Imbi Paju

Elukäik

Imbi Paju on õppinud Viljandi Kultuurikoolis, Tartu Muusikakoolis, Eesti Humanitaarinstituudis, Helsingi ülikooli riigiteaduskonnas (1990–1995), Svenska Österbottens Folkakademis ja Helsingi teatrikõrgkoolis häälemeisterlikkuse koolitusel.
Ta on töötanud Vanemuise teatris koorisolistina, Eesti Raadio ja Televisiooni segakooris ning mitme telekanali ja ajalehe kaastöölisena Eestis ja Soomes. Teinud dokumentaal- ja kultuurisaateid Eesti Televisioonis ja TV1-s.
1999. aastal algatas Imbi Paju oma kodukülas Võtikveres iga-aastase kirjandusürituse Võtikvere raamatuküla. 2001. aastal sai ta president Lennart Merilt Võtikvere raamatuküla loomise ja kohaliku elu edendamise eest Valgetähe medaliklassi teenetemärgi.
2007. aastal sai Imbi Paju president Toomas Hendrik Ilveselt Valgetähe V klassi teenetemärgi oma filmide, ajakirjandusliku töö ja kohaliku elu edendamise eest Jõgevamaal.
2006. aastal ilmus Soomes Imbi Paju raamat "Tõrjutud mälestused" ("Torjutut muistot"). Raamat sai Soomes bestselleriks ja sellest on ilmunud juba viis trükki. 2007. aastal ilmus teos eesti keeles ja samal aastal ka rootsi keeles. Teos on olnud Rootsi gümnaasiumide "Elava ajaloo" õppeprogrammi soovitusnimestikus, mille eesmärk on lisaks holokaustile ja rassismile valgustada õpilasi ka kommunismi kuritegudest ja olemusest. 2009. aastal ilmus raamat "Tõrjutud mälestused" inglise keeles ("Memories Denied") ja märtsis 2010 vene keeles  ja 2014. aasta oktoobris saksa keeles.
Imbi Paju on oma 1. novembril 2005 esilinastunud ajaloolis-psühholoogilise dokumentaalfilmiga "Tõrjutud mälestused" ja selle taustaks kirjutatud raamatuga esinenud rahvusvahelistel filmifestivalidel ning kommunismi ja totalitarismi käsitlevatel rahvusvahelistel seminaridel Euroopas, Aasias ja USA-s. 2006. aastal toimunud Pärnu rahvusvahelisel dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festivalil sai Imbi Paju film rahvusvaheliselt žüriilt parima Eesti dokumentaalfilmi tiitli. 2009. aastal sai see film Eesti filmipäevade preemia ja Kanadas Torontos toimunud EstDocsi filmifestivalil publiku preemia.
2009. aasta märtsis ilmus Imbi Pajul Soomes koostöös kirjanik Sofi Oksaneniga küüditamise 60. aastapäeva puhul artiklikogumik "Kõige taga oli hirm. Kuidas Eesti kaotas oma ajaloo ja kuidas see saadakse tagasi." Teos sai 2009. aastal Helsingin Sanomate kriitikutelt tunnustuse kui enim tähelepanu saanud teatmeteos. Sama aasta detsembris ilmus raamat eesti keeles pealkirjaga "Kõige taga oli hirm".
Novembris 2009 esilinastus Helsingis, Tallinnas ja Brüsselis Imbi Paju uus psühholoogilis-ajalooline dokumentaalfilm "Soome lahe õed". 2011. aastal ilmus Pajult dokumentaalromaan "Soome lahe õed. Vaadates teiste valu", mis on ilsaks eesti keelele ilmunud ka soome ja rootsi keeles.
The Economisti ajakirjanik ja Venemaa ekspert Edward Lucas on kirjutanud Imbi Paju inglis- ja saksakeelse "Tõrjutud mälestuste" eessõnas: "Eesti poliitikutel ja diplomaatidel on palju ära teha, et tugevdada kaitseväge ning julgeolekualaseid suhteid teiste riikidega. Aga on ka teine rinne: pehme jõud. Selles etendavad oma osa sellised raamatud, nagu on näiteks Imbi Paju "Tõrjutud mälestused", tuues esile selle, mis on see, mille eest me võitleme." 
Aastal 2017 toimetas ta kunstnik Külli Suitso loomingust ja tema maalidesarjast "Kiivrid" inspireerituna kunsti- ja esseekataloogi "Kiivrid – rahu ja sõja vahel", kuhu kirjutasid peale toimetaja enda ja kunstniku ÜRO erisaadik, endine Soome kaitseminister Elisabeth Rehn, president Toomas Hendrik Ilves, kunstiajaloolane Harry Liivrand, pagulaseesti taustaga Rootsi kirjanik Enel Melberg, USA kunstnik ja inimõigusaktivist Mary Jordan, Taani kirikuõpetaja ja psühholoog Christian Højlund, Taani kunstiajaloolane Inge Schjødt. Tartu kunstimajas 27.07.–19.08.2017 toimunud kunstnik Külli Suitso näituse "Kiiver. Vol. 3" avamisel toimus Imbi Paju eestvedamisel performance "Kiiver – rahu ja sõja vahel" eesotsas soome kirjaniku ja muusiku Kivi Larmolaga, milles osalesid Külli Suitso, Klea Suitso ja Imbi Paju ja Sanna Larmola.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas ja sai 297 häält. Ei kuulu ühtegi parteisse.