google/wiki40b huggingface dataset:
LCD TFT

TFT LCD (inglise keeles Thin film transistor liquid crystal display) on vedelkristallkuvari põhitüüp, milles pildielemente tüüritakse kiletransistoride (TFT) vahendusel. Enamasti kasutatakse polükristallilise räni alusel valmistatud väljatransistore. LCD-pildielementide läbipaistvuse juhtimise niisugust skeemi nimetatakse aktiivmaatriksiks. Maatriksi iga pildielement ehk piksel koosneb tegelikult kolmest alampikslist, millest väljuva valguse muudavad värviliseks nende ees paiknevad punased, rohelised ja sinised värvifiltrid (RGB).

Tööpõhimõte

Pikslid on ekraanile paigutatud rastrina  ehk maatriksina, mis koosneb ridadest ja veergusest. Igal real ja veerul on oma juhe, mille kaudu saabuvad tüürsignaalid. Rea ja veeru juhtmete abil leitakse üles üliväiksed kiletransistorid (TFT), mis paiknevad vahetult selle piksli (vedelkristalli) taga, mille läbipaistvust on vaja muuta. Konkreetse piksli poole pöördumisel lülitatakse sisse sobiv rida ja ühtlasi saadetakse signaal vajalikule veerule. Kuna kõik teised veerud on välja lülitatud, siis jõuab signaal ainult õige pikslini.
Kiletransistorid ise töötavad piltlikult öeldes uksehoidjatena, kes hoiavad ust vastavalt saadud käsule vähem või rohkem lahti, kusjuures usteks on vedelkristallid. Vastavalt rakenduvale pingele muudab vedelkristall oma molekulaarset struktuuri. Selle tulemusena lasevad vedelkristallid vastavalt tüürpingele kas vähem või rohkem valgust läbi. Valguse saavad pikslid ekraani taga olevatest valgusallikatest (tänapäeval leedlampidest).
Kiletransistori ülesanne pole aga mitte ainult piksli tüürpinge sisselülitamine, vaid ka selle pinge püsivana hoidmine ühe pildiperioodi vältel (nt teleri 100 Hz värskendussageduse korral 0,01 sekundi kestel). Tüürpingele vastavat elektrilaengut hoiab alal kiletransistoriga seotud mahtuvus. Niisiis ülalnimetatud uksehoidjad hoiavad ukse ühtlaselt avatuna kogu kaadriperioodi jooksul (ilma transistori abita hakkaks uks kohe tüürimpulsi saabumise järel sulguma).
Aktiivmaatriksi kasutuselevõtt kuvarites 1990. aastatel tegi võimalikuks suure pikslite arvuga LCD-värviekraanide valmistamise. Samasugust TFT-aktiivmaatriksit kasutatakse ka OLED-ekraanides, ainult selle erinevusega, et valgusdioodid vajavad tüürpinge asemel tüürvoolu.
Varasem passiivne (transistorideta) adresseerimisskeem lubas valmistada ainult väikseid, mõnerealisi ekraane (pikslite arvu suurendamisel väheneb ekraani heledus, sest mida rohkem piksleid, seda vähem jääb iga piksli aktiveerimiseks aega).
Siberi katk

Loomadel

Taimetoitlastest loomad nakatuvad peamiselt põrnatõvebatsilli eostega nakatunud taimede, sööda söömisel. Veistel, lammastel ja hobustel jt loomadel on haiguse kulg kiire ja põhjustab ilma ravita looma surma. Sigadel kestab haigus kauem.

Põrnakatk inimestel

Inimesed saavad nakkuse nakatunud loomadelt naha või hingamisteede kaudu või neist valmistatud lihatoodete söömisel aga ka kokkupuutel nende luude, karvkatte, (näiteks lamba villaga). Inimeselt inimesele haigus ei levi.

Ravi

Põrnatõve ennetamiseks kasutatakse antibiootikumiprofülaktikat. Haigusnähtude ilmnemisel ning laboratoorsete analüüside tulemusel kinnitust leidnud haigusjuhtusid püütakse samuti antibiootikumidega ravida. 
Antibiootikumiravi võib õnnestuda.

Tüsistused

Paljudel juhtudel kulgeb haigus kiiresti ja antibiootikumiravi võib ebaõnnestuda – siis lõpeb haigus tavaliselt surmaga.

Vaktsiin

Põrnatõve vastu vaktsineeritakse nii loomi kui ka inimesi.

Biorelvana

Siberi katku spoore võib in vitro toota. Neid on lihtne säilitada, kuna nad on väga vähenõudlikud ja vastupidavad. Tootmise eesmärgiks on ilmselt võimalik kasutamine bioloogilise relvana või teaduslike uuringute tarbeks.

Nimi

Haigus on saanud nime kreekakeelsest sõnast ἄνθραξ 'süsi' mustade karbunkulite järgi, mis haigus nahale jätab.
Hongkongi Ülikool

Hongkongi ülikool (inglise keeles University of Hong Kong) on ülikool Hongkongis; ühtlasi Hongkongi vanim kõrgem õppeasutus ja ühtlasi üks Aasia prestiižsemaid ülikoole. 
Ülikool asutati 1911.
Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase.
Eevi Paasmäe

Eevi Paasmäe (sündinud 11. mail 1952 Narvas) on eesti poliitik, XIII Riigikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige alates 1994. aastast.
Paasmäe on lõpetanud Narva 2. Keskkooli 1970. aastal, Tartu Ülikooli 1976. aastal eesti filoloogina ning Tallinna Ülikooli kolledži (endise Tallinna Pedagoogilise Seminari) 2001. aastal eelkooliõpetajana.
Ta on töötanud Sillamäe linna lasteaia juhatajana 1993–1998, Sillamäe Linnavalitsuse alushariduse peaspetsialistina 1998–1999, Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialistina 1999–2001 ning Sillamäe Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja kohusetäitjana. 2001–2002  oli ta rahvastikuministri nõunik ning 2003–2009 Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialist. 2009–2016 ja 2017–2018 oli ta Sillamäe aselinnapea. Paasmäe oli Riigikogu liige 23. novembrist 9. detsembrini 2016 maaeluministri Martin Repinski asendusliikmena ja taas alates 28. juunist 2018 seoses  Martin Repinski Riigikogu liikme volituste lõppemisega.
Ta on kandideerinud ja valitud Sillamäe Linnavolikogusse 2009. ja 2011. aastal.
Paasmäe on Virumaa pärimuskultuuri programmi nõukogu liige, Sillamäe Eesti Seltsi liige, Ida-Viru Naiste Ühenduse asutajaliige, Ida-Viru Naiste Ümarlaua asutajaliige.
Eevi Paasmäe on abielus, tal on tütar ja poeg.
Uppland

Uppland on ajalooline maakond (rootsi keeles landskap) Rootsi idarannikul, põhja pool Rootsi pealinna Stockholmi. See piirneb Södermanlandi, Västmanlandi ja Gästriklandiga. Uppland piirneb ka Mälareni järve ja Läänemerega. Sel on ülilühike ja kummalise kujuga maapiir Soome autonoomse piirkonna Ahvenamaaga väikesel asustamata Märketi saarel Läänemeres.
Rootsi ajaloolised piirkonnad ja maakonnad
Götaland - Norrland - Svealand 
 Ångermanland - Blekinge - Bohuslän - Dalarna - Dalsland - Gästrikland - Halland - Hälsingland - Härjedalen - Jämtland - Lapimaa - Medelpad - Norrbotten - Närke - Ojamaa - Skåne - Småland - Sörmland - Uppland - Värmland - Västerbotten - Västergötland - Västmanland - Öland - Östergötland
Rahavoog

Rahavoog on reaalne või virtuaalne raha liikumine. See näitab raha ja raha ekvivalentide laekumisi ja väljamakseid ettevõtetes, projektides või finantstoodetes. Tihtipeale on see tähtis ettevõtte omanikele, kuna nad saavad jälgida, kui palju raha nad on saanud klientidelt, ning kui palju on neil olnud kulutusi (laenud, rent jms).

Vaba rahavoog

Vaba rahavoo all peetakse silmas raha, mida firma genereerib pärast väljaminekuid, et toetada enda operatsioone ning säilitada põhikapitali. Erinevalt puhaskasumist, on vaba rahavoog tasuvuse määraja, mis välistab kasumiaruande mitterahalised kulud ning sisaldab vara peale tehtud kulutusi ja muutusi käibekapitalis.

Ettevõtte rahavoog

Ettevõtte rahavooaruanne koosneb 3st rahavoost: opereeriv rahavoog, finantseerimistegevuse rahavoog ja investeerimistegevuse rahavoog. Opereeriv rahavoog näitab, kui palju ettevõte teenib ja kulutab. Finantseerimistegevuse rahavoog näitab väljamakstud dividende, laenude tasumist ja  aktsiate väljastamist, kuna need on rahavooga seotud sissetulekud/väljaminekud. Investeerimistegevuse rahavoog näitab ettevõtte raha eest vara, krundi või varustuse soetamist/müümist. Ettevõtte väärtuse määrab ära selle võime genereerida positiivset rahavoogu. Positiivne rahavoog näitab, et ettevõtte likviidsed varad kasvavad, mis võimaldab tasuda võlgasid, reinvesteerida oma ärisse, tasuda aktsionäridele, katta kulud ning luua varu tuleviku finantsilisteks väljakutseteks. Ettevõtte rahavood on finantsjuhtimise peamiseks uurimisobjektiks. Seetõttu on rahavoogude aruanne finantsjuhtimise seisukohast üks kõige olulisemaid finantsaruandeid. Samuti on võimalik positiivset rahavoogu tekitada läbi investeerimise, ostes aktsiaid odavalt ning müües kallimalt. See kehtib nii ettevõtte kui ka eraisiku puhul.
Łyskava klooster

Łyskava klooster või Lõskava klooster (Valgevene keeles Кляштар місіянэраў) on endine klooster Valgevenes Bresti oblasti Pružany rajoonis Zielanievičy külanõukogus Łyskavas. Kloostrikompleksi hooned on arhitektuurimälestistena riikliku kaitse all.

Ajalugu

Aastal 1751 lubas toonane Łyskava omanik J. Bychowiec asulasse asuda Congregatio Missionise mungaordul; ühtlasi andis ta ordu käsutusse vana Łyskava Püha Kolmainu kiriku puidust hoone. See lammutati ja aastail 1763–1785 ehitati selle asemele uus kivist kirikuhoone. Aastal 1818 lisati sellele ka torn. Teine hoone kloostrikompleksis oli barokkstiilis eluhoone, mille esimesel korrusel asusid ka sepikoda ja söögisaal. Kirikuhoone on tänapäeval varemeis, eluhoones asub tänapäeval ambulatoorium.

Arhitektuur

Kirik on ühelööviline. Altar asub apsiidis; kiriku külgedel asuvad kabelid. Pühiruum on ruudukujuline, seda kattis ristvõlv. Ristvõlv oli ka käärkambri laeks.
Kirikutorn on neljakorruseline. Torni nurkades asuvad voluutidega pilastrid. Pilastrid palistavad ka kiriku enda seinu, nende vahel asuvad kaaraknad.
Põhjapoolses kabelis on säilinud ühevärvilise seinamaalingu fragmendid.
Eluhoone on kahekorruseline Π-kujuline hoone. Peasissekäik asub kirikupoolsel küljel. Hoone seinu kaunistavad pilastrid, korruseid eraldab otsmistel seintel karniis. Alumise korruse pilastrid on tehtud rustikas. Alumise korruse aknad asuvad kaarekujulistes niššides.
Eluhoone koridoride lagesid katab silindervõlv, koridoride ristumispaikades on selle asemel ristvõlv.
Reeling

Reeling on laeva või muu ujuvaluse välistekki ümbritsev kaitseäär või rinnatis.
Kinnist seinakujulist reelingut nimetatakse umbreelinguks.
Postidest ning käsipuust koosnevat reelingut varbreelinguks.
Laeva kinnitusotste läbiviimiseks umbreelingus olevaid tugevdatud servaga avausi nimetatakse klüüsideks. Varbreelingu puhul kasutatakse klüüside asemel teki servale kinnitatud kiipe.
Siri Kolu

Siri Kolu (sündinud 18. juulil 1972 Kouvolas) on soome teatriõpetaja ja kirjanik.
Temalt on eesti keeles Kätlin Kaldmaa tõlkes ilmunud "Meie, rööbelid" 2012. aastal.
Veetemperatuur

Veetemperatuur on üks veekogu iseloomustavatest näitajatest, selle veekogu vee temperatuur.

Maailmamere ja selle osade veetemperatuur

Maailmameri saab Päikeselt rohkem soojust kui maismaa, aga kuna vee soojusmahtuvus on suurem kui maismaa oma, siis vesi soojeneb ja jahtub aeglasemalt.
Päikesekiirgus soojendab ainult mitme meetri paksusega pinnasekihti. Soojust edastatakse alla vee pideva segamise käigus. Veetemperatuur muutub sügavuse suurenemisega alguses järsult ja pärast aeglaselt. Kuna ookeanide nõod on täidetud polaaralades tekkinud veega, siis on sügavates alades veetemperatuur üsna ühtlane. Sügavusel üle 3000–4000 meetrit on veetemperatuur +2 kuni 0 °С.
Pinnakihi veetemperatuur sõltub koha geograafilisest laiusest ja muutub ekvaatorist pooluse suunas madalamaks. Ekvaatori piirkonnas saab Maa rohkem päikesekiirgust ja selle tõttu on seal kõrgeim maailmamere veetemperatuur: +28...+29 °С. Lõunapooluse suunas langeb veetemperatuur kiiremini külma Antarktise läheduse tõttu ja jõuab –1,9 °C-ni Antarktika jää all (suure soolsuse tõttu saab selle temperatuur langeda madalamale kui mageveekogude oma).
Peaaegu suletud maailmamere osade veetemperatuur võib olla üsna kõrge, nt Punase mere veetemperatuur on kuni +34 °С, Pärsia lahes kuni +35,6 °С.
Parasvöötmes muutub pinnakihi veetemperatuur nii aasta kui ka ööpäeva jooksul.
Samuti mõjutavad veetemperatuuri maailmamere eri osades hoovused. Soojad hoovused kannavad sooja vett ekvaatorist pooluste suunas, aga külmad hoovused kannavad polaaraladelt külma vett ekvaatori suunas. See muudab veetemperatuuri ühtlasemaks.
Kõrgeim pinnakihi keskmine veetemperatuur on Vaikses ookeanis (+19,4 °С), India ookeanis on see +17,3 °С, Atlandi ookeanis +16,5 °С ja Põhja-Jäämeres pisut üle +1 °С. Kogu maailmamere pinnakihi keskmine veetemperatuur on umbes 17,5 °С.

Jõgede ja järvede veetemperatuur

Jõe ja järve veetemperatuur sõltub kõigepealt selle veekogu geograafilisest asukohast. Kui jõgi saab alguse liustiku sulamisest või järv asub kõrgel mägedes, siis selle veetemperatuur on madalam kui teistes samal laiuskraadil asuvates jõgedes ja järvedes.
Puka vald (Sangaste kihelkond)

Puka vald (saksa keeles Bockenhof) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1899 ja seejärel liideti Puka vald Kuigatsi vallaga.
Valla alal asus Vana-Puka, Vastse-Puka ja Väike-Puka mõis.
Karl Marxi mäetipp

Alpinism

Mäe esmavallutajaks loetakse vene 7-liikmelist mägironijate rühma, kes jõudis tippu 1946. aastal, teiste seas Jevgeni Beletski, Jevgeni Abalakov ja Aleksei Ugarov.
Kuninga tänav (Pärnu)

Kuninga tänav on tänav Pärnus. Kuninga tänav algab Õhtu tänava ja Õhtu põigu ristumiskohast ning lõpeb Aia ja Karja tänava ristmikul. Kuninga tänav on ligikaudu 650 m pikkune.
Bartow' maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1832. aastal.
Vahtramütsik

Levila

Mycena alba kasvab maailma eri paigus. Teda on leitud näiteks Norrast, Rootsist, Eestist, Saksamaalt, Austriast, Taanist, Sloveeniast, Hispaaniast, Itaaliast, Prantsusmaalt. Lisaks veel Marokost, Mehhikost, Bangladeshist, Ameerika Ühendriikidest jpm.

Eestis

Eesti seenekogude andmebaasis on selle liigi kohta ainult neli kirjet, mis on korjatud samblaga kaetud elava puu tüve pealt. Eestis kasvab väga sageli vahtratel, harvem teistel lehtpuudel.

Kirjeldus

Seenekübar on poolkerakujuline ning selle keskkoht on tavaliselt natuke allapoole lohkus. Kübara läbimõõt jääb vahemikku 2–10 mm. Seda katab läbipaistev kiht, mis kaob, kui seen kuivab. Värvus varieerub vastavalt vanusele. Noorena on seen valge või beež, mõnikord koos kollaka tipuga. Vananedes muutub värv määrdunud valgeks ja/või pruuniks ning keskosa ülejäänud kübarast tumedamaks.
Vahtramütsikul on tavaliselt 6–12 valget ja laia eoslehekest, mis on veidi kaarjad ning kinnituvad jala külge horisontaalselt.
Habras seenejalg võib olla kuni 12 mm pikk. Värv on kübaraga sama ehk valge, mis vananedes muutub pruuniks. Spetsiifilist lõhna sel pole.
Vahtramütsiku eosed on peaaegu kerajad kuni veidi ovaalsed. Nende pikkus jääb vahemikku 7–11 ja laius 6,5–9,2 mikromeetrit. Iseloomulikud on lihtsad tsüstiidid.

Sarnased liigid

Nii välimuselt, kasvukohalt kui ka mikrotunnustelt sarnaneb temaga Mycena hiemalis.
Arenguabi sidumine

Arenguabi sidumine tähendab tingimuste seadmist abisaajale, et abisaaja nõustuks kasutama abi selleks, et osta abi andnud doonorriigi tooteid ja teenuseid. Mõiste on kasutusel eelkõige eestkoste ja lobitöös, mille eesmärk on vähendada abi sidusust ning vältida sõltuvussuhete ja tingimuste tekitamist doonorriigi ja sihtriigi vahel.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Marta Laan

Marta Laan (sündinud 20. mail 1985 Tallinnas) on eesti näitleja. 
Marta lõpetas EMTA lavakunstikooli XXIV lennu (kursusejuhendaja Hendrik Toompere jr) 2010. aastal. Sama aasta sügisest on ta Eesti Draamateatri näitleja.
2017. aasta sügisel osales ta TV3 saates "Su nägu kõlab tuttavalt".

Tele- ja filmirollid

Marta Laan on mänginud filmis "Mina olin siin" (2008) ning telesarjades "Ohtlik lend", "Kättemaksukontor", "Kodu keset linna" (alates 2009. aastast), "Parim enne" ja  "ENSV".

Isiklikku

Tema endine elukaaslane on muusik Valter Soosalu.
Tema varasem elukaaslane oli näitleja Hendrik Toompere juunior juunior.
Portfelliteooria

Modernne portfelliteooria (ingl modern portfolio theory) on majandusteadlase Harry Markowitzi 1952. aastal esitatud teooria aktivaportfellide loomiseks, mis maksimeerib oodatava tulu teatud riskitaseme jaoks. Markowitz avaldas artikli „Portfolio Selection” ajakirjas Journal of Finance, mis sai moodsa portfelliteooria aluseks. Teooria järgib põhimõtet, et valides portfelli varasid, tuleb hinnata nende mõju tervele portfellile, mitte lähtuda nende üksikomadustest.
1990. aastal sai Harry Markowitz teooria eest Nobeli auhinna .

Oodatav tulumäär ja standardhälve

Portfelli oodatava tulumäära saamiseks leitakse portfelli kuuluvate aktivate oodatavate tulumäärade kaalutud keskmine. Kaaludeks võetakse vastavalt nende aktivate osatähtsused antud portfellis. 
Oodatava tulumäär leitakse järgmise valemiga :
kus  on i-nda aktiva osatähtsus portfellis,  on i-nda aktiva oodatav tulumäär ning  on aktivate arv portfellis.
Portfelli oodatava tulumäära standardhälve sõltub lisaks aktivate dispersioonidele ka aktivapaaride tulumäärade kovariatsioonidest. Oodatava tulumäära standardhälbe üldvalem :
Mitmekesistamise mõju portfellile on sageli näha siis, kui võrrelda kõikvõimalikke kombinatsioone kahest aktivast. Kui portfellis on kaks aktivat, siis leitakse portfelli oodatava tulumäära standardhälve järgmise valemiga :
Valemis mõõdab  kahe aktiva tulumäära koosmuutumise määra. Kui kovariatsioon on positiivne, siis muutuvad tulumäärad ühes suunas. Negatiivse kovariatsiooni korral muutuvad tulumäärad eri suundades. Kovariatsiooni leitakse järgmiselt :
kus  on kahe aktiva tulumäärade vaheline oodatav kovariatsioon,  on esimese aktiva tulumäär olukorras ,  on esimese aktiva oodatav tulumäär,  on teise aktiva tulumäär olukorras ,  on teise aktiva oodatav tulumäär,  on olukorra  tõenäosus ning  olukordade arv.
Juhul kui arvutamiseks kasutatakse ajaloolist tulumäärade aegrida, siis on kovariatsiooni leidmiseks valem 
kus  on vaatlusaluste perioodide arv.
Selleks, et näha seoste vahelist tugevust, mida kovariatsioon ei näita, tuleb leida korrelatsioonikordaja :

Portfelli hajutamine

Teooria kohaselt on võimalik riske vähendada omades portfellis instrumente, mis ei ole tugevalt korreleeritud. Seega on riskide maandamise eesmärgil mõistlik hoida portfell mitmekesisena. Näiteks on võimalus portfelli mitmekesistada, kui investeerida erinevate majanduslike omadustega tööstusharudesse. Sel juhul on kovariatsioon väiksem kui ühte harusse investeerimisel.
Červień

Ajalugu

Ihumenit mainitakse esmalt aastal 1387. Toona kuulus paik Kęsgailadele, jäädes nende valdusesse XVI sajandi esimese pooleni. Aastal 1447 läks asula Vilniuse piiskoppide valdusesse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Ihumen kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. Aastal 1669 on esmakordselt mainitud sealset katoliku kirikut. Põhjasõja ajal ööbis seal kuningas Karl XII.
Poola jagamisel läks Ihumen aastal 1793 Venemaa koosseisu. Uued võimud konfiskeerisid piiskoppidelt seni neile kuulunud alevi. Aastal 1795 sai Ihumenist linn. Aastal 1899 põles linn maha.
Aastal 1923 nimenati Ihumen ümber Červieńiks (valgevene keeles juuni) 1924. aastast kuulus Červień Valgevene NSV koosseisu, ühtlasi sai linnast rajoonikeskus. 26. juunil 1941 tapsid linnast taganevad NKVD väed linnas ligi kolm tuhat (teistel andmetel viis tuhat) poliitvangi. See fakt tuli ilmsiks aastal 1989. Sakslased tapsid Teise maailmasõja ajal 4265 linna elanikku, sealsete juutide geto likvideeriti koos sealsete asukatega 1. veebruaril 1942
Henn Kuuskme

Henn Kuuskme (kuni 15. juulini 1936 Heinrich Kuuskmann ja kuni 29. juulini 1936 Henn Kuuskmann; 25. aprill 1905 Parasmäe küla, Jõelähtme vald, Harjumaa – 28. aprill 2000 Hamilton, Ontario, Kanada) oli eesti poksija ja politseinik.
Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Linna Ühisgümnaasiumi reaalharu ja läks sama aasta sügisel kaitseväkke. Ta teenis Sidepataljonis telefonistina. Ta teenistusaeg sai läbi kevadel 1928, tema auaste oli reamees.

Poksijana

Ta hakkas poksima, kui ta õppis aastatel 1917–1924 Tallinna Reaalkoolis. Kaitseväes hakkas ta korralikult treenima ja ta tuli 1927. aastal kaitseväe meistriks poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg). 
Ta oli Eesti meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aastal. Ta sai Eesti meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 2. koha aastatel 1924, 1925 ja 1927 ning 3. koha 1923. aastal.
Ta osales kaks korda Eesti–Soome maavõistlustel poksis: 1926. aastal keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) ja 1927. aastal poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) ning kaotas mõlemad oma kohtumised.

Hilisem elukäik

Kuuskme elas 1929–1932 välismaal ja töötas peamiselt meremehena. Ta töötas 1934. aastast poliitilises politseis Tallinnas ning 1939. aastast Haapsalus. 
Teda oli kavas küüditada 14. juunil 1941, kuid teadmata põhjusel seda ei tehtud. Küll aga küüditati tema abikaasa Hulda-Alice Kuuskme (sündinud Leiten, eestistatuna Leetaru, 1912–1988).
Ta põgenes hiljem Soome ja liitus Soome sõjaväega 17. septembril 1943. Oli väljaõppel Jalkalas 200. jalaväerügemendis. Oli rindel Rajajoel 47. jalaväerügemendis, osales lahingutes Karjala kannasel, Viiburi lahel ja Vuokse jõel. Vabastati teenistusest Soome sõjaväes 18. septembril 1944.
Järvesuu vald

Järvesuu vald (varasema nimega Lobotka vald) oli vald Petserimaal 1945. aastani ja Võrumaal aastail 1945–1949, 8. juunil 1949 liideti Saatse vallaga.
Vald on saanud nime Värska orglahe järgi.
1939. aasta valdade reformiga jäid varasema valla piirid muutmata.
18. jaanuaril 1945 avaldatud seadlusega viidi valla kirdeosa üle Pihkva oblasti koosseisu. Valla koosseisu jäid Treski, Podmetsa, Netsaja, Värska, Rõsna, Slobodka, Tonja, Popovitsa, Kremesova, Velna, Väike-Rõsna, Väike-Treski, Suure-Treski, Verhuulitsa, Ersova, Määsovitsa, Kostkova, Väike-Netsaja, Suure-Netsaja, Lutepää ja Järvesuu küla.
13. septembril 1945 moodustati valla territooriumil Järvesuu külanõukogu ja Verhuulitsa külanõukogu.
Gyula Andrássy

Krahv Gyula Andrássy (saksapäraselt kui Julius Andrássy von Csikszentkirály und Krasznahorka; 8. märts 1823 Košice nüüdses Slovakkias – 18. veebruar 1890 Volosko nüüdses Horvaatias) oli Ungari riigimees. Ta teenis Austria-Ungari keisririiki kohusetruu Ungari peaministrina (1867–1871) ning järgnevalt impeeriumi välisministrina (1871–1879).
Andrássy oli konservatiiv. Tema välispoliitika nägi ette Austria-Ungari impeeriumi laienemist Kagu-Euroopasse, eelistatavalt Briti ja Saksa toetusega, ilma Türgist võõrandumata. Ta nägi Venemaad kui peamist vastast omaenda ekspansiivsele poliitikale, seoses lõunaslaavlaste ja õigeusu piirkondadega Balkanil. Ta ei usaldanud slaavi natsionalistlikke liikumisi ning käsitles neid kui ohtu tema paljurahvuselisele impeeriumile.
Lohu paisjärv

Lohu paisjärv on järv Rapla maakonnas Kohila vallas Lohu ja Loone külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2195 m. Järves on 3 saart.
Target Corporation

Target Corporation on USA suuruselt kaheksas jaemüügiettevõte. Firma peakontor asub Minneapolises.
Ettevõtte asutas George Dayton 1902. aasta juunis nime Goodfellow Dry Goods all. 1903. aastal nimetati see ümber Dayton's Dry Goods Companyks ja 1910. aastal Dayton Companyks. Esimene Targeti nime kandev kauplus avati Minnesotas Roseville'is 1962. aastal. Ettevõte nimetati 1967. aastal ümber Dayton Corporationiks ja pärast ühinemist J.L. Hudson Companyga 1969. aastal Dayton-Hudson Corporationiks. 2000. aasta jaanuaris sai ettevõte oma praeguse nime.
Target Corporation kuulub S&P 500 indeksisse.
Piret Norvik

Piret Norvik (aastani 1981 Piret Raud; sündinud 24. detsembril 1950 Võhmas) on eesti keeleteadlane, murdeuurija.

Elulugu

Piret Norvik on loomaarsti tütar.
1969. aastal lõpetas Norvik Rakvere 1. Keskkooli, 1974 TÜ eesti keele ja kirjanduse osakonna soome-ugri keelte erialal. 1998. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrikraadi lingvistikas väitekirjaga "Kirderannikumurde sõnavaralised suhted naabermurrete ja -keeltega".
Norvik oli 1974–1978 Keele ja Kirjanduse Instituudi murdesektori vanemlaborant, 1978–86 nooremteadur, 1986–97 KKI/EKI teadur, 1997–2001 assistent, 2001. aastast toimetaja.
Piret Norvik oli abielus Madis Norvikuga (1932–2013).

Teadustöö

Piret Norviku uurimisvaldkonnad on Põhja-Eesti murrete sõnavaralised suhted, kontaktkeelte mõjutused Põhja-Eesti murretes, hõimuliikumine, Eesti–Ungari kultuurisuhted. Osalenud "Väikese murdesõnastiku" (I 1982, II 1989) koostamises, olnud "Eesti murrete sõnaraamatu" koostajaid ja toimetajaid. Saanud ETF-i grante Põhja-Eesti murrete uurimiseks ja Alfred Kordelini Sihtasutuse (Soome) abiraha murdetekstide raamatu "Käsmu randlaste jutte" avaldamiseks. Eesti külaliikumise edendajad. Emakeele Seltsi (1974), Rahvusvahelise Hungaroloogia Seltsi (1984) ja Eesti–Ungari Seltsi (1990) liige. Üle 10 teadustrükise.
Michael Apted

Michael David Apted (sündinud 10. veebruaril 1941) on inglise filmilavastaja, produtsent, stsenarist ja näitleja. Tema kõige pikaajalisem projekt algas 1964. aastal dokumentaalfilmide seeriaga "Up!".