google/wiki40b huggingface dataset:
Teraviljakasvatus

Teraviljakasvatus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb teraviljade kasvatamisega. 
Järjepideva kunstliku valiku tulemusena on teraviljad juba tuhandete aastate eest kodustatud ehk kaotanud isepaljunemise võime: nad suudavad paljuneda üksnes inimese abiga. Metsiku teravilja seemned pudenevad valmides viljapeast välja, aga kodustatud teraviljade seemned seda ei tee, et vilja koristamisel oleksid kaod väiksemad. Viljaterad saavad viljapeast välja tulla üksnes inimese abil. Samas on kunstliku valiku tulemusel teraviljade saagikus eriti viimastel aastakümnetel oluliselt suurenenud, mis võimaldab nende külvipinda suurendamata saada järjest suuremaid saake.

Ajalugu

Esimesed teraviljad, mis kodustati, olid nisu ja oder. See juhtus umbes 12 tuhat aastat tagasi Edela-Aasias viljaka poolkuu alal.
Antiikaja põllumajanduses ja kaubanduses oli teravili väga tähtis. Teraviljakasvatus näitas majanduse arengutaset. 
Antiikaja tähtsaim leivavili oli nisu, paremuselt teiseks peeti otra ja kolmandaks kõige vastupidavamat teravilja rukist. Euroopast pärinevat kaera hakati kultuurtaimena kasvatama hiljem, antiikajal viljeldi seda ainult mägedes ja söödi peamiselt näljaajal. Kõige lihtsam teraviljaliik on speltanisu, mis on pärit Pärsiast või Egiptusest. Juba Trooja väljakaevamistel leiti üheteranisu. 
Teraviljal oli kultustes tähtis koht. Vanakreeka mütoloogias austati viljakusjumalannat Demeteri (vanarooma mütoloogias Ceres), kes vastutas ka taimekasvatuse eest. Müüdi järgi laskis Demeter tänuks talle osutatud külalislahkuse eest Triptolemosel inimestele põlluharimist õpetada. Külvi ja lõikusega seostus kultuslikke pidukombeid. 
Külvatav teraviljaseeme valiti hoolikalt, leotati ning muudeti ussidele ja lindudele söödamatuteks. Külvamisel kasutati seemne mulda viimiseks äket või kõrvade ehk silumislaudadega atra. Pärast külvamist kitkuti kahel korral umbrohtu. Küpset vilja ei lõigatud vikatiga, vaid sirbiga. Sirp võis olla hambuline. Roomlased leiutasid koguni niidumasina. Koristatud viljal lasti päikese ja vihma eest kaitstud varjualustes savipõrandal lõplikult kuivada. Hiljem hoiti teri aukudes või aitades.
Avinurme raamatukogu

Avinurme raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas Avinurme asulas Avinurme gümnaasiumi ruumides. Raamatukogu juhataja on Heli Nigul.
Jesús Navas

Jesús Navas González (sündinud 21. novembril 1985 Los Palaciosis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Klubikarjäär

2003. aastast mängis Navas Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, seejärel 2013–2017 Manchester Citys. 
2017. aastal naasis ta Andaluusia klubisse Sevilla.

Koondisekarjäär

Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2009. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2010 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu.
Hariduslik erivajadus

Hariduslik erivajadus (lühend HEV) on vajadus teha muudatusi või kohandusi kooliõppekavas, rühma töökavas või õpikeskkonnas (õppevorm, õpperuumid, õppevahendid, meetodid, suhtluskeel, spetsiaalse ettevalmistusega pedagoogid, vajadusel tugipersonal), et tagada kõigile võimalus maksimaalseks osalemiseks õppeprotsessis ja individuaalseks arenguks. Hariduslik erivajadus on seega erinevatest põhjustest tingitud düsfunktsionaalne suhe õpikeskkonna ning õppija individuaalse haridusnõudluse vahel.
Hariduslike erivajadustega lasteks nimetatakse lapsi, kes erinevad eakaaslastest oma võimetelt, kultuuriliselt või sotsiaalselt taustalt või isiksuseomadustelt sedavõrd, et vajavad oma arengupotentsiaali realiseerimiseks keskkonna ümberkorraldamist. Haridusliku erivajadusega õpilased võivad olla nii puudega, õpiraskustega, aga ka andekad või mingitel muudel põhjustel õpikeskkonna kohandamist vajavad lapsed ja noored.
Hariduslike erivajadustega õpilasi ei käsitleta enam erikoolide õpilastena, vaid õpilastena, kes vajavad õpet eritingimustel koolist sõltumata. Hariduslike erivajadustga õpilane on õpilane, kelle eriline andekus, õpi- või käitumisraskused, terviserikked, keelelis-kultuuriline taust, puuded või pikemaaegne õpikeskkonnast eemal viibimine põhjustab olulisi raskusi töötada oma klassikaaslastega samal ajal samas ruumis või vastavale klassile koostatud töökava alusel. 
Koolieelses eas avalduvaid erivajadusi nimetatakse arengulisteks erivajadusteks, kooliealiste laste puhul kõneldakse aga hariduslikest erivajadustest. Arenguline ja hariduslik erivajadus võib olla nii mahajäämus eakohasest tasemest (arengupuue) kui ka andekus mingis arenguvaldkonnas. 
Mõnikord erinevad õppijad oma võimetelt, taustalt ja isikuomadustelt sedavõrd, et nende õppimisvõimalusi on raske rahuldada harjumuspärasel ja kergesti kättesaadaval viisil, sealhulgas nii-öelda tavalises õpikeskkonnas. Sellisel viisil avalduvaid erivajadusi nimetatakse hariduslikeks erivajadusteks, laiemas kontekstis lühemalt erivajadusteks
Michael Harner

Michael Harner (sündinud 29. aprillil 1929) on ameerika neošamanismi propageerija ja selleteemaliste raamatute autor. Ta on rajanud organisatsiooni Foundation for Shamanic Studies. Harner nimetab enda õpetatavat šamanismi "tuumšamanismiks."
Wallace'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1868. aastal.
Härmo Härm

Härmo Härm (sündinud 20. veebruaril 1949) on eesti insener.
Lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal.
Töötas TPIs vektorvoltmeetrite ja teiste vektormeetriliste elektroonsete mõõtevahendite väljatöötamise alal.
Teadaolevalt tegi ta Eestis esimese juhitava sagedusega elektroonsel generaatoril (ostsillaatoril) põhineva süntesaatori ansambli Väntorel jaoks. Hiljem tegi ta täiuslikuma süntesaatori variandi ansambli Mess jaoks.
Elistvere vald

Elistvere vald (Gemeinde Ellistfer) oli vald Äksi kihelkonnas Tartumaal.
See asutati 1866. aastal ning kaotati 1939. aastal. Valla maa-alad jaotati Kaarepere, Kudina, Saadjärve, Tartu, Äksi ja Vara valla vahel.
Vallas on sündinud numismaatik ja bibliofiil Gustav Matto, arstiteadlane Bernhard Jürgens, kohtunik Erich Vadi, vaimulik Eduard Uibo.
XI Riigikogu

XI Riigikogu valis Eesti kodanikkond 2007. aasta Riigikogu valimistel 4. märtsil. Riigikogu käis valimas 555 285 kodanikku 896 702 hääleõiguslikust kodanikust, mis on 61,93 protsenti.
Riigikokku kandideeris 977 inimest. 11 üles seatud erakonna nimekirjas kandideeris 970 inimest ja 7 inimest kandideeris üksikkandidaadina.
Kõige enam kogusid hääli Eesti Reformierakond, kes sai 153 068 häält (26,1%) ja sai 31 kohta ning Eesti Keskerakond, kes kogus 143 533 häält (24,6%) ja sai 29 kohta.
Riigikokku saamiseks Riigikogu valimise seadusega ettenähtud viie protsendi künnise ületasid kuus erakonda – Eesti Reformierakond, Eesti Keskerakond, Isamaa ja Res Publica Liit, Sotsiaaldemokraatlik Erakond, Erakond Eestimaa Rohelised ja Eestimaa Rahvaliit.
Künnist ei ületanud Eesti Iseseisvuspartei, Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid, Konstitutsioonierakond, Eesti Vasakpartei ja Vene Erakond Eestis.
XI Riigikogu kogunes 2. aprillil 2007.

Valituks osutunud XI Riigikogu liikmed

Valimiskünnise ületasid kuus erakonda, ükski üksikkandidaat Riigikokku ei pääsenud.

Eesti Reformierakond

Eesti Reformierakonna nimekirjast valiti Riigikokku 31 liiget:
Andrus Ansip, Laine Jänes, Urmas Paet, Keit Pentus, Rein Lang, Meelis Atonen, Mati Raidma, Jaanus Tamkivi, Kristiina Ojuland, Maret Maripuu, Urmas Klaas, Igor Gräzin, Väino Linde, Margus Lepik, Ivi Eenmaa, Jaanus Rahumägi, Tõnis Kõiv, Imre Sooäär, Taavi Rõivas, Jürgen Ligi, Peep Aru, Hannes Astok, Lauri Luik, Rein Aidma, Rain Rosimannus, Harri Õunapuu, Paul-Eerik Rummo, Kristen Michal, Silver Meikar, Kalle Palling, Jaak Salumets.

Eesti Keskerakond

Eesti Keskerakonna nimekirjast valiti Riigikokku 29 liiget:
Edgar Savisaar, Vilja Savisaar, Jüri Ratas, Mihhail Stalnuhhin, Jaak Aab, Valeri Korb, Ain Seppik, Marika Tuus, Eldar Efendijev, Heimar Lenk, Siiri Oviir, Vladimir Velman, Mailis Reps, Toomas Varek, Kalle Laanet, Olga Sõtnik, Aadu Must, Kadri Must, Inara Luigas, Tiit Kuusmik, Rein Ratas, Enn Eesmaa, Nelli Privalova, Arvo Sarapuu, Helle Kalda, Toivo Tootsen, Lauri Laasi, Evelyn Sepp, Jaan Kundla.

Isamaa ja Res Publica Liit

Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjast valiti Riigikokku 19 liiget:
Mart Laar, Taavi Veskimägi, Jaak Aaviksoo, Helir-Valdor Seeder, Tõnis Lukas, Ene Ergma, Erki Nool, Marko Pomerants, Trivimi Velliste, Juhan Parts, Tarmo Kõuts, Marko Mihkelson, Peeter Tulviste, Ken-Marti Vaher, Urmas Reinsalu, Andres Herkel, Toomas Tõniste, Mart Nutt, Kaia Iva.

Sotsiaaldemokraatlik Erakond

Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjast valiti Riigikokku 10 liiget:
Peeter Kreitzberg, Sven Mikser, Eiki Nestor, Ivari Padar, Heljo Pikhof, Indrek Saar, Katrin Saks, Mark Soosaar, Andres Tarand, Liina Tõnisson.

Erakond Eestimaa Rohelised

Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjast valiti Riigikokku 6 liiget:
Mart Jüssi, Valdur Lahtvee, Aleksei Lotman, Maret Merisaar, Marek Strandberg, Toomas Trapido.

Eestimaa Rahvaliit

Eestimaa Rahvaliidu nimekirjast valiti Riigikokku 6 liiget:
Jaanus Marrandi, Villu Reiljan, Karel Rüütli, Erika Salumäe, Mai Treial, Ester Tuiksoo.
Kurenokajälg

Kurenokajälg (naevus simplex, Nevus flammeus nuchae) on umbes kolmandikul kõigist vastsündinutest esinev ajutine harilik sünnimärk, mida põhjustab kaasasündinud kapillaarne väärareng. Kurenokajälg võib ilmuda ka esimestel elukuudel.
Kurenokajälg on tumeroosa. Piirjooned on ebakorrapärased. See asetseb laugudel, otsmiku keskel või kuklal juuksepiiril, vahel ka mujal, näiteks ninaotsas või ülahuulel. Neid võib olla ka mitu. Algul on kurenokajälg väga silmatorkav. Nutu ajal tuleb see rohkem esile, muutudes tumedamaks. Toatemperatuuri muutudes võib see muutuda heledamaks või tumedamaks. Vajutamisel muutub see kahvatuks, kuid säilitab punaka värvuse.
Kurenokajälg kaob mõne kuuga. 18 kuu jooksul on ta alati kadunud, välja arvatud kuklal asetsev kurenokajälg, mis tavaliselt säilib aastateks, kuid enamasti jääb juuste alla. Väga heledanahalistel täiskasvanutel võib ka mujal asetsev kurenokajälg olla aimatav.
Vladislav Šamšin

Vladislav Pavlovitš Šamšin (vene keeles Владислав Павлович Шамшин; 30. mai 1937 Biisk, Altai krai – 27. juuni 2014) oli Jakuudi ANSV riigitegelane.
Ta oli aastatel 1989–1990 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1976–1991 oli ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee liige ja 1989–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo liige.

Haridustee ja töökäik

Šamšin lõpetas 1960. aastal Novosibirski Veetranspordi Inseneride Instituudi ja 1979. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.
Pärast instituudi lõpetamist suunati Šamšin 1960. aastal tööle Jakuutiasse – Žatais (Jakutski rajoonis) asuvasse laevaremonditehasesse. Ta töötas seal vanemmeistri, tsehhijuhataja ja peainsenerina, aastatel 1970–1974 direktorina.
Aastatel 1975–1980 oli ta NLKP Jakutski Linnakomitee teine sekretär, 1980–1983 Jakutski Linna TSN Täitevkomitee esimees ja 1986–1989 NLKP Jakuudi Oblastikomitee teine sekretär.

Valitsusjuht

1989. aasta oktoobris andis NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo välja määruse, milles ta soovitas Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimehe ametikohale Vladislav Šamšini. Kolm päeva hiljem andis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu presiidium välja määruse, millega määras Šamšini sellele ametikohale (vahetades välja sellel ametikohal 10 aastat töötanud Sergei Markini).
27. septembril 1990 võttis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Jakuudi-Sahha NSV-ks. 1990. aasta detsembris vabastas Jakuudi-Sahha NSV Ülemnõukogu Vladislav Šamšini ametist vastavalt tema enda avaldusele (tervislikel põhjustel). Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu esimeheks määrati jakuudi rahvusest Kliment Ivanov.
Vladislav Šamšin määrati 1991. aastal Jakutskis asuva uurimisinstituudi asedirektoriks ja 1992. aastal Sahha tööstusministri asetäitjaks.
Denílson Pereira Neves

Denílson Pereira Neves (sündinud 16. veebruaril 1988 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja.
2006. aastani mängis Denilson oma kodumaal klubis São Paulo FC ja võitis klubiga Copa Libertadorese ja FIFA Maailma klubide karika.
Aastatel 2006–2011 mängis ta Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal. Aastatel 2011–2015 mängis ta taas São Paulos. 2012. aastal võitis ta São Pauloga Lõuna-Ameerika klubide karikasarja Copa Sudamericana. Hiljem on ta mänginud veel Araabia Ühendemiraatide klubis Al Wahda ja Brasiilia kõrgliiga klubis Cruzeiro.
2005. aastal tuli ta Brasiilia kuni 17-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuseliste meistriks. Sama aasta alla 17-aastate maailmameistrivõistlustel sai ta Brasiilia koondisega teise koha. Brasiilia jalgpallikoondises pole Denilson kunagi mänginud.
Keetmine

Keetmisajad

Erinevate toiduainete keetmise aeg on erinev ja seda tuleb toiduvalmistamisel arvestada. Esmalt pannakse keema pikema valmimisajaga toiduained ning hiljem lisatakse muud vastavalt valmimisajale. Toiduaineid ei keedeta kauem kui valmimiseks vajalik, sest see halvendaks nende kvaliteeti.
Toidunõu pikaajalisel keetmiseks kasutamisel võib nõusse tekkida katlakivi.
BK77

Ajalugu

Enne BK77 oli Eestis aastast 1946 kasutusel selle tasandamata variant.
1. jaanuaril 2018 minnakse Eestis kõrguste arvutamisel üle Amsterdami nullile.
Dainius Pavalkis

Dainius Pavalkis (sündinud 5. mail 1960 Kaunases) on Leedu poliitik ja arstiteadlane.
Ta lõpetas aastal 1978 Kaunase 8. Keskkooli. Aastal 1984 lõpetas ta Kaunase Meditsiiniinstituudi.
Aastatel 1986–1995 töötas ta Kaunase Meditsiiniinstituudi kirurgia kateedris assistendina, 1995–2006 samas dotsendina ja 2006–2012 professorina. 
Aastatel 1995–1995 töötas ta Kaunase Akadeemilise Kliiniku juhtivkirurgina, 1997–2007 oli kliiniku direktor.
Aastatel 2012–2015 oli ta Leedu haridus- ja teadusminister.

Isiklikku

Dainius Pavalkis on abielus; tema abikaasa Edita on arhitekt; neil on poeg ja tütar.
Shaţţ al-‘Arab

Shaţţ al-‘Arab on jõgi Aasias Iraagis.
Algab Eufrati ja Tigrise ühinedes. Voolab kagu suunas, suubub Pärsia lahte. Suures osas mõjutavad jõe veetaset mere tõus ja mõõn.
Ülesvoolu ehitatud tammid on vähendanud magevee hulka jões ja jõeveega segunev soolane merevesi põhjustab jõeäärsetes piirkondades keskkonnarobleeme. Samuti reostavad jõevett vesikonna tööstusettevõtted, märkimisväärselt näiteks Iraanis, Ābādānis paiknev naftarafineerimistehas.
Arvi Ravasoo

Arvi Ravasoo (sündinud 22. septembril 1939 Rakveres) on Eesti mehaanikateadlane.

Elulugu

Arvi Ravasoo on riigiteenistuja poeg.
Ravasoo lõpetas 1958 Tallinna 16. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) tööstus- ja tsiviilehituse eriala insenerina, 1968–71 oli aspirant TPI ehituskonstruktsioonide kateedris. 1971. aastal kaitses ta tehnikakandidaadi kraadi Teaduste Akadeemia juures väitekirjaga "Hüperboolse paraboloidi kujuliste rippkatete töö uurimine" (juhendajad Valdek Kulbach ja Heinrich Laul).
1963–66 oli ta meister ja vaneminsener NSVL Kaitseministeeriumi Korterite Ekspluatatsiooni Osakonnas Tallinnas, 1966–68 vaneminsener ENSV Ehituskomitee Riikliku Projekteerimise Instituudis Eesti Maaehitusprojekt, 1971–74 ENSV Ehitusministeeriumis Ehituse Organiseerimise Instituudis ehitustööstuse baaside projekteerimise osakonna projekti peainsener ja osakonnajuhataja, 1974–76 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis ehituskonstruktsioonide osakonna ja labori juhataja, 1976- vanemteadur Küberneetika Instituudis ja 1980. aastast kohakaaslasena TTÜ teoreetilise mehaanika, ehituse mehaanika kateedris ja mehaanika instituudi õppejõud.

Teadustöö

Ravasoo peamised uurimisvaldkonnad on olnud ehitus- ja teoreetiline mehaanika, matemaatiline füüsika, mittelineaarne dünaamika (eeskätt mittelineaarne lainelevi) ja mittelineaarne akustodiagnostika. Ta on avaldanud üle 100 teadustrükise. Küberneetika Instituudi infolehe sõnul on ta "ülemaailmselt tuntud mittelineaarse akustodiagnostika spetsialist". 2009. aastal valiti ta TTÜ parimate teadusartiklite kirjutajate hulka artikliga "Non-linear interaction of waves in prestressed material".
Maksatihha rajoon

Maksatihha rajoon (vene keeles Максатихинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Maksatihha alev.
Rajoon piirneb põhjas Lesnoje rajooniga, kirdes Sandovo ja Molokovo rajooniga, idas Bežetski rajooniga, kagus Rameški rajooniga, lõunas Lihhoslavli rajooniga, edelas Spirovo rajooniga ning läänes Udomlja rajooniga.
Rajooni pindala on 2766,16 km².
Rajoonis on 293 asustatud punkti ning nad kuuluvad Maksatihha alevi ja kolme valla (külaasunduse) koosseisu.
Nebelschütz

Nebelschütz on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Nebelschützi vallas.
Asulas elas 2010. aastal 421 inimest.
Politeia

"Politeia" ehk "Riik" on Platoni dialoog.
Dialoogi peateema on arutelu selle üle, mis on õiglus ja milline on parim poliitiline kord.
Sisu: Õigluse seos õnneliku eluga ja riigi ideaalne kord (politeia). Õnn pole õigluseta võimalik.
"Politeia" esitab teesi, et filosoofia ja poliitiline võim tuleb omavahel ühendada. Õnnestunud ühiskond on võimalik, kui kuningateks saavad filosoofid või kuningad filosoofideks.
Dialoogi "Politeia" keskme moodustab koopavõrdpilt. Vestlust juhib Sokrates nagu enamasti Platoni dialoogides. Aga "Politeia" Sokrates ei ole kindlasti ajalooline Sokrates, nagu Platoni esimestes teostes oletada võib. Sokrates on siin nagu Platoni dublant.
1. Lennuväedivisjon

Ajalugu

Divisjon luges ennast lennuväe vanima üksuse – lendurite (pool)roodu – järglaseks, mis oli moodustatud 21. novembril 1918 Inseneriväe pataljoni koosseisus selle ülema kohusetäitja Nikolai Petersoni käskkirjaga ning tähistas oma aastapäeva selle üksuse moodustamise päeval.
Üksik lennuväedivisjon nr. 1 moodustati tegelikult 1. juulil 1930 Rakveres asunud senise 1. eskadrilli ümberformeerimise teel. Seni Lennuväerügementi kuulunud 1. eskadrill oli relvastatud Gordou Leseurre GL.22 hävituslennukitega. Kuna uute koosseisude järgi pidi üksus sõja korral operatiivselt alluma 1. diviisi staabile ning tegutsema eelkõige selle huvides, siis loodi divisjonis ka luuresalk juba vananenud de Havilland DH.9 lennukitel. 1932. aastal lisandus veel üks salk Letov Š-228E luure- ja kergeid pommituslennukeid. Ning kui 1934. aastal loobuti lõplikult GL.22 hävituslennukite kasutamisest, siis toodi divisjoni koosseisu ka seni Tallinnas asunud Hawker Hart pommituslennukite salk. 1936. aastal loobuti ka viimaste DH.9 lennukite kasutamisest.
1938. aastal oli üksus sunnitud loovutama Letov Š-228E luure- ja pommituslennukid Tartus asunud Üksikule Lennuväedivisjonile nr 2. 1939. aastal toodi divisjoni uueks II salgaks üle seni Üksikus merelennusalgas kasutusel olnud Hawker Harti lennukid.
Divisjon likvideeriti 1940. aasta sügisel pärast Eesti Vabariigi annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Lidija Zvereva

Lidija Zvereva (1890 Peterburi – 15. mai 1916 samas; sünninimi Lidija Vissarionova Lebedeva, Лидия Виссарионовна Зверева) oli vene esimene ja maailma kaheksas naislendur.
Saksi järv

Saksi järv (ka 2. Saksi mõisa järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Saksi külas. Veekogu pindala on 23,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 5648 m. Järves on 3 saart.
Sandarmikorpus

Teenistus sandarmikorpuses

Sandarmikorpuse loomise algusaastatel määrati ja valiti korpuse teenistusse eelistatavalt aktiivsed ning ratsaväes teeninud ohvitsere, kes läbisid enne teenistusse asumist kahekuulise stažeerimise korpuse juures, 20. sajandi alguses põhines korpuse liikmete ettevalmistus juba teaduslikel alusel ning vastas tänapäeva õiguskaitseorganite ametnike eriettevalmistusstandarditele. Enne teenistusse asumist läbisid kandidaadid eelnevad katsed, pärast mida asusid väljavalitud sõjaväe ja sõjalaevastiku ohvitserid ettevalmistuskursustele, mis toimusid Keisririigi keskuses – pealinnas Peterburis. Ettevalmistusprotsessis omandasid kandidaadid teadmised kriminaalõigusest, läbisid kursused juurdluse läbiviimise tehnikatest ja metoodikatest ning poliitiliste kuritegude uurimisest, omandasid ka teadmised raudtee töökorraldust puudutavad seadusandlusest. Samuti tutvusid sandarmikandidaadid fotografeerimis- ja daktüloskopeerimistehnikaga. Pärast erialase ettevalmistuse lõpetamist suunati ohvitserid erinevatesse sandarmivalitsustesse ja armeeväeosadesse. 
Sandarmikorpusse astumise eelduseks oli pärilik aadliseisus, sõjaväekooli või junkrukooli lõpetamine esimese järgu alusel, usutunnistuselt – katoliku usutunnistusse mittekuulumine, võlgade mitteomamine ja vähemalt kuueaastane riviteenistuse staaž.
Sandarmikorpusse teenistusse võetud ohvitserid teenisid kas Sandarmikorpuses (keskasutuses), piirkondlikes sandarmivalitsustes või komandeeritutena Politseidepartemangu kaitsejaoskondades, kus tegelesid poliitiliste süütegude jälituse juhtimisega nende juhitavates allüksustes, mis koosnesid sandarmiohvitseridest, teenistujatest ning allohvitseridest ja erusõjaväelastest.
Rick Astley

Lapsepõlv

Astley on sündinud Inglismaal Newton-le-Paju linnas Lancashire'i krahvkonnas pere neljanda lapsena. Tema muusikaline karjäär algas siis, kui ta oli 10-aastane. Astley tuli koolist ära juba, kui ta oli 16 – olles päeval isa firmas autojuht ja õhtuti bändiliige mitmes kohalikus bändis.

Edu

Tema esimene singel oli vähe tuntud "Kui sa lähed". Selle looga ta edetabeleid ei purustanud. Tema järgmine lugu "Never Gonna Give You Up", mis tuli välja 1987. aastal, tegi seda aga üle maailma. See oli ka tema esimene soolosingel. "Never Gonna Give You Up" sai ka parimaks Briti singliks aastal 1988.
Ka tema edasised lood, näiteks "Whenever You Need Somebody" ja "Together Forever", olid väga populaarsed.

Erruminek

Rick Astley otsustas 27-aastasena (1994. aastal) laulmisesse pausi teha, et keskenduda rohkem perele. Ta kasvatas üles tütar Emilie.

Tagasitulek

Rick Astley naasis laulmise juurde 2001. aastal oma uue singliga "Keep It Turned On", millest sai väike hitt ööklubides. Pärast seda on ilmunud veel album "Portrait", singel "Keep Singing" ja album "50".

Rickroll

2007. aastal sai Rick Astley laul "Never Gonna Give You Up" jälle populaarseks, kuna see muutus ülemaailmseks internetimeemiks "Rickrolling". Rickrolling'u põhimõte on trikitada veebikasutajad vaatama Rick Astley laulu "Never Gonna Give You Up", kui nad avavad lingi, mis tundub olevat midagi muud.
Rickrolling muutus lausa nii populaarseks, et YouTube muutis oma iga video oma esilehel rickroll'iks ja MTV 2008. aastal andis Rick Astleyle parima internetiteo auhinna.

Isiklik elu

Rick Astley on abielus Lene Bausageriga, kellega tal on tütar Emilie (s 1992). Astley kohtas Lenet, kui ta töötas RCAs 1988. aastal. Pere elab Londonis.
Ole Golubjatnikov

Ole Golubjatnikov (ka Oleg Golubjatnikov; 5. jaanuar 1930 Kuressaare – 4. jaanuar 2004 Syracuse) oli eesti päritolu USA arvutiteadlane.
Tema lapsepõlv möödus Muhus. See lõppes aastal 1941, kui perekond püssitoru ees seisis: isa küüditati ning ema kahe pojaga viidi Harku vanglasse. Aastal 1944 ebaõnnestus katse Rootsi pääseda ning pere saadeti Saksamaale, kus ta aastal 1949 lõpetas Geislingeni Eesti Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta Saksamaalt USA-sse. Aastal 1953 jõudis ta Illinoisi ülikoolis bakalaureusekraadini, aastal 1954 magistrikraadini elektroonika ja arvutite alal.
Aastatel 1956–1970 töötas ta firmas General Electric arvutite ja radarite uurimis- ja arendusinsenerina, aastatel 1972–1976 juhatas ta omaasutatud arvutisüsteemide alast konsultatsioonifirmat, aastal 1977 pöördus ta tagasi General Electricusse juhtiva arvutispetsialistina.
Ta on osalenud paljude USA info- ja kaitsesüsteemide väljatöötamisel, tegutsedes aastaid USA kaitsepoliitika infotehnika koordinaatorina. Ta võttis osa rohkem kui 80 arvutisüsteemi ja -võrgu ning 14 protsessori arendamisest; ta oli ka üks interneti loojaid. Ta oli üle 130 teadusetrükise autor. Eesti Ameerika Fondi asutajaliige.
Tänu tema initsiatiivile arenes eesti meditsiinialane infrastruktuur, sealhulgas jõudis tänu temale Maarjamõisa haiglasse esimene kompuutertomograaf Eestis. Samuti oli ta Kellavere radarisüsteemi prototüübi üheks konstruktoriks.

Isiklikku

Tema isa Dmitri Golubjatnikov oli arst, nagu ka tema vend Rjurik.
Rickettsia

Nimi

Perekond Rickettsia on saanud nime USA teadlase Howard Taylor Rickettsi (1871–1910) järgi, kes uuris Kaljumägede tüüfust (inglise Rocky Mountain spotted fever), sai nakkuse ning nakkuse tekitajat peetakse tema surma kaasosaliseks.
Kalendid

Kalendid (ladina sõnast Kalendae) olid Vana-Rooma kalendris kuu esimesed päevad.