google/wiki40b huggingface dataset:
Egon Krenz

Egon Rudi Ernst Krenz (sündinud 19. märtsil 1937 Kolbergis (tänapäeval Kołobrzeg, Poola)) on endine Saksa DV poliitik ja riigitegelane.

Elulugu

Egon Krenz sündis rätsepa perekonnas tol ajal Saksamaale kuulunud Kolbergis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Kołobrzegi maakonnas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Poolas). 1944. aasta lõpus põgenes ta  pealetungiva Punaarmee eest koos vanematega Damgartenisse. Aastal 1953 astus ta Saksa Vaba Noorsoo Liitu (FDJ). Aastatel 1953–1957 õppis ta Putbusis õpetajate seminaris. Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse astus ta 1955. aastal.
Aastatel 1957–1959 teenis ta aega Saksa DV Rahvaarmees. Seejärel oli ta juhtivatel ametikohtadel Saksa Vaba Noorsoo Liidu liidumaade allorganisatsioonide juhatuses ja keskjuhatuses. Aastatel 1964–1967 õppis Egon Krenz Moskvas NLKP Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis, mille ta lõpetas ühiskonnateaduste alal. 1967–1974 oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu agitatsiooni- ja propagandasekretär. Samuti oli ta vastutav FDJ-i töö eest koolides. Samaaegselt oli Krenz 8. veebruarist 1971 kuni 9. jaanuarini 1974 Ernst Thälmanni nimelise Saksa DV Pioneeriorganisatsiooni esimees. Lisaks sellele oli ta 1971–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige. Aastatel 1971–1981 oli ta ka veel ka Rahvakoja Presiidiumi liige. 1973. aastast alates oli Krenz Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1974–1983 oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Keskkomitee esimene sekretär. 1983. aastal valiti Egon Krenz Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee sekretäriks ja Poliitbüroo liikmeks. 1984. aastal nimetati ta Riiginõukogu esimehe asetäitjaks, millega ta sai sisuliselt teiseks võimumeheks Saksa DV-s Erich Honeckeri järel.
Erich Honeckeri tagasiastumise järel oli Egon Krenz 18. oktoobrist 1989 kuni 3. detsembrini 1989 Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee peasekretär. Lisaks sellele oli ta alates 24. oktoobrist 1989 Saksa DV Riiginõukogu esimees. 3. detsembril 1989 astus Krenz koos kogu poliitbürooga parteilistest ametitest tagasi. 6. detsembril 1989 lahkus ta Riiginõukogu esimehe kohal. Jaanuaris 1990 loobus ta Rahvakoja saadiku mandaadist ning ta heideti välja Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. Aprillis 1990 avaldas Krenz mälestusteraamatu "Wenn Mauern fallen" ("Kui müürid langevad").
Alates 1991. aastast kuulasid ametivõimud teda korduvalt üle seoses mitmete kohtuprotsessidega. 1992. aastal oli ta kahtlustatav seoses valimistulemuste võltsimisega Saksa DV-s. Juulis 1993 esitati talle süüdistus seoses Saksa DV piiri ületada püüdnud inimeste tapmisega. Augustis 1997 mõistis Berliini Maakohus Krenzi nelja tapmisjuhtumi eest kuueks aastaks ja kuueks kuuks vangi. Septembris 1997 ta siiski vabanes vanglast. Novembris 1997 esitati talle taas süüdistus Saksa DV valimiste võltsimises. Novembris 1999 kinnitas Saksamaa Liidukohus Berliini Maakohtu 1997. aasta otsuse. 24. jaanuaril 2000 paigutati Krenz Berlin-Plötzensee vanglasse. Ta vabanes vanglast ennetähtaegselt 18. detsembril 2003.
Aasta ettevõte

Aasta ettevõte on Eesti ettevõtluskonkursi Ettevõtluse auhind üks kategooriaid.
Ida-Madagaskar

Ida-Madagaskar on Madagaskari idaosa Madagaskari saare Kõrgplatoost ida pool.
Aino-Kaisa Saarinen

Aino-Kaisa Saarinen (sündinud 1. veebruaril 1979 Hollola vallas) on Soome murdmaasuusataja.
2009. aastal valiti Saarinen Soome aasta sportlaseks.
Aberdeeni ja Temairi markii

Aberdeeni ja Temairi markii (Marquess of Aberdeen and Temair) on Ühendkuningriigi peeri tiitel, mis on nimetatud Šotimaa linna Aberdeeni järgi. Seda kannavad Gordoni klanni liikmed (vaata ka Gordon (aadlisuguvõsa)). 
Suguvõsa residents on Haddo House Šotimaal Aberdeeni lähedal.

Annetamine

Tiitel loodi 1916 John 
Hamilton-Gordoni, seitsmenda Aberdeeni krahvi (John Hamilton-Gordon, esimene Aberdeeni ja Temairi markii) jaoks. Ta oli 1893–1898 Kanada kindralkuberner ning 1905–1915 Iirimaa lordleitnant.

Kõrvaltiitlid

Aberdeeni ja Temairi markii kõrvaltiitlid on Šotimaa peeri tiitlid Aberdeeni krahv (Earl of Aberdeen), Formartine'i vikont ja lord Haddo, Methlic, Tarves ja Kellie (loodud 1682) ning Ühendkuningriigi peeri tiitlid vikont Gordon (loodud 1814) ja Haddo krahv (loodud 1916). 
Peale selle kannab markii Haddo baroneti tiitlit, mis loodi 1642 John Gordonile.  
Peeriks ülendati George Gordon, kolmas baronet (George Gordon, esimene Aberdeeni krahv), kes oli Šotimaa lordkantsler. Neljas krahv (George Hamilton-Gordon, neljas Aberdeeni krahv), kes paljude muude ametikohtade kõrval oli Suurbritannia peaminister, sai lisaks tiitli vikont Gordon, millega oli seotud koht Lordide Kojas. 
Tiitlipärija kannab viisakustiitlit  Haddo krahv (Earl of Haddo), tema vanim poeg Formartine'i vikondi tiitlit.
Ābādān

Majandus

Linnas on üks suuremaid naftatöötlemiskomplekse maailmas. Linn on Iraani naftatööstuse keskus, mis varustab ka naabersadamalinnu Bandar Khomeynīd ja Khārki.

Transport

Torujuhtmed ühendavad Ābādāni naftaväljadega Z̄āgrose mägede lähedal. 
Linn on Iraani tähtsaim sadamalinn. Sadama kaudu eksporditakse naftat.
Linnal on rahvusvaheline lennujaam.

Ajalugu

Tõenäoliselt oli selle koha peal kunagi Charaxi sadam, mida 5. sajandil eKr mainis Herodotos.  
Linn tekkis Abbasiidide dünastia valitsemise ajal ning oli tähtis kaubalinn, sest ta oli meresadam Pärsia lahe ääres. Shaţţ al-‘Arabi delta laienemise tõttu jäi linn merest kaugele ning käis alla, muutudes suureks külaks.   
12. sajandil oli seal Lõuna-Mesopotaamia äärmine asula. Uusajal läks see Türgi ja Iraani kätte. Türgi loovutas selle Iraanile 1847 Erzerumi lepinguga.
Aastal 1847 loovutas Türgi linna territooriumi Iraanile. Ābādāni piirkond oli viljakandmatu mudalauskmaa, kus kasvasid ainult mõned datlipalmisalud.    1908 avastati naftamaardla. Aastal 1909 või 1913 ehitas Anglo-Iranian Oil Company sinna esimese naftatöötlemistehase. Aastal 1910 rajati praktiliselt uus linn. Aastaks 1938 oli sealne naftatöötlemistehas maailma suurim. 
3. oktoobril 1951 jätsid inglased  linna maha, sest Anglo-Iranian Oil Company natsionaliseeriti Rahvusliku Iraani Naftakompanii nime all.
Naftatöötlemistehase kompleksis oli mitu hästi ehitatud territooriumi naftakompanii personalile. Nad moodustasid terava kontrasti immigrantide vaeste elamukvartalitega.  
Aastal 1980 ja 1981, ränga sõjategevuse ajal 1980 alanud Iraani-Iraagi sõja käigus pommitas Iraak seda piirilinna süstemaatiliselt, mistõttu purunes suur osa linnast ning  kogu naftatöötlemiskompleks. Pärast seda paljud elanikud lahkusid linnast. Sõja lõpuks (1988) oli linn evakueeritud. Nüüd on kõik taastatud.

Haridus

Aastal 1939 rajati Ābādāni tehnoloogiainstituut.
Õie

Õie on eesti naisenimi.
Nime Õie olevat kasutusele võtnud Mats Tõnisson oma 1884. aasta tähtraamatus. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Õie 1440 naisel.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Õie 1386 naisel. Õie oli Eestis levikult 134. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Õie vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 61,73 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 23,01. Õie oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 73).
Saarepealne Koda

Maausuliste Saarepealne Koda (lüh. Saarepealne Koda ühendab Muhu- ja Saaremaa maausulisi. Koda asutati 19 lehekuud 10215 (2002). Sama aasta pärnakuus võeti Saarepealne Koda Maavalla Koja liikmeks ning registreeriti Eesti Vabariigi kirikute ja koguduste registris.
Pjotr Jumšanov

Pjotr Petrovitš Jumšanov (jakuudi keeles Пётр Петрович Юмшанов; sündinud 15. oktoobril 1970 Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja ja treener, Venemaa teeneline meistersportlane.
Ta on vabamaadluse MM-i medalist (1994) ja kuulunud maailma karikavõistlused võitnud meeskonda (1992). 22-aastaselt sai ta suurmeistriks. Aastatel 1992–1996 kuulus ta Venemaa vabamaadluse koondisse.
Jumšanov sai 2007. aastast Venemaa vabamaadluse koondise treeneriks. 2015. aastal oli ta Venemaa noortekoondise vanemtreener.
Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Hapsaǧaj Föderatsiooni asepresident. Ühtlasi on Jumšanov 2013. aastast Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) liige, kus ta kuulub poliitilise partei Õiglane Venemaa fraktsiooni.

Haridustee

Jumšanov lõpetas 1993. aastal Jakutski olümpiareservi keskeriõppeasutuse kehakultuuri erialal ja 2004. aastal Jakuutia Riikliku Põllumajandusakadeemia ökonomisti kutsega raamatupidamisarvestuse, majandusanalüüsi ja auditi erialal.
2009. aastal läbis ta ümberõppe Ammossovi-nimelises Jakutski Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri ja spordi erialal.

MM ja maailma karikavõistlused

1992. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Pjotr Jumšanov, Moskvas korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku esikoha. Individuaalarvestuses sai Jumšanov kolmanda koha. 1993. aastal Chattanoogas USA-s peetud maailma karikavõistlustel sai Venemaa meeskondliku teise koha, individuaalarvestuses sai Jumšanov oma võistluskategoorias esikoha.
1994. aastal İstanbulis peetud maailmameistrivõistlustel vabamaadluses sai Jumšanov kaalukategoorias 48 kg pronksmedali.
Liepāja Nikolai gümnaasium

Liepāja Nikolai Gümnaasium (ka Liibavi Nikolai Gümnaasium; läti keeles Liepājas Nikolaja ģimnāzija, saksa keeles Libausches Nicolai-Gymnasium) oli 1885-1915 Lätis Liepājas tegutsenud gümnaasium.
Kool asutati 1885. 1915 evakueeriti kool Esimese maailmasõja tõttu Petrogradi. 1920 alustas koolimajas tööd Liepāja Tehnikum.
Härjamaa madala läänepoi

Härjamaa madala läänepoi on poi Väinameres Rukkirahust 4 meremiili lõunas Härjamaa ja Väikse Härjamaa saare lähedal.
Poi geograafilised koordinaadid on 58° 50′ 18″ N, 23° 19′ 43″ E. Märk on vees Härjamaa madala tähistamiseks ning sellest tuleb mööduda lääne poolt. Matsalu rahvuspargi piir jääb paar kaabeltaud itta.
Poi veepealne osa on 3 meetri kõrgune, ülalt ja alt kollane, keskelt must.
Poi tipus asub tuli, mis pimedal ajal plingib kiirelt 9 korda ning kustub seejärel 7 sekundiks. Samuti on olemas helkur ja radaripeegeldi.
Kuni juulini 2010 tähistati madalat läänetoodriga.
Teised lähiümbruse meremärgid: Kuivarahu laevatee toodrid, Rukkirahu tuletorn, Langekare idatooder, Kumari vasaku külje poi ning Kumari parema külje poi (varem Kumari ohupoi).
Vergi poolsaar

Vergi poolsaar on poolsaar Põhja-Eestis, mida piirab läänest Käsmu laht ja idast Soome lahe avaosa. Halduslikult jääb Lääne-Viru maakonda Haljala valda. Jääb tervikuna Lahemaa rahvuspargi territooriumile. Poolsaare rannikul asuvad Lobi, Lahe, Koolimäe, Natturi, Pedassaare, Pihlaspea ja Vergi küla. Siseosa katab mets. Vergi poolsaare põhjaosas asuvate Lobi ja Natturi poolsaare vahele jääb Koolimäe laht, kuhu suubub Koolimäe oja.
Vergi poolsaarel asub Vergi tulepaak.
Eesti Vabariigi Kodanike Tartu Linna Komitee

Eesti Vabariigi Kodanike Tartu Linna Komitee asutati 28. juulil 1989. Komitee registreeris 65 010 Eesti Vabariigi kodanikku ja 6600 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.
Küüntest kübar

Küüntest kübar, ka küüntelaastust kübar on eesti rahvaluules maagiline ese, mis teeb selle kandja nähtamatuks või annab kandjale muid võimeid. 
Rahvapäraste uskumuste kohaselt ei tohtinud lõigatud küüsi laokile jätta, et vanakurat neist endale imekübarat meisterdada ei saaks. Oletatavasti oli selliste uskumuste aluseks väga vana ettekujutus inimese elujõu (väe) asukohast küüntes, hammastes ja juustes (ka muudes kehaosades ja -eritistes). Lõigatud küünetükke on püütud kasutada maagilisteks toiminguteks mitmete rahvaste juures, seepärast on ka levinud komme lõigatud küüned põletada või ära peita.
Aruküla Vaba Waldorfkool

Aruküla Vaba Waldorfkool on põhikool, mis tegutseb Arukülas Aruküla mõisa härrastemajas alates 1992. aastast. Koolis õpib ligikaudu 100 õpilast.
Anne Paju

Anne Paju (sündinud 2. märtsil 1950 Tartus) on Eesti keemik.

Elulugu

Anne Paju on teenistujate tütar.

Hariduskäik

Ta lõpetas 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1973. aastal TRÜ keemiaosakonna.
Ta lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli Keemia Instituudis kaugõppeaspirantuuri, kaitses väitekirja "Prostaglandiinide E ja F analoogide süntees kupraatmeetodil" ja sai keemiamagistri kraadi. 
Ta lõpetas 2001. aastal TTÜ-s doktorantuuri, kaitses väitekirja "Asymmetric oxidation of prochiral and racemic ketones by using Sharpless catalyst" ja sai doktorikraadi.

Töökäik

Oli 1973–1980 TEFI insener, 1980–1984 Eesti TA Orgaanilise Sünteesi ja Biopreparaatide Katsetehase katsetootja, 1984–1986 Keemia Instituudi nooremteadur, 1986–1993 teadur, 1993–2002 vanemteadur, 2002– TTÜ KI vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: looduslike ühendite süntees. Loonud 1,2-diketoonide asümmeetrilise oksüdatsiooni meetodi, uurinud selle rakendusi bioaktiivsete ainete sünteesil.
Murel

Murel ehk morell ehk morellkirss ehk griott ehk magusveiksel on murelipuu (Prunus cerasus var. austera) vili. Murelipuu on hapu kirsipuu teisend.
Kaubandusvõrgus müüakse murelite nime all sageli hoopis maguskirsse, mis on magusa kirsipuu (Prunus avium) viljad.
Murelid on eristatavad teistest hapukirssidest tumepunase värvuse, viljaliha ja mahla poolest. Vastandina on amarellkirsid heledamad ning ka nende mahl on õrnalt punakas või isegi peaaegu värvitu.
Mureleid kasutatakse eelkõige kookide, mooside ja muude hoidiste valmistamisel. Samuti kasutatakse mureleid mitmesuguste magustoitude valmistamisel.
Roheline aas

Roheline aas on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus.
Roheline aas sai ametlikult nime 1882. aastal. Saksa keeles oli tänava nimi Grüne Wiese, vene keeles Зелёный луг. Tänav on nimetatud Kardioru pargi haljendava aasa järgi. Seda nimetust hakati kasutama 19. sajandi algusest mitmes variandis: Grüner Platz (Roheline plats), Grüne Wiese (Roheline aas), Зелёный луг, Екатеринентальский луг (Kadrioru aas).
Tretanorhinus

Levila

Need maod elavad Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.
Daverdisse

Asulad

Valloonia piirkonna kõige väiksema elanike arvuga valla piirides asuvad järgmised asulad:  Daverdisse, Gembes, Haut-Fays (valitsus) ja Porcheresse.
Rapla Maavalitsus

Rapla Maavalitsus on Rapla maavanemat teenindav riigiasutus. 
See asub Raplas aadressil Tallinna maantee 14. Rapla maavanem on Tõnis Blank.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetatakse 1. jaanuarist 2018.
Sarõal Afanasjev

Sarõal Anufrijevitš Afanasjev (vene keeles Сарыал Ануфриевич Афанасьев; sündinud Handõgas Tompo ulussis Sahhas) on jakuudi balletitantsija, Sahha teeneline kunstnik.
Ta on 2016. aastast Stanislavski ja Nemirovitš-Dantšenko nimelise Moskva Akadeemilise Muusikateatri balletisolist.

Haridustee ja töökäik

2002. aastal asus Sarõal Afanasjev õppima Jakutski koreograafiakooli Gulnara Dulova klassi. 2003. aastal sai ta Natalja Posselskaja õpilaseks. Pärast koreograafiakooli lõpetamist 2010. aastal asus ta balletisolistina tööle Sahha ooperi- ja balletiteatrisse.
Ta on lõpetanud Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi.
2012. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimised

Presidendikandidaadid

Presidendikandidaadid valiti parteide kokkutulekutel, mis toimusid Vabariiklikul Parteil 27.–30. augustil 2012 ja Demokraatlikul Parteil 3.–6. septembril 2012. Lõplike kandidaatide leidmiseks toimusid osariikides alates 2012. aasta jaanuarist parteide eelvalimised.

Demokraatliku Partei kandidaadid

Teiseks ametiajaks kandideeris Demokraatliku Partei esindajana Barack Obama.

Vabariikliku Partei kandidaadid

Vabariikliku Partei eelvalimistel kandideerimisest teatasid Michele Bachmann, Herman Cain, Newt Gingrich, Jon Huntsman, Gary E. Johnson, Ron Paul, Rick Perry, Mitt Romney ja Rick Santorum.
27.–30. augustil 2012 toimunud Vabariiklikul Partei kokkutulekul valiti partei kandidaadiks Mitt Romney.
Planktoloogia

Planktoloogia ehk planktonoloogia ehk hõljumiteadus on hüdrobioloogia haru, mis uurib veekeskkonnas elutsevaid liikumisvõimetuid või väikese liikumisvõimega veeorganisme – planktereid.
Traditsiooniliselt on planktoloogia jaotatud füto-, zoo- ja bakterioplanktoloogiaks.
Tänapäeval on planktoloogilised uuringud suuresti rakendusliku väljundiga, sest võimaldavad muu hulgas selgitada veekogude antropogeenset eutrofeerumist.
Eestis tegeldakse planktoloogiaga (eriti mageveeplanktoloogiaga) Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses.
Herkki-Erich Merila

Elukäik

Aastal 1982 lõpetas Merila Tallinna 10. Keskkooli.
Aastatel 1982–1983 õppis ta Tallinna 2. tehnikakoolis fotograafia erialal ning oli aastail 1984–1991 ajakirjandusfotograaf. 
1992. aastal asutas Merila koos Peeter Maria Lauritsaga rühmituse DeStudio ning oli 1992.–1996. aastal üks rühmituse kunstilistest juhtidest. 
Alates 1997. aastast on ta vabakutseline kunstnik ning Eesti Kunstnike Liidu liige.
Anne (ajakiri)

Anne oli 1995–2009 ilmunud Eesti naisteajakiri. 2009 ühines Anne ajakirjaga Stiil, moodustus ajakiri Anne & Stiil.
Ajakiri ilmus ühe korra kuus. 1995–1996 ilmus ajakiri Eesti Ekspressi kaasandena. 1995–1997 andis ajakirja välja Eesti Ekspressi Kirjastuse AS, 1998–2000 OÜ Ajakirjade Grupp ja seejärel Ajakirjade Kirjastuse AS.
Friedrich von Schubert

Theodor Friedrich von Schubert (12. veebruar 1789 Peterburi, Venemaa Keisririik – 15. november 1865 Stuttgart, Württembergi kuningriik) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane, kartograaf ja Venemaa Keisririigi Peastaabi sõjalis-topograafilise depoo direktor.
Tõejärgne poliitika

Tõejärgne poliitika (inglise keeles post-truth politics) ehk faktijärgne poliitika ehk tõepõhjata poliitika on poliitiline kultuur, milles avaliku debati käigus apelleeritakse peamiselt avalikkuse emotsioonidele, keskendumata poliitikate tegelikele üksikasjadele, ning väiteid kinnitatakse eelkõige kordamise teel, ignoreerides faktilisi vastuväiteid. Tõejärgsus erineb traditsioonilisest lähenemisest avalikele vaidlustele, kuna tavapärane väidete tõelevastavuse kontroll kuulutatakse teisejärguliseks.
Ehkki sellise poliitilise kultuuri levikut on peetud eelkõige tänapäeva probleemiks, on see teatud määral olnud alati osa poliitikaelust, kuigi enne interneti tulekut polnud tõejärgne lähenemine nii nähtav, avalik ja mõjukas. Romaanis "1984" kirjeldas Briti kirjanik George Orwell maailma, milles riik muudab ajalooandmeid iga päev, et need sobiksid päevapoliitilise propagandaga. Orwelli omaaegne kirjeldus põhines temalt ka teistes teostes kriitikat pälvinud Nõukogude propagandapraktikatel ja ajaloovõltsimisel.
Termini tänapäevase kasutuselevõtu alguseks on peetud blogija David Robertsi sõnakasutust 2010. aasta kolumnis ajakirjas Grist. Poliitikakommentaatorid on täheldanud tõejärgse poliitika esiletõusu Vene, Hiina, Ameerika, Briti, India, Jaapani ja Türgi poliitikas ning mitmetes ühiskondliku debati valdkondades, kus seda ajendavad 24-tunnine uudistetsükkel, libatasakaalustatus uudistes ja sotsiaalmeedia üha ulatuslikum levik.
2016. aastal valiti "tõejärgsus" ("post-truth") Oxfordi sõnaraamatu aasta sõnaks. Varasema aastaga võrreldes kasvas selle sõna kasutamine umbes 2000%. Sõna valiti aasta sõnaks selle laialdase leviku tõttu 2016. aasta poliitilises kontekstis seoses Brexiti rahvahääletuse kampaania ning USA presidendivalimistega, kus tõejärgse poliitika vahendeid kasutasid laialdaselt peamiselt Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise ning Donald Trumpi presidendiks valimise pooldajad.
Rein Raud on öelnud, et "ei olegi mõtet tõejärgsusele vastandada "tõde" ja "fakte", vaid hoopis kriitikat ja analüüsi" ning juhtinud tähelepanu sellele, et tõejärgses inforuumis tuleb meeles pidada, et kogu informatsioon ei ole sugugi oma väärtuselt ühetaoline.
Tõejärgsuse mõistet on kritiseeritud ka sellest tulenevalt, et "tõe ajastut pole kunagi olnud" ning eesti keeles on soovitatud nimetada seda argumendijärgsuseks ja arutlusjärgsuseks, kus "mingit dialoogi ega mõtestatud arutelu ei toimu, seda asendab autistlike monoloogide kakofoonia".
Vaeküla vald

Vaeküla vald (saksa keeles Wayküll) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga.
Hartfordi maakond

Hartfordi maakond (Hartford County) on maakond USA-s Connecticuti osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°81' N, 72°73' W.
Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on Hartford.
Maakonna pindala on 1944 km², millest 39 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 894 014. Aastal 2000 oli elanike arv 857 183.
Hartfordi maakond on elanike arvult Connecticuti teine maakond.
Maarja Öpik

Maarja Öpik (sündinud 17. septembril 1972) on eesti mükoloog.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1995. aastal. Magistrikraadi bioloogialal sai ta samas ülikoolis botaanika ja mükoloogia alal 1998. aastal Doktorikraadi taimeökoloogia ja ökofüsioloogia alal sai ta Tartu Ülikoolis 2004. aastal.
Ta on uurinud mükoriisa ökoloogiat.
Ramphotyphlops

Levila

Need maod elavad Okeaanias ja Kagu-Aasias.
Kreplach

Kreplach (jidiši keeles קרעפּלעך kreplech (mitmus sõnast קרעפּל krepl)) on väikesed tainataskud, mis on täidetud näiteks loomaliha, maksapasteedi või kartulipudruga ning mida tavaliselt keedetakse ja serveeritakse kanasupis. 
See on aškenazi juutide roog.
Viville'i raudteepeatus

Viville'i raudteepeatus on raudteepeatus raudteeliinil 162 (Namur–Sterpenich) Belgias Valloonias Luxembourg'i provintsis Arloni vallas Viville'i külas. Naaberpeatused on Stockemi raudteepeatus ja Arloni jaam.
Peatus avati 1943.
Viive (eesnimi)

Viive on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 180. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viive 1030 naisel.
Hiina Vabariik (1912–1949)

Ajalugu

Vabariik asutati ametlikult 1. jaanuaril 1912, pärast Xinhai revolutsiooni, mis algas Wuchangi rahutustest 10. oktoobril 1911. Sellega lõppes Qingi dünastia ja kahe tuhande aastane keisrivõim Hiinas. Riigi rajamisest kuni 1949. aastani oli riigi territooriumiks peamiselt Hiina mandriosa. Keskvalitsuse tugevus oli ajati erinev, seda mõjutasid kohalike sõjapealike ajastu (1915–1928), Jaapani sissetung (1937–1945) ja Hiina kodusõda. Keskvalitsus oli tugevaim Nanjingi kümnendil (1927–1937), kui riik oli autoritaarne ja üheparteiline, kogu võim oli Guomindangi käes. Teise maailmasõja lõpus andis Jaapan Taiwani ja selle ümbruses asuvad saared liitlasvägede kontrolli alla, Taiwan anti Hiina Vabariigile. Selle üleandmise legitiimsuse üle vaieldakse tänapäevani ja see on üks paljudest aspektidest Taiwani poliitilise staatuse üle käivates aruteludes.
Kui kommunistid 1949. aastal Hiina mandriosa ja 1950ndate alguses Hainani, Dacheni ning teiste väiksemate saarte üle kontrolli said, jäid Guomindangi võimu alla vaid Taiwan, Penghu, Kinmen, Matsu ja veel mõni väike saar. Kui kodusõjas mandriosa kaotati, põgenes HV valitsus Taiwanile ja kuulutas Taipei ajutiseks pealinnaks. Kommunistid rajasid valitsuse Pekingisse ja väitsid, et vastrajatud Hiina RV on Hiina Vabariigi õiguslik järeltulija ning Pekingi valitsus on ainus legitiimne Hiina valitsus. Sama väitsid (endised) natsionalistid oma Taipei valitsuse kohta. Vaidlused jätkuvad tänapäevani, kuigi HV ei proovi enam Mandri-Hiinat aktiivselt tagasi saada. HV Taiwanil on praegu ametlikult tunnustatud 22 riigi poolt, paljude teistega on mitteametlikud sidemed. HV ei kuulu Hiina Rahvavabariigi suure vetojõu tõttu endiselt ÜRO-sse.
Martna kihelkond

Piirkonna ajalugu

Omaette kirikukihelkonnaks sai Martna arvatavasti 13. sajandil. Varem kuulusid selle alad tõenäoliselt Ridala muinaskihelkonna idaossa. Martna kihelkond on teada aastast 1234. Kirikut on esmakordselt mainitud 1298, kui orduvägi selle purustas. Nüüdne Püha Martini kirik ehitati 1500. aastal.

Martna kihelkonna pärand

Eesti Rahva Muuseum alustas kihelkonnast pärimuse kogumist 1913. aastal. Esimeste kogujate päevikutest ilmneb, et vanavara leidus vähe, eriti rannaäärsed külad olid tühjad. Kokku on Eesti Rahva Muuseumi esemekogus Martna kihelkonnast 345 eset, 27 etnograafilist joonist, üle 300 foto, 18 etnograafilist kirjeldust, 12 matkapäevikut.

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Lääne maakonna aladele. 90% kihelkonna aladest kattub endise Martna vallaga, Matsalu lahe põhjakaldal asuv läänenurk kuulub endisse Ridala valda ning kihelkonna lääneservas soosaarel asuva väikse Patsu mõisa ümbrus kuulub Lääne-Nigula valda.
Kivirästas

Kivirästas (Monticola saxatilis) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.