google/wiki40b huggingface dataset:
Aakenustunturi

Aakenustunturi on umbes 565 m kõrgune mitmetipuline kvartsiitmägi Soomes Kittilä valla lõunaosas Ounaselkäs Yllästunturi lähedal 50 km kaugusel Rootsi (Norrbotteni lääni) piirist. Geograafilised koordinaadid on 67°41'30" N, 24°27'56" E.
Detsembrist 2004 kuulub ta Pallas-Yllästunturi rahvusparki.
Teise maailmasõja ajal 24. veebruaril 1943 tulistati alla ja kukkus Aakenustunturile Luftwaffe transpordilennuk Junkers Ju 52. Selle osi on praegugi näha.
Mari Eide

Mari Eide (sündinud 18. novembril 1989 Beitostølenis) on Norra murdmaasuusataja, kes on kõige paremaid tulemusi saavutanud sprindis.
2011. aastal oli ta kuni 23-aastate maailmameistrivõistlustel Otepääl klassikasprindis kuus ja aasta hiljem Erzurumis vabatehnkasprindis 11. Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 14. märtsil 2013 Oslos vabatehnikasprindis.
Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõitlused olid 2019. aasta maailmameistrivõistlused Seefeldis, kus ta võitis vabatehnikasprindis pronksmedali. Maailmakarikavõistlustel pole ta aga kunagi individuaalselt poodiumile jõudnud ning tema parimaks kohaks on MK-sarjas on viies, mis on saavutatud 9. veebruaril 2019 vabatehnikasprindis Lahtis. Küll võitis ta 4. detsembril 2011 koos Maiken Caspersen Fallaga Düsseldorfis toimunud etapil sprinditeate ning on samal alal veel korra poodiumile jõudnud.
Naine kütab sauna

Film arvudes

Esimesel linastusaastal kogus film Nõukogude Liidus 1,75 miljonit vaatajat, Eestis 16 500.
Anna Jürnas

Anna Jürnas (sündinud Anna Karus; 6. jaanuar 1892 Õisu vald (Paistu kihelkond) – 22. märts 2000 Tartu) oli pikaealine eestlane.
Viimased 40 aastat elas Anna Jürnas Tartus.
Liigaasta

Hiina kalender ja juudi kalender

Nii Hiina kui ka juudi kalender on kuu-päikesekalendrid, mistõttu seal liigaastas on lisakuu, mida sageli nimetatakse embolismikuuks. Hiina kalendris lisatakse liigkuu keerulise reegli järgi ning kui see järgneb näiteks teisele kuule, nimetatakse seda lihtsalt liig-teiseks kuuks. Juudi kalendris nimetatakse lisakuud Adar Sheni (teine adar) ja see järgneb kuule, mille nimi on Adar. Vastavalt Metoni tsüklile tehakse seda iga 19 aasta jooksul 7 korda. 
Liigaastal ei ole mingit pistmist liigsekunditega, mis mõnikord lisatakse, arvestades vaatlusi Maa pöörlemise kohta ümber oma telje.
Stjerneborg

Stjerneborg oli Tycho Brahe osaliselt maa-alune observatoorium, mis asus tema loss-observatooriumi  Uraniborgi kõrval Veni saarel.
Tycho Brahe ehitas Stjerneborgi 1584. aastal, kui oli selgunud, et Uraniborg ei onud küllalt stabiilne ega küllalt suur tema täppisinstrumentide jaoks.
Kui Tycho 1597. aastal Venilt lahkus, hakkas Stjerneborg lagunema. Praeguseks on Stjerneborgi maapealne osa taastatud ja aastal 2002 avati see külastajatele.
Kirsten Powers

Kirsten A. Powers (sündinud 1969) on Ameerika Ühendriikide naiskolumnist, blogija ja poliitikakommentaator. Powers on demokraat kes on Fox News Channeli poliitikaanalüütik, kes esineb saadetes nagu The O'Reilly Factor.
Markus Karmo

Markus Karmo (sündinud 2. aprillil 1985) on eesti muusik.
Ta on õppinud kuus aastat Nõmme Muusikakoolis tšello- ja trompetimängu. Tema esimene muusikaline kollektiiv oli Revalers, kus ta oli kitarrist.
Aastal 2005 sai temast Loitsu kitarrist.
Ta töötab Rahvusooperis Estonia vanemlavameistrina.
Ta on laulutekstide autori Heldur Karmo pojapoeg.
India metsad

Ajalugu

Tõenäoliselt katsid Indiat varem tihedad metsad, aga inimtegevus on nende arvukust ja tihedust vähendanud.
Iidsed tekstid kajastavad India metsade puude ja taimede tähtsust. Metsas tehti pidevalt rituaale. “Agni Purana”,4000 aasta vanune tekst õpetas, et inimene peaks puid hoidma hea toormaterjali ja jumalate õnnistuse nimel.
Oluline areng India metsanduses toimus 1976 aastal, kui koostati kaks viisaastaku plaani, mille teemaks olid ,,Areng ilma hävitamata’’ ja ,,Metsad ellujäämise nimel’’. Nende eesmärk oli loomastiku ja taimestiku taastamine ja hõimukultuuri sidumine metsade arenguga.

India metsade probleemid

IIASA (International Institute for Applied Systems Analysis) uuris 2007. ja 2008. aastal India metsi. Leiti, et India metsamajandamises on neli suurt probleemi: andmete vähesus, tõhusate strateegiate ja seaduste puudumine, süsteemi puudumine, mis annaks ülevaate India metsade tuleviku kohta ning puudulik koostöö majandussektorite vahel.

Rahvuspargid

Indias raiutakse ülemääraselt metsa, selleks et rajada põllumaad. Selle põhjus on India suur rahvaarv. Indias on ka väga palju ja suuri rahvusparke, suurimad neist on Corbeti ja Sasan Gir-i rahvuspark.

Savann

Lähisekvatoriaalne mussoonkliima paikneb 10. ja 20. laiuskraadide vahemikus. Seal on kaks ligikaudse võrdse pikkusega aastaaega - kuiv ja niiske. Põhiliselt asuvad savannid Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas kuid väiksemaid savanne leidun nii Indias kui ka Kesk-Ameerikas. Savannid on tekkinud mussoonmetsade põlengu, metsaraie, maaviljeluse ja karjakasvatuse tõttu. Savannide valitsevaks rohttaimeks on põhiliselt kõrrelised aga seal leidub ka suuri üksikuid puid. Kõrrelistel on tihe ning sügav juurestik ja need võivad kasvada kuni 2m pikkuseks. Mullastik on punakat värvi, mis põuaperioodil kuivab kivikõvaks. Peapuuliigid on seal akaatsiad, palmid, pudelpuud ja baobabid. Savannides leidub palju rohusööjaid loomi kui ka kiskjaid näiteks antiloobid, elevandid tiigrid ja nii edasi.
Washingtoni maakond (Maryland)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Marylandi osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 39° 36′ N, 77° 49′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hagerstown.
Maakonna pindala on 1211 km², millest 24 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 147 430. Aastal 2000 oli elanike arv 131 923.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 1. oktoobril 1776. aastal Prince George'i maakonna osast. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Ferdinand Buisson

Ferdinand Édouard Buisson (20. detsember 1841 Pariis – 16. veebruar 1932 Thieuloy-Saint-Antoine) oli Prantsuse teadlane, haridusametnik, patsifist ja poliitik. Ta oli inimõiguste liiga Ligue des Droits de l'Homme asutaja ja president aastatel 1914–1926.
Buisson sai koos Saksa poliitiku Ludwig Quiddega 1927. aastal Nobeli rahuauhinna.
Seggiano vald

Seggiano vald  on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Grosseto provintsis.
Sergei Putškovski

Elulugu

Õppis 1889–1893 Tartu Veterinaariainstituudis (TVI), veterinaariamagister (1894, TVI), väitekiri "О развитии и местонахождении вкусовых почек". Oli 1893–1897 TVI anatoomia prosektori abi, ühtlasi õpetas TVI velskrikoolis zootoomiat, füsioloogiat, eripatoloogiat ja kirurgiat, 1897–1898 TVI anatoomia prosektori kohusetäitja, 1898–1900 embrüoloogia eradotsent, 1900–1911 operatiivkirurgia erakorraline professor, 1911–1918 professor, 1918–1921 Novotšerkasski Veterinaariainstituudi anatoomia kateedri juhataja ja professor, aastast 1921 Voroneži Riikliku Ülikooli histoloogia ja embrüoloogia kateedri ja (aastani 1942) ka Voroneži Meditsiiniinstituudi samanimelise kateedri juhataja ja professor. Osales Voroneži Veterinaariainstituudi loomisel, oli 1924–1927 instituudi rektor, ühtlasi aastani 1948 histoloogia ja embrüoloogia kateedri juhataja ja professor. Õpetas füsioloogiat, histoloogiat, operatiivkirurgiat, aastast 1898 luges esimesena maailmas veterinaariaüliõpilastele embrüoloogiat. Koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimusi keele mikroehitusest, koera jäsemeluudest ja lihastest, meditsiini ja bioloogia vallast. Veterinaarembrüoloogia loojaid. Täiustas anatoomia ja histoloogia uurimistehnikat ning kabjakõhre ekstirpatsiooni meetodit. Toimetanud väljaandeid Журнал научной и практической ветеринарной медицины (Tartu), Труды Воронежского медицинского института jt. Oli üks 1903 ja 1910 toimunud ülevenemaaliste veterinaariaarstide kongresside organiseerijaist. NSV Liidu teeneline teadlane (1929, üks esimesi). Umbes 120 teadustrükist.
Otto Sternbeck

Sternbeck ja laskesport

Kõigi nende tööde kõrvalt tegi O. Sternbeck oma elutöö Eesti laskespordi organisaatorina, ta pani laskespordi laialdasele alusele sõjaväes ja Kaitseliidus. 1934. aastast oli Sternbeck Eesti Laskurliidu esimees ning tema juhatusel võtsid Eesti laskurid edukalt osa maailmameistrivõistlustest: aastal 1935 Roomas, aastal 1937 Helsingis ja aastal 1939 Luzernis. Kahel viimasel korral tuli Eesti meeskond vabapüssis esikohale.
Kindralmajor Otto Sternbeck on mitmete laskeasjandust käsitlevate raamatute autor.

Otto Sternbeck arreteeriti esimese nõukogude okupatsiooni ajal 24. jaanuaril 1941 NKVD poolt ja lasti 23. juunil 1941 maha.
Läti Radikaaldemokraatlik Partei

Läti Radikaaldemokraatlik Partei (läti keeles Latvijas Radikāldemokrātiskā partija) oli Lätis aastatel 1917 kuni 1920 tegutsenud erakond.
Erakond asutati 1917. aasta 26. märtsil, ühendas radikaalse kodanliku intelligentsi ning osa väiketöösturitest ja majaomanikest. Poliitilisel maastikul asus see sotsiaaldemokraatide ja teiste kodanlike erakondade vahel, toetades nii eraomandi puutumatust kui ka 8-tunnise tööpäeva kehtestamist.
Juhtideks olid Kārlis Kasparsons, Jānis Zālītis, Gustavs Zemgals ja Rūdolfs Bēnuss, häälekandjaks ajaleht "Jaunais Vārds".
1917. aasta augustis toimunud Riia linnaduuma valimisteks moodustas erakond koos Rahvusdemokraatliku Partei ja Talurahva Liiduga ühise nimekirja Radikaalide Töögrupp, mis rõhutas vajadust maa ja linna lähenemiseks ning nägi nendes valimistes esimest sammu Riia ja Vidzeme omavalitsuste koostööni. Tegemist oli Lätis esimeste valimistega, kus oli hääleõigus ka naistel. Radikaalide Töögrupi kahekümne viiest kandidaadist kaks olid naised ja see oli ainuke nimekiri, mis pöördus eraldi naisvalijate poole. Valimistel saadi 3.5% häältest, linnaduumas neli kohta 120-st. Hääletada said ka linnas asuvad sõjaväeüksused. Kui nende hääli mitte arvestada, siis sai Radikaalide Töögrupp 4.1% häältest.
Järgnenud aastatel osales erakond aktiivselt Läti Ajutise Rahvanõukogu, Läti Rahvanõukogu ja Läti Ajutise Valitsuse töös, toetades tugevalt Läti iseseisvumist.
Läti Asutava Kogu valimisteks valmistumisel kaalus erakond liitumist nii endast poliitiliselt vasakul kui ka paremal asunud jõududega. Lõpuks toimus lõhenemine ja suurem osa läks vasakule. 1920. aasta 3. veebruaril langetas erakonna keskkomitee otsuse ühineda Läti Töölisühinguga, et moodustada Läti Tööpartei.
Laane külanõukogu

Laane külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Laane külanõukogu moodustati 1945. aastal Tartumaa Ahja valla koosseisus. Külanõukokku kuulusid Ibaste, Kadaja, Kastmekoja, Laane, Rabandiku, Rae ja Viisli küla.
Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Sulev Saksing.
Põlva rajooni moodustamise järel 1950. aastast kuulus Laane külanõukogu Põlva rajooni koosseisu. Laane külanõukogu likvideeriti 1954. aastal ja selle alad liideti Rasina külanõukoguga.
Laane külanõukogu hõlmas osa endise Mooste valla alast.
Dzērbene mõis

Ajalugu

Mõis rajati XVI sajandil keskaegse Dzērbene linnuse kohale. 
Mõisa peahoones tegutseb praegu Dzērbene vallavalitsus, rahvamaja ja muusikakool.

Pilte

Dzērbene kihelkond
Kirik: Dzērbene kirik
Mõisad: Dzērbene kirikumõis | Auļi mõis | Dzērbene mõis | Gusti mõis | Nēķini mõis
Futbol

Futbol on jalgpallile keskenduv Venemaa spordikanal. Kanal alustas tegevust 2007. aastal.
Asta Vender

Asta-Juliette Vender (kuni 1935. aastani Asta-Juliette Sahkenberg; 1935–1939 Asta-Juliette Salurand; 1. september 1916 Tallinn – 26. märts 2014) oli eesti raamatuillustraator. Tema elutöö on pühendatud peamiselt lastekirjandusele.

Hariduskäik

Asta Vender õppis Tallinna 18. algkoolis ja Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis. Aastal 1944 astus ta Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1950. aastal graafika erialal.

Töökäik

Pärast Kunstiinstituudi lõpetamist suunati ta tööle lasteajakirja Pioneer kunstiliseks toimetajaks, samal ajal tegi ta ühtlasi kirjastuse pakutud illustreerimistöid.
Aastal 1952 loobus ajakirjatööst ning jätkas Kunstnike Liidu liikme ja vabakutselise kunstnikuna raamatuid illustreerides.
Aastatel 1965–1969 töötas kirjastuses Eesti Raamat kunstilise toimetuse juhatajana, jätkates õhtuti raamatute illustreerimist, kuni tervise halvenemiseni.
Aastast 1969 oli Asta Vender taas vabakutseline. Kunstniku piltidega on ilmunud tublisti üle 200 lasteraamatu, sealhulgas "Sõnni Siim", "Timbu-Limbu", "Himplike ja Pimplike".
Aelius Marcianus

Aelius Marcianus (2. sajandi lõpp – 3. sajandi algus) oli Rooma jurist. Tõenäoliselt elas ta Rooma idaaladel. Ta oli üks viimaseid klassikalise ajastu juriste, pigem prokuliaan. 
Nimi Aelius oli Rooma plebeilik perekonnanimi, mis võis vihjata lihtsale päritolule.

Tegevusala

Aelius Marcianus oli pigem õpetaja kui jurist. Tal ei olnud isiklikku juurapraksist, ta ei andnud konsultatsioone. Aelius Marcianus teadis palju keisrite Severuse ja Caracalla reskriptidest, mistõttu on teda seostatud Ulpianusega, kelle stiil on sarnane. Arvatakse, et ta oli Ulpianuse õpilane.

Tähtsus ajaloos

Aelius Marcianus on tuntud eelkõige oma mahuka õpetuste kogumi järgi, mis koosnes Gaiuse "Institutsioonide" järgi 16-st "Institutsioonide" raamatust.  
Samuti kirjutas ta mitu monograafiat ja kommentaare, mis avaldati pärast keiser Caracalla surma 217. aastal. Kuigi juristid üldiselt ei ole tema kirjutisi tsiteerinud, hindasid "Justinianuse koodeksi" kokkupanijad tema selget väljendusviisi ning valisid üle 280 tema koostatud lõigu ka "Digestidesse".
Unioni maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1870. aastal.
Alfonso Portillo

Alfonso Antonio Portillo Cabrera (sündinud 24. septembril 1951) on Guatemala poliitik. Aastatel 2000–2004 oli ta Guatemala president.
Alfonso Portillo õppis sotsiaalteadusi Mehhikos, kus hiljem õpetas ülikoolis politoloogiat. Mehhikos elades tappis ta selgusetuks jäänud asjaoludel kaks üliõpilast; ise väitis ta, et enesekaitseks. Süüdistust talle ei esitatud.
Aastal 1989 pöördus ta Guatemalasse tagasi ning liitus esialgu sotsiaaldemokraatliku parteiga, veidi hiljem aga kristlike demokraatidega. Aastatel 1992–1994 oli ta sotsiaalteaduste instituudi direktor. Alates 1995. aastast kuulub ta parempoolsesse parteisse Guatemala Vabariiklik Rinne. Ta kandideeris presidendiks juba 1995. aastal, kuid kaotas teises voorus napilt Álvaro Arzúle. Aastal 1999 võitis ta teises voorus Óscar Bergeri ja valiti presidendiks.
Alfonso Portillot süüdistati korruptsioonis ja ulatuslikus rahapesus. Pärast seda, kui ta 2004. aastal oma puutumatuse kaotas, põgenes ta Mehhikosse. Aastal 2008 andis Mehhiko ta Guatemala nõudmise peale välja. Märtsis 2010 otsustas Guatemala omakorda Portillo välja anda Ameerika Ühendriikidele. Mais 2014 mõistis New Yorgi kohus talle 2,5 miljoni USA dollari altkäemaksu võtmise eest viie aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistuse.
Keskkonnaarvestus

Keskkonnaarvestus (inglise environmental accounting) on raamatupidamise osa, kus selgitatakse välja, kui palju toorainet ja energiat kulub toote või teenuse tootmiseks ja/või osutamiseks ja mis on selle keskkonnamõju rahaline väärtus olelusringi jooksul.
Ö Stuudio

Ö Stuudio on Eesti plaadifirma. Firma kanti Äriregistrisse 2008. Firma on tootnud muu hulgas Galvanic Elephantsi albumeid.
Rehielamu põhjatüüp

Rehielamu põhjatüüp on üks kahest põhilisest rehielamu tüübist, mis kujunesid välja eesti aladel. Teine põhitüüp on rehielamu lõunatüüp. Põhjatüüp levis enamasti Mandri-Eestis ja Ida-Saaremaal.
Woldemar von Aderkas (1849–1908)

Woldemar Alexander Emanuel Viktor von Aderkas (15/27. aprill 1849 Kuressaare – 7/20. mai 1908 Riia) oli Saaremaa maanõunik, Oti ja Koigi mõisnik.
Woldemar von Aderkas sündis Pöide mõisniku Karl Wilhelm Ottokar von Aderkasi (1806–1869) ja Antoinette Amalie von Wrangelli (1821–1862) pojana.
Ta suri vallalisena ja pärandas Oti ja Koigi mõisa oma nooremale vennale Ottokarile.
Mart Paemurru

Mart Paemurru (1940. aastani Martin Otto; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist.
Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s.
Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan. 
Tema õpilasi on Kaupo Antzon, Robert Kasemägi, Leho Muldre ja Ado Tamm.

Isiklikku

Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru.
Kõpu õigeusu kalmistu (Reigi)

Kõpu õigeusu kalmistu (ka Kõpu ülemine kalmistu) on kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõpu külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas.
Kõpu õigeusu kalmistu rajati arvatavasti pärast 1885. aastat, kui Kõrgessaare Kristuse Sündimise Kogudus asutas Ristnasse abikooli, sest Puski õigeusu kirik ja kalmistu jäid kaugeks.
Kõpu õigeusu kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis. 
Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 130 m põhja suunas. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hooldatud, selle pindala on 0,32 ha.
Chesterfieldi saared

Chesterfieldi saared (prantsuse îles Chesterfield) on asustamata atoll Korallimeres. See on Uus-Kaledoonia osa ja kuulub Prantsusmaale.
Saared asuvad 550 km Uus-Kaledoonia põhisaarest loodes. Nad hõlmavad 120 km pikkuse ja 70 km laiuse maa-ala 19. ja 22. lõunalaiuse ning 158. ja 160. idapikkuse vahel, millel on 11 saart ja palju korallriffe. Nad asuvad poolel teel Austraaliast Uus-Kaledooniasse ja on Prantsusmaa valduste läänepiiril: kõik veelgi enam läänes asuvad rifid kuuluvad Austraaliale.
Bellona riff asub Chesterfieldi saartest 60 km lõuna poole. See on Chesterfieldi saartest geoloogiliselt eraldatud, kuid harilikult käsitletakse neid koos. Bellona riffi ei tohi ära segada Bellona saarega, mis asub üsna lähedal, umbes 11° lõunalaiust ja 160° idapikkust ning kuulub Saalomoni saartele Rennelli ja Bellona provintsi.
Saarte pindala on umbes 1 km². Laiud on kõik madalad ja kuuluvad Prantsusmaale.
Chesterfieldi laguun asub 19° ja 20° 30' lõunalaiuse ning 158° 10' ja 159° idapikkuse vahel. Laguuni ümbritsevad rifid, milles on laiad avad. Teistmoodi näeb välja laguuni idakülg, kus on enam kui 30 kilomeetri laiune ava. Laguun on suhteliselt sügav: tema keskmine sügavus on 51 meetrit. Lõunas on ta madalam, põhjas sügavam.

Ajalugu

Esimesena avastati neist saartest Booby riff, mis kuulub Bellona rahude hulka ja on neist üks keskmisi. Selle avastas 1790 Henry Lidgbird Ball teel Sydneyst Bataaviasse (tänapäeva Jakarta). Sellest lõunas olevad rifid avastas veebruaris ja märtsis 1793 Mathew Boyd, kes vangilaeval "Bellona" sõitis Sydneyst Kantonisse (tänapäeva Guangzhou). Laeva järgi ongi need rahud nimetatud.
Järgmise, 1794. aasta juunis randus William Wright Bampton 5 päevaks Chesterfieldi saartele, sõitis esimese eurooplasena saarele (tal oli kaasas indialane Shah Hormuzeer) ning teatas laeva logiraamatus kahest saarest puude ja "hulga eri liiki lindudega laeva ümber, kusjuures mitut neist linnuliikidest võib kohata Norfolki saarel". Laeva järgi ongi need saared nimetatud.
Chesterfieldi saartel ja Bellona rifil on karile jooksnud palju laevu, millest esimene oli "Chesterfield". Lisaks on teada veel 18 laevahukku, kõik aastatel 1831–1896.
Saared jäävad laevatee äärde, mis ühendab Austraaliat India ja Hiinaga. Samuti käisid sealkandis vaalapüüdjad. Saartelt korjati kilpkonnamune ja guaanot.
1877 saatis Uus-Kaledoonia kuberner sõjalaeva, kes saared Prantsusmaa valdusse võttis. Guaanovarudeks hinnati 185 000 m³ ja mõnisada tonni teistel saartel. Guaano fosfaadisisalduseks mõõdeti 40–62%. Prantslased käivitasid 1879 guaano kogumise ja 1888. aastal olid saare varud ammendatud. Seejärel jäeti saared maha. Alles 1939 heisati saarele Prantsusmaa lipp.
Septembris 1944 asutasid ameeriklased Pika saare (Long Island) lõunaossa automaatse meteoroloogiajaama. Pärast sõja lõppu see likvideeriti. Järgmise meteoroloogiajaama rajasid prantslased novembris 1968 laguuni lõunaserval asuvale Haagi saarele (Loop Island) ja see töötab siiamaale. Sellest ajast külastatakse saart korrapäraselt, sest jaama on vaja aeg-ajalt hooldada. Lisaks on saarel toimunud bioloogilised, magnetoloogilised ja seismilised uuringud.
Ado Reinvald

Ado Reinvald (sünninimi Ado Jurik; 21. november/3. detsember 1847, Uusna vald – 8. veebruar 1922, Elva, Kulbilohu) oli eesti kirjanik.
1867–1894 oli ta Tarvastu vallas Illissa talunik. Tema talust kujunes kohalik kultuurikeskus. 1894. aastal pärast pankrotistumist elas Nõos, Elva lähedal Kulbilohus.
Maetud Tartu Raadi kalmistule

Looming

Kirjutas luuletusi, jutustusi, naljalugusid ja näidendeid. Tema isamaaluule järgib Lydia Koidula eeskuju ning kirjanduslikuks nõuandjaks oli Friedrich Reinhold Kreutzwald. Tema luuletuse "Kuldrannake" sõnadele on loodud laul "Kuldrannake". Reinvald oli üks Sakala kaastöölisi ja levitajaid ning osales ka kalendrite koostamisel.

Isiklikku

Ado Reinvaldi tütar oli kirjanik Liisa Perandi.

Mälestuse jäädvustamine

Tema järgi sai nime Ado Reinvaldi tänav Tallinnas.
Seemiskollane

Seemiskollane on hele kollakaspruun värvus, mille nimetus tuleb seemisnahast.
Jüri Tallinn

Jüri Tallinn (1. august 1948 Tallinn – 25. oktoober 2018) oli eesti muusikateadlane, režissöör ja stsenarist.
Ta õppis Jõhvi Lastemuusikakoolis, aastail 1964–1968 Tartu Muusikakoolis Maris Valk-Falki juures ja 1968–1971 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis klaveri erialal Laine Metsa klassis, olles ka Eino Tambergi õpilane. 1976. aastal kaitses ta konservatooriumis muusikateaduse erialal diplomitöö "Muusikapropaganda massikommunikatsioonivahendites. Valgusmuusika elementide rakendamine televisiooni muusikasaadetes". Ta lõpetas ka Eesti Televisiooni õppestuudio režiiosakonna Tõnis Kase juhendamisel kiitusega.
Alates 1969. aastast töötas ta Eesti Televisioonis režissöörina kuni 1990. aastani, alates 1982. aastast oli ta ka ETV kunstinõukogu liige. Tema käe all valmis alates 1979. aastast ETVs Kesktelevisioonile toodetud saatesari "Tallinna muusikapilte".
Kesktelevisioonist kutsuti ta muusikarežii konkursile, salvestamaks 1980. aasta Moskva olümpiamängude muusikaprogrammi jaoks Ludwig van Beethoveni sümfooniaid. Tema režii võitis konkursi ning selle järgi salvestati Beethoveni 2., 5., 8. ja 9. sümfoonia. Hiljem tegi ta ETVs üle 200 muusikasaate, sealhulgas sarjad "Eesti interpreedid", "Rahvakunstnikud" ja "Klaaspärlimäng".
Aastail 1990–1995 oli ta ASi Elav Teadus juhatuse esimees, 1995–1997 RASi Tallinnfilm direktor, 1997–1999 Eesti Filmi Sihtasutuse juhataja ning 2000–2007 OÜ TTÜ Sütiste Maja tegevdirektor. Aastail 2007–2018 oli ta Viiking Film OÜ juhatuse esimees ja 2008–2018 meediakonsultant ettevõttes Soft Sperk Investments. Samuti töötas ta videofilmimise ja režii lektorina Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakoolis ning Tallinna Rahvaülikoolis.

Isiklikku

Tema isa Otto Tallinn oli eesti vaimulik, poeg Jaan Tallinn on programmeerija ja ettevõtja.
Koerahambaornament

Koerahambaornament (inglise keeles dog-tooth, saksa keeles Hundszahnornament) ehk angeviini vööt on inglise varagootikas populaarne ornamentaalne ehisliist, mis koosneb reastatud püramiidjaist neliklehemotiividest. Ornamendimotiiv meenutab kaudselt koera purihammast. Levinud kaunistuselement kirikuarhitektuuris, portaalide palendite ja arhivoltide kujunduses. Teine nimetus tuleb Anjou valitsejasoo nimest (inglise keeles Angevin kings of England), kes valitsesid Inglismaa troonil 12. sajandil ja 13. sajandi algul.
Eesti arhitektuuris esineb koerahambaornament Valjala kiriku lääneportaali arhivoldil, üksikmotiividena arhivoldi profileeringu süvarihvas.

Sõnavara

Sõna koerahambaornament on vahel kasutatud ka näiteks teemantliistu ja sakkliistu kohta.
4. Suurtükiväegrupp

4. Suurtükiväegrupp oli Eesti suurtükiväeosa asukohaga endise Tähtvere mõisa hoonetes Tartus.
Grupp luges oma asutamisajaks 27. novembrit 1918, mil asuti Tallinnas formeerima 1. kindluse suurtükiväe divisjoni. 
1939. aastal oli grupi ülem kolonelleitnant Johannes Tamm.