google/wiki40b huggingface dataset:
Üldtopoloogia

Üldtopoloogia ehk hulgateoreetiline topoloogia on topoloogia haru, milles uuritakse pidevuse (pidev kujutus) ja piirväärtuse mõistet kõige üldisemas mõttes.

Ajalugu

Üldtopoloogia sündis 19. sajandi lõpus ja kujunes iseseisvaks matemaatiliseks teaduseks 20. sajandi alguses.
Alustrajavad tööd kuuluvad Felix Hausdorffile, Henri Poincaréle, Pavel Aleksandrovile, Pavel Urõssonile, Luitzen Egbertus Jan Brouwerile.
Muu hulgas lahendati üks üldtopoloogia peamisi ülesandeid – topoloogilise ruumi metriseeritavuse tarvilike ja piisavate tingimuste leidmine.
Kõige tormilisemalt arenes üldtopoloogia kui iseseisev uurimisvaldkond 19. sajandi keskpaigas, 21. sajandi alguses on ta aga pigem abidistsipliin, mis oma mõisteaparaadiga teenindab paljusid matemaatika harusid: topoloogiat, funktsionaalanalüüsi, kompleksmuutuja funktsiooniteooriat, graafiteooriat jne.

Üldistus

Üldtopoloogias defineeritav funktsiooni piirväärtuse mõiste on üldistatav pseudotopoloogiliste ruumide teooria raames.
Eesti-Afganistani sõprusleping

Eesti-Afganistani sõprusleping oli 1930 sõlmitud sõprusleping Eesti vabariigi ja Afganistani kuningriigi vahel.
Leping sõlmiti 6. detsembril 1930 Tallinnas. Lepingule kirjutasid alla välisminister Jaan Lattik ja saadik Mohammed Aziz. Leping jõustus aprillis 1931. Leping oli lühike ja seal oli muu hulgas kirjas, et tahetakse luua diplomaatilised, konsulaar- ja kaubandussuhted.
Tomasz Chłoń

Tomasz Chłoń (sündinud 29. oktoobril 1961) on Poola diplomaat.
Poola Vabariigi suursaadikuna Eestis andis ta volikirjad üle 16. augustil 2005.
2010. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.
Robert Frasure

Robert C. Frasure (20. aprill 1942 Morgantown, Lääne-Virginia – 19. august 1995 Igmani mägi, Bosnia ja Hertsegoviina) oli USA diplomaat.
Alates 1991. aasta septembrist oli ta Ameerika Ühendriikide asjur Eestis. 1992. aasta märtsist kuni 1994. aasta juulini oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis.
1995. aastal otsustati talle anda Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.
Robert Frasure hukkus 1995. aasta augustis autoõnnetuses Sarajevo lähedal, olles USA esindajana läbirääkimismissioonil Bosnia konflikti lõpetamiseks.
Vaike Pilvistu

Vaike Pilvistu (kuni 1940 Vaike Brenner, aastast 1950 Vaike Piirimaa; 17. august 1926 Mäo – 6. märts 1993 Põlva) oli eesti luuletaja.
Oma luuletajadebüüdi tegi ta 1950 kohalikus ajalehes. Tema esimene luuletuste raamat ("Hingeaken") ilmus 1982.
Keskkonnateabe Keskus

Keskkonnateabe Keskus oli Keskkonnaministeeriumi hallatud riigiasutus. Keskus lõpetas tegevuse 2013, kui Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ja Keskkonnateabe Keskuse tegevus korraldati ümber ja moodustati uus riigiasutus: Keskkonnaagentuur.
Keskuse põhimääruse järgi olid tema ülesannete seas: hallata ja arendada keskkonnaalast teabevõrgustikku; samuti koguda, analüüsida, töödelda, avalikustada ja hoida keskkonnaalast teavet; samuti täita riikliku keskkonnaseire programmi ja selle seire andmeid koondada, töödelda, analüüsida, avalikustada ja hoida; samuti inventeerida riiklikult metsi statistilisel valikmeetodil.
Iraani välisministeerium

Tegevus

Alates 5. septembrist 2013 on ministeerium olnud vastutav Ühise Kõikehõlmava Tegevuskava väljatöötamise eest, enne seda tegeles sellega Kõrgem Riiklik Julgeolekunõukogu.

Ministeeriumi hoone

Iraani välisministeeriumi peamaja valmis aastal 1939.
Fraternitas Baltica

Fraternitas Baltica oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon; ühtlasi esimene Riias asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioon asutati 13. novembril 1865 Riia Polütehnilise Instituudi juures.
Korporatsioonil oli kaks deviisi: Freundschaft, Frohsinn, Tugend, Wissen — soll man nie bei den Balten missen ja In Treuen fest.
Seinäjoki Keskhaigla

Seinäjoki Keskhaigla (soome keeles Seinäjoen keskussairaala, lühend SEKS) on Lõuna-Pohjanmaa tervishoiupiirkonda kuuluv haigla Soomes, Seinäjokil.
Haiglas on 545 voodikohta. Haiglahoone on ehitatud 1970. aastatel. Haiglal on ka helikopterite maandumisplats (ICAO: EFHS).
Arengumaa

Arengumaa ehk arenguriik on madalate sotsiaalse, majandusliku ja inimarengu taseme näitajatega riik. Tavalised näitajad arengumaale on madal SKP, puudulik haridustase, piiratud tervishoid ning inimeste madal keskmine eluiga. Rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt on arenguriik selline riik, mis on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt sellisena klassifitseeritud DAC arenguabi sihtriikide nimekirjas.
Peaaegu 2/3 nüüdismaailma riikidest klassifitseeritakse arengumaadeks ja neis elab üle poole maailma rahvastikust. 
Arengumaade majandus on sageli rajatud toorme ekspordile. Arengumaade tööstustoodang on umbes 10% maailma üldtoodangust, rahvatulu ühe inimese kohta on 10–50 korda väiksem arenenud maade omast. 
Enamik neist sõltub teiste riikide abist (välisabi) ja laenudest. Umbes miljard inimest kannatab kroonilise alatoitluse, 0,5 miljardit nälja käes, neist valdav osa elab arengumaades.  
Suur osa arengumaid asub Aafrikas, Aasias ja Ladina-Ameerikas, kuid arengumaadena klassifitseeritakse ka mitmeid üleminekuriike, nt Balkani, SRÜ ja Ida-Euroopa riike.
Arengumaade praeguse olukorra põhjuseks on paljud ühiskonnakriitikud pidanud kolonialismi, neokolonialismi ning üleilmastumist.. 
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Kivikari

Kivikari on väike saar Kopli lahes.
Kivikari paikneb Kakumäe poolsaare põhjaosa rannikumadalikul, umbes 250 meetri kaugusel rannajoonest. Pindala on umbes 0,7 ha.  
Kari on valdavalt kivine, märkimisväärne taimestik puudub.
Administratiivselt kuulub Tallinna Haabersti linnaosa Kakumäe asumi koosseisu.
London Aquatics Centre

Londoni Veekeskus (London Aquatics Centre) on veespordikeskus Londoni olümpiapargis Stratfordis. Veekeskuses toimuvad 2012. aasta suveolümpiamängude võistlused ujumises, vettehüppetes. kujundujumises ja veepallis. Veekeskuse projekteeris Pritzkeri auhinnaga pärjatud arhitekt Zaha Hadid.
Pirkko Mannola

Pirkko Mannola (kodanikunimega Pirkko Martta Irmeli Mannola; sündinud 27. detsembril 1938 Valkeakoskis) on soome näitleja ja estraadilaulja. Lauljana oli ta eriti populaarne 1960. aastate esimesel poolel.
1950. aastate lõpul alustas ta karjääri Tamperes modellina. 1958. aastal võitis ta Miss Soome iludusvõistluse. Seejärel alustas ta tegevust filminäitleja ja lauljana. Ta on mänginud ligi kolmekümnes filmis.
1962. aastal osales ta duetis Wyn Hoopiga Saksamaa Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus looga "Mama will Dich sehn". Nad said neljanda koha. Samal aastal osales Pirkko Mannola Soome Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus lauluga "Sitä rakkaus on", kuid ei osutunud valituks. Pirkko Mannola võttis osa ka Soome 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorust ja jäi neljandale kohale.
Alates 1963. aastast alustas ta tegevust teatrinäitlejana. Pirkko Mannola töötas mitmes teatris ning lõpetas koosseisulise teatrinäitleja töö 2003. aastal.
2009. aastal saavutas ta Soome MTV3 telesaates "Tanssii tähtien kanssa" teise koha.

Isiklikku

1968. aastal abiellus Pirkko Mannola filmilavastaja ja näitleja Åke Lindmaniga (1928–2009). Neil on tütar Heidi (sündinud 1978).
Darbėnai

Ajalugu

Darbėnaid on esmakordselt mainitud aastal 1591; toona asus seal küla ja Darbėnai mõis. Arvatakse, et asula tekkis aastal 1566 läbi viidud maareformi tagajärjel. Aastal 1621 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634.
Aleviks sai Darbėnai aastal 1730. Alev tekkis juudi kogukonna ja sealse turuplatsi ümber. Aastast 1782 kuulus mõis Ignacy Jakub Massalskile. Aastast 1795 sai mõisa omanikuks kindral Niesiolovskis.
Aastast 1824 kuulus Darbėnai Tyszkiewiczitele. Aastal 1831 kogunes alevisse umbes 3000 ülestõusus osalejat, kes pidasid seal Vene vägedega maha kaks lahingut. Lahingute tagajärjel põles maha kirik, kohalik pastor vangistati aga kolmeks aastaks. Tulekahjud laastasid alevit aastail 1882, 1908, 1913 ja 1923.
Nõukogude võim küüditas 19 Darbėnai peret, saksa okupatsiooniväed likvideerisid aastal 1941 aga sealse juudi kogukonna (540 elanikku). Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus.
One Day

Muusikavideo

Video filmiti Erbilis (Iraagi Kurdistanis) ja selle režissööriks oli Farbod Khoshtinat. Video on jätk laulude "Pure Love" ja "Broken Angel" klippidele.
Theodor Eustach (Pfalz-Sulzbach)

Elu

Theodor Eustach sündis Sulzbachis Christian Augusti ja Amalie ainsa ellujäänud pojana. Ta suri Dinkelsbühlis ja maeti Sulzbachis.
Aghireșu vald

Rahvuslik koosseis

Elanikest oli 2002. aastal 55,3% rumeenlasi, 40,85% ungarlasi, 3,8% mustlasi ja 0,02% sakslasi.

Asulad

Aghireșu (ungari Egeres), Aghireșu-Fabrici (ungari Egeres-gyártelep), Arghișu (ungari Argyas), Băgara (ungari Bogártelke), Dâncu (ungari Dank), Dorolțu (ungari Nádasdaróc), Inucu (ungari Inaktelke), Leghia (ungari Jegenye), Macău (ungari Mákófalva), Ticu (ungari Forgácskút), Ticu-Colonie (ungari Ferencbánya).
S-300

S-300 (vene keeles С-300 «Фаворит») on Venemaa pind-õhk-tüüpi raketikompleks, mida toodab Venemaa sõjatööstusettevõte Almaz.
S-300 võimaldab alla tulistada hävituslennukeid ja tiibrakette.
NATO klassifikatsiooni järgi kannab nime SA-20.
Raketikompleks võeti NSV Liidus relvastusse 1979. aastal.
Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta

Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte harta on Euroopa Nõukogu eestvõttel sündinud rahvusvaheline lepe, mille eesmärk on edendada ajalooliste regionaal- ja vähemuskeelte kaitset ja arendamist.
Harta järgi määrab iga hartaga ühinenud riik, milliseid keeli regionaalkeelteks peab ja millisel määral hartat neile keeltele kohaldab. Võrreldes vähemuskeeltega on regionaalkeelte hooldamine ja kaitse sageli väiksema ulatusega.
Ekliptilised koordinaadid

Ekliptilised koordinaadid on taevasfääri sfäärkoordinaadid, mille põhisuurring on ekliptika ning poolused ekliptika põhja- ja lõunapoolus.
Vaadeldava taevakeha asendi (suuna) määravad kaks suunakoordinaati: ekliptiline pikkus ja ekliptiline laius.
Johannes Lepiksaar

Johannes Lepiksaar (20. november 1907 Rakvere – 7. aprill 2005) oli eesti zooloog ja osteoloog, Eesti ökoloogilise etoloogia rajajaid.

Elukäik

Lõpetas 1930 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, töötas seejärel samas zooloogia instituudis assistendi ja 1939 TÜ zooloogiamuuseumi konservaatorina. Aastatel 1933–1937 uuris ja määras Lammasmäelt, Kuusalust ja teistest Eesti kohtadest leitud luid. 1941–1943 töötas ülikoolis õppejõuna.
Aastal 1944 põgenes Rootsi, kus töötas 1949–1972 Göteborgi loodusloomuuseumis. Aastast 1968 Göteborgi Ülikooli filosoofia audoktor. Tema tegevusvaldkonda kuulusid muu seas terioloogia, ornitoloogia ja ihtüoloogia. Avaldanud töid ornitoloogia, ihtüoloogia ja fauna ajaloo alalt.
Aastast 1990 oli ta Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Kai Pata

Elulugu

Lõpetas 1987 Tartu 2. Keskkooli, 1992 TÜ bioloogia osakonna, 2001 TÜ-s magistrantuuri, 2001–2005 TÜ ja Turu Ülikooli doktorantuuri, M.Sc. bioloogia didaktikas (2001, TÜ), väitekiri "Õpikeskkonna Collaborative Virtual Workplace (CVW) rakendamine õpilaste keskkonnaalaste otsustamispädevuste kujundajana", Ph.D (haridusteadus, 2005, Turu Ülikool), väitekiri "Scaffolding of collaborative decision-making on environmental dilemmas" (Turu Ülikool, 2005). 
Oli 1995–2000 OÜ Miksike loodusainete projektijuhataja ning õppematerjalide koostaja, 1999–2005 TPÜ ja TÜ korraldatud koolituskursuste lektor, 2001–2002 TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi loodusteaduste didaktika lektoraadi vanemlaborant ja erakorraline teadur, 2001–2005 teadur (ühtlasi 2001–02 Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumi õpetaja), 2005–06 erakorraline vanemteadur, 2006– TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna loodusteadusliku hariduse lektoraadi vanemteadur ja 2006– TLÜ matemaatika- ja loodusteaduskonna informaatika osakonna vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: seostatud kontseptuaalse arusaamise kujunemine keskkonna probleemteemadest; õpiobjektide ja keskkondade optimeerimine lähtuvalt õpiteooriast; haridustehnoloogilise visualiseeritud õpiprotsessi modelleerimine, m-õpe (õppimine pihuarvuti, mobiili jm abil). Osalenud mitmes rahvusvahelises uurimisprogrammis ja projektis (Erasmuse programm, Project STEDE jt) ning õpiprogrammide arendusprojektides (MIKSIKESE õpikeskkond, õpikeskkond "Noor Loodusuurija").

Isiklikku

Kai Pata on sporditreenerite tütar.
Ta on nelja lapse ema.
Kihelkonna Mihkli kogudus

EELK Kihelkonna Mihkli kogudus on luterlik kogudus Kihelkonnal.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda ja kasutab Kihelkonna Mihkli kirikut.
Koguduse õpetaja on Rene Reinsoo, organist Ülle Reinsoo. Juhatuse esimees on Thea Raik.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kihelkonna kirikus.
Karl Wilhelm Seeler

Karl Wilhelm Seeler (6. märts 1861 Riia – 27. oktoober 1925 Tartu) oli baltisaksa õigusteadlane.
Ta oli arsti poeg. Õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1882–1886, tudeeris ka Berliini Ülikoolis. Töötas Harkovi, Kiievi ja Berliini ülikoolis professorina, oli Tartu Ülikoolis Rooma õiguse eradotsent 1891–1895 ja professor 1912–1913. Seejärel suundus Peterburi, kus õpetas kuni 1917. aastani. 1920 pöördus tagasi Tartusse, kuhu jäi kuni surmani.
Piret Järvis

Isiklikku

3. augustil 2017 abiellus ta Gruusias Egert Milderiga.
Dieter Bohlen

Dieter Günter Bohlen  (sündinud 7. veebruaril 1954) on saksa muusik, laulukirjutaja ja produtsent, kes on tuntud eelkõige ansamblite Modern Talking ja Blue System liikmena. 
Tema teised projektid on: C.C.Catch, TOUCHE, Mark Medlock.
Ta on produtseerinud ja töötanud koos ka selliste artistidega nagu: Nino de Angelo, Engelbert Humperdinck, Roy Black, Ricky King, Al Martino, Millane Fernandez, Les McKeown, The Teens, Chris Norman, Bonnie Tyler, Alexander Klaws, Daniel Küblböck, Yvonne Catterfeld, Isabel (Soares), Luca Hänni, Mehrzad Marashi, Beatrice Egli, Ricardo Marinello, Andrea Berg, FANTASY.
Dieter Bohlen´i uus kontsert Baltikumis on tulemas 29.11.2019 Riias
Conrad Hal Waddington

Conrad Hal Waddington (8. november 1905 Evesham – 26. september 1975 Edinburgh) oli Briti bioloog.
Teda peetakse süsteemibioloogia rajajaks. Tegeldes arengubioloogiaga, võttis ta kasutusele epigeneetilise maastiku, kanaliseerumise, homöoreesi ja geneetilise assimilatsiooni mõiste. Geneetiline assimilatsioon on mehhanism, mille abil Waddington püüdis selgitada Baldwini efekti.
Aastail 1968–1972 korraldas Waddington neli sümpoosioni pealkirjaga "Towards a Theoretical Biology". Need peeti Itaalias Como järve ääres ning neil osalesid maailma teoreetilise bioloogia tipud (sealhulgas Stuart Kauffman, Howard Pattee, Brian Goodwin, Francis Crick, Michael Arbib ja René Thom). Waddingtoni toimetusel ilmusid nende sümpoosionide materjalid raamatutena. Neil oli märkimisväärne mõju teoreetilisele bioloogiale paljudes maades. Need olid ka üheks tõukeks Teoreetilise Bioloogia Kevadkoolide sünnile Eestis.
Savisaar (muusikal)

"Savisaar" on muusikal, mille 2015. aastal lavastas Eesti teater NO99. Vormilt antiiktragöödiast mõjutatud muusikali nimi viitab Eesti poliitikule Edgar Savisaarele. Muusikal tuli lavale vahetult enne 2015. aasta Riigikogu valimisi, viimane etendus toimus valimispäeva õhtul. Seetõttu pälvis muusikal eriti suurt tähelepanu ajakirjanduses ka väljaspool tavapärast kultuuriajakirjandust.
Muusikali lavastajad olid Ene-Liis Semper ja Tiit Ojasoo, heliloojad Vaiko Eplik ja Jakob Juhkam, laulusõnade autor Vaiko Eplik. Tekstid kirjutasid Eero Epner, Tarmo Jüristo ja Aare Pilv.
Näitlejad: Marika Vaarik (nimiosas), Rea Lest, Helena Pruuli, Gert Raudsep, Rasmus Kaljujärv, Simeoni Sundja, Jörgen Liik, Ragnar Uustal, Jarmo Reha, külalistena Liina Vahtrik (Von Krahli Teater) ja Raivo E. Tamm. Laulis Noorte Segakoor Vox Populi. Dirigent oli Janne Fridolin.
Esietendus toimus 6. veebruaril 2015 Nordea kontserdimajas.
Edgar Viidakas

Edgar Viidakas (sündinud 14. septembril 1929 Väinjärve vallas) on endine eesti tööstustööline ja Eesti NSV Ülemnõukogu rahvasaadik.
Ta töötas Tallinna Ekskavaatoritehase treialina.
Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik.
Eesti meistrivõistlustel kardispordis võitis ta 175 cm² klassis 1966. aastal pronksi ja 1967. aastal hõbeda ning 1968. aastal jäärajal hõbemedali.
Lincolni maakond (Lääne-Virginia)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38° 10′ N, 82° 05′ W
Maakonna halduskeskus on Hamlin.
Maakonna pindala on 1137 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 720. Aastal 2000 oli elanike arv 22 108.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 23. veebruaril 1867. aastal Boone'i, Cabelli, Kanawha ja Putnami maakonna osadest. Maakond sai nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Andrei Mündel

Andrei Mündel (6. detsember 1895 Meremäe vald – 1946 surmakoht teadmata) oli eesti vallavanem ja põllumees.
Ta oli Meremäe vallavanem, Petseri põllumeeste konvendi liige ja Meremäe vabatahtliku tuletõrjeühingu abiesimees.
14. juunil 1941 küüditati ta NKVD poolt Meremäe vallast koos abikaasa Olga-Anette Mündeli, poeg Paul Mündeli ja tütar Helvi Mündeliga. Nad vabanesid asumiselt 1945. aastal.
Pyeongchang

Pyeongchang (Pyeongchang-gun) on maakond Gangwoni provintsis Lõuna-Koreas. See on pindalalt riigi kolmas maakond. Pyeongchang asub Taebaeki mägede piirkonnas, kus leidub mitu buda templit, näiteks Woljeongsa. Pyeongchang asub merepinnast 700 m ja kohati isegi 1000 m kõrgusel.  Maakond jääb riigi pealinnast Seoulist ligi 180 km kaugusele.
13.–22. veebruarini 2009 toimusid Pyeongchangis 2009. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused.

2014. aasta taliolümpiamängud

Pyeongchang oli üks 2014. aasta olümpiamängude korraldaja kandidaate. See oli teine kord, kui taotleti talimängude korraldamist. Esimene kord sooviti olla võõrustajad 2010. aasta OM-il. 22. juulil 2006 otsustati 2014. aasta OM-i kandidaatideks jätta Pyeongchangi kõrval veel Austriast Salzburg ja Venemaalt Sotši. 4. juulil 2007 Guatemalas toimunud ROK-i 119. kongressil valiti 2014. aasta OM-i korraldajaks Sotši.

2018. aasta taliolümpiamängud

6. juulil 2011 Lõuna-Aafrika Vabariigis Durbanis toimunud istungil valis Rahvusvaheline Olümpiakomitee Pyeongchangi 2018. aasta taliolümpiamängude korraldajaks. Pyeongchang võitis hääletusel Müncheni ja Annecy.
2018. aasta taliolümpiamängude logo on korea keeles P-täht, mis sümboliseerib Pyeongchangi esimest nimetähte.
Padise vald (1939)

Padise vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Kloostri valla maa-alast, välja arvatud Margareta Saub maatüki, Põllküla asundustalude nr. A-30 ja Vanaasema nr. A-31, põhja pool Tallinna-Keila raudteed asuvate Põllküla asunduse heinamaade, Klooga aedlinna osa, valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu – ja heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-alad; senise Keila valla talude nr. A-156, A-155, A-34, A-71–A-74 ja A-142, talude nr. A-96–A-99, 19 ja 20 lahustükkide, Tallinna metskonna Klooga metsandiku kvartaalide nr. 32 ja 36 ning Vääna metskonna Klooga metsandiku kvartaali nr. 29 maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 4736 elanikku. Valla territooriumi suurus oli 328,74 km² (32 874,66 ha), see oli Harjumaa suurim vald.
Esimene vallavanem oli Jakob Hiietamm.
Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid.
Viluvere raudteepeatus

Viluvere  raudteepeatus (saksa Willofer) oli raudteepeatus Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Viluveres.
Viluvere raudteepeatuses on üks madal perroon. Rong sõidab Balti jaamast Viluverre umbes kaks tundi. Päevas peatus neli reisirongi (kaks Pärnu ja kaks Tallinna poole).

Ajalugu

Viluvere sõlmjaam rajati koos raudteeliiniga aastatel 1925–1927. Jaamas oli kaks raudteed: esimeselt teelt sai alguse Viluvere–Vändra harutee ja teine suundus Papiniidule (Pärnusse). Jaamast veidi Tootsi suunas suundus paremale 2 km pikkune karjääri harutee. Praegu on alles vaid raudteepeatus. See asus Lelle raudteejaamast 30,7 kilomeetri kaugusel.  Avamisel jäi jaam Viluvere valda.
Aastail 2010-2016 eelnes Viluverele Eidapere raudteepeatus.
Lelle-Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017 aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70km raudtee trassile 17 000 000€ raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018.

Jaamahoone

Viluvere jaamahoone valmis Leon Johansoni projekti järgi 1928. aastal. Samal ajal valminud veetorn (sama projekti järgi oli ehitatud ka Vigala jaama veetorn) purustati Teises maailmasõjas. Pärast kitsarööpmelise raudtee sulgemist 1969. aastal, kasutas hoonet sõjavägi. Hiljem majutati endisesse jaamahoonesse "stroibati soldatid", kelle ülesandeks oli Viluvere ja Tootsi vahelise raudtee remont, mille käigus asendati puitliiprid betoonliipritega. Riigikorra vahetumisel töid ei lõpetatud ning jaamahoone jäi tühjaks. Lühikese aja jooksul hoone lagastati, kohalikud tegid välislaudisest omale küttepuid ning kõik vajalikuks osutunud kättesaadav veeti minema. Rüüstatud jaamahoone lammutati 1994. aasta lõpuks.
Toompuiestee

Toompuiestee on tänav Tallinna kesklinnas.
Toompuiestee algab Tõnismäelt, kulgeb kaarjalt piki Toompea läänekülge, läbib Kelmiküla asumi ja lõpeb Balti jaama ees.
Toompuiestee ristub Tõnismäe, Endla tänava, Luise tänava, Wismari tänava, Amandus Adamsoni tänava, Paldiski maantee, Falgi tee, Sügise tänava, Tehnika tänava ja lõpeb Nunne tänava ristmikul Tornide väljaku ääres.

Ajalugu

Toompuiesteed nimetati algul Kastani promenaadiks (sks Kastanienpromenade). Alles 1882. aastal kinnistus Toompuiestee (Dom-Promenade) nimi. 
Aastatel 1961–1989 kandis Toompuiestee Juri Gagarini auks Gagarini puiestee nime.
Hoone Toompuiestee 4 ehitamiseks omandas Tallinna Toompea Kaarli kogudus 1. aprillil 1939 kinnistu, millel asus varem Ado Tõllassepa maja. Uue hoone projekti tegi arhitekt Artur Pärn ja 7. septembril 1939 pandi pidulikult nurgakivi ning maja valmis 1. jaanuaril 1940. Pärast 1940. aasta juunipööret hoone natsionaliseeriti ja baaside lepingu alusel paigutati hoonesse nõukogude sõjaväeasutused. Pärast II maailmasõja algust asus majja Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Tallinna prefektuur ning Eesti julgeolekupolitsei ja SD.
1993 tagastati hoone Toompea Kaarli kogudusele ning hoones alustasid tegevust koguduse laulukoorid, pühapäevakool, noored ja diakooniarühm. Suuremat osa hoonest kasutab Tallinna Hambapolikliinik.
Osalusmajandus

Osalusmajandus ehk Parecon (lühend ingliskeelsest terminist participatory economics) on majandusmudel, mida on pakutud kui alternatiivi turumajandusele ning käsumajandusele.
Osalusmajanduses on keskne koht rahvaosalusel, mis oleks majandusotsuste tegemise aluseks. Eraomandi asemel oleks osalusmajanduses vara rahva ühisomand, kuid ühisvara kasutust juhiks rahvas demokraatlikuid meetmeid kasutades. Selle poolest vastandub osalusmajandus Nõukogude Liidu tüüpi käsumajandusele, kus praktikas juhtis rahva vara kasutust kitsas poliitiliste isikute ring ehk partei.
Osalusmajanduse ideele on andnud osalise heakskiidu muu hulgas ka tunnustatud Ameerika ühiskonnakriitik ja keeleteadlane Noam Chomsky; selle peamised arendajad on teiste seas majandusteadlane Robin Hahnel ning aktivist Micheal Albert.