google/wiki40b huggingface dataset:
Udo Margna

Udo Margna (18. november 1934 Viljandi – 17. mai 2019) oli eesti taimefüsioloog, Eesti TA akadeemik.
1952. aastal lõpetas ta Viljandi II Keskkooli ning asus õppima farmaatsiat Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas 1957. aastal cum laude proviisori kutsega. Udo Margna läbis aspirantuuri taimebiokeemia alal TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) juures ja kaitses 1963. aastal bioloogiakandidaadi väitekirja. 1983. aastal kaitses ta Gruusia TA Botaanika Instituudi juures bioloogiadoktori kraadi taimefüsioloogia alal väitekirjaga "Образование флавоноидов в растениях: взаимосвязь с основным обменом, регуляция и биологическое значение".
Eksperimentaaluuringute läbiviimise esimesed kogemused omandas Udo Margna üliõpilasena farmakognoosia kateedris. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta paar aastat apteegijuhatajana Muhu saarel. 1959. aastast alates kulges Udo Margna teadlasetee enam kui 30 aastat EBI katuse all Harkus, kus ta töötas erinevatel ametikohtadel nooremteadurist peateaduri ja labori juhatajani.
Udo Margna uuringute eesmärgiks oli flavonoidide biosünteesi metaboolse tausta ja regulatsioonimehhanismide
väljaselgitamine. Ta avaldas üle 120 teaduspublikatsiooni, sh neli monograafiat ja õpikut. Tema juhendamisel kaitsti 7 doktori- ja magistritööd.
Teadustöö kõrval oli Udo Margna pikka aega seotud teadusorganisatsioonilise tegevusega. Aastatel 1965−1987 töötas ta EBI teadusdirektorina, 1971−1990 juhtis esimehena Eesti vabariikliku taimefüsioloogia ja -biokeemia probleemkomisjoni tegevust. Ta on üle 35 aasta olnud Eesti TA Toimetiste seeria "Bioloogia. Ökoloogia" toimetuskolleegiumi koosseisus. Aastatel 1996−1999 oli Udo Margna Balti Assamblee kirjandus-, kunsti- ja teaduspreemiate rahvusliku žürii esimees.
Udo Margna valiti 1987. aastal Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks taimefüsioloogia ja -biokeemia alal. 1990. aastal valiti ta Akadeemia peasekretäriks ning töötas sellel ametikohal kuni aastani 2000.
Üle 25 aasta tegutses Udo Margna külalislektori ja erakorralise professorina Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja Eesti Maaülikoolis. 1994. aastal viibis ta külalisprofessorina Münsteri Ülikoolis Saksamaal. Alates 2000. aastast oli Udo Margna pedagoogitegevus seotud Tallinna Tervishoiu Kõrgkooliga, kus ta töötas farmaatsia kuraator-õppejõuna ja farmaatsia õppetooli juhataja-lektorina ning oli sama õppetooli erakorraline lektor.
Udo Margnale oli teadus kutsumuseks, kuid oma elus pidas ta samavõrra tähtsaks tasakaalu töö, perekonna ja harrastuste vahel. Tema kauaaegne meelisala oli orienteerumissport. Ta oli Orienteerumisklubi Orion esimene president. Ta oli teleajakirjaniku ja -produtsendi Teet Margna onu.
Karjala ANSV vapp

Karjala ANSV vapp oli Vene NFSV haldusüksuse Karjala ANSV vapp.
1923. aastal moodustatud Karjala ANSV sai endale vapi 17. juunil 1937. See oli Vene NFSV vapp, millele olid lisatud tähtede "РСФСР" alla vene-, soome- ja karjalakeelne kiri "Karjala ANSV", ka deviis oli kolmes keeles.
29. detsembril 1937 eemaldati vapilt soomekeelsed kirjad. Kilbile jäid vene keeles "КАРЕЛСКАЯ АССР" ja karjala keeles "KARELSKOI ASSR".
1940. aastal muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks ning võeti kasutusele Karjala-Soome NSV vapp.
20. augustil 1956 muudeti Karjala-Soome NSV taas Karjala ANSV-ks ning võeti taas kasutusele täiendustega Vene NFSV vapp, mille kilbile oli lisatud venekeelne kiri "Карельская АССР" ja deviis oli kahes keeles, soome ja vene keeles.
30. mail 1978 lisati vapile ka soomekeelne kiri "Karjalan ASNT" ning vapi kohale paigutati kuldse äärisega viisnurkne täht. See vapp oli kasutusel 28. septembrini 1993, kui Karjala ANSV-st sai Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik.
Reit im Winkl

Reit im Winkl on küla  Saksamaal Baieri liidumaa Traunsteini ringkonna kaguosas. Küla pindala on 70,99 km².
Küla on kuulus turismikoht, eriti talispordiharrastajaile. 
Külas elab 2363 elanikku (31.detsember 2016).
AS Küttejõud

AS Küttejõud (ka: AS Kütte-Jõud) oli aastatel 1920–1940 töötanud kaevandusettevõte.
Ettevõte oli Põhja Paberi- ja Puupapivabrikute Aktsiaühingu tütarühing.
Aastal 1922 sai ettevõte loa Püssis põlevkivikaevanduse rajamiseks. Nt aastal 1939 oli ettevõtte toodang 132 000 tonni. Ettevõttes töötas 200–250 inimest.
Silmaeesne kilbis

Silmaeesne kilbis (ladina scutum praeoculare, sün praeoculare, mitm scuta praeocularia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Silmaeessed kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paikneb silmaeesne kilbis või ka silmaeessed kilbised, külgvaates vaadatuna, otse silma eesmises nurgas.Silmaeessete kilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Andres Lipstok

Andres Lipstok (sündinud 6. veebruaril 1957 Haapsalus) on eesti majandustegelane ja poliitik. Ta oli 7. juunist 2005 kuni 6. juunini 2012 Eesti Panga president.
Andres Lipstok lõpetas 1975. aastal Haapsalu 1. Keskkooli. Aastatel 1975–1980 õppis ta rahanduse ja krediidi erialal Tartu Ülikoolis.
Aastatel 1980–1989 kuulus ta NLKP-sse.
Oli Eesti Kongressi liige.
Aastatel 1980–1983 töötas ta Haapsalu Rajooni TSN TK rahandusosakonnas ja seejärel plaaniosakonnas. 1989 oli ta Eesti NSV rahandusministri asetäitja ja aastatel 1989–1994 Lääne maavanem. Aastatel 1994–1995 oli ta Andres Tarandi valitsuse rahandusminister ja 1995–1996 Tiit Vähi teise valitsuse majandusminister. Seejärel oli ta aastatel 1995–2005 VIII, IX ja X Riigikogu koosseisu liige.
Novembris 2004 valiti Lipstok Eesti Olümpiakomitee asepresidendiks.
7. märtsil 2005 valiti Lipstok Riigikogu esimeseks aseesimeheks. 24. märtsil valiti ta sellele kohale tagasi.
Alates 7. juunist 2005 oli Andres Lipstok Eesti Panga president. Sellele kohale valis Eesti Panga nõukogu ta 10. mail 2005.
Eesti Pank lasi jaanuaris 2007 käibele uued kahe- ja kümnekroonised rahatähed, millel oli muudetud turvaelemente. Neil rahatähtedel on ka Lipstoki allkiri.

Isiklikku

Andres Lipstok on abielus, tal on poeg ja tütar. Tema isa Johannes Lipstok oli baptisti vaimulik: enne sõda oli ta Eesti Baptistide Liidu president ja pärast sõda Eesti NSV Evangeeliumi kristlaste baptistide vanempresbüter, 1911–1923 Rummu-Valkla baptisti koguduse vanem ja 1923–1961 Haapsalu baptisti koguduse vanem.
AtlasGlobal

AtlasGlobal on Türgi lennufirma, mille peakorter asub İstanbulis. Lennufirma opereerib siseriiklikke ja rahvusvahelisi lende, kuid ka tšarterlende oma peamisest kodulennujaamast, İstanbuli Atatürki lennujaamast.
Dorothy Parker

Biograafia

Dorothy ema suri, kui ta oli nelja-aastane. Ta kasvas üles Upper West Side'is ning õppis rooma-katoliku algkoolis vaatamata sellele, et tema isa oli juut ja kasuema protestant. Dorothy kasuema, keda tüdruk kunagi omaks ei võtnud, suri, kui Dorothy oli üheksa-aastane. Hiljem asus Dorothy õppima Miss Dana's Schooli. Tema ametlik hariduskäik lõppes 13-aastaselt, kui ta lahkus koolist.
Tema onu Martin Rotschild uppus 1912. aastal reisilaeva Titanic katastroofis. Aasta hiljem suri ka isa. 
Aastal 1917 abiellus ta Wall Streeti börsimaakleri Edwin Pond Parkeriga. Esimese maailmasõja tõttu pidi Edwin teenima Ameerika sõjaväes ning kodumaale naastes oli temast saanud morfiinisõltlane. Nende abielu purunes, hiljem on Dorothy väitnud, et ta abiellus ainuüksi seepärast, et muuta oma perekonnanime.
Aastail 1916–1920 töötas ta kirjandus- ja teatrikriitikuna. Töö kõrvalt teenis ta raha ka klaverimänguga tantsukoolis. Aastal 1917 müüs ta esimese luuletuse ajakirjale Vanity Fair, mõni kuu hiljem sai temast sama ajakirjaettevõtte Condé Nast väljaande Vogue toimetaja. 
Aastal 1919 tutvus ta Robert Benchley ja Robert E. Sherwoodiga. Nad hakkasid koos lõunatama Algonquini hotellis. Neid hakati nimetama ümarlaudkondlasteks. Hiljem ühinesid ümarlauaga ka ajalehe kolumnistid Franklin Pierce Adams ja Alexander Woollcott, kes aitasid avaldada Parkeri iroonilisi märkusi. Parker oli ümarlaudkondlaste seas ainus naine. 
Aastal 1920 vallandati Parker terava keele tõttu ajakirjast Vanity Fair. 
Parker sai kuulsaks kõlvatute humoorikate lühiluuletustega, paljudes neis oli kajastatud tema ebaõnnestunud armusuhteid ja arvukaid enesetapukatseid.
Parker suri 74-aastaselt südameataki tagajärjel Volney hotellis. Tema testamendiga läks kogu ta vara Martin Luther Kingi Fondile.
Endel Kroll

Endel Kroll (3. mai 1912 Tartu – 7. august 1970 Lismore, Austraalia) oli eesti arst.
Ta lõpetas 1932. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Pere

Ta oli Gustav Krolli poeg. Tema tütar on Tiiu Kroll-Simmul.
Aleksander Kaelas (filosoof)

Aleksander Kaelas (21. oktoober 1880 Karksi-Polli – 19. aprill 1920 Irkutsk) oli eesti õigeusu vaimulik, teoloog, filosoof ja psühholoog.

Elulugu

Ta sündis põllumees Annus Kaelase ja tolle abikaasa Mai (Saariku) pojana. Perekonnas kasvasid veel lisaks pojale tütred Maria ja Emilie.
Omandanud alghariduse kohalikus kihelkonnakoolis, suunati ta andeka õpilasena edasi Riia Vaimulikku Kooli, mille lõpetamise järel jätkus haridustee Riia Vaimulikus Seminaris.
Lõpetanud Riia Vaimuliku Seminari 1901. aastal, õppis Aleksander Kaelas edasi Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas 1905. aastal. Alates 1911. aastast õppis Moskva ülikooli filosoofiateaduskonnas.
Aastatel 1906–08 oli Kaluga Vaimuliku Seminari õpetaja.
Pärast Moskva Ülikooli lõpetamist  töötas Moskva Ülikooli psühholoogiainstituudis algul assistendina,   aastatel 1914–1919 oli ta Moskva ülikooli filosoofia eradotsent ja aastatel 1919–1920 sama ülikooli professor. Oli Georgi Tšelpanovi (Moskva ülikooli professor, vene eksperimentaalpsühholoogia rajajaid) õpilane ja kaastöötaja, täiendas end Leipzigis professor Wilhelm Wundti juures.
Oli 1919–20 Irkutski ülikooli dotsent ja lühikest aega psühholoogiaprofessor.
Kaelase näol on tegemist Eesti esimese kutselise psühholoogiga, kes uuris peamiselt emotsioone ja avaldas selle kohta kaks olulist tööd: "Emotsioonide arengu küsimusest" (1916) ja "Emotsioonide olemuse ja väljendumise küsimusest" (1918). Kaelase meelest ei määra emotsioone aistingud (neid on pidanud määravaks Wilhelm Wundt) ega perifeersed füsioloogilised protsessid (William James; Carl Lange, Taani psühholoog; James-Lange emotsioonide teooria), vaid motivatsiooniprotsessid, eriti motiivide omavahelise tasakaalu aste.
1918. aastal külastas ta Eestit, tundes sügavat huvi siinse kirikuelu vastu ja ilmutades valmisolekut seoses muutunud poliitiliste oludega kodumaale tagasi pöörduda.
Seda arvesse võttes valis Eesti õigeusu koguduste esimene täiskogu 21. märtsil 1919 professor Aleksander Kaelase esimeseks Tallinna ja kogu Eesti piiskopiks. Samal aastal valiti ta ka Tartu Ülikooli filosoofiaprofessori kandidaadiks ning Tartu Ülikooli psühholoogiaprofessoriks. Kummaski ametis tal oma enneaegse surma tõttu töötada ei õnnestunud; ka jäi tal piiskopipühitsus saamata.
Aleksander Kaelas asus Eesti poole teele kevadel 1920, viibides sel ajal Siberis admiral Aleksandr Koltšaki valgekaartlike vägede juures. Paraku haigestus ta tüüfusesse ja suri sama aasta aprillis Irkutskis Eestisse jõudmata.
Ta oli tuntud ka venekeelse õigeusu kirjanduse tõlkijana eesti keelde.
Otho

Otho (Imperator Marcus Otho Caesar Salvii Marcus Salvii Augustus; sünninimi Marcus Salvius Otho; 28. aprill 32 – 16. aprill 69) oli Vana-Rooma keiser 15. jaanuarist 69 kuni surmani.
Otho lõpetas elu enesetapuga.
Mausoleum

Mausoleum on monumentaalne haudehitis.
Mausoleumi nimetus tuleneb Kaaria satraabile Mausolosele Halikarnassoses 4. sajandi keskpaiku eKr püstitatud hauamonumendist. Pytheose püstitatud Halikarnassose mausoleum oli üks seitsmest maailmaimest.
Schönau-Berzdorfi vald

Vallaosad

Schönau-Berzdorf, Neuberzdorf, Kiesdorf a.d. Eigen.
Mahtmodelleerimine

Mahtmodelleerimine (inglise keeles solid modeling) on kolmemõõtmeline geomeetriline modelleerimine, mis tegeleb füüsilise objekti ruumiliste omadustega tema sisemise ehituse ja välise vormi esitamiseks. Mahtmodelleerimine erineb teistest geomeetrilise modelleerimise valdkondadest oma rõhuasetustega informatsioonilisele täielikkusele, füüsilisele vastavusele ja universaalsusele.
Kolmemõõtmeliste objektide mahtmodelleerimiseks on välja töötatud sidus ja jätkuvalt suurenev matemaatilise ja arvutimodellerimise printsiipide hulk.
Mahtmodellerimise põhiteemadeks on teoreetiline põhjendamine, geomeetriline ja topoloogiline esitus, algoritmid, süsteemid ja rakendused.
Ramsey lause

Mingi teooria Ramsey lause on lause, mis saadakse, kui teooria kogu sisu kirjeldavas lauses asendatakse iga teoreetiline termin eri muutujaga, iga muutuja ulatuseks võetakse kogu lause ning lisatakse iga muutuja puhul olemasolukvantor. Seega sisaldab Ramsey lause ainult vaatlustermineid.
Selle tehnika teoreetiliste terminite kõrvaldamiseks teooria empiirilist sisu säilitades pakkus välja Frank Ramsey. Loogilise empirismi raames arendas seda Carl Hempel (1958). Oma versiooni sellest tehnikast esitas David Lewis (1970), kasutades seda oma teoreetiliste terminite teoorias; seda lähenemist on kasutatud ka vaimufilosoofias. Ramsey lausete edasiarendusi kasutatakse teoreetiliste terminite osutuse probleemi lahendamisel ning struktuurilise realismi täpsustamisel.
Kašuubikeelne Vikipeedia

Kašuubikeelne Vikipeedia (kašuubi keeles Kaszëbskô Wikipedijô) on Vikipeedia kašuubikeelne versioon.
Kašuubikeelsele Vikipeediale pandi alus 31. märtsil 2004.
Seal on 5312 artiklit, millega see on artiklite arvult 179. keeleversioon.
Franz von Lipperheide

Franz von Lipperheide (surnud 2. augustil 1560) oli Liivi ordu rüütelvend, koadjuutorivaenuse ajal Koknese peamees ehk ordufoogt.
Lipperheide vanemad olid Vivian von Lipperheide Bremenist ja Engel von Oldenbockum. Ta oli pärit Reinimaalt Bergi hertsogkonnast Bermenist Oberhauseni lähedalt. Tema perekonna põlvnemisest on vähe teada, nad kuulusid väikeaadli hulka.
1550. aastal mainiti Lipperheidet esimest korda Liivi ordu liikmena. 1555. aastal oli ta kumpaniks Võnnus, järgmisel aastal määrati aga koadjuutorivaenuse ajal pärast peapiiskopi pealinnuse Koknese vallutamist selle ülemaks. Ka 1560. aastal oli ta ühe linnuse peamees, kuid langes samal aastal Härgmäe lahingus.
Monumentaalskulptuur

Monumentaalskulptuur on suurmõõtmeline (mõnest meetrist mõnekümne meetrini) kindla asukohaga, arhitektuursesse või looduslikku ansamblisse kuuluv skulptuur.
Monumentaalskulptuure liigitatakse laias laastus monumentideks (sh mälestussambad) ja ehitusplastikaks. Teostatud võivad nad olla erinevates materjalidest, kuid ajalooliselt on levinuimad kivi ja pronks.
Paint

Ajalugu

Kuna kirju värvusega Veerandmiili hobuseid ei võetud vastu ametlikku tõuraamatutesse, siis loodi entusiastide poolt neile mitmeid eraldi ühinguid, mis lõpuks aastal 1965 ühinesid Ameerika Paint Hobuse Ühinguks.

Välimus

Kehaehituse poolest on Paint võrreldav Veerandmiili hobusega. Ehk siis tugeva ja lihaselise kehaehitusega hobune, kes pole liialt kõrge turjakõrgusega. On soositud tugevad sääre ja istmiku lihased mis on sobivad vesternratsutamisele omasele kiirendamisele ja lühimaajooksule.

Mis vahe on mõistetel Paint ja pinto?

Inglise keeles on kirjudel hobustel, kes pole täpilised nagu näiteks Appaloosa hobune, üldine nimetus pinto. Samas kui Paint on hobune kes on registreeritud Paint hobuste ühingu poolt ja vastab seetõttu teatud normidele. Paint hobune on pinto (ehk siis kirju) aga pinto hobune ei pruugi olla Paint hobune vaid hoopis kirju värvusega Ameerika miniatuurne hobune. On olemas ka pinto hobuste register. Pinto tõuraamatusse võetakse vastu kõik kirju värvusega ponid ja hobused ning seetõttu on tegu 'värvi poolse tõuga'.

Kasutamine

Ameerikas kasutatakse neid peale vestern-ratsutamise ka kooli-, takistus-, rakendus- ja ka võidusõidul.
Oskar Friberg

Oskar Friberg (16. august 1919 Vormsi - 10. mai 2019 Vormsi) oli vanim Vormsi elanik ja viimane enne Teist maailmasõda inimene saarel.
Ta oli rannarootslane.
Oskar Friberg teenis 1940. aasta okupatsiooni ajal Eesti sõjaväes ning arvati automaatselt Nõukogude vägede koosseisu, kus ta sõdis Kuramaani välja. 
1941. aastal sai ta haavata. Koju pääses ta alles 1946. aastal. Seejärel ehitas ta paar aastat paate ja püüdis kala, kuid siis ei lastud enam rootslasi merele. Pärast seda oli Friberg 55 aastat ta Norrby majakavaht.
2014. aastal õnnitleti teda 95. sünnipäeval.
Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp

Euroopa Liidu Põhjala lahingugrupp (inglise Nordic Battle Group) on Euroopa Liidu lahingugrupp, rahvusvaheline sõjaväeüksus, milles osalevad Rootsi, Soome, Norra, Iirimaa, Läti, Leedu ja Eesti.
Põhjala lahingugrupi ülem oli 2011. aastal Rootsi kaitseväe brigaadikindral Stefan Andersson. 2015. aastal on Põhjala lahingugrupi komandör Rootsi kaitseväe kolonel Torbjörn Larsson.
Põhjala lahingugrupi juhtriik on Rootsi, kes on põhivastutaja lahingugrupi ettevalmistamisel, koordineerib koostööd Põhjala lahingugrupis osalejate vahel ning suhtleb Euroopa Liidu institutsioonide ja teiste liikmesriikidega. Suurbritannia toetab lahingugruppi operatiivtasandi peakorteriga. Lahingugrupi tuumiku moodustab umbes 1500-meheline jalaväeüksus, millele lisanduvad erinevad toetusüksused, kokku ligi 2200 kaitseväelast. Rootsi panustab umbes 1600, Soome 200, Norra 150 ning Iirimaa 140 kaitseväelasega.
Eesti panuseks lahingugruppi on Scoutspataljoni 34-liikmeline staabikaitserühm, staabiohvitserid, rahvuslik toetuselement üksuste toetamiseks (NSE), luuremeeskond, liikumise ja transpordi koordinatsiooni meeskond (MOVCON) ja sõjaväepolitsei uurija, kokku kuni 55 kaitseväelast.
Põhjala lahingugrupp, kus osalevad ka Eesti kaitseväelased, on alates 2011. aasta 1. jaanuarist kuni 30. juunini reageerimisvalmiduses. Samasuguses reageerimisvalmiduses on Põhjala lahingugrupp ka 2015. aasta esimesel poolel.
Samuti on 2011. aasta 1. jaanuarist 30. juunini valmiduses Hollandi juhitav Euroopa Liidu lahingugrupp BG-107, millesse panustavad lisaks juhtriigile Saksamaa, Soome, Austria ja Leedu.
Väike-Turu tänav (Viljandi)

Väike-Turu tänav on tänav Viljandi kesklinnas.
Ühesuunalise liiklusega tänav saab alguse Lossi tänavalt ja lõpeb Kauba tänaval.
Tänava pikkus on 192 meetrit.
Tänaval asub Viljandi vana tuletõrjemaja.

Ajalugu

Tänav on keskaegset päritolu. 1599. aasta nimerevisjonis on selle nimi Kauba tänav, 18. sajandi lõpus Sea tänav (Schweingasse, Schweinstrasse), 1922. aastast Väiketuru tänav ja pärast Teist maailmasõda Väike-Turu tänav. 1927. aastal asutati tänavasse mööblitööstus.
19. sajandil muutus Väike-Turu tänav vähem tähtsaks kõrvaltänavaks.

Arheoloogilised uuringud

1997. aastal mõõdeti Kauba tänava (keskaegse Riia värava) poolses otsas praegusest maapinnast 55–80 cm sügavusel asunud maakivisillutisega tänava laiuseks 4,3 m. Sillutisekivid olid asetatud kaarjalt, tee mõlemasse serva moodustus rentsel. 2001. aastal tuvastati tänava alal jälgi kolmest maakivisillutisest: asfaldipinnast 50–60 cm sügavusel, 85–90 cm sügavusel ja 105 cm sügavusel, varaseim sillutis dateeriti 14. sajandisse.
Kuusnõmme mõis

Kuusnõmme mõis (saksa keeles Kusnöm) oli rüütlimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Mõisa omanikud olid teiste seas Tollid, Hoyningen-Huened.
Tomat

Kahjurid ja haigused

Olulised tomatite kahjustajad on seenhaigused tomati-pruunmädanik ja tomati-ruugehallitus, tomati-varrepõletik.
Kahjuritest on levinuimad kasvuhoonekarilane ja öölased.
Jaan Kark

Jaan Kark (30. või 31. detsember 1876 Hellenurme vald, Tartumaa – 1. mai 1953 Tallinn) mäeinsener ja geoloog. 
Ta sündis Tartumaal külarätsepa perekonnas.

Haridus

Lõpetas Tartu Linnakooli 1891, sooritas eksternina Tartu Reaalkooli küpsuseksamid 1898 ja Riia Reaalkooli täiendusklassi 1900; lõpetas Peterburi Katariina II nimelise Mäeinstituudi 1907, tema kui aasta eduka lõpetaja nimi kanti marmortahvlile.

Teenistuskäik

Töömeheelu alustas Oleviku toimetuses 1891/1892, hiljem oli kirjutaja Tartu-Võru Rahukogus, kirjakunstiõpetaja Tartu Reaalkoolis ja Gümnaasiumis, üliõpilasaastail andis eratunde; Donbassi Paramonovi kaevanduses šahti süvendustööde juhataja 1907–1908; töötas geoloogilistel ekspeditsioonidel 1908–1920; ASi Vennad Nobelid naftageoloog Groznõis, rühmajuht maavarade (nafta, rauamaak) uurimisel 1912–1918, 1919–1920; füüsika- ja geoloogiaõpetaja Groznõi Reaalkoolis 1919/1920.
Opteerus Eestisse, Kaubandus-Tööstusministeeriumi vanemgeoloog 1921–1938, tööstusosakonna juhataja abi, mäeosakonna juhataja 1926–1929; Majandusministeeriumi Mäeameti/Tööstusosakonna direktor 1929–1938. Luges üldise geoloogia kursust Tartu ülikoolis 1925/1926 ja rakendusgeoloogiat Vene Akadeemilise Grupi Erikursustel Tallinnas 1934/1935.
Tallinna Polütehnilises Instituudis 1936–1950: keemiaosakonnas õppeülesande täitja geoloogia ja mineraloogia alal 1936/1937; keemia-mäeteaduskonna praktilise geoloogia korraline professor 1938–1944; geoloogia laboratooriumi juhataja 1938–1940, 1942–1944; mäeasjanduse kateedri professor ja juhataja 1940/1941; geoloogia ja mäeasjanduse kateedri professor ja juhataja 1944–1950. 1950. a vallandati süüdistatuna kodanlikus natsionalismis (TPI nõukogu otsus ja NSV Liidu Kõrghariduse Ministeeriumi Polütehniliste Instituutide Peavalitsuse käskkiri 07.09.1950).
Töötas Eesti Põllumajandusprojektis 1952–1953.

Teaduskraad ja kutse

Korraline professor 1938, geoloogia-mineraloogiadoktor 1946 (ilma kraadi kaitsmata, teadusalase tegevuse eest).

Teadustöö põhisuunad

Rakendusgeoloogia, eriti hüdrogeoloogia.
Avaldanud õpikuid, sealhulgas esimesed eestikeelsed geoloogiaõpikud (1933, kaasautor J. Aarman, 1940).

Teaduskorralduslik tegevus

Juhendas Eesti põlevkivi, fosforiidi, savi, turba ja lubjakivi leiukohtade tundmaõppimist; Eesti maavarade uurimise, kaardistamise ja kasutuselevõtmise algataja ja korraldaja ning mäeinseneride koolitamise rajaja TTÜs; Riigi Põlevkivitööstuse nõukogu ja Patendi Apellatsioonikomisjoni liige; Veejõudude kasutamise komitee esimehe asetäitja; Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1928–1940; Insenerikoja keemiasektsiooni abiesimees 1935–1940; tema algatusel rajatud Geoloogilise Komitee esimehe asetäitja 1937–1940; Riigi Metallitehaste nõukogu liige; Loodusvarade Instituudi geoloogia ja paleontoloogia sektsiooni juhataja 1938–1940; ASi Eesti Fosforiit juhatuse liige; koostas Eesti esimese puuraukude kataloogi.
Chiril Gaburici

Chiril Gaburici (sündinud 23. novembril 1976 Logăneștis) on Moldova ettevõtja, ärijuht ja poliitik. Ta oli 18. veebruarist 2015 kuni 22. maini 2015 Moldova peaminister.
Ta õppis Chișinău Universitatea Slavonăs majandusteadust. Aastatel 2008–2012 juhtis ta telekomifirmat Moldcell, seejärel Aserbaidžaani telekomifirmat Azercell. Talle kuulub mitu autonduse, telekomi ja põllumajanduse vallas tegutsevat ettevõtet.
Peaministrikandidaadiks esitas ta Moldova Liberaaldemokraatlik Partei; ise ta parteisse ei kuulu.
12. juunil 2015 teatas Chiril Gaburici, et astub tagasi seoses tema haridust tõendavate dokumentide võimaliku võltsimise suhtes alustatud uurimisega. 22. juunil 2015 nimetati tema asemel ametisse peaministri kohusetäitja Natalia Gherman.
Viljandi adventkirik

AKEL Viljandi adventkirik on palvemaja Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Uku tänav 11a. Maja kasutab Viljandi adventkogudus.
Maja ehitati 1959. Koguduse kasutada on selle maja alumine korrus.