google/wiki40b huggingface dataset:
Mircea Eliade

Mircea Eliade [m'irtša eli'aade] (9. märts 1907 Bukarest – 22. aprill 1986 Chicago) oli Rumeenia päritolu usundiloolane ja romaanikirjanik.

Elukäik

Alustas 1925 Bukarestis ülikooliõpinguid, keskendudes filosoofiale. Hakkas ülikooli viimasel kursusel uurima Itaalia filosoofias esinenud hermeetilisi ja okultseid voole (suunaja Itaalia usundiloolane Raffaele Petazzoni).
Ülikooli lõpetamise järel tegeles ta Itaalia renessanssfilosoofidega (Marsilio Ficino, Giovanni Pico della Mirandola, Giordano Bruno).
Ühel reisil Rooma tutvus Eliade idamaiste usundite uurija Giuseppe Tucciga, kellelt ta sai idee minna Indiasse. Kassimbazari maharadžalt saadud stipendiumiga õppis ta 1928–1931 Indias Calcutta ülikoolis viieköitelise India filosoofia ajaloo autori Surendranath Dasgupta (1885–1952) juures.
Rumeeniasse naasnud, kaitses Eliade 1933 doktoriväitekirja, mille ta 1936 avaldas prantsuse keeles raamatuna "Jooga. Uurimus India müstika tekkimisest". See teos tegi temast juba rahvusvaheliselt tuntud usundiloo uurija. Rahvusvahelist tuntust lisas veel tema asutatud erialaajakiri Zalmoxis.
Kui puhkes Teine maailmasõda, pidas Rumeenia valitsus vajalikuks suunata oma välisesindustesse noori haritlasi. Sel moel sattus Eliade 1940. aastal Londonisse. Kui Suurbritannia katkestas suhted teljeriikide poolele jäänud Rumeeniaga, viidi Eliade üle Lissaboni, kuhu ta jäi sõja lõpuni.
Sealt läks ta sügisel 1945 Pariisi, kus ta tänu mõjuka usundiloolase Georges Dumézili eestkostele sai võimaluse hakata õpetama usundilugu Sorbonne'is. Loengute põhjal valmis tal kaks olulist teost, esmalt ülevaatlik "Traktaat usundite ajaloost" (1949; Patterns in Comparative Religion) ja seejärel mõneti kitsama ainevallaga "Müüt igavesest tagasitulekust" (1949; Cosmos and History. The Myth of Eternal Return).
Aastal 1956 läks ta loenguid pidama USA-sse. Sealt ta enam Euroopasse naasnud, sest 1960 kutsuti ta Chicago ülikooli võrdleva usundiloo õppetooli juhatajaks. Seal töötas ta kuni surmani 22. aprillil 1986.
Ta oli praegu üldlevinud 16-köitelise entsüklopeedia "Encyclopaedia of Religions" peatoimetaja. Paraku ei jõudnud ta lõpule viia suurt kokkuvõtvat ülevaadet maailma usundeist "A History of Religious Ideas", millest valmis kolm osa (1978, 1982, 1985).
Broadway torn

Broadway torn ehk Broadway Tower on üle 16 m kõrgune dekoratiivne torn (folly) Inglismaal Worcestershire'is Broadway külast 1,6 km kagus Broadway mäel (üle 312 m üle merepinna; torni tippu hüütakse Cotswoldsi kõrgeimaks tipuks).
Tornist mööduvad matkarada Cotswoldi tee ning pisut kaugemalt maantee A44 (Eveshami ja Moreton-in-Marshi vaheline lõik). Torni juurde pääseb maanteelt Fishi mäe juurest mööda matkarada või Broadway küla poolt järsust mäest üles ronides.
Torn paistab selge ilmaga ära 13 krahvkonda: Worcestershire, Gloucestershire, Warwickshire, Oxfordshire, Wiltshire, Staffordshire, Shropshire, Herefordshire, Northamptonshire, Leicestershire ja veel kolm krahvkonda. Paistavad muu hulgas Eveshami org ja Walesi mäed teisel pool Severni orgu.
Lossi imiteeriva torni projekteeris James Wyatt (on säilinud 1794. aastaga dateeritud joonised). See ehitati George Coventry, kuuenda Coventry krahvi abikaasa Barbara Coventry jaoks (valmis 1799). Viimane tahtis teada, kas majakatuli paistab mäe otsast tema koju Croome Courti, ning finantseeris sellepärast torni ehitamist. Tuli paistis selgesti ära. Broadway mäel oli vanasti teatud puhkudel süüdatud märgutulesid arvatavasti Coventry krahvide mõisatesse Springhilli mõisa (mille territooriumil torn asub) ja Croome Courti (Worcesteri lähedal).
Aastatel 1822–1862 oli seal Thomas Phillipsi trükimasin. Peale selle peatusid seal prerafaeliitidest kunstnikud, sealhulgas William Morris. Torni on kasutatud ka talumajana.
Torni juures on teinud väljakaevamisi Arthur Evans.
Tornis on näitusesaalid ning seda saab tasu eest külastada.
Torni lähedal on mälestuskivi Teise maailmasõja ajal õppelennul 2. juunil 1943 alla kukkunud pommituslennuki viiele meeskonnaliikmele.
Anton Teetsov

Anton Teetsov (21. november 1889 Pärnu – 19. august 1941 Sosva, Sverdlovski oblast) oli eesti pangandustegelane ja rahandusminister.
Ta õppis aastatel 1899–1908 Pärnu gümnaasiumis ja aastatel 1908–1913 Riia Polütehnikumis, mille kaubandusosakonna ta lõpetas.
Ta oli Riias kaalude ja mõõtude proovikojas praktikandiks (aastatel 1909–1911). Aastatel 1911–1917 oli ta Pärnu Vastastikuse Krediidi Ühisuse ametnik ja asjaajaja. Aastal 1917 oli ta Tallinnas Eesti Maavalitsuse pearaamatupidaja, aastatel 1917–1923 oli ta Eesti Tarvitajate Keskühisuse direktor. Aastatel 1923–1927 oli ta Kommertspanga direktor. Aastatel 1927–1928 oli ta Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses rahaministriks.
Ta oli Pärnus Endla seltsi juhatuse liige, EEKS-i (Esimese Eesti Kindlustuse Seltsi) juhatuse liige ja aastatel 1922–1927 esimees; oli aastast 1925 Kaubandus-Tööstuskoja I sektsiooni (panga ja kinnituse sektsiooni) liige (oli ka sektsiooni esimees), oli aastast 1926 Eesti Kirjastuse Ühisuse "Päevaleht" juhatuse liige ja aastatel 1919–1931 Tallinna Börsikomitee liige.
Teetsov oli tuntud filatelist ja Eesti ühe suurema margikogu omanik.
Anton Teetsov arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 ja ta suri eeluurimisel 19. augustil 1941 Sverdlovski oblastis, Sosvas.

Isiklikku

Tema väimees Nikolai Viitak oli teedeminister 1937. aasta augustist kuni 1940. aasta juunini (Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses). Tema vend Aleksander Teetsov oli näitleja, lavastaja ja Endla teatri direktor.
Nikolai Anderson

Nikolai Karl Adolf Anderson (24. september 1845 Kulina – 9. märts 1905 Narva) oli 
baltisaksa filoloog.
Ta oli Kaasani ülikooli soome-ugri keelte professor, töötades sellel ametikohal 1894–1905.

Isiklikku

Tema pojad olid Wilhelm ja Walter Anderson.
Jo Daviessi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1827. aastal.
Võõrliik

Võõrliik (ehk introdutseeritud liik, vahel ka eksoot) on mittepärismaine liik, s.o liik, mis on vaadeldava piirkonna ökosüsteemidesse sattunud inimese kaasabil. 
Tahtlikult sisse toodud liikide puhul on enamasti tegu koduloomade või kultuurtaimedega, ent vahel on liike introdutseeritud ka majandatavate koosluste reguleerimiseks. 
Tahtmatult sisse toodud liike nimetatakse ka tulnukateks ehk tulnukliikideks, näiteks taimede puhul tulnuktaimedeks.
Võõrliigid võivad naturaliseeruda, s.t levida looduslikesse kooslustesse ja neis püsida. 
Võõrliike, mis naturaliseeruvad eriti ulatuslikult, nimetatakse invasiivseteks. Juba 19. sajandil Euroopas levinud invasiivsetest taimeliikidest on tuntuks saanud vesikatk.

Võõrliigid Eestis

Eestis on enne 19. sajandit sisse toodud võõrliikide arv väga väike. Võõrliikide arv kasvas järsult koos aianduse ja rahvusvahelise transpordi arenguga 20. sajandil. Selle tulemusel ületab Eestis kasvavate taimede võõrliikide arv pärismaiste liikide arvu praegu mitmekordselt. 
Invasiivseteks võõrliikideks on Eestis näiteks loomadest mink, taimedest Sosnovski karuputk, galeega, kanada kuldvits, verev lemmalts jt.
Schnals

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1345 inimest ja valla pindala on 211,2 km².
Schnals külgneb järgmiste valdadega: Kastelbell-Tschars, Latsch, Mals, Moos in Passeier, Naturns, Partschins, Schlanders ja Sölden (Austrias).

Frazioni

Schnalsi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Karthaus (Certosa) ja Katharinaberg (Monte Santa Caterina), Unser Frau (Madonna).

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,24% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,76% itaalia keelt.
Kuusalu vald

Demograafilised näitajad

Eesti statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2018 vallas 6451 inimest.

Asustus

Kuusalu vallas on 3 alevikku ja 64 küla.

Alevikud

Kuusalu - Kiiu - Kolga

Haridus

Vallas tegutseb 3 üldhariduskooli: Kuusalu Keskkool, Kolga Kool ja Vihasoo Lasteaed-Algkool.
Lisaks tegutseb Kuusalu Kunstide Kool.
Grammatilised vahendid

Grammatilised vahendid on keelelised vahendid, mis seovad leksikaalsed vahendid üheks funktsionaalseks tervikuks - lauseks või lause moodustajaks. 
Lause moodustajad on lauses üksteisega grammatiliselt seotud. Neid seoseid nimetatakse grammatilisteks seepärast, et neid vormistavad grammatilised vahendid.
Pühapäevakool (ajakiri)

Pühapäevakool oli EELK ajakiri, mis ilmus 1932–1942 ja uuesti 1991–1993. Ajakirja andis välja EELK konsistoorium.
1932-1938 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja August Grünberg. 1938 ja 1940 oli ajakirja vastutav toimetaja või peatoimetaja Karl Tiit.
1932–1936 ilmus ajakiri Pärnus ja seejärel Tallinnas.
Tõnis Palts

Tõnis Palts (sündinud 29. märtsil 1953 Kuressaares) on Eesti poliitik ja ärimees.
Tõnis Palts on olnud Tallinna linnapea, Eesti rahandusminister ja X Riigikogu liige.
Ta kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu. Varem oli ta Res Publica liige.
Palts on Suurettevõtjate Assotsiatsiooni füüsilisest isikust liige ja Rotary klubi liige.
Tõnis Palts on abielus. Tal on 6 last.
Paltsi emakeel on eesti keel. Kesktasemel valdab ta inglise ja vene keelt.

Haridus

1971–1976 Tallinna Tehnikaülikool, raadiotehnika

Kohtuprotsess maksuameti vastu

Aktsiaseltsi AS Tele2 Holding (varem AS Levicom) 5 aktsionäri, nende seas Palts ja Toomas Peek, võõrandasid oma aktsiad Rootsi ettevõttele Tele2 AB. Need tehingud toimusid Hollandis ja Hollandi Antillidel registreeritud äriühingute kaudu.
Maksu- ja tolliameti hinnangul püüdsid Palts ja Peek nõndaviisi kõrvale hoiduda tulumaksu tasumisest ja esitas 2005. aasta märtsis nende vastu hagi, mille kohaselt pidi Palts tasuma üle 12 miljoni ja Peek üle 13,5 miljoni krooni tulumaksu.
Palts kandis 2006. aasta märtsis nõutud summa maksuametile üle, kuid esitas otsusele vaide. Amet rahuldas selle osaliselt ja tagastas 814 000 krooni. Palts kaebas maksuameti seepeale kohtusse, tahtes ka kõike ülejäänut tagasi. Tallinna halduskohus kaebust ei rahuldanud, aga Tallinna ringkonnakohus tühistas 30. aprillil 2007 halduskohtu otsused ja mõlemad maksuotsused täies ulatuses.
2007. aasta augusti alguses keeldus riigikohus maksuameti kassatsioonikaebust menetlusse võtmast ja järelikult otsus jõustus. Pool kuud hiljem kandis maksuamet Paltsile tema raha tagasi ja lisaks veel 5,95 miljonit krooni intresse rohkem kui 2 aasta eest, mil see raha oli maksuameti valduses. Maksuameti juriidilise osakonna juhataja Riho Roopõld kommenteeris seda nii: "On loomulik, et kui riik saab intressi tasumata maksusummade pealt, on selline õigus ka klientidel, kui vaidlused lahenevad nende kasuks."
Bernard Makuza

Bernard Makuza (sündinud 30. septembril 1961) on Rwanda poliitik.
8. märtsist 2000 kuni 7. oktoobrini 2011 oli ta Rwanda peaminister.
Ta on hutu. Ta kuulus varem nüüdseks keelustatud parteisse Demokraatlik Vabariiklik Liikumine, mida süüdistati genotsiidi soosimises. Enne peaministriks saamist lahkus ta parteist ning on pärast seda olnud parteitu.
Enne peaministriks saamist oli ta muu hulgas Rwanda suursaadik Burundis ja Saksamaal.
Bernard Makuza on president Paul Kagame tädipoeg.
Juba mõis

Juba mõis (saksa keeles Quellenhof) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Võru maakonda Võru valda.
Mõis asutati 1812 Vana-Nursi mõisast eraldatud alast.
...And Justice for All

Fakte

See album tegi Metallica tuntuks üle kogu maailma. Loole "One" (mida peetakse väga sageli Metallica parimaks) tehti ka bändi esimene video, mis paljusid hardcore-fänne vihastas. "...And Justice For All'i" lood olid tunduvalt pikemad ja rahulikumad kui Metallica varasem looming ning see ennustas ette veelgi suuremaid muutusi.
Lugu "To Live Is to Die" on pühendatud 1986. aastal hukkunud Metallica bassimehele Cliff Burtonile.
Carl Darling Buck

Carl Darling Buck (2. oktoober 1866 – 8. veebruar 1955) oli Ameerika Ühendriikide keeleteadlane.
Buck lõpetas 1886. aastal Yale'i Ülikooli ning jätkas sealsamas kraadiõppes. Ta õppis ka Ateenas (American School of Classical Studies, 1887–1889) ja Leipzigis (1889–1892).
1892. aastal sai ta Chicago Ülikooli sanskriti ja indeoeuroopa võrdleva keeleteaduse professoriks.
Bucki varased teadushuvid keskendusid itali keeltele. Selles vallas ilmusid tal käsitlused "Der Vocalismus der oskischen Sprache" (1892), "The Oscan-Umbrian verb-system" (1895) ja "A grammar of Oscan and Umbrian, with a collection of inscriptions and a glossary" (1904), samuti kokkuvõte itali keelte kohta väljaandes "Universal Cyclopaedia". Ta tegi koostööd William Gardner Hale'iga ladina keele grammatika ettevalmistamisel ("A Latin grammar", 1903).
Hiljem keskendus Buck vanakreeka keelele, avaldades muu hulgas mõjuka käsitluse vanakreeka keele dialektidest ("Introduction to the study of Greek dialects", 1910; uuendatud väljaanne "The Greek dialects", 1955) ning kreeka ja ladina keele võrdleva grammatika ("Comparative grammar of Greek and Latin", 1933). Ta tegeles ka üldisemate indoeuropeistika teemadega, avaldades näiteks tuntumate indoeuroopa keelte sünonüümisõnastiku ("Dictionary of selected synonyms in the principal Indo-European languages", 1949, uuestitrükk 1988).

Tunnustused

Carl Darling Buck valiti 1923. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Kalju Paaver

Kalju Paaver (16. detsember 1921 Peetri vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 18. märts 1985) oli eesti zooloog, evolutsiooniteoreetik ja filosoof.

Elulugu

Kalju Paaver oli töölise poeg.
Lõpetas 1941 Narvas keskkooli. Oli 1941–1945 Nõukogude armees. Lõpetas 1951 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna zooloogi kvalifikatsiooniga, oli 1951–1954 ZBI aspirant, bioloogiakandidaat (1954, NSVL TA Zooloogia Instituut), bioloogiadoktor (1967, samas), väitekiri "Формирование териофауны и изменчивость млекопитающих Прибалтики в голоцене" (Tartu, 1965).
Oli 1947–1954 Zooloogia ja Botaanika Instituudi restauraator, 1954–1956 nooremteadur, 1956–1973 zooloogia sektori juhataja, 1973–1977 selgroogsete bioloogia sektori juhataja, 1977 teadusdirektori kohusetäitja, 1978–1985 direktor.

Teadustöö

Uuris terioloogia, paleozooloogia, mikroevolutsiooni ja teaduse ajaloo küsimusi ning Eesti imetajatefauna jääajajärgset kujunemist. Rajas morfoloogias evolutsioonilise suuna, lõi kontseptsiooni morfoloogia vormist kui dünaamilisest ja adaptatiivsest nähtusest. Tuvastas ka kõrgematel loomadel inimtoimeliste mikroevolutsiooniliste muutuste olemuse ja ulatuse. Rakendas uurimistöös mesobioloogilist käsitlusviisi, uurides imetajate subfossiilseid ja tänapäevaseid populatsioone nii morfoloogilise kui ka klassikalise paleobioloogia meetodiga. 
Oli ENSV TA Toimetiste bioloogia seeria toimetuskolleegiumi aseesimees, rahvusvahelise arheozooloogia nõukogu liige, NSVL TA uurimisprogrammi "Loomariigi kasutamise, rekonstruktsiooni ja kaitse bioloogilised alused" Eesti probleemkomisjoni esimees ja mitme komisjoni liige. Organiseeris Eestis üleliidulisi sümpoosione evolutsiooniprobleemide alal. Paaveri aktiivse tegevuse tõttu kujunes Zooloogia ja Botaanika Instituut üheks tuntumaiks teoreetilise morfoloogia keskuseks NSV Liidus.

Pere

Tema abikaasa oli keemiaõpetaja Lia Paaver.
Tema lapsed on Tiit Paaver, Jaan Paaver ja Ene Paaver.
Aerzen

Majandus

Üks suuremaid tööandjaid piirkonnas on Aerzener Maschinenfabrik GmbH, puhurite ja kompressorite tootja. 2008. aasta aprilli seisuga oli seal umbes 1000 töötajat.
Kõrgekalda kihistu

Kõrgekalda kihistu (inglise Kõrgekalda Formation) on Ordoviitsiumi ladestu kihistu. Seda hakkas esimesena määratlema Algimantas Grigelis aastal 1978. Ajaliselt kuulub see Uhaku lademesse, moodustades selle ülemise osa. Selle stratotüübiks on Purtse jõe Kõrgekalda paljand, mille järgi kihistu on ka oma nime saanud. Kihistu paksus on suurim (18,1 m) Alatskivil.
Kihistul on kolm kihistikku: Erra kihistik, Koljala kihistik ja Pärtlioru kihistik. Kihistu koosneb põhiliselt rohekashallistlubjakivist, mis sisaldab ohtralt kivistisi ja nende jäänuseid. Kirde-Eestis sisaldab kihistu ka õhukesi (kuni 2 cm) kukersiidi kihte, mis on vanimad maailmas. Lademe alumisel piiril on palju götiidist ooide.
Hinalugi keel

Hinalugi keel (omanimetused каьтш мицӀ (kätš miç), ketš miç, kättid miç) on nahhi-Dagestani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad põhiliselt Aserbaidžaanis Quba rajoonis Xınalıqi külas elavad hinalugid.
Keel moodustab nahhi-Dagestani keelte seas omaette haru.
ISO 639-3 keelekood on kjj.

Geneetiline klassifikatsioon

Varem arvati hinalugi keel Kagu-Dagestani keelte ehk lesgi keelte hulka, mille raames see arvati geograafilisel põhimõttel koos krõtsi keele ja buduhhi keelega šahdagi rühma. 
Praegu peetakse hinalugi keelt tavaliselt nahhi-Dagestani keelte eraldi haruks. Yunus Deşeriyev kirjutas oma hinalugi keele grammatikas juba 1959. aastal: "Mis aga puutub hinalugi keelesse, siis pole kahtlust, et see keel kuulub geneetiliselt ibero-kaukaasia keelte hulka, kuid hõivab selles eraldi koha."
Hinalugi keeles puuduvad mitmed Kagu-Dagestani keeltele iseloomulikud innovatsioonid. Nende keelte omavahelised isoglossid on tingitud lesgi keele ja babadagi keelte (krõtsi ja buduhhi keel) tugevast mõjust.

Levila

Xınalıq asetseb 2200 m kõrgusel merepinnast mägedes Qudyalçay jõe ülemjooksul. Suurema osa aastast puudub lume ja vihma tõttu maanteeühendus välismaailmaga. Sellise isoleeritud asendi tõttu ongi hinalugidel õnnestunud säilitada oma keel ja elulaad.
Hinaluge peetakse ametlikes dokumentides aseriteks, mistõttu nende arvu on raske kindlaks teha. Aastal 2000 oli külas 1749 elanikku. Ülejäänud elasid teistes Quba rajooni külades, eriti Gülüstani (Vladimirovka) külas (umbes 650).

Grammatika

Hinalugi keeles on 19 käänet.
Nagu buduhhi, krõtsi, laki ja dargi keeleski, on hinalugi keeles meessugu, naissugu, loomade klass ja asjade klass. 
Hinalugi keeles on järelliited, mis märgivad käänet, arvu, kuuluvust, aega, possessiivsust, kvantiteeti, hulka ja loendamist.

Sõnavara

Hinalugi keeles on palju aserbaidžaani laene. Need kuuluvad peaaegu kõigisse teemarühmadesse, näiteks kehaosade nimetused 
агъзы 'suu', дирсаьг 'küünarnukk', коксу 'rind', чигин 'õlg'. Aserbaidžaani keelest on laenatud ka araabia ja pärsia päritolu sõnu (näiteks дарс 'õppetund', душман 'vaenlane',  маьсаьлаь 'ülesanne', махӀсул 'lõikus, saak', гомуш 'emapühvel') ning põhiliselt nõukogude ajal vene päritolu sõnu.
Daktül

Daktül (vanakreeka sõnast δάκτυλος 'sõrm') on värsijalg, milles ühele pikale silbile järgneb kaks lühikest silpi (kvantiteerivas värsimõõdus) või ühele rõhulisele silbile kaks rõhutut silpi (silbilis-rõhulises värsimõõdus).
Nimetus tuleb sellest, et sõrmes järgneb ühele pikale lülile kaks lühikest lüli.
Rula

Laud

Rulalaua laius on tänapäeval 7,2–9 tolli (18,29–22,86 cm) ja pikkus 2,5–3 jalga(76–91 cm). Rulalaual on 5–9 kihti vineeri, mis on kokku liimitud ja pinnal on sissepressitud nõod (inglise keeles concave).

Libisemisvastane pind

Rulal libisemise vastu on lauapind kaetud liivapaberiga, mille värv on enamasti must.

Väändteljed

Trukid (toortõlge ingliskeelsest väljendist trucks) on laua ja ratastega ühendatud. Tavaliselt tehtud alumiiniumist või mõnest alumiiniumisulamist. Lauapoolset külge kinnitatakse 4 kruviga alusplaadi külge. Sealt edasi läheb 2 toru. Üks on kingpin, mis hoiab tervet trukki koos. Teine aga on kohe kingpini kõrval, ja ta polegi plaadiga ühendatud. See osa aitab trukkidel keerata mõlemale poole.

Rattad

Selleks, et rula sõidaks on rattaid vaja. Tänapäeval kasutatakse standardseid 100A 50–55 mm suurusega rattaid. 100A näitab ratta kõvadust (mida väiksem, seda pehmem on ratas) ja 50–55 mm näitab ratta diameetrit. Tänapäeval tehakse rattaid polüuretaanist.

Laagrid

Veeremist võimaldavad kuullaagrid, mida on kaks ratta kohta, seega kokku vajab rula kaheksat kuullaagrit. Laagrite veerevust saab määrata selle järgi, et vaadata, mitu ABEC-it nad on. Poes müüakse ABEC 3–7 laagreid. On ka firmasid, mis ei kasuta ABEC süsteemi (näiteks Bones Bearings).
Zuaztoi

Zuaztoi (hispaania keeles Zuaztoy de Azpilcueta) on paik Hispaanias Navarras Azpilikueta asulas.
Geograafilised koordinaadid on 43°11' N, 1°30' W. Kõrgus merepinnast on 500 m.
Elanike arv on 47.
Heptaan

Heptaan on lineaarne alkaan, mille molekulis on seitse süsinikuaatomit.
Heptaani keemiline valem on C₇H₁₆.
1947. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

1947. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises  toimusid 5.-14. septembrini Moskvas.

Muud alad

Võistkondadest oli esimene Moskva (4907 punkti), järgnesid Vene NFSV (4729) ja Eesti NSV 4467.
Evald Mustel

Evald Mustel (vene keeles Эвальд Рудольфович Мустель; 3. juuni 1911 Sevastoopol – 10. aprill 1988 Moskva) oli eesti päritolu Venemaa astrofüüsik.
Tema peamised uurimistööd käsitlesid Päikese füüsikat, tähtede atmosfääre, noovasid, supernoovasid ning Päikese korpuskulaarkiirguse mõju Maa magneto- ja atmosfäärile.
Mustel oli aastatel 1970–1976 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni asepresident.

Haridus- ja töökäik

Krimmi eestlaste perest pärit Evald Mustel õppis Moskva ehitustehnikumis, seejärel Moskva Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonnas, mille lõpetas 1935. aastal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Moskva ülikooli Šternbergi-nimelises riiklikus astronoomiainstituudis (1935–1951), samal ajal õppis aspirantuuris (1935–1939) ja doktorantuuris (1939–1943). Mustel kaitses kandidaadiväitekirja 1939. aastal ja füüsika-matemaatikadoktori kraadi 1944. aastal. Ühtlasi töötas ta õppejõuna Moskva ülikooli astrofüüsika kateedris dotsendina (1943–1944) ja professorina (1944–1951). Oli Krimmi astrofüüsikaobservatooriumi kaastööline aastail 1946–1960. Alates 1957. aastast töötas Mustel NSV Liidu Teaduste Akadeemia Astronoominõukogus (esimees aastail 1963–1986).

Teadus

Mustel alustas juba tehnikumis õppides muutlike tähtede vaatlusi. Jätkas hiljem nende, samuti täheatmosfääride kiirgusliku tasakaalu, noovade ja supernoovade ehituse uurimist. Avastas noovade kestades anomaalselt suure süsiniku-, lämmastiku- ja hapnikusisalduse ning tugeva magnetvälja ja näitas, et supernoovade spektrites domineerivad neeldumisjooned. Uuris Päikeselt lähtuvate osakeste voogude omadusi ja nende mõju Maa atmosfääri tsirkulatsioonile.
Päevakübar

Etümoloogia

Nime Rudbeckia on päevakübarad saanud kuulsalt rootsi botaanikult Carolus Linnaeuselt. Linnaeus nimetas perekonna oma õpetajate Uppsala ülikooli professori Olof Rudbeck noorema (1660–1740) ja tema isa, professor Olof Rudbeck vanema (1630–1702) auks.

Kirjeldus

Päevakübara perekonda kuuluvad liigid on mitmeaastased (mõned liigid ka kaheaastased) narmasjuursed rohttaimed. Taimed kasvavad 0,5–3 meetri kõrguseks, varred võivad olla nii lihtsad kui harunenud. Taimed on vahelduvate, terveservaliste või lõhestunud, rootsuliste, sageli karedakarvaliste, 5–25 cm pikkuste lehtedega. Nagu korvõielistele omane, nii on ka päevakübaral kaht tüüpi õisi. Õisiku ääres paiknevad eredad keelõied keskel putkõied. Äärmised keelõied on tavaliselt kas valged, roosad, purpursed või lillakad. Õie keskel olevad torujad putkõied on tavaliselt punakaspruunid või kollakaspruunid. Värvilised kroonlehed kaarduvad allapoole. Korvõisikud on suured ja paiknevad enamasti üksikult.

Kasutamine

Päevakübara perekonda kuuluvad liigid on tänu oma kaunivärvilistele õitele, pikale õitseajale ning vastupidavusele populaarsed aialilled. Tuntuimad on kahtlemata karvane päevakübar, lõhislehine päevakübar ja särav päevakübar. Kõigil neil liikidel on mitmeid kultivare ning hulgaliselt sorte.
Päevakübaratest on kahtlemata kõige tuntum punane päevakübar ehk punane siilkübar ehk purpur-siilkübar (Echinacea purpurea), mida loetakse värskemate geneetiliste uuringute põhjal siilkübara perekonda, kuigi sugukond korvõielised on sama ning väline sarnasus taimede vahel tuntav.
Päevakübar kasvab igasugusel mullal, siiski tuleks talle muretseda kobedat toitaineterikast mulda, lisades istutusauku ämbritäie komposti. Kuigi taimed taluvad hästi ka savist mulda, võiks sellele struktuuri parandamiseks liiva lisada. Pinnas võiks olla pisut niiskem, seepärast tasuks pikemal põuaperioodil taimi kasta. Päevakübar kasvab hästi päikese käes, kuigi lepib ka kerge varjuga. Eesti tingimustes alustavad esimesed päevakübarad õitsemist juba juulis, laisemad stardivad augustis. Septembriga saab nende õitseaeg ümber. Kõik nad on suurepärased lõikelilled, mis säilivad vaasis kaua ilusana ega vaju tänu tugevale varrele longu.