google/wiki40b huggingface dataset:
Ajutised administratiivseadused

Ajutised administrativseadused.

RT 1918, 1.
Ajutine Valitsus võttis 19. nov. s. a. vastu järgmised seadused:

Seadus 1. Ülemineku aja kohta.

1. Kõik ametiasutused ja ametnikud on kohustatud oma tegevust senisel alusel ja viisil jatkama, kuni see tegevus seaduslikkude võimude poolt lõpetatud, muudetud ehk jälle ametiasutused ära kaotatud ehk ametnikud kõrvaldatud ei ole.
2. Kuni uute seaduste väljaandmiseni ehk endiste muutmiseni maksavad need seaduslikud määrused, mis 24. oktobrini 1917. a. praeguse Eesti riigi piirides jõus olid, niivõrd kui need seadused Eesti Maapäeva otsust mööda, mis 15. novembril 1917. a. vastu võetud, Päästekomitee manifesti läbi 25. veebruarist 1918. a. kui ka Ajutise Valitsuse endiste ja käesoleva määruse läbi muudetud ei ole.
3. Pärast 1917. a. 24. oktobrit väljaantud seadustest ja määrustest jäävad ajutiseks maksma need määrused, mis Saksa võimude poolt Liivi- ja Eestimaa jaoks antud, Määrustelehes ja lisas eraldi ära tähendatud on, kusjuures neis määrustes ettenähtud maa-, maakonna- ja linnapealikute õigused ja kohused Ajutise Valitsuse maakonna volinikkude peale üle lähevad, kuna käsuandja kindrali ja ka ülemjuhataja õigusi ja kohustusi valitsemise asjus sellekohane minister täidab.
4. Igasugused kahtlused selle ehk teise seaduse tarvitusele võtmise kohta, mis ametikohtades ja ametnikkude juures ette tulevad, lahendab lõpulikult Riigikohus, aga tema sisseseadmiseni kohtumininister.

Seadus 2. Riigi keele kohta.

Kõikides ametiasutustes ja kõikide ametnikkude juures seatakse nii ruttu, kui asjaajamine lubab, Eesti keel kui ametlik keel sisse.
Kohalikkude venelaste alalistes asukohtades Peipsi järve ümbruses ja rootslaste asukohtades Läänemaal tarvitatakse Vene ehk Rootsi keelt.

Seadus 3. Endiste määruste kohta.

Kõik sunduslikud määrused, mis käsuandjate kindralite, maa-, maakonna- ja linnapealikute poolt tänapäevani välja antud, kaotavad oma jõu ja nende asemele tulevad need seaduslikud määrused tarvitusele võtta, mis endise kubermangu valitsuse võimude ja linnavolikogude poolt välja olid kuulutatud.

Seadus 4. Maa administrativse jaotuse asjus.

1. Eesti riik jaotatakse administrativselt kümnesse maakonda.
2. Ajutise Valitsuse esitajateks on maakonna volinikud.
4. Tarvidust mööda määrab Ajutine Valitsus oma volinikka üksikute väiksemate ringkondade ja linnade tarvis, nende võimkonda ja ülesandeid eriliselt kindlaks määrates.
3. Maakonna volinikud täidavad kohuseid ja tarvitavad õigusi, mis kubermangu komissaridel ja maakonna komissaridel kanda ja tarvitada oli.
4. Maakonna volinikka määrab Ajutine Valitsus; ringkondade volinikka määrab siseminister.

Seadus 5. Määruste jõusseastumisest.

Ajutise Valitsuse määrused astuvad jõusse "Riigi Teatajas" avaldamisega, kui määruses eneses teist termini ära määratud ei ole.
Peaministri eest: J. Poska.
E. A. V. asjaajaja Ed. Laaman.
Paul Kostabi

Paul Kostabi (sündinud 1. oktoobril 1962 Whittieris, Californias) on eesti päritolu USA muusik, muusikaprodutsent ja helitehnik.
Tema vend on kunstnik ja helilooja Kalev Mark Kostabi.
Ta on kuulunud ansamblitesse Youth Gone Mad, White Zombie ja Psychotica. Praegu mängib ta ansamblites Kostabeats ja Dead Heavens.
Võidmine

Võitu Tanahis

Õliga võidmisel oli tähtis koht religioossetes tseremooniates, millega seati ametisse preestreid, kuningaid ja prohveteid. Mõningatel juhtudel võiti õliga ka tseremoonias kasutatavaid esemeid. Mõnikord rõhutatakse võidmise tähtsust, mainides seda isikule esitatava nõudena, näiteks: "Ja võitud preester viigu härjavärsi veri kogudusetelki!" (Kolmas Moosese raamat 4:16).

Uus Leping

Uus Testament mainib võidmist haigete ravimisel, teenimiseks õnnistamisel, Jeesuse tänamisel ja matusteks valmistumisel. Nii nagu Kristus oli Võitu, nii eeldab ka apostellik suktsessioon preestrite võidmist. Õli kasutatakse mitmes kristlikus sakramendis. Reeglina võitakse iga katoliiklast ja õigeusulist vähemalt kord elus.
Malaisia kuningas

Malaisia kuningas (malai keeles Yang di-Pertuan Agong) on Malaisia monarh, kes valitakse ametisse viieks aastaks.
Otsetõlkes ei tähenda malaikeelne tiitel küll kuningat, vaid pigem ülemvalitsejat või ülimat valitsejat, kuid nii eesti kui ka paljudes muudes Euroopa keeltes on kinnistunud Malaisia monarhile just kuninga nimetus.
Malaisia kuningas valitakse valitsejate nõukogu poolt, mille liikmeteks on Malaisia koosseisu kuuluva üheksa osariigi (Johor, Kedah, Kelantan, Negeri Sembilan, Pahang, Perak, Perlis, Selangor, Terengganu) monarhid. Nad valivad kuninga enda seast, roteerides ametit viisil, et sama osariigi valitseja ei osutu järjest kahel korral valituks. Kuningaks ei saa valida ka alaealisi. Taoline valimiskord on toiminud alates Malaisia iseseisvumisest 1957. aastal.
Malaisias kehtib konstitutsiooniline monarhia. Kuninga peamisteks funktsioonideks esindusrolli täitmise kõrval on peaministri nimetamine, vajaduse korral parlamendi laialisaatmine ja valitsejate nõukogu istungite korraldamine. Lisaks määrab kuningas ametisse Kuala Lumpuri linnapea ja nelja osariigi kubernerid. Riigipeana on kuningas ka Malaisia relvajõudude ülemjuhataja.
Pirgu Arenduskeskuse mälusektor

Pirgu Arenduskeskuse mälusektor oli aastal 1987 Pirgu Arenduskeskuse juurde loodud osakond, mida juhtis Merle Karusoo.
Osakond kogus 20. sajandi eestlaste elulugusid ja kasutas kogutud materjale teatrietendustes. Aastatel 1987–1991 teatraliseeris materjale osakonna juures tegutsenud Pirgu Laulu- ja Näitemängu Seltskond, kuhu kuulusid nt Katrin Saukas, Jaak ja Mart Johanson, Marko Matvere, Jaan Tätte.
Suurtükiväepataljon

Suurtükiväepataljoni koosseis ja relvastus

Suurtükiväepataljon koosneb staabist ja 3–6 patareist. Patareid koosnevad rühmadest. Tänapäeva suurtükiväepataljon on relvastatud tavaliselt 12–27 üldjuhul samatüübilise kaudtulerelvaga (reeglina haubitsad) sõltuvalt kasutatavast relvasüsteemist ja allüksuste struktuurist. Kaudtulerelvad on jaotatud suurtükipatareidesse (tulepatareidesse). Pataljoni suurus on sõltuvalt relvastusest ja struktuurist tavaliselt 300–800 inimest.  Pataljoni koosseisus on oma juhtimis- ja lahinguteenindust toetavad allüksused (staabi- ja teeninduspatarei) ja mõnikord ka suurtükiväeluure allüksused. 
Suurtükiväepataljoni juhib vanemohvitser, tavaliselt kolonelleitnant, kelle tööorganiks on pataljoni staap.
Sõltuvalt armee kaudtulesüsteemi ülesehitusest võivad suurtükiväepataljoni koosseisus olla ka tulejuhid, kes on koondatud kas omaette patareiks (elemendiks) või jagatud suurtükipatareidesse. Eesti kaitseväes kuuluvad tulejuhid orgaaniliselt lahinguüksuste koosseisu.
Suurtükiväepataljon täidab oma kaudtuletoetuse ülesandeid tulepositsioonide alal asuvatelt tulepositsioonidelt.

Pataljonisuuruse üksuse teke suurtükiväes

Suurtükiväe põhilise üksusena tunti pikka aega peale suurtükkide kasutuselevõttu patareid. Seoses sõjapidamise keerukamaks muutumisega, tule kontsentratsiooni vajaduse ja süsteemi juhtimise ning tagamise parandamise vajadusega hakati üksikuid patareisid umbkaudu Napoleoni sõdade ajajärgul koondama suuremateks üksusteks.

Pataljonisuurune suurtükiväeüksus ja selle nimetused Eestis

Vabadussõja ajal ja lühikest aega pärast selle lõppu nimetati Eestis suurtükiväe pataljoni suurust üksust vene nimetuse eeskujul divisjoniks. Hiljem nimetati Eesti Sõjaväes kuni 1940. aastani pataljonisuurust suurtükiväeüksust suurtükiväegrupiks. Eesti Sõjaväe koosseisus oli mitu suurtükiväegruppi, mis moodustasid igas diviisis oma üksuse nimetusega "diviisi suurtükivägi". Kummalisest nimest oli plaanis loobuda ja moodustada tavapärased suurtükiväerügemendid, kuid see jäi enne okupatsiooni teostamata. 
Traditsiooniline suurtükiväegrupi nimetus oli kasutusel ka taasloodud Eesti kaitseväes aastail 1998–2008. Alates 2009. aastast nimetatakse kõiki kaitseväe Maaväe pataljonisuurusi üksusi selguse huvides ühtlustavalt pataljonideks.
Kaitseväe suurtükiväepataljon paikneb Tapa sõjaväelinnakus ja on 1917 formeeritud Eesti suurtükiväe brigaadi ning hilisema Vabadussõjaaegse 1. suurtükiväepolgu õigusjärglane.
Edvīns Šnore

Edvīns Šnore (sündinud 21. märtsil 1974 Saulkrastis) on Läti filmirežissöör ja poliitik.
2008. aastal lavastas ta dokumentaalfilmi "Nõukogude lugu".
2008. aastal pälvis ta Kolme Tähe ordeni. 7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd filmiloojana.
2014. aastal valiti ta Seimi liikmeks. Ta kuulub ühendusse Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK".
Saab 340

Lennuk

Lennuki loojate eesmärgiks oli tuua turule oma aja kohta konkurentsivõimeline regionaalliinilennuk. Pärast Fairchildi tagasitõmbumist ühistööst jätkas Saab üksi tellitud lennukite arendamist ja valmistamist. Lennuki salong mahutab 35 reisijat, lennusaatja ja kaks pilooti.

Konstruktsioon

Saab 340 on tervenisti metallkonstruktsiooniga, plaanilt sirge vabaltkandva alltiivaga lennuk, mille mittekandvates osades on palju kasutatud komposiitmaterjale. Saab 340 kaldtüürid ehk eleronid, pöörde- ja kõrgustüür ning propelleri võlliotste voolundajad on valmistatud täielikult komposiidist, kus kiudtäitena on kasutatud peamiselt kevlari. Kõigi tüürpindade kumerjate esiservade komposiidi täiteaineks on klaaskiudtekstiil.
Lennuki mootorid General Electric CT7 on sama tüüpi, mis 1970. aastate militaarhelikopteritel Sikorsky UH-60, Bell 214ST, võimsusega 1250kW. Ka mootorite õhukogumisavade voolundajad on komposiitmaterjalist. Saab-340 turbomootorid ajavad ringi 3,2 m läbimõõduga neljalabalisi komposiitpropellereid Dowty Rotol-R320. Klaaskiu baasil komposiidist propellerilabad annavad metall-labadega võrreldes 54 kg kaalusäästu.
Margareeta aed

Margareeta aed on aed Tallinna vanalinnas Väikese Rannavärava, Pika tänava ja Rannamäe tee vahel. Aia pindala on 1,8 ha.
Minevikus asus aia kohal Suure Rannavärava bastion.
1996 püstitati aeda Estonia katastroofis hukkunute mälestamiseks mälestusmärk "Katkenud liin".
Spinaalstenoos

Spinaalstenoosiks (ladina keeles stenosis spinalis) nimetatakse lülisambakanali kitsenemisega seotud haiguslikku seisundit osadel selgroogsetel loomadel.
Spinaalstenoos võib olla kaasa sündinud või omandatud.

Madudel

Spinaalstenoos koos lülisambakanali kitsenemisega on tuvastatud eutaneerimisjärgse lahkamise käigus ka vangistuses peetud kuningboal (Boa contrictor).

Inimestel

Spinaalstenoos võib põhjustada vaevusi kogu lülisamba lõikes ja selle täpseid tekkemehhanisme seni ei tunta. Arvatakse, et lülisambakanali kitsenemist võib põhjustada liigkasv (hüpetroofia), millega võib kaasneda ka lülisambakanali kaudu väljuvate närvide lõpmete pigistus ja ärritus. Spinaalstenoosi võivad aga põhjustada ka hüpetrofeerunud fassettliigesed ja paksenenud kollasligament, mille tulemusel võib tekkida neurogeenne klaudikatsioon või radikulopaatia.

Klassifikatsioon

Rahvusvahelises haiguste klassifikatsiooni 10. versioonis klassifitseeritakse spinaalstenoos alamjaotises M48, koodiga [M48.0] lülisambakanali kitsenemine e spinaalstenoos.

Tabletiravi

Paratsetamooli kasutatakse valu vaigistamiseks, kuid selle toimeainega tabletid teadaolevalt ei ravi põletikku.
Mittesteroidsed põletikuvastased valuvaigistid (MSPVA-d) (nt aspiriin ja ibuprofeeni sisaldavad tabletid) vaigistavad valu ja vähendavad põletikku, kuid nende kasutamisskeem ja ravimi valik sõltuvad iga patsiendi konkreetsest seisundist. Farmakogeneetilised uuringud näitavad, et MSPVA-de põletikuvastane toime sõltub tsütokroom P450 ensüümide osalemisest nimetatud ravimite metabolismis ja on seega indiviiditi erinev.

Süsteravi

Epiduraalsed süstid steroididega (EPI-d) – neid kasutatakse vahel jalavalude korral, et vähendada närvilõpmete põletiku sümptomeid.

Kirurgiline ravi

Spinaalstenoosi kirurgilise ravi eesmärk on lülidevahelise stabiilsuse taastamine ja närvielementide dekompressioon, selleks kombineeritakse mitmeid kirurgilisi tehnikaid.
Kirurgiline ravi on osadel patsientidel leevendanud spinaalstenoosiga seotud valu piltdiagnostikaga kindlaks määratud lülisamba piirkonnas. Operatsioonijärgse aja jooksul tekkida võiv valu lülisamba teistes piirkondades vajaks aga uut arsti konsultatsiooni.
Merikanni tänav

Merikanni tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 
Merikanni tänav on Sompa teelt algav umbes 100 meetrit pikk umbtänav, mis on rajatud endise Lepiku küla Kriibi (Abo) talu maadele.
Merikanni tänav on saanud nime 11. septembril 2013 roosa merikanni järgi.  Merikanni tänava kahel kinnistul on leitud roosa merikanni (III kategooria kaitsealune liik) kasvukoht.
2015. aasta alguse seisuga on Merikanni tänav pinnastee.
Alba (laul)

Alba (provanssaali keeles "koit") on hommikulaul, keskaegne provanssaali armastuslaul ja luuležanr, milles kujutatakse armastajate lahkumist pärast salajast öist kohtumist.
Tavaline tegelane albades on "valvur" - armastajate sõber, kes hoiatab neid, kui on kätte jõudnud lahkumineku aeg. Armastajad süüdistavad laulus teda tihti magamajäämises või vastupidi liiga varases sekkumises.
Kiisa

Ajalugu

Asula nimi on seotud Kiisa taluga, mida on esimest korda mainitud 1463. aastal. Saku mõisniku Paul Eduard von Rehbinderi ajal moodustati Kiisa ja Sikasarve talust Kiisa karjamõis. Kiisa küla on esmakordselt mainitud 1774. aastal ja toona kuulus sinna 6 talu. 1866. aastast kuulus Kiisa küla Keila kihelkonna Saku valda, mis 1890. aastal liideti Saue vallaga.
1921. aastal taasloodi Saku vald ja aastatel 1921–1939 oli Kiisa küla Saku valla koosseisus, 1939. aastast Tõdva valla koosseisus. 1945–1947 oli Kiisa küla Tõdva valla Saku külanõukogu koosseisus. 30. aprillist 1947 muudeti Tõdva valla ja Kohila valla vahelist piiri, nii et Kiisa küla arvati Kohila valla Kurtna külanõukogu koosseisu. 
1954. aastal liideti senine Kurtna külanõukogu ja Saku külanõukogu Kurtna külanõukoguks, mille keskus asus Kiisal. 1964. aastal liideti Kurtna külanõukogu ja Nabala külanõukogu Saku külanõukoguks, nii et Kiisa küla jäi taas Saku külanõukokku, kuid külanõukogu keskus liikus Sakku. 1992. aastast on Kiisa Saku valla koosseisus.
Katehhu-akaatsia

Levik

Katehhu-akaatsia on levinud kogu Indias põhjas Himaalajani, idas Birmani, läänes Afganistanini. Teda kasvab ka Hiinas ja India ookeani saartel. Inimene on viinud ta ka Austraaliasse, kus on hakanud kohalikke liike välja tõrjuma.

Kirjeldus

Katehhu-akaatsia on keskmiselt kuni 6 m, harva kuni 15 m kõrge puu või põõsas. Koor on hall (Acacia catechu var. sundral pruun). Lehed on sulgjad 10–20 cm pikkused liitlehed. Astlad asuvad paarikaupa lehtede alustel, mõnikord puuduvad. Õied on valged või kahvatukollased, väikesed, tihedates piklikes kuni 70 cm pikkades kobarates. Vili on lapik kaun, milles on mitu lapikut ümarat tumepruuni seemet.

Ökoloogia

Puu eelistab avatud valgusküllaseid avamaastikke. Mulla suhtes pole ta üldiselt nõudlik, kuid paremini kasvab liivastel muldadel.
Taime on kõige parem paljundada seemnetest, mida enne külvamist soojas vees loputatakse. Pärast pool aastat kestnud idandamist istutatakse taimed põllule.

Kasutamine

Katehhuseemned on proteiinirikkad ja neid tarvitatakse toiduks. Oksi ja lehti söövad kodukitsed.
Nafta puurimisel kasutatakse lülipuidust saadavat ainet viskoossuse reguleerimiseks.
Lülipuidust saadakse parkainet katehhut, mida toodetakse nii, et kõigepealt puit peenestatakse, siis seda keedetakse, vesi aurustatakse ja jääk kuivatatakse. Katehhut müüakse väikeste vaskpunaste, peaaegu mustade tükkidena. Katehhu on kibeda maitsega, lahustub täielikult vees ja etüülpiirituses.
Katehhut segatakse beetlisse ning kasutatakse naha parkimis-, värv- ja raviainena (igemete verejooksu peatamiseks). Katehhuga värvitakse juukseid. Mõned india rahvad usuvad tal olevat rasestumisvastast toimet.
Puitu kasvatatakse põletuspuiduks, samuti mööbli ja tööriistade valmistamiseks. Puidu tihedus on 880 kg/m³.
Taime ekstraktis olevast flavanoolist toodetud ained on saanud nime katehhu järgi: katehhiinid, epikatehhiinid, katehhoolid ja katehhoolamiinid.
Mõttespordi maailmamängud

Esimesed mõttespordi maailmamängud (World Mind Sports Games) peeti 3.–18. oktoobrini 2008 Pekingis. Osalema oodati umbes 3000 sportlast 150 riigist. 
Võistluste korraldajaks oli IMSA (International Mind Sports Assotiation) koostöös rahvusvaheliste spordialaliitudega. Võisteldi 5 alal: male, kabe, go, bridž ja xiangqi (Hiina male). Kokku jagati välja 35 medalikomplekti. Lisaks mängude ametlikule programmile peeti FMJD korraldamisel kiirkabe maailmameistrivõistlused. Males, kabes ja bridžis tegid kaasa ka Eesti sportlased.
Attaliidide dünastia

Päritolu

Dünastia rajajaks oli Musta mere äärsest Tieioni linnast pärit Philetairos (u 343−263), kes oli Aleksander Suure väepealiku Lysimachose ohvitser. Tema isa Attalose järgi said Attaliidid oma nime.
Agrammatism

Agrammatism on üks motoorse afaasia sümptomitest, mida iseloomustab grammatilisi funktsioone täitvate sõnade ja morfeemide ja sõnade õige järjekorra puudumine kõnest. See väljendub erinevates keeltes eri moodi ning võib esineda erinevatel intensiivsustel. Raske agrammatika võib väljenduda telegraafilise kõnena, mis on lihtsustatud, peaaegu puuduvate lause struktuuridega kõnevorm. Vigu tehakse tihti ka grammatilise aja, arvu ja sooga (keeltes, kus need esinevad).
Osvald Põder

Osvald Põder (11. jaanuar 1904 Saadre talu, Suislepa vald, Viljandimaa – 8. detsember 1991), eesti põllumees ja rändkinoomanik.
Õppis Tartu Õpetajate Seminaris.
Filminäitamist õppis ta Tartu kinode Ateena ja Central kinooperaatorite vendade Treialite juures, 1928. aastal sooritas vastava eksami ja soetas kasutatud filminäitamisvarustuse.
Osvald Põder oli ka vanemate talu pärija, 1949. aastal astus kolhoosi, kus oli põllutööline, brigadir, maamõõtja ja metsavaht.
Taani Kultuuri Instituut

Taani Kultuuri Instituut (taani keeles Det Danske Kulturinstitut, inglise keeles The Danish Cultural Institute) on rahvusvahelise kultuurivahetuse korraldamisega tegelev instituut peakorteriga Kopenhaagenis.
Taani Kultuuri Instituut sai alguse 1940, mil Folmer Wisti algatas Taani Ühingu. Ühingu eesmärk oli jagada kultuuri, ideid ja kogemusi Taani ja muude riikide vahel. Nimi muudeti Taani Kultuuri Instituudiks 1989. aastal.
Esimene välisesindus loodi 1947. Esindused olid esialgu Prantsusmaal, USA-s, Hollandis, Põhja-Itaalias ja Austrias. Tänapäeval on esindused juba Brüsselis, Pekingis, Tallinnas, Bonnis, Kecskemétis, Riias, Vilniuses, Varssavis ja Poznańis, Peterburis ning Edinburghis.
Kultuuriinstituudi patroon on Taani kroonprintsess Mary.
Eesti ja Taani vahelisi kultuuriprojekte koordineerib Mittetulundusühing Eesti-Taani Selts aadressil Vene 14 Tallinnas. Peamised tegevussuunad on õppereiside ja praktika, ka kultuuriürituste korraldamine. Vene tänaval asub ka raamatukogu, kus peale Taani-teemaliste raamatute saab tutvuda ka filmide ja muusikaga.
Instituudi Eesti esinduse tegevdirektor on Silvi Teesalu.
Prandi vald

Prandi vald (saksa keeles Brandten) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sargvere vallaga.
Laiksaare raba

Laiksaare raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Laiksaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Suhtumisluul

Suhtumisluul on luul, mille puhul on inimene ekslikult veendunud, et inimesed suhtuvad temasse halvasti või põlglikult. Suhtumisluulu tuleb eristada madalast enesehinnangust.
Suhtumisluuluga inimene tõlgendab ümbritsevate inimeste neutraalseid või isegi tunnustavaid sõnu enda vastu suunatuna. Ümbritsevate (näit tänaval möödujate juhuslikke pilke või omavahelist vestlust, žeste tõlgendatakse halvustavalt. Ka tele- või internetiuudistes võidakse avaldada läbi varjatud märkide oma suhtumist inimesse, näiteks võib uudistediktori punane lips väljendada põlgust inimese suhtes. Viimatimainitud juhul on suhtumisluul seotud tähendusluuluga, kus suvalistele esemetele või nähtusele omistatakse eriline tähendus.
Suhtumisluul on üks paranoilise luulu avaldumise vorm.
Kapillaar (anatoomia)

Imetajatel

Koduloomadel paiknevad verekapillaarid võrgustikuna arterite ja veenide vahel. Elundites on 1 mm³ kohta kuni 6000 kapillaari; kapillaaride läbimõõt on 5–15 µm.

Inimesel

Kapillaaride pikkus on umbes 1 mm. Kapillaari sisemine läbimõõt on enam-vähem sama nagu erütrotsüütidel ja sooneseina läbimõõt on 0,5 µm. 
Vere ja koevedelike vaheline ainevahetus toimub osaliselt endoteelirakkude liitekohtade kaudu. Mitte kõik vererakud ei lähe veenidesse läbi kapillaaride, kudedes on ka palju otseteid. Mõned rasvlahustuvad ained ja gaasid difundeeruvad läbi rakkude. 
Hapnik ja lahustunud toitained pääsevad läbi kapillaaride seinte keharakkudesse ning süsihappegaas ja jääkained rakkudest verre.
Mitte kõik kapillaarid kapillaarvõrgustikus ei saa verd arterioolide kaudu. Mitmeid kapillaare varustavad verega sooned, mille lõpus paiknevad metarterioled, neile järgnevad silelihasest sulgurid – prekapillaarsfinkterid, mis sulgevad ja avavad kapillaare (ingl vasomotion). Kapillaarid töötavad ajuti ja loetakse, et neis on ainult 5% vere koguhulgast. Prekapillaarsulgureid mõjutavad teatud hormoonid ja hormoonitaolised ained, neid avavad ka süsinikdioksiid ja muud ained. 
Vererõhk kapillaarides on varieeruv: arterioolipoolses otsas on see umbes 35 mmHg ja veenipoolses otsas umbes 15 mmHg.

Kesknärvisüsteemis

Verekapillaaride endoteelirakkude tiheliidused moodustavad peaaju mikrokeskkonna teatud piirkondades vere-aju tõkke, mis reguleerib kesknärvisüsteemi homoöstaasi ega võimalda paljudel suur- ja väikemolekulaarsetel ainetel verest ajju imenduda või toimub imendumine märgatavalt aeglasemalt.

Patoloogia

Kapillaaride väärareng näonahal, mille korral kapillaari nõrgenenud sein ei ole võimeline oma tavalisse olekusse naasma, avaldub näonaha omapära või seisundina, mida nimetatakse kuperoosaks. 
Kapillaarilaienemus on teleangiektaasia. 
Osade, inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavate madude hammustus võib inimestel esile kutsuda kas raskema või keskmise astme mürgistusseisundeid. Mürgistuseisund võib tekkida, kui süljes leiduvad toksiinid "ründavad" kapillaare ja keha vallandab immuunvastuse, kuid ei jõua lahustunud kapillaaridest tulenevaid mehhanisme õigeaegselt repareerida.
Kapillaaride ja suuremate veresoonte uussoonestumist peetakse oluliseks teguriks osade kasvajate arengul vähiks. Osade pahaloomuliste kasvajate hematogeense metastaseerumise korral kanduvad veresoonte seinu lõhkuvad kasvajarakud algkoldest eemale. Kasvajarakud võivad peetuda uuesti ka kapillaarides (tavaliselt kopsude ja maksa kapillaarvõrgustikus), tekitades nn kaugmetastaase.

Terminoloogia

Verekapillaar on kantud inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.

Ajaloolist

Kapillaaride avastajaks 1661. aastal peetakse Marcello Malpighit.
Max von Laue

Max von Laue (9. oktoober Pfaffendorf 1879 – 24. aprill 1960 Berliin) oli saksa füüsik. Avastas röntgenikiirte difraktsiooni ja sai 1914. aastal Nobeli füüsikaauhinna.