Elektrokardiogramm

Elektrokardiogramm on südame elektrilise aktiivsuse mõõtmise e elektrokardiograafia tulemusena saadud graafiline kujutis. Andmekandjana kasutatakse Eestis tavaliselt paberit. Kõnekeeles nimetatakse elektrokardiogrammi kardiogrammiks, südamefilmiks või EKG-ks. Elektrokardiogrammi kujutav joon on iseloomuliku kujuga ning see jaotatakse mõtteliselt laineteks e sakkideks, segmentideks ja intervallideks. Lainetel, segmentidel ja intervallidel hinnatakse amplituudi, kestust ja kuju. Paljude inimeste uurimise tulemusena on kokkuleppeliselt kehtestatud normväärtused, mille alusel kardiogrammi hinnatakse.

EKG salvestamine

Kardiogramm salvestatakse Eestis tavaliselt paberile. Põhimõtteliselt võib EKG-d salvestada kõikjale, kust see on uuesti leitav, kuid paberi eeliseid ei ole ükski elektrooniline vahend lõpuni üles kaalunud. Paberi eelis andmekandjana on kergus, odavus, lihtne säilitatavus nii haiglas kui ka inimese kodus ning korduvlugemise sõltumatus elektrienergiast. Elektroonilise vahendi eelis seisneb andmete suuremas säilimise tõenäosuses, kuna inimesed kaotavad oma kardiogrammid vahel ära. Sõltuvalt kasutatavast aparatuurist saab EKG printeriga trükkida levinud paberiformaatidele või spetsiaalsele kardiograafiapaberile. Spetsiaalne kardiograafiapaber kujutab endast A4-formaadis paberilehti või 5–10 cm laiust pabeririba. Spetsiaalsele kardiograafiapaberile on trükikojas kantud mõõtevõrgustik, mis kujutab endast vertikaal- ja horisontaalsuunas trükitud triipe. Triipude vahele on jäetud 1 mm ruumi, nii et paberile moodustuvad 1 mm küljemõõduga ruudud. Iga 5 mm järel trükitakse jämedam triip, nii et eristuvad ka 5 mm küljemõõduga ruudud. Triipude värviks on tavaliselt roosa või roheline, kuid sobivad ka kõik teised värvid. Paberi ülaserva on kantud vahel mustade ristkülikute jada, mille anduri alt läbijooksmise alusel kontrollib kardiograaf paberi liikumise kiirust. Paberit turustatakse tavaliselt rullides või kokkuvolditud lehtede jadana, mille murdekohad on perforeeritud.
Kardiograafid ja paberil kujutatud mõõtevõrk on seatud vastavusse järgmisel viisil. Iga horisontaalsuunas loetav millimeeter (väike ruut) tähistab 0,04 sekundi ja viis millimeetrit (suur ruut) tähistab 0,2 sekundi möödumist lugemise lähtepunktist. Iga vertikaalsuunas loetav millimeeter tähistab 0,1 millivoldist pinget. 5 mm vertikaalsuunas tähistab 0,5 mV pinget. Nendest parameetritest lähtuvalt joonistab kardiograaf EKG-kõvera. Vaatamata etteantud parameetritele ja aparatuuri täiustumisele teevad kardiograafid senini kõverate kalibreerimises vigu. Seetõttu programmeeritakse iga kardiograaf nii, et see joonistab kõvera algusse kalibreerimiskõvera. Kalibreerimiskõver kujutab endast kandilist lainet, mis näitab täpselt, mitmemillimeetrise kõvera amplituudi loeb kardiograaf antud juhul 1 mV pingeks.
Erinevate paberilaiuste ja kontoripaberi kasutamine on seotud peamiselt kasutatava aparatuuriga. A4-formaadile trükitud kardiogramm annab vaatlusel eelise, kuivõrd puudub vajadus pikka (sageli 45–60 cm) paberilinti silmade ees edasi-tagasi vedada. Säärane vaatluseelis tuleb esile peamiselt kardiovaskulaarsete koormustestide puhul. Koormustesti ajal joonistatava kardiogrammilindi pikkus võib olla mitu meetrit. Samas võimaldab kitsama laiusega paber luua kompaktsemaid ja kergemaid kardiograafe. 5 cm laiune paber ongi kasutusel peamiselt mobiilsetes defibrillaatorites. 10 cm laiusel paberil on universaalseim laius, mille eeliseks on võimalus trükkida lülitused kolme kaupa ülestikku, hoides samas kardiograafi piisavalt kompaktse. Aparatuuri kalliduse ja suuremate mõõtmete tõttu on spetsiaalse A4-formaadis kardiograafiapaberi kasutamine vähem levinud ja kasutusel peamiselt haiglates. Kontoripaberile trükitakse kardiogramm juhul, kui seda liiki paberit võib asjakohases meditsiiniaparatuuris kasutada.

PQ (PR)-segment

Isoelektrilist joont, mis jääb P-laine lõpu ja Q-saki või R-saki alguse vahele, nimetatakse PQ- või PR-segmendiks. Üksteist asendava nimetuse kasutamine on tingitud asjaolust, et Q-sakk ei ole nähtav kõigis lülitustes ja puudub sageli täielikult. Kui Q-laine on nähtav, loetakse segmendi kestust kuni Q-laine alguseni. Selle puudumisel loetakse segmendi kestust R-laine alguseni.
PQ (PR)-segment näitab aega, mis kulub kodade depolarisatsiooni lõpust vatsakeste depolarisatsiooni alguseni. PQ (PR)-segmendi ajal liigub erutuslaine mööda erutusjuhteteid vatsakesteni. Niisiis näitab PQ (PR)-segmendi pikkus e PQ (PR)-aeg erutuslaine liikumiseks kulunud aega atrioventrikulaarsõlme ja Purkinje kiudude vahele jäävates erutusjuhteteedes.
PQ (PR)-segmenti iseloomustavateks suurusteks on kestus, depressioon ja elevatsioon. PQ (PR)-segment kestab normaalselt kuni 0,08 sekundit. PQ (PR)-segmendi depressioon on hapnikupuuduses e isheemia tingimustes töötava koja tunnuseks. Elevatsioon viitab kodade piirkonnas asuvale südamelihase infarktile. Südame kodade isheemia ja infarkt on vatsakeste isheemia ja infarkti sagedusega võrreldes äärmiselt harvad.

PQ (PR)-intervall

Vahemikku, mis jääb P-laine alguse ja Q-saki või R-saki alguse vahele, nimetatakse PQ- või PR-intervalliks. Üksteist asendava nimetuse kasutamine on tingitud asjaolust, et Q-sakk ei ole nähtav kõigis lülitustes ja puudub sageli täielikult. Juhul, kui Q-laine on nähtav, loetakse intervalli kestust kuni Q-laine alguseni. Selle puudumisel loetakse intervalli kestust R-laine alguseni.
PQ (PR)-intervall näitab aega kodade depolarisatsiooni algusest kuni vatsakeste depolarisatsiooni alguseni. PQ (PR)-intervalli iseloomustatakse vaid kestuse järgi. Kliinilises meditsiinis eelistatakse PQ (PR)-intervalli kestust PQ (PR)-ajale, kuna intervalli kestus varieerub inimestel vahel vähe. Normaalselt kestab PQ (PR)-intervall kuni 0,2 sekundit. Seevastu P-laine ja PQ (PR)-segmendi kestus võivad varieeruda isegi 0,02–0,04 sekundi ulatuses. Ehkki intervalli normaalkestuse ülempiir on kokku lepitud, võivad selle intervalli moodustajateks olevad P-sakk ja PQ (PR)-segment olla erinevatel indiviididel märgatavalt erineva kestusega. Teiseks probleemiks on kodade infarkti korral ilmnev PQ (PR)-segmendi elevatsioon. Nimetatud juhul sulandub PQ (PR)-segmendi algus P-lainesse ning selle pikkus pole mõõdetav. PQ (PR)-intervall on ka infarkti korral mõõdetav.

T-laine

T-laine on vatsakeste repolarisatsiooni elektriline ilming. Tema amplituud jääb vahemikku 1/6-2/3 R-st.

ST-segment

ST-segment viitab sellele, et erutusest on haaratud kogu vatsakeste müokard.

QT-intervall

QT-intervalli mõõdetakse QRS-kompleksi algusest T-laine lõpuni. Normaalne QT-intervall kestab u 0,4 sekundit ning seda kasutatakse pika ja lühikese QT sündroomi diagnoosimisel.