Õhutõrje

Õhutõrje Eestis

Õhutõrjepataljoni embleem, mis kujutab paremale vaatava põhjakotka pead ja kolme noolt. Põhjakotkas sümboliseerib õhuruumi valitsejat ja valvurit ning kolm noolt õhutõrje olulisemaid komponente – löögijõud, suund, kiirus.

Raketikompleks Mistral

Mistral (päritolumaa Prantsusmaa) on ülilühimaa õhutõrje inimjõul kantav (MANPAD) maa-õhk-tüüpi raketisüsteem, mille efektiivne laskekaugus on kuni 5 km (võimalik tabada ka kaugemal asuvaid sihtmärke, kuid distantsi suurenedes väheneb tabamistõenäosus). Raketi maksimaalne kiirus on üle 800 m/s ehk umbes 2,5 helikiirust.
Raketisüsteem on opereeritav veoauto kastist või meeskonna jõul transporditav soovitud asukohta. Mistrali raketti on võimalik välja lasta ka õlalt, kuid tavaliselt kasutatakse süsteemi raskuse ja võimsuse tõttu toena siiski kerget kolmjalga. Laskevalmis seadmine transpordi asendist võtab õppinud meeskonna korral aega alla kahe minuti. Pärast sihiku lukustamist ja lasu sooritamist suunas juhib rakett ennast ise sihtmärgini (nn lase-ja-unusta meetod), kasutades sihtmärgi poolt kiiratavat infrapunakiirgust (infrapunakiirguse kasutamine soojusjälje detekteerimisel lubab raketisüsteemi kasutada ka pimedas).
Mistrali eelisteks on suur tabamistõenäosus (93%), kõrge manöövrivõime (üle 25G) ning kiire laskevalmis seadmine.

Kahur ZU-23-2

ZU-23-2 (hüüdnimega "Sergei", päritolumaa Venemaa) on 23 mm kaheraudne automaatne õhutõrjekahur, mille kaal on 950 kg, efektiivne laskekaugus 2,2 km ning laskekiirus 800–1000 lasku minutis. Kahur on transporditav järelveetavana või veoauto kastis. Sihtmärgi kauguse, kiiruse ja suunamisandmete korrigeerimiseks on relvale paigaldatud mehaaniline arvesti ZAP-23. ZU-23-2 arendati välja 1950. aastatel ning võeti Nõukogude Liidu kasutusse 1960. aastal. Kahuri eelisteks võib pidada suhtelist odavust, kerget opereerimist (kasutamiseks vajalikud kokku 5 persooni), kõrget mobiilsust ning efektiivsust.

Radar Giraffe AMB

Giraffe AMB (Agile Multi Beam, päritolumaa Rootsi) on mitmekiireline kolmedimensionaalne mobiilne tulejuhtimis- ja eelhoiatusradar. Radari töösagedus on 5,4 kuni 5,9 GHz ning andmete edastuskiirus üks skanneering sekundis. Stabiilne impulsi tihedus väldib halbades ilmastikuoludes signaali segamist. Lennuvahendite avastuskõrgus on kuni 20 km ning avastuskaugus kuni 100 km.
Antud tüüpi radar paikneb maastikuautol asuval 6 m merekonteineris, mis annab seadmele kõrge mobiilsuse. Lisaks on konteiner varustatud spetsiaalsete filtritega, mis on mõeldud bioloogilise, keemilise ja tuumarünnaku korraks, ning kest ümbritsetud mitmekihilise metalliga, mis kaitseb väikerelvade ja kildude eest. Kvalifitseeritud kahe operaatori korral võtab radari töövalmis seadmine aega kuni 10 min ning mahamonteerimine kuni 5 min.

Eesti õhutõrje tulevik

Ülilühimaa õhutõrjeraketisüsteem Mistral saabus Eesti kaitseväe relvastusse 2008. aastal ning sellealane väljaõpe on toimunud alates 2009. aastast. Kuna õhuruumi kontroll kaasaegses sõjapidamises omab olulist rolli ning mõjutab märkimisväärselt maapealset sõjategevust, on Eesti riigil plaanis käesoleval kümnendil muretseda omale võimalusel ka keskmaa õhutõrjesüsteem.
Heaks näiteks efektiivse ja kaasaegse õhutõrje mõjust on 2013. aasta novembris alguse saanud Ukraina kriis. Ukraina poolel oli vananenud ning mitte piisavalt arvukas õhutõrjetehnika ja -relvastus ning osaliselt puudulik väljaõpe, mis sundis nende õhuväge laskuma niivõrd madalale, et õhuvahendid jäid isegi separatistide raskekuulipildujate tuleulatusse. Seevastu separatistide poolel võeti järk-järgult kasutusse aina uuemaid õhutõrjesüsteeme ning taktikalisi meetmeid, mis andis neile tuntava ülekaalu õhuruumis.