 1930–1938 ja linnavanem 1938–1940 ning 1941–1942.
Aastail 1918–1919 oli ta Irkutski kubermangu Kirenski maakonnalinna linnapea. Ta võitles bolševike vastu, langes vangi, põgenes, varjas end, vangistati 1923 uuesti ja mõisteti surma; vahetati 1926 välja bolševik Juri Jurkovski vastu.
1941. aastal oli ta metsavend, 24. juulil 1941 asus uuesti Põltsamaa linnavanema kohuste täitmisele. Aastatel 1942–1944 oli ta vangis. 
Aastast 1944 kuni oma surmani 1948. aastal oli Georg Kold metsavend.
Flotill

Flotill (hispaania sõnast flotilla) on teatud otstarbeks moodustatud laevade koondis. Näiteks võidakse moodustada kalapüügi-, vaalapüügi-, spordi-, sõjalaevade flotille.
Markland

Markland (Metsamaa, vanaislandi sõnast mark 'mets') on maa, mille avastas Islandi-Gröönimaa meresõitja Leifr Eiríksson umbes aastal 1000. Islandi saagade andmetel oli see maa tasane ja kaetud suurte metsadega, milles elas rohkesti loomi. Maa kallas oli pikk ja kaetud helevalge liivaga. Leifr nimetas maa seal kasvava metsa järgi Marklandiks.
Arvatavasti sõideti keskaja jooksul Gröönimaalt korduvalt Marklandi, et sealt puid tuua. Viimane teade sellest pärineb Islandi annaalides aastast 1347, nimelt olevat torm toonud Islandi rannikule laeva, mis oli teel Gröönimaalt Marklandi.
Arvatakse, et Markland oli Labradori poolsaar.
Eesti Vabagraafikute Ühendus

Eesti Vabagraafikute Ühendus on Eesti mittetulundusühing, Eesti Kunstnike Liidu alaliite.
Eesti Vabagraafikute Ühenduse esimees on Inga Heamägi.
Lembitu Kuuse

Lembitu Kuuse (11. september 1950 Rakvere – 14. jaanuar 2017 Tartu) oli eesti spordiajakirjanik ja matemaatik.
Ta lõpetas aastal 1969 kuldmedaliga Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika eriala. Aastatel 1974–1988 töötas ta õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli spordifüsioloogia kateedris.
Aastast 1988 töötas Kuuse Eesti Televisioonis, 1988–1993 oli ta ETV Tartu korrespondent ning aastast 1993 Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuse vastutav toimetaja, saatejuht ja reporter (2014 ka juhataja kohusetäitja). 1981–1993 oli ta paralleelselt ka Tartu maratoni infotalituse juht ning aastast 1999 suusatamise MK Otepää etapi korralduskomitee liige.
Kuuse vahendas aastast 1988 Eesti Raadios ning aastast 1992 ETV-s olümpiamänge ja teisi rahvusvahelisi suurvõistlusi.
Daiva Vaitkevičienė

Teadustöö

Peamised uurimisvaldkonnad on Balti mütoloogia, leedu rahvajutud, loitsud, kombestik, leedu rahvaluule allikad, eriti mütoloogia, rahvakultuuri digiteerimine – on avaldanud neil teemadel raamatuid ja artikleid.
Leedu loitsude juures huvitavad teda struktuur, funktsioonid, tüpoloogia, rahvusvahelised paralleelid; rahvausundi juure semantika ja funktsioonid, leedu rituaalid ja maagilised praktikad. On avaldanud artikleid erinevate folklooriliikide struktuuri ja semiantika kohta. 
Vaitkevičienė on Rahvusvahelise Rahvajuttude Uurimise Seltsi Loitsude, loitsimise ja loitsijate uurimise töörühma juhtkomitee liige ning ajakirja Incantatio. An International Journal kohta Charms, Charmers and Charming toimetuskolleegiumi liige.
Jeff Hendrick

Jeffrey Patrick Hendrick (sündinud 31. jaanuaril 1992 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Burnley ja Iirimaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Derby Countys, millega liitus 2010. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2010–11. Ta mängis Derby Countyga Inglismaa esiliigas kokku seitsmel hooajal.
2016. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliigas mängiva Burnleyga. Üleminekusumma oli 10,5 miljonit naelsterlingit, mis oli Burnley läbi aegade suurim ost.
Debüüdi Iirimaa jalgpallikoondises tegi Hendrick 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Poola vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2016 EM-i valikmängus Serbia vastu.
2014. aastal valiti ta Iirimaa aasta noorjalgpalluriks.
Asterix

Koomiksiraamatud

Esitatud on ilmumisaasta, prantsuskeelne pealkiri ja kui raamat on ilmunud ka eesti keeles, siis ka eestikeelne pealkiri.
Andres Mähar

Andres Mähar (sündinud 2. veebruaril 1978 Tartus) on eesti näitleja.

Haridustee

Õppis Türi Keskkoolis ja laulis Türi Poistekooris. 1996. aastal astus Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemasse Lavakunstikooli Ingo Normeti juhendatud kursusele (XIX lend), mille lõpetas 2000. aastal. 
2018. aastal pälvisid Andres Mähar ja Priit Strandberg neljatärnihotelli London stipendiumi ning sõidavad selle toel end täiendama Euroopa teatripealinna Londonisse.

Töökäik

1. augustil 2000 liitus Tartu teatri Vanemuine kollektiiviga, kus esines nii sõnalavastustes kui ka muusikalides ja operettides. Aastatel 2006–2011 oli Andres Mähar Tallinna teatri NO99 koosseisuline näitleja. Juunis 2011 naasis ta teatrisse Vanemuine.
Lisaks teatrirollidele on Mähar mänginud filmides ja telesarjades.

Liikmesus

Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.

Isiklikku

Ta on abielus ja tal on kolm poega.
Sacramento maakond

Ajalugu

Sacramento maakond moodustati 18. veebruaril 1850. Maakond sai nime Sacramento jõe järgi.
Puu (graafiteooria)

Puu on graafiteoorias sidus ja tsükliteta graaf. Olenevalt käsitlusest võidakse puuks lugeda ainult suunamata graafe, mis vastavad puu tingimusele. Paljud andmestruktuurid informaatikas põhinevad puul, aga üldiselt on nende puhul üks tipp valitud juureks, mille tulemusena saadakse juurega puu.

Mets

Metsaks nimetatakse graafi, mille kõik sidusad komponendid on puud . Võrdväärselt saab öelda, et mets on tsükliteta graaf . Ka üksik puu ja tühigraaf (ilma servadeta graaf) on metsad. Kuna puude puhul kehtib tingimus V – E = 1, kus V on graafi tippude arv ja E graafi servade arv, siis saame metsas olevate puude arvu, kui lahutame metsa kõigi tippude arvust TV, metsa kõigi servade arvu TE, seega saame TV – TE = puude arv metsas.

Juurega puu

Juurega puu on puu, milles ühte tippu nimetatakse juureks või juurtipuks. Kui juurega puu on suunatud, suunavad üldjuhul kõik kaared (suunatud servad) kas juurest eemale või juure poole. Tipu ülemtipuks nimetatakse naabertippu, mis jääb teele tipust juureni. Igal tipul peale juure on üks ülemtipp. Tipu alamtipuks nimetatakse tippu, mille jaoks on antud tipp ülemtipp. Leht on tipp, millel pole alamtippe. Iga tipp, mis ei ole ei juur ega leht, on vahetipp.
Juurega puu tipu kõrgus on kõige pikema lehtedesuunalise tee pikkus. Puu kõrgus on puu juure kõrgus. Tipu sügavus on tee pikkus sellest tipust juureni. Juure sügavus on null, lehtede kõrgus on null ja nii ühest tipust koosneva puu kõrgus kui ka sügavus on null. Kui graafi ilma ühegi tiputa loetakse korrektseks puuks, siis tavaliselt arvestatakse selle kõrguseks ja sügavuseks miinus üks. Tippude sügavus on oluline puude tasakaalustamisel, mida on tihti tarvis otsimispuude, näiteks AVL-puu puhul.
Juurega puud on üks olulisim andmestruktuur informaatikas. Praktikas on kasutuses tihti järjestatud puud. Järjestatud puu on juurega puu, milles iga tipu alamtippudele on määratud kindel järjestus.

Kahendpuu

Kahendpuu on juurega puu, mille igal tipul on maksimaalselt kaks alamtippu, mida nimetatakse vasakuks ja paremaks alamtipuks või alluvaks. Rekursiivse definitsiooni kohaselt on kahendpuu puu, mis on kas tühi või millel on täpselt kaks haru, mis on mõlemad samuti kahendpuud. Informaatikas on kahendpuud olulised andmestruktuurid, mida kasutatakse tihti otsimisalgoritmide puhul .
Howelli maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Lehte Tavel

Lehte-Mai Tavel (sündinud 31. detsembril 1938 Tartumaal Torma vallas) on eesti kirjandusteadlane.
Ta on töötanud Keele ja Kirjanduse Instituudis teadurina.
Ta kirjutas alla 40 kirjale.
4×400 meetri teatejooks

4×400 meetri teatejooks ehk pikk teatejooks (võrreldes 4×100 m teatejooksuga) on kergejõustiku ala, kus neli jooksjat moodustavad meeskonna ja iga jooksja jookseb korra ringi (400 m) staadionil. 
Tavaliselt joostakse võistlustel esimesed 500 m (üks ring ja veel üks kurv) omal rajal, misjärel siirduvad jooksjad staadioni siserajale. 4×400 m teatejooksu stardikoht on erinev 400 m võrreldes just sellepärast, et esimesel 500 m tuleb joosta omal rajal ja läbida kolm täiskurvi. Jooksjatel on 20 m teatevahetusala (tavaliselt märgitud siniste joontega), kus teatepulk tuleb anda edasi järgmisele teatejooksjale.
Vladimiri oblasti lipp

Vladimiri oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Vladimiri oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 28. aprillil 1999.

Lipu kirjeldus

Vladimiri oblasti lipuks on punane kangas, mille vardapoolses osas on sinine vertikaalne laid. Sinine laid moodustab 1/8 lipu pikkusest (samuti oli ka Vene NFSV lipul) ning selle ülaosas on ristatud kuldsed sirp ja vasar. Punase välja keskel on kuldne Vladimiri oblasti vapp. Vapi kujutis moodustab 1/3 punase välja pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse ametlik suhe oli algselt 1:2, kuid alates 1. juulist 2017 on ametlik standard 2:3.
Zaide

"Zaide" on Wolfgang Amadeus Mozarti pooleli jäänud ooper, mille libreto on kirjutanud Johann Andreas Schachtner. Teosest puudub avamäng ja lühike lõpuvaatus. See avaldati alles 1838. ja esietendus toimus 1866. aastal.
Viisimäärus

Viisimäärus on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi.

Eesti keel

Viisimäärus vastab küsimustele kuidas? mis moodi? mil viisil?
Auto sõitis aeglaselt.
Vaatas nagu laps.
Kukkus laginal naerma.
Nele Neuhaus

Noorus ja eraelu

Nele Neuhaus sündis 1967. aastal neljalapselise pere teise lapsena. 11-aastaselt kolis ta perega Taunusesse, sest ta isa sai Main-Taunuse kreisi maavanemaks. Pärast gümnaasiumi õppis ta juurat, ajalugu ja germanistikat, ent katkestas õpingud mõne semestri pärast ja asus tööle ühes Frankfurdi reklaamibüroos. 1995. aastal abiellus ta endast 20 aastat vanema lihavabrikandi ja ratsasportlase Harald Neuhausiga ning toetas teda lihakombinaadi juhtimisel. Pärast lahutust 2011. aastal kuni tänaseni elab kirjanik elukaaslasega Eel-Taunuses.

Karjäär

2005. aastal avaldas kirjanik omal kulul esimese raamatu, põneviku "Unter Haien" ("Haide seas"), mis räägib sakslannast investeeringupankurist New Yorgis. Positiivne kriitika ja lugejate reaktsioon panid Neuhausi kirjutama järgmist raamatut: "Eine unbeliebte Frau" ("Armastuseta naine"), mille avaldas taas oma kuludega. Teine kriminaalromaan uurijate Oliver von Bodensteini ja Pia Kirchhoffiga peategelastena muutis kirjastuse Ullstein juhi tähelepanelikuks ning alates 2008 ilmusid Neuhausi järgmise raamatud selle kirjastuse väljaandena. 2009 ilmunud sarja kolmas raamat "Tiefe Wunden" ("Sügavad haavad") jõudis kahe nädalaga müügiedetabelis kõrgele kohale.
2010. aastal ilmus sarja neljas osa "Schneewittchen muss sterben" ("Lumivalgeke peab surema"), mis oli sama edukas kui eelmised. Viies osa "Wer Wind säet" ("Kes külvab tuult") ilmus 2011 ja jõudis Spiegeli bestsellerite edetabelis esikohale. Ka järgmine raamat "Böser Wolf" ("Kuri hunt"), mis ilmus 2012. aastal, jõudis Spiegeli kõvakaaneliste raamatute edetabelis esikohale. Nele Neuhaus kirjutab vahel ka oma neiupõlvenime Nele Löwenberg all.
Romaanist "Schneewittchen muss sterben" on aastal 2013 tehtud ka mängufilm, peaosades Felicitas Woll ja Tim Bergman.
Nele Neuhausi Fond toetab projekte, mis aitavad parandada laste ja noorte kirja-, lugemis- ja kõneoskust.
Jüri Arrak

Jüri Arrak (sündinud 24. oktoobril 1936 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, graafik ning metalli- ja filmikunstnik.

Elulugu

Ta sündis teenistuja perekonnas; Henno Arraku poolvend, olnud abielus Urve Arrakuga. Lõpetas 1955 Tallinna Mäetehnikumi, õppis aastast 1961 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, lõpetas selle 1966 metallehistöö erialal. 
Töötas Tallinna Metallitoodete Tehase kunstnikuna ja 1968–1969 Tallinnfilmi lavastuskunstnikuna; aastast 1969 vabakunstnik. Eesti NSV teeneline kunstnik (1988). Aastast 1969 Eesti kunstnike liidu liige. 1996. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

Looming

Kuulunud rühmitusse ANK '64. Hakkas juba üliõpilasena metallehistöö kõrval viljelema maalikunsti ja graafikat. Varastes maalides ja estampides on kujundid tasapinnalised ("Saabumine võõrasse jaama", 1970, erakogu, Tallinn; "Kentauride võitlus lapiitidega" 1972), hilisemais on muutunud ruumiliseks. Tema jutustav maailm on paradoksaalne, maalist maali kordub masktegelaskuju, mis kontekstist sõltuvalt saab uue tähenduse. Looming on jutustav, lähtub kultuuritraditsioonist. Arrak kasutab arhetüüpe, muudab ja parodeerib pühaks peetud müüditõlgendusi ning pakub uusi ("Europe lahkumine", 1975; "Jüri võitlus lohega", 1979; "Kandjad", 1980; "Inimesed esemetega", 1985, Eesti Kunsti Investeerimise Fond). 
Kunstniku kujutlusvõime loob suure sisendusjõuga ootamatuid nägemusi ("Tsirkus", 1977, Eesti Kunsti Muuseum; "Tornide linn", 1979; "Pasunapuhuja", 1980; "Müüritrepil", 1981, Eesti Kunsti Muuseum; "Hunt kuldse kepiga", 1983; "Pillipuhuja", 1985, erakogu, Tallinn).
Arraku maale on kasutatud ansambli Metsatöll albumikujundustes.

Pere

Jüri Arrak on kolmandat korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Eleonore Arrak. Tema teine abikaasa oli kunstnik Urve Arrak, abielust sündisid kaks poegaː kunstnik Arno Arrak ja Jaan Arrak (1966–2006), abielu kestis aastatel 1962–1986. Aastast 1989 on ta abielus psühholoog Ivi Arrakuga. Tema poolvennad on füüsik Arno Arrak (sündinud 1927) ja graafik Henno Arrak (1930–2017).