google/wiki40b huggingface dataset:
Vesijalgratas

Vesijalgratas (lühidalt ka vesiratas) on inimjõul käitatava mehaanilise sõuajami abil liikuv, istmetega, lihtsalt käsitsetav, suhteliselt väike ja primitiivne veesõiduk.

Kirjeldus

Vesijalgrattad on mõeldud kasutuseks rekreatiivsel eesmärgil piiratud või kaitstud vetel (jõed, väiksemad järved, sügavamale ulatuvad lahesopid). 
Üldjuhul käitatakse vesijalgratast sõitjate poolt jalgade jõul vändatavate pedaalidega (nimetuses sisalduv sarnasus jalgrattaga), mille jõud kantakse üle sõurattale või sõuratastele, harvem sõukruvile. Suuna hoidmiseks ja muutmiseks on roolileht roolikangiga või rooliga. Aerude puudumine ja näoga sõidusuunas istumine teeb ka vähevilunud kasutajatele sõidu lihtsamaks.
Üldjuhul on vesijalgrattad katamaraankerelised.
Vesijalgrattal on tavaliselt 2–4 istekohta, kuid valmistatakse näiteks ka vaid ühekohalisi vesijalgrattaid.

Ajalugu

Arvatavasti konstrueeris esimese vesijalgratta 1810. aastal Joseph von Baader.
Tallinna Majaomanikkude Selts

Tallinna Majaomanikkude Selts (vene keeles Ревельское (Таллинское) общество домовладельцев) oli 1907–1940 Tallinnas tegutsenud selts, mis kaitses Tallinna majaomanike huvisid.
Seltsi põhikiri kinnitati 10. märtsil 1907. Seltsi esimene esimees oli Jaan Poska.
Seltsi liikmetel aidati soodsamalt hankida ehitusmaterjali ja küttepuid, samuti aitas selts tegelda liikmete olmeprügi küsimustega.
Aastast 1923 ilmus nädalaleht Majaomanik, mis oli seltsi häälekandja.
1924 asutati Tallinna Majaomanike Pank.
Tartu Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts

Tartu (Jurjewi) Kaubandusliku Hariduse Edendamise Selts (Юрьевское общество распространения коммерческого образования) oli 1911 - 1918 aastatel Tartus tegutsenud haridusselts.
Seltsi põhikiri kinnitati 26. aprillil 1912. aastal, mille eesmärgiks oli kaubandus- ning tööstusettevõtte teenistujate hulgas kaubandusalaste teadmiste levitamine.
Seltsil oli õigus avada kaubandusliku suunitlusega õppeasutusi, korraldada temaatilisi kursusi jm. Seltsi kõrgeim organ oli peakoosolek, jooksvat tegevust juhtis eestseisus. Tegevus hõlmas peamiselt Tartu linna ja mõnda Liivimaa kubermangu Eesti ala linna (Viljandi, Valga). Selts oli aktiivselt tegev Tartu kommertskooli, (hiljem Tartu reaal- ja kommertskooli) ja Tartu tehnikagümnaasiumi asutamisel.
Anna Carin Olofsson-Zidek

Maailma karikavõistlustel

Anna Carin Olofsson-Zidek osales individuaalselt 172 maailma karika etapil ja jõudis esikolmikusse 25 korda, neist 11 etappi ta võitis.
Jakob Aunver

Jakob Aunver (kuni 1924 Jakob Albrecht, 22. mai 1891 Vana-Antsla, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 18. jaanuar 1978 Uppsala) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Valga kroonu reaalkooli. Võttis osa Vabadussõjast.
Õppis Tartu Ülikoolis ajalugu 1914–1915 ja 1920–1922 ning usuteadust 1915–1916 ja 1922–1923. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri ja Ülikooli kogudustes. Ordineeriti pastoriks 13. aprillil 1924.
Aastatel 1924–1944 oli ta EELK Jüri koguduse õpetaja. Ida-Harju praostkonna praost 1935–1944. E.E.L.K. Konsistooriumi assessor 1935–1939. Oli aastatel 1926–1936 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja.
Lahkus 1944 Saksamaale ja sealt 1947 Rootsi. Aastatel 1947–1978 oli E.E.L.K. Uppsala koguduse õpetaja ja E.E.L.K. Konsistooriumi assessor 1959–1978.
Ajakirja Eesti Kirik vastutav ja tegevtoimetaja kodumaal 1924–1939 ja 1941–1944 ning Rootsis 1954–1978.

Isiklikku

Tema poeg Avvo mobiliseeriti Punaarmeesse ja jäi sõjas kadunuks, teine poeg Ago oli Rootsis arst.
Tema vennatütre pojapoeg on endine peaminister Juhan Parts.
Tartu Tiigi veski

Tartu Tiigi veski ehitas 1885. aastal Georg Riik, kes pani aluse tööstuslikule jahutootmisele Tartus.  
1908 omandas oksjonil Tiigi veski Felix von Berg, kes koormas selle hüpoteegiga ja seejärel kinkis edasi. 1910. aastaks kuulus veski Liivimaa Põllumajanduslisele Tarvitajate ja Tootjate Ühisusele, kuhu kuulusid Tartu- ja Viljandimaa mõisnikud. Tootmisvõimsuseks oli siis 36 tonni jahu ööpäevas. 1927 sai veski omanikuks Peeter Jänes. Tema ajal andis põhilise osa sissetulekust veskikivide ja -masinate tootmine tellijatele.  
Pärast riigistamist kuulus Tiigi veski Tartu Jahu- ja Leivakombinaadile. Jahvatati nii leivatööstustele kui ka kolhoosidele, aga tehti ka erajahvatusi. 1959 läks Tiigi veski Teraviljasaaduste Valitsuse Tartu Elevaatorile, misjärel oli plaanis see sulgeda, kuid tulekahju Lembitu tänava veskis nr 2 tingis ikkagi käigushoidmise. 1962 võeti maha viimased Jänese ajast pärinevad seadmed. Elevaatori veskiga võrreldes olid Tiigi veski tootmismahud küll suuremad, kuid lõpptoodangu väärtuselt väiksemad, osaliselt seetõttu, et nõukogude ajale iseloomulikult läks osa toodangust "vasakule". Tiigi veski tegevus lõppes 1996. aastal.
Karl Jungholz

Karl Jungholz (9. (vkj) / 21. detsember 1878 Teilma küla, Kivijärve vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa  – 26. november 1925) oli eesti teatritegelane, lavastaja, näitleja ja spordimees.

Elukäik

Karl Jungholz sündis Söödi saunas Teilma külas. Kui poiss oli kolmekuune, asusid vanemad elama Tartusse, isa töötas raudteel ja vabrikus, ema Ello oli pesunaine. 
Poiss pandi viie aastaselt kohalikku eraalgkooli ning hiljem Hugo Treffneri eragümnaasiumi. 1890. aastatel õppis ta palju Tartu Käsitööliste Seltsi suveteatri etendustest, tutvus nii teatrikulisside taga toimuvaga kui ka tegi kaasa massistseenides ja lastekooris. Aastast 1894 töötas C. Mattieseni trükikojas, kus omandas trükiladuja kutse. Aastatel 1901–1905 tegutses Taara seltsi näitleja ja näitejuhina. 
1905–1907 täiendas oma teatriharidust Berliinis Emanuel Reicheri kõrgemas draamakunsti ülikoolis (Emanuel Reicher's Hochschule für Dramatische Kunst) ja Lessingi teatri direktori Brahmi juures. 
Aastatel 1907–1908 töötas ta Vanemuises näitejuhi abi ja näitlejana, kuid sattus konflikti teatrijuht Karl Menninguga, mistõttu oli sunnitud Vanemuisest lahkuma. Jungholzist sai aastateks 1909–1914 ja 1915–1925 Estonia lavastaja ning näitleja, aastast 1919 direktor. Aastatel 1914–1915 oli ta Pärnu Endla teatri juht. 
Ta on korraldanud näitemängukursuseid Tallinnas, Narvas, Viljandis jm. 1917 oli ta Näitlejate Liidu asutajate seas ning valiti selle esimeheks. Osales Tallinna Meestelaulu Seltsi, Tallinna Maleklubi ja Eesti-Soome-Ungari Liidu tegevuses. Asutas teatriajakirja "Valge Raamat" (1918) ning on kirjutanud teatriartikleid.
Jungholz suri 26. novembril 1925 ja maeti Tallinna Vana-Kaarli kalmistule. 

Looming

Ta on lavastanud muu hulgas William Shakespeare’i „Othello” (1910), „Kuningas Leari” (1911) ja „Hamleti” (1913); August Kitzbergi „Püve talus” (1911), „Tuulte pöörises” (1911) ja „Libahundi” (1915), Eduard Vilde „Tabamata ime” (1925), välisautoritelt Giuseppe Verdi „Aida” (1923), Friedrich Schilleri „Wilhelm Telli” (1921), Henrik Ibseni „Rahvavaenlase” (1909), „Nora” (1904, 1910, 1914, 1916), „Hedda Gableri” (1914) jpm.
NimmerSchmidt

NimmerSchmidt on 2013. aasta kevadel Tartus loodud Eesti elektropopansambel, mille liikmed on Andero Nimmer ja Fredy Schmidt. 
Varem tegid noormehed koos muusikat ansamblis Laika Virgin, mille koosseisus võideti 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade galal parima alternatiivalbumi auhind. Fredy Schmidt oli ka Tartu indie rock'i ansambli Animal Drama juht.

Muusikaline tegevus

NimmerSchmidti esimene singel "Öisel järvel" ilmus 2013. aasta aprillis  ning sellest ajast alates on igal teisel kuul duo üllitanud uue raadioloo: juunis 2013 "Eelmise suve saladus" , augustis 2013 "Pilvelõhkuja", oktoobris 2013 "Sandra"  ning detsembris 2013 alustas Raadio2 aktiivselt veel ühe laulu, "Palmisaar" mängimist, tehes sellest omaalgatuslikult NimmerSchmidti viienda raadiosingli.
Esimese kontserdi andis NimmerSchmidt 20. septembril 2013 Tartus Genialistide klubis indie-muusikasarja Indiroonika hooaja avapeol . Kahele põhiliikmele lisandusid sellel kontserdil ka trummar Kalle Kindel ja DJ Roland Viljat. Järgmisel õhtul anti sama koosseisuga kontsert Tartu Uues Teatris subkultuuride seminari järelpeol.
Novembris 2013 alustas NimmerSchmidt debüütplaadi valmimiseks rahakogumisprojekti ühisrahastusplatvormil Hooandja.ee . Nelja nädala jooksul saadi kokku 1500 eurot, millele lisandus pikendusnädala jooksul veel mõnisada eurot. NimmerSchmidti debüütplaat "Kirgede torm" ilmus 9. jaanuaril 2014. "Kirgede torm" on 10 lauluga stuudioalbum, mis on lindistatud duo mõlema liikme kodudes ja Tartus Ö Stuudios. Albumi miksis Martin Kikas ja masterdas Lauri Liivak.
NimmerSchmidti singel "Sandra" valiti lauluvõistluse Eesti Laul 2014 parima 20 loo sekka. See osales lauluvõistluse esimeses poolfinaalis 14. veebruaril 2014.
Lauluvõistlusel Eesti Laul 2015 osales NimmerSchmidt singliga "Kellega ma tutvusin?". 20 parima loo hulka valitud laul osales lauluvõistluse teises poolfinaalis 14. veebruaril, taustalauljateks Taavi Peterson ja Kristjan Saharov.

Koosseis

NimmerSchmidti kogu muusika kirjutavad Andero Nimmer ja Fredy Schmidt. Sõnade autorid on Andero Nimmer, Fredy Schmidt ja Merilyn Merisalu.
2014. aastal andis NimmerSchmidt kontserte neljaliikmelisena: laulukirjutajad Andero Nimmer (klahvpillid) ja Fredy Schmidt (vokaal, kitarrid, klahvpillid) ning Kalle Kindel (trummid, löökriistad) ja Indrek Mällo (basskitarr). Alates 2015. aastast jätkab NimmerSchmidt duona.
Metallüülkloriid

Metallüülkloriid ehk 2-metüül-3-kloro-1-propeen on allüülsete ühendite klassi kuuluv orgaaniline ühend, mille keemiline valem on CH₂=C(CH₃)CH₂Cl.
Metallüülkloriid on terava lõhnaga värvitu vedelik, keemistemperatuur 72,17 ºC, sulamistemperatuur -80 ºC, d₄²⁰ 0,9257, nD²⁰ 1,4276.
Metallüülkloriidi molekulis on kaks reaktsioonivõimelist tsentrit: C–Cl side ja C=C kaksikside. See ühend saadakse isobuteeni kloorimisel temperatuuril 100 ºC.
Andja vald

Andja vald (saksa keeles Addinal) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Andja vald Maria vallaga.
Valla alal asus Andja mõis.
Kasahstani vapp

Kasahstani vapp on Kasahstani riigivapp, kasutusele võetud 4. juunil 1992.
Porkuni mänd

Porkuni mänd on Porkuni lähedal kasvav omäparane jändrik ja keerdkasvuline looduskaitsealune põlispuu. Ümbermõõt 3,0 m, kõrgus 9 m (2001)
Tartu lauluväljak

Tartu lauluväljak (harvemini Tähtvere lauluväljak) asub Tartus, Tähtvere ja Supilinna servas mäenõlval.
Lauluväljakul toimuvad kontserdid, laulu- ja tantsupeod, spordiüritused ja teatrietendused. Muuhulgas on seal aastaid avatud Tartu maraton. Tartu lauluväljakut haldab sihtasutus Tähtvere Puhkepark.
Tartu lauluväljaku pindala on ligikaudu 1 hektar. Laululava kaare kõrgus on 28 m, laius 54 m ja sügavus 42 m. Laululava kõlakoda on hüperboolse paraboloidi kujuline akustiline ekraan, mis peegeldab heli ainult üks kord. 
Pealtvaatajate tribüün ja lava astmestik moodustavad ühtse ovaalse, amfiteatrit meenutava terviku. Tribüün jaguneb 4 sektoriks, milles on kokku 10 000 istekohta, mäenõlvadele mahub kuni 5000 pealtvaatajat-kuulajat.

Ajalugu

Esimene lauluväljak lavaga valmis Tähtveres 1965. aastal. 1969. aastal tähistati seal saja aasta möödumist esimesest üldlaulupeost meestelaulupeoga, kaks nädalat enne XVII üldlaulupidu 28.-29. juulil Tallinnas.
1985. aastaks oli laululava amortiseerunud, kevadel otsustati see lammutada. Uue hoone konkursi võitis arhitekt Roman Smuškin. Ehitamiseni jõuti siiski alles 1989. aastal, laululava valmis 1994. Kokku maksis ehitus umbes 20 miljonit krooni.
Jalggolf

Jalggolf on Eestis 2005. aastal Gaidar Matti leiutatud seltskondlik pallimäng, kus loodusesse või tehismaastikule paigaldatud rada tuleb läbida jalaga palli võimalikult väheste löökidega pesadesse toimetades.
Jalggolf ei vaja erivarustust ega kindlat tüüpi pinda. Samuti ei nõua see erilisi oskusi ega füüsilist jõudu, tempo valib iga mängija ise. Jalggolfi saab harrastada raja- või pesamängus, sprindis, võistkondlikus või individuaalses turniirimängus jne.

Lühireeglid

Pesadest koostatud rada läbitakse nendesse (jalg)palli võimalikult väheste löökidega jalaga lüües. Pesad asetatakse üksteisest sobivale kaugusele rea, ringi või kujundina vastavalt võimalustele, pinnasele jne. Igal mängijal on oma, teistest erinev pall. Lüüakse kordamööda, üks löök korraga, kokkulepitud või loositud järjekorras ja ikka oma palli. Tabamuseks on palli jäämine pessa. Võitjaks on kõik raja pesad tabanud ja esimesena oma palli üle lõpujoone löönud mängija. Osalejate arv sõltub vaid seltskonna suurusest, mängu autor soovitab ca 5 mängijat korraga.
Preemialöögi saab mängija täiendavalt lüüa kohe, kui tabab kaasmängija pallist põrkega pesa või kui lööb pesas oleva konkurendi palli põrkega välja nii, et oma pall jääb pessa. Preemialöögid võimaldavad liidrile järele jõuda, üldine löögijärjekord ei muutu. Pesade korduva läbimisega saab mängida ka väiksemal alal või suurendada ringil läbitavate pesade arvu.

Ajalugu

Jalggolf sündis 10. detsembril 2005. Aprillis 2006 asutati Eesti Jalggolfi Liit MTÜ ja Jalggolf OÜ. Esimesed pesad valmisid 2006. aastal, kasulik mudel registreeriti 2008. aastal.
Mittweida

Geograafia ja kommunikatsioon

Mittweida asub Chopau jõel (Zschopau), 18 km põhja pool Chemnitzist ja 54 km Dresdenist lääne pool. Linn asub jõe järskudel mägedel ja orudes ning kahe väikese oja vahel, linn on roheline ja maaliline.
Mittweidal on Riza–Chemnitzi raudteel asuv jaam. Peamised teed on riigiteed S200, S201 ja S247, mis ühendavad linna föderaalteede ja A4-maanteega, mis läbib Mittweidast kagus.

Ajalugu

Esimest korda on linna mainitud 1209. aastal. 1286. aastal oli see tuntud kui civitas ja oppidum. Villa ja lina kudumine oli keskaja elanike põhitegevus ja 1816. aastal pärast ketrusvabriku rajamist linn on kasvanud üheks 20. sajandi Saksimaa peamiseks tekstiilitootmise keskuseks. 
Mittweida oli juba 16. sajandi keskel suur linn. 1924. aastal sai sellest eraldi linnaosa. 1946. aastal reintegreeriti linn Landkreis Rochlitzisse ja viidi 1952. aastal Kreis Hainichenisse. Landkreis Mittweida asutati Rochlitzist ja Hainichenist 1994. aastal, see integreeriti Landkreis Mittelsachsenisse 2008. aastal.

Hooned ja kultuur

Mittweidis pakuvad kõige suuremat huvi gooti kirik 15.–16. sajandist, vanalinn, ajaloo- ja tehnikamuuseumid ja lähedal asuv Kriebsteini loss.

Ülikool ja Blockchain

Mittweida on koduks Rakenduskõrgkoolile, kus õpib umbes 5000 õpilast. 19. sajandi lõpus asutatud kõrgkool on tuntud kaugel Saxoni piiridest. Tema õpilaste hulgas olid Augustus Horch, Walter Bruch, Jørgen Skafte Rasmussen, Bernhard Schmidt ja Gerhard Neumann.
Koos Laserinstituudiga (LHM) Mittweida Rakenduskõrgkooli käsutuses on uurimiskeskus, kus töötatakse välja uue laseri süsteemi materjalide töötlemiseks, eriti kasutamiseks autotööstuses.
Blockchaini kompetentsikeskus Mittweida (saksa keeles: Blockchain-Schaufensterregion Mittweida), mis on Mittweida ülikooli rakendusarvutite ja bioteaduskonna instituut on paljude institutsioonide ja ettevõtete arenduspartner.
Blockchain kompetentsikeskusega kuulub linn teaduslikele, majanduslikele ja ühiskondlikele silmapaistvate innovatsioonliitudele Blockchaini kasutamiseks Saksamaa riigil.

Kaksiklinnad

Gabrovo, Bulgaria
Nikolai Veiderpass

Nikolai Veiderpass (19. aprill 1887 Tallinn – 2. mai 1971) oli eesti farmatseut, ravimitehnoloog, farmaatsiadoktor (1923), professor (1938).
Üldhariduse omandas Narva gümnaasiumis. Nikolai Veiderpass omandas 1913. aastal Kaasani Ülikoolis apteekriabilise ja 1918. aastal proviisori kutse ja töötas 1918–1921 farmatseudina Simbirskis K. Tähe apteegis. 1923. aastal omandas ta Tartu Ülikooli juures rohuteaduse doktori kraadi teemaks põlevkivi keemiliste omaduste uurimine.
Oli aastatel 1921–1936 Eesti Riikliku Erapreparaatide Kontrollasutuse juhataja ning aastatel 1936–1968 Tartu Ülikooli farmaatsia, farmatseutilise keemia, ravimite ja galeeniliste preparaatide tehnoloogia õppejõud. Uuris esimesena eesti põlevkivi fenoole. Tema teiseks huvialaks oli kodumaistest ravimtaimedest ravimite valmistamise uurimine.
Oli korp. Fraternitas Liviensise liige.
Avatud ühiskond ja selle vaenlased

"Avatud ühiskond ja selle vaenlased" on filosoof Karl Raimund Popperi tuntuim teos.
Teosel on kaks köidet, esimene kannab alapealkirja "Platoni lummus" (The Spell of Plato), teine aga "Prohvetluse kõrglaine: Hegel, Marx ja nende järelmõju" (The High Tide of Prophecy: Hegel, Marx and the Aftermath).
Kokkuvõtvalt võib ütelda, et teose eesmärgiks on falsifitseerida mõttemalle, mis viivad suletud ühiskonna poole, ega toeta avatud ühiskonna ideaali.
"Platoni lummus" tegeleb peamiselt Platoni ühiskonnafilosoofiaga ning näitab, et liberaalse demokraatia aspektist on Platoni hoiakud õigluse, riigi jms suhtes kõlvatud ning totalitarismi soodustavad. Popper avaldab teose raames korduvalt imestust, kuidas on saadud pidada Platonit humanistiks, kui see on oma veendumustelt inimvaenulik ning lisaks veel totalitaarse režiimi pooldaja.
Teoses otsib Popper teda ennastki sügavalt ja negatiivselt puudutanud totalitaarsete mõttemallide juuri ning püüab leida seletust, miks täiesti tavalised ja sugugi mitte pahatahtlikud inimesed selliste kurjusest pakatavate mõttemallide küüsi langevad.
"Prohvetluse kõrglaine" on sama intentsiooniga, kuid uurimisalaks pole mitte antiik ja totalitaarsuse juured, vaid selle esinemise vormid tema enda ajas. Peamiseks kriitika objektiks on selles köites historitsism ning sellega kaasnev mõttelaad, mille apostliks nimetab Popper Hegelit ning jüngriks Marxi.
Peamine etteheide historitsismi vastu seisneb selles, et inimesed eeldavad ja usuvad, et on olemas mingisugune maailma ajalugu, millel on algus, käik ja siht. Popper kinnitab, et selline arusaam on ekslik ning hariduse pealiskaudsusest tulenevalt sunnitud. Ajalool pole mingit kindlat suunda või ettemääratust, on vaid ajaloo tõlgendused ja hüpoteesid toimunu kohta mingite käesolevate eesmärkide saavutamise vahenditena. Ajaloost ei saa otsida märke tuleviku kohta, saab vaid ajaloo lühikesi etappe mõtestada.
Hegeli arusaam dialektilisest arenguloogikast, mille võttis üle Marx, on sügavalt ekslik ja loob illusiooni maailmaajaloo ülimast eesmärgist. Popperi hinnangul nimetatakse sõnaga "maailmaajalugu" poliitilist ajalugu, mis on aga tema silmis eelkõige rahvusvahelise kuritegevuse ning massimõrvade ajalugu. Sestap oleks õige rääkida paljudest eri ajalugudest, aga mitte absolutiseerida ühte neist.
Tsirkus (lauamäng)

Mängu käik

Mängus on palju järjekorra järgi nummerdatud välju. Neid võib olla nii selliseid, kus ei juhtu mängijatega midagi kui ka selliseid, kust saavad mängijad minna kiiremini üles või alla tagasi sattuda. Võidab see mängija, kes pääseb esimesena lõppu.
Galaktikaparvesisene keskkond

Galaktikaparvesisene keskkond (inglise keeles intracluster medium; lühend ICM) on ülekuumendatud plasma, mis läbib galaktikaparve. 
Plasma (ioniseeritud gaas) koosneb peamiselt ioniseeritud vesinikust ja heeliumist ning moodustab suurema osa barüonilisest materjalist galaktikaparvedes. ICM kuumeneb temperatuurini 10–100 megakelvinit, samal ajal kiirates röntgenikiirgust.
Ligikaudu 10% galaktikaparve massist asub ICM-is. Tähtede ja galaktikate kogumass moodustab vaid 1% üldmassist. Suurem osa galaktikaparve massist koosneb tumeainest, mitte barüonainest. 
Kuigi ICM tervikuna sisaldab suuremat osa galaktikaparve barüonidest, ei ole ICM väga tihe (tihedus jääb suurusjärku 10⁻³ osakest kuupsentimeetri kohta).
Nevarėnai

Ajalugu

Keskajal kuulus piirkond kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Aastal 1602 ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1721, pärast katku, sai kiriku juures olnud asulast turuõiguse ja kaubandusprivileegidega alev.
Aastal 1929 hakkas alevis tegutsema saekaater, selle tööks vajaliku energia andis veski. Kahe sõja vahelisel perioodil oli alevis aktiivne Leedu Laskurite Liidu osakond. Aastal 1936 valmis selle hoone, mille laval kanti ette ka mitmeid etendusi.
Ilja Novikov

Ilja Sergejevitš Novikov (vene keeles Илья Сергеевич Новиков; sündinud 11. veebruarl 1982 Moskvas) on vene advokaat.
Ta on lõpetanud kiitusega Venemaa Õigusemõistmise Akadeemia. 2005. aastast töötab samas (nüüd Venemaa Õigusemõistmise Riiklik Ülikool) õppejõuna kohtunike täiend- ja ümberõppe teaduskonnas. Aastatel 2011–2013 oli juriidilise büroo Gontšarova, Novikov i Partnjorõ vanempartner ja 2013. aastast 
konsultatsiooniettevõte Tenzor Consulting Group partner. 
Novikov omab advokaadi litsentsi. Ta on olnud kohtus Ukraina sõjaväelase Nadija Savtšenko (2014–2016) , Moldova poliitiku ja ärimehe Veaceslav Platoni (2016–2017), Kertši väina intsidendis osalenud Ukraina mereväe kaatri Berdansk kapten Roman Mokrjaki (2018. aastast) ja augustis 2019 Moskva protestiaktsioonides osalenud üliõpilase ja juutuuberi Jegor Žukovi kaitsja. Savtšenko kaitsmisel töötas ta koos advokaat Mark Feiginiga.    
Ta on intellektuaalse telemängu Mis? Kus? Millal? endine mängija. Võitis 2014. aastal telemängu aasta peaauhinna Briljantne Öökull. Kahel korral võitis Kristalse Öökulli (2004, 2014). Selle telemängu sportlikus versioonis on ta tulnud võistkonna koosseisus maailmameistriks (2014) ja Venemaa tšempioniks (2002, 2013, 2014).
Novikov oli abielus Anastassija Šutovaga. Nende pulmatseremoonia peeti aatomijäämurdjal 50 Let Pobedõ kruiisil Põhjapoolusele. Abielu lahutati 2015. aastal.
Globaalne Noor Akadeemia

Globaalne Noor Akadeemia (inglise keeles Global Young Academy) on  rahvusvaheline  akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi erinevatest riikidest üle maailma.
Globaalne Noor Akadeemia asutati aastal 2010 Berliinis Saksa Junge Akademie eeskujul.

Liikmeskond

Akadeemial on 2012. aasta seisuga 150 liiget. Statuut näeb ette, et liikmeskond kasvab järk-järgult kahesajani. Akadeemia liikmed valitakse neljaks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumide kõrval, et doktorikraadi kaitsmisest pole möödunud rohkem kui 5–10 aastat.

Noorteadlaste akadeemiad üle maailma

Sarnaseid noorteadlaste akadeemiaid hakati rajama 2000. aastate alguses üle kogu maailma (neid on 2013. aasta seisuga 20).
Gemini 6A

Gemini 6A (ametlikult Gemini VI-A) oli NASA Gemini programmi viies mehitatud lend, mis toimus 15.-16. detsembril 1965. Missioonil toimus esimene kosmoselaevade lähenemine kui Gemini 6A lähenes laevale Gemini 7 kõigest 30 cm kaugusele. Kui laevad oleksid olnud vastavalt varustatud, oleksid nad saanud ka omavahel põkkuda. Varem oli ka Nõukogude Liit laevade lähenemist proovinud, kuid siis jäid laevad üksteisest kilomeetrite kaugusele.
See Gemini missioon sai tähistuse "6A", sest veidi enne Gemini 6 starti kaotati side missiooniga seotud Agena sihtmärgiga. Agena plahvatas enne orbiidile jõudmist. Peale olukorra hindamist otsustas NASA mehed siiski orbiidile saata ja missioon sai tähiseks Gemini 6A.
Mäemarikeelne Vikipeedia

Mäemarikeelne Vikipeedia (mäemari keeles Кырык марла Википеди) on Vikipeedia mäemarikeelne versioon. See sai alguse 17. oktoobril 2010.
Seal on 10269 artiklit ja 15831 lehekülge. Seal on 7829 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 13) ja 1 administraatorit.
Hiiru mõis

Hiiru mõis (saksa keeles Klein-Attel) oli Atla mõisa kõrvalmõis Juuru kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 1686 Atla mõisast eraldatud alast.
Avatud Eesti Fond

Avatud Eesti Fond (AEF) on heategevuslik sihtasutus, mis asutati 1990. aastal Ungari päritolu Ameerika Ühendriikide filantroobi George Sorosi toetusel eesmärgiga toetada avatud ühiskonna kujunemist Eestis.  
Avatud Eesti Fondil on kaks peamist tegevussuunda: 1) avatud valitsemine ning 2) põhiõigused ja sotsiaalne sidusus. Nende raames algatab fond projekte, korraldab üritusi ja arutelusid, käivitab toetusprogramme ja projektikonkursse. AEF vahendab Vabaühenduste Fondi kaudu ka Norra ja Euroopa Majanduspiirkonna toetusi Eesti kodanikuühendustele. 
AEFi toel on sündinud filosoofilise kirjanduse sari „Avatud Eesti Raamat”, kooliuuendusliikumine "Omanäoline kool", lasteaedade programm „Hea algus”, avalikud internetipunktid kõikjal Eestis, Sorosi Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus, telesaade „Subboteja” jne. Alates 1997. aastast annab Avatud Eesti Fond oma aastapäeva puhul iga aasta aprillis välja Koosmeele auhinna, millega tunnustatakse inimesi, kes on ilmutanud silmapaistvat kodanikutunnet või aidanud kaasa avatud ühiskonna kujunemisele Eestis ja mujal. 
AEF kuulub avatud ühiskonna toetusfondide (Open Society Foundations) võrgustikku.
Avatud Eesti Fondi juhataja on Mall Hellam.
Lodja tiik

Lodja tiik (ka Reiu tiik) on tehisjärv Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Paikuse alevikus. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 811 m.