google/wiki40b huggingface dataset:
Kapu mõis

Kapu mõis (saksa keeles Kappo) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.

Hooned

Mõisa peahoone on hävinud (lammutati 20. sajandi alguses), puidust juurdeehitis oli ümber ehitatud asundustaluks. Säilinud on arvukalt kõrvalhooneid, näiteks tall-tõllakuur, ait, tall-laut, viinaköök, möldrimaja ja tuuliku varemed. Nõukogude ajal kasutas hooneid kolhoos Majak.
Fibonacci jada

Ajalugu

Teadaolevalt esinevad Fibonacci arvud esmakordselt mātrāmeru nime all Pingala sanskritikeelses käsikirjas  Chandaḥśāstra ('Prosoodiakunst'; 450 eKr või 200 eKr).
Aastal 1202 tutvustas seda jada läänemaailmale itaalia matemaatik Leonardo Fibonacci.

Loodus

Fibonacci jada võib kohata ka looduses. Näiteks taimede ehituses: et lehed ühtlaselt päikest saaksid, on need paigutunud korrapäraselt. Näiteks kahe kohakuti lehe vahel on tihti Fibonacci arv lehti. Sama on täheldatud ka käbi kihtide puhul.
Schwendau

Geograafia

Valla ala koosneb mitmest paikkonnast, sealhulgas Hippachi osad, ja ulatub Zilleri jõest kuni 2590 m kõrgusel Hoarbergjochi kuruni. Schwendau on tihedalt seotud naaberküla Hippachiga ja nad jagavad ka mitut rajatist.

Perekonnanimi

Perekonnanime Schwendau juured viivad otse tagasi Schwendausse Austrias. Perekonna legendi järgi oli perekonnanimi algselt Baron von Schwendau (Luigemaa parunid) ja see oli madalaim aadlitiitel, mille andis ertshertsog Albert V Suuremeelne. Perekonna vastutusalaks oli maksude kogumine ja kohalik sherif. Schwendau perekond usub, et nende embleem on kaitserelv, mitte tööriist.
Põhja-Ameerikas elab vähem kui 75 Schwendau perekonna liiget. 1999. aastal külastas neli neist (Don, Marlene, Bob ja Mark) Schwendaud Austrias. Kuna Schwendau perekonda on sündinud nii palju tüdrukuid, usutakse perekonna hääbumist järgmise 100 aasta jooksul.
Perekond võib jälgida oma sugupuud tagasi Preisimaale 1700. aastatel ning Kanadasse ja Ameerikasse umbes 1850. aastal. Perekonna embleem pärineb 1400. aastatest.
Marju Bormeister

Isiklikku

Marju Bormeisteri vanemad olid maalikunstnikud Märt Bormeister ja Magda Bormeister ning vend on maalikunstnik ja fotograaf Märt Bormeister noorem.

Looming

Maalinud dekoratsioone Fritz Matti, Aimee Undi ja Tõnu Virve kavandite järgi. Maalida meeldib talle loodust, igasuguseid pinna-struktuure loodusest. Maalib kodu-ateljees, kus naudib kõike seda läbi monotüüpia tehnika.
On osalenud erinevates projektides seoses monotüüpiatehnika tutvustamisega Eestis, Soomes, Rootsis, Saksamaal. Õpetanud seda Eestis viibinud diplomaatilise korpuse töötajatele (Inglismaa, Taani, USA, Soome, Norra).
Esinenud näitustel 1980. aastast. Eesti Maalikunstnike Liidu liige (1993), 
Eesti Kunstnike Liidu liige.
Antifeminism

Antifeminism on vastuseis feminismile või mõnele selle vormile.

Definitsioon

Igapäevases kõnes kasutatakse antifeminismi kui vastuseisu feminismi pooldavale organisatsioonidele või poliitilisele liikumisele.
Meesuuringute õpetlane Michael Kimmel määratleb antifeminismi kui "vastuseisu naiste võrdõiguslikkusele".
On väidetud, et on tehtud vähe uuringuid antifeminismist kui ühiskondliku liikumise kohta ning, et antifeminsm on tihti kui maskulinistlik väide, et mehed on kriisis, kuna ühiskond feminiseerub.

Hoiakud

Mõned antifeministid on väitnud, et feminism on kaasa toonud muutusi ühiskonna varasemates seksuaalsusega seotud normides, mis nende arvates kahjustab traditsioonilisi väärtusi või usulisi tõekspidamisi. Näiteks abielude vähenemist on nimetatud feminismi negatiivseks tagajärjeks. Paljud neist antifeministidest on naiste tööturul või poliitilistel ametikohtadel olemise vastu. Samuti on nad naiste hääletamisõiguste ja peres mehe olulise vähenemise vastu. Näiteks Paul Gottfried on öelnud, et "Muutus naiste rollis on olnud sotsiaalne katastroof, mis jätkuvalt mõjutab pere". 
Enamik tänapäeva antifeministe on feminismi vastu pigem naturalistlikel kui religioossetel või traditsioonilistel põhjustel. Nende jaoks on feminism kui meeste ja naiste kaasasündinud erinevuste eitamine ja kui inimeste programmeerinime nende bioloogiliste tendentside vastu. Antifeministid ka tihti leiavad, et kuigi feminism võitleb võrdsuse eest, ignoreerib see meeste õigusi. Mõned antifeministid ka usuvad, et feminism on jõudnud oma eesmärgini ning püüdleb nüüd selleni, et naistel oleks kõrgem staatus kui meestel.

Antifeminism kui äärmuslus

Kriitikud on väitnud, et antifeminism või antifeministlikud liikumised feminismi vastu on kui katsed õõnestada põhjendatud muret naiste õiguste ja diskrimineerimise kohta pealt.
Stresa

Ajalugu

Esimest korda on Stresat kirjalikes allikates mainitud 998.
15. sajandil oli sel kohal kaluriküla, mis allus Visconti aadlisuguvõsale. Hiljem läks ta Borromeo suguvõsa võimu alla.
Aristokraadid rajasid Stresasse villasid juba sajandeid tagasi, kuid tõeliselt populaarseks sai ta 1906, kui Simploni kuru alla rajati tunnel, mis võimaldas linnani rajada raudtee ka põhja poolt üle Alpide.
1948 külastas Stresat Ernest Hemingway, kelle romaani "Jumalaga, relvad" üks osa toimub Stresas Borromeo saarte hotellis. Sel põhjusel toimus 2002 Stresas 10. ülemaailmne Hemingway konverents.
Stresas on korraldatud kaks konverentsi. 1935 sõlmisid Suurbritannia, Prantsusmaa ja Itaalia natsismivastase liidu, et täita Locarno ja Versailles' rahulepingu tingimusi ning tagada Austria iseseisvus. 1958 sõlmisid Euroopa Majandusühenduse riigid seal ühise põllumajanduspoliitika alused, millest tänapäeval on välja kujunenud üldine põllumajanduspoliitika (Common Agricultural Policy, CAP).
Igal suvel toimub Stresas rahvusvaheline klassikalise muusika festival "Settimane Musicali".
Jaan Priisalu

Jaan Priisalu (sündinud 24. juunil 1967) on küberjulgeoleku valdkonna arendaja, endine Riigi Infosüsteemide Ameti peadirektor.
Jaan Priisalu on töötanud muu hulgas Eesti Ühispangas ja Swedbankis infoturbega seotud ametikohtadel.
2015. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Arvutiteaduse Instituudi Küberkriminalistika ja küberjulgeoleku keskuse nooremteadur ja AS Guardtime konsultant.
Georgi Georgijevski

Georgi Georgijevski (allikates ka Georgi Georgievski; vene Гео́ргий Влади́мирович Гео́ргиевский; sündinud 29. aprillil 1958 Riias) on vene luuletaja, ajakirjanik, endine tõstja.
Aastast 1960 elab ta Jõhvis.
Ta on 2008. aastast Vene Literaatide Eesti Ühenduse liige.
Söömise ja joomise elamistoiming

Bioloogilised tegurid

Toitainete hankimine on söömise ja joomise bioloogiline põhjus. Eluspüsimiseks vajavad inimesed energiaallikat, mida keha omandab selle elamistoimingu käigus. Toitainete kogus sõltub organismi suurusest ja vanusest. (Roper jt 1999)

Psühholoogilised tegurid

Söömisel ja joomisel on psühholoogiline mõõde. Maitsekalt serveeritud toitu nähes tekivad meeldivad emotsioonid ja vastupidi. Inimese emotsionaalne seisund (nt stress, ärevus, rõõm) võib mõjutada toidu/joogi tarbimise suurenemist või vähenemist. Pikema ajaperioodi vältel võivad need viidata tõsisemale emotsionaalsele häirele, millest on tingitud mitmed haigused, nagu anoreksia, buliimia ja alkoholisõltuvus. (Roper jt 1999)

Sotsiokultuurilised tegurid

Toidul võib olla inimestevahelistes suhetes,  kultuuri ja  kommete õppimisel suur sotsiaalne tähtsus. Söömine annab võimaluse õppida toidu serveerimist ja pidada sotsiaalseid sündmusi, mille kaudu saab näidata viisakust ja sõbralikkust. Enamikus ühiskondades on söömine ja joomine osa perekonnatseremooniatest. Välja on kujunenud ühiskonnad, kus on kindlad söömiskombed ja täpsed reeglid toidu serveerimisel ning tarbimisel. Igal inimesel arenevad välja kindlad tõekspidamised ja hoiakud, mis sõltuvad ühiskonnast ning kultuurist, kus elatakse. (Roper jt 1999)

Keskkonna tegurid

Keskkonnategurid võivad mõjutada toiduvalikut, mis sõltuvad näiteks geograafilisest asetusest, ümbritseva maapinna viljakusest, kliimast ja sademetest ning kohalikult kasvatatavast toiduhulgast. Arenenud riigid pole niivõrd sõltuvad kohalikust toodangust, sest neis toimib tõhus ekspordi- ja impordivõrk, kuid ⅔ maailmast on sõltuvad omakasvatatud toidust. 
Olulisel kohal on ka toidu konverseerimine ja sügavkülmutamine ning säilitamine. Säilitamist mõjutavad lisaks ka kahjurid, kes ainult ei hävita varusid, vaid ka saastavad, tehes võimalikuks toidumürgituse tekkimise. Toidust olulisem on vesi, mille puhtad mageveevarud on maailmas vähenemas. Söömist ja joomist mõjutab lisaks keskkonna miljöö, kus neid tegevusi tehakse. (Roper jt 1999)

Poliitilis-majanduslikud tegurid

Pool maailma rahvastikust on näljas, kuna toit pole kõikidele kättesaadav. Maailmas valitseb suur toidupuudus ning sellel on mitmeid põhjusi, näiteks maapinna viljatus, halb seeme, ebapiisavad külvikorrad, maapinna erosioon, poliitiline režiim ja loodusõnnetused. (Roper jt 1999)
Mõjufaktor

Mõjufaktor ehk ajakirja mõjufaktor (inglise keeles impact factor, IF) on bibliomeetrias suhtarv, mis näitab, kui suur on keskmine viitamiste arv mingi ajakirja artiklitele mingi ajaperioodi jooksul.
Viitamisperiood on tavaliselt üks aasta ja ilmumisperiood sellele eelnevad kaks aastat.
Mõjufaktori arvutamise aluseks on viited ning artikli viidete arv näitab, kui mõjukas on autor ning kui oluline on artikkel konkreetses teadusvaldkonnas.
Ajakirja mõjufaktori võttis aastal 1975 kasutusele Eugene Garfield, et hõlbustada ajakirjade valimist andmebaasi Web of Science.
Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna

Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna (Leedi Alice Christabel Montagu-Douglas-Scott) (25. detsember 1901 – 29. oktoober 2004) oli Gloucesteri hertsogi abikaasa. 
Seega oli ta kuningas Edward VIII ja George VI vennanaine ning praeguse Gloucesteri hertsogi ema. Ta oli ka kuninganna Elizabeth II tädi.

Noorus

Leedi Alice sündis 25. detsembril 1901 Londonis John Montagu-Douglas-Scotti ja leedi Margaret Bridgemani kolmanda tütrena. Seega on ta Charles II järeltulija tema illegitiimse lapse meesliini pidi. 
Ta veetis oma lapsepõlve vanemate maakodudes Northamptonshire'is, Dumfries and Galloways ja Šotimaa piiri ääres. Ta õppis St Jamesi internaatkoolis Worcestershire'is ning hiljem reisis Prantsusmaal ja Keenias.

Abielu

Aasta 1935 augustis kihlus leedi Alice Gloucesteri hertsogiga ning nad abiellusid 6. novembril 1935 Buckinghami palees. Abielu kaudu sai leedi Alice'ist Gloucesteri hertsoginna ja printsess. 
Paaril oli kaks poega, William ja Richard.
Pärast abiellumist reisisid abikaasad väga palju ning täitsid oma kuninglikke kohustusi.

Tiitlivahetus

10. juunil 1974 prints Henry suri ning nende pojast Richardist sai järgmine Gloucesteri hertsog, kuna vanem poeg ja troonipärija William oli lennuõnnetuses hukkunud. Printsess Alice palus kuningannalt luba kasutada tiitlit Tema Kuninglik Kõrgus printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna, selle asemel et olla Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri leskhertsoginna. Kuninganna andis selle loa.

Hilisemad aastad

Aastal 1981 avaldas printsess oma memuaarid "Printsess Alice'i, Gloucesteri hertsoginna memuaarid" ("The Memoirs of Princess Alice, Duchess of Gloucester"); 1991 andis ta välja täiendatud raamatu "Memuaarid üheksakümnest aastast" ("Memoirs of Ninety Years").
Aastal 1994, kui Gloucesterid pidid majanduslikel põhjustel Barnwelli mõisast loobuma, kolis printsess Kensingtoni paleesse, kus ta elas koos oma poja ja miniaga. Aastal 1999 teatas hertsog oma avalduses, et ema ei täida oma kõrge ea tõttu enam kuninglikke kohustusi. 
Aastal 2001 pidas kuningapere tseremoonia, et tähistada printsessi 100. sünnipäeva. See üritus jäi nii Alice'i kui ka kuninganna õe, printsess Margareti viimaseks avalikuks ülesastumiseks. 24. juulil 2003 sai printsessist vanim kuningakoja liige, olles ainus kuningliku perekonna liige kogu maailmas, kes on nii kaua elanud. 
Printsess Alice suri 29. oktoobril 2004 une pealt Kensingtoni palees. Ta oli 102-aastane. Tema matusetalitus peeti 5. novembril 2004 St George'i kabelis ja mälestusteenistus 2. veebruaril 2005 St Clement Danesis.
Annapurna

Annapurna on mägi Aasias Himaalajas. Asub Dhaulagirist idas. Kõrgus 8091 meetrit.
Surviliškis

Ajalugu

Asulat mainiti esimest korda kirjalikult aastal 1500, mil sealne mõis läks B. Taboravičiuse valdusesse. Esimene kirik ehitati sinna aastal 1505.
Surviliškis oli kuni XIX sajandini Žemaitija piiskoppide valduses. Aastal 1777 rajati sinna kihelkonnakool. Aastal 1791 valmis praegune kirikuhoone. Aastal 1863 toimus asula juures lahing ülestõusnute ja tsaariarmee vahel. Tsaari ajal kasutati alevi kohta vene keeles nimekuju Сурвилишки.
Aastal 1941 osalesid asula elanikud aktiivselt kommunistide riigipöördes. Nõukogude ajal oli Surviliškis kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Vaino Väljas

Elukäik ja töö

Vaino Väljas lõpetas Kärdla keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna.

EKP KK I sekretärina

10. juunil 1988 kutsuti Väljas välktelegrammiga Ladina-Ameerikast Moskvasse, kus NLKP Keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov teatas talle, et tal tuleb asuda EKP Keskkomitee I sekretäri ametikohale, Karl Vaino aga kutsutakse Moskvasse NLKP Keskkomitee käsutusse. Pärast Karl Vaino tagandamist 16. juunil 1988 asuski V. Väljas EKP Keskkomitee X pleenumi otsusel tema asemele. Väljas juhtis aastatel 1988–1990 EKP reformimist ja osales oskuslikult ja aktiivselt Eesti iseseisvusliikumises.

Iseseisvusdeklaratsioon

16. november 1988 võttis ENSV Ülemnõukogu erakorraline istungjärk Vaino Väljase eesistumisel vastu deklaratsiooni Eesti NSV suveräänsusest. Seda hakati hiljem pidama NSV Liidu lagunemise alguseks. Suveräänsusdeklaratsioon kuulutas Tallinnas vastuvõetud seaduste ülimuslikkust üleliiduliste seaduste ees. 26. novembril tühistas Moskva Eesti suveräänsusdeklaratsiooni.
23. – 25. märtsil 1990 toimus EKP XX kongress, kus nähti tähtsaima ülesandena Eesti iseseisvumise saavutamist.

Poliitiline tegevus pärast Eesti iseseisvuse taastamist

Pärast EKP lõhenemist juhtis Väljas aastail 1990–1992 selle eestimeelset tiiba, 1992–1995 oli ta Eesti Demokraatliku Tööpartei esimees.

Seisukohavõtt Eesti välispoliitika kohta

Vaino Väljas pidas 15. jaanuaril 1990 Helsingis Juho Kusti Paasikivi Seltsis kõne "Eesti — sild Ida ja Lääne vahel". Neljanda teemana selles kõnes püstitas Vaino Väljas küsimuse "Kas Eestil on oma välispoliitika?" ja vastas sellele jaatavalt. Seejuures arvas ta Eesti välispoliitikast, et see peab vastama kolmele põhinõudele: Eesti rahvuslikele huvidele; Nõukogude Liidu rahvuslikele (riiklikele?) huvidele; Lääne-Euroopa koostöö, julgeoleku ja rahu huvidele.
"Nende koordinaatide piires saame käsitleda taassündiva Eesti välispoliitikat," sõnas Väljas. Meenutanud, et Euroopa Nõukogus oli hetkel esindatud 23 riiki, küsis ta retooriliselt: "Miks ei võiks see arv kasvada hoopis suuremaks ükskõik missugustel alustel?" "Eesti välispoliitika uueks sisuks" nimetas ta kõikide võimaluste kaasamist, et taotleda Eesti taassündi rahvusvahelises elus nii de facto kui de jure. "Toetudes ... traditsioonilistele väärtustele, võiks Eesti leida ka oma tulevase funktsiooni Euroopa ühiskodus ja konkreetse ülesande: kujundada silda Lääne ja Ida vahel," nentis ta. "Mitte kusagilt Euroopast ei leia te nii head Venemaa tundmist nagu Baltikumis; ja mitte kusagil Venemaal ei leia te nii head Euroopa tundmist nagu Baltikumis."

Isiklikku

Vaino Väljas oli abielus: abikaasa: Mai (sündinud Goetz, 1935-2018), tütar: Tiina (sünd. 1960), poeg: Peeter (sünd. 1963).
Steffi Pähn

Steffi Pähn (sündinud 21. veebruaril 1995) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2014 Vanalinna Hariduskolleegiumi teatriklassi ja 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (28. lend). Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana.
Donyell Malen

Donyell Malen (sündinud 19. jaanuaril 1999 Wieringenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib ründajana Hollandi kõrgliiga klubis PSV Eindhoven ja Hollandi jalgpallikoondises.
Aastatel 2007–2015 kuulus ta Amsterdami Ajaxi ja 2015–2017 Arsenali noorteakadeemiasse.
2017. aasta augustis liitus ta PSV Eindhoveniga. Hooajal 2017–18 mängis ta põhiliselt Eindhoveni reservmeeskonna rivistuses Hollandi esiliigas ning lõi liigas 22 mänguga 13 väravat. Eindhoveni põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 3. veebruaril 2018 mängus PEC Zwolle vastu. Esimese värava Hollandi kõrgliigas lõi ta 29. septembril 2018 mängus NAC Breda vastu. Kokku lõi ta hooajal 2018–19 Hollandi kõrgliigas 10 väravat.
Debüüdi Hollandi jalgpallikoondises tegi Malen 6. septembril 2019 EM-i valimängus Saksamaa vastu ja lõi selles mängus ka kohe värava.
Brasa raudteepeatus

Brasa raudteepeatus on raudteepeatus (endine jaam) Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Brasa asumis aadressil Laktas iela 5. 
Igal nädalapäeval peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus rajati aastal 1872. Algul kandis see Kara hospitālise või Krieghospitali nime. Aastal 1903 ehitati jaama juurest haruraudtee Andrejsala sadamasse, harutee lõpeb Rīga Krasta raudteejaamas. Varem asus selle ääres veel Riia I kaubajaam. Toona ehitati peatus ümber Brasa raudteejaamaks. Üks tee viib peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama, see rajati aastal 1907. Aastast 1913 kandis jaam Brasla nime. Brasa nime kannab jaam aastast 1938. Üks tee viib ka peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama.
Kui Saksa väed teise maailmasõja ajal Riia okupeerisid, kandis jaam ajutiselt nime Rīgas sporthalle. 20. juulil 1957 hakkasid jaama sõitma elektrirongid. Nõukogude perioodi lõpuaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist, nii on ka raudtee Čiekurkalnsi raudteejaama juurde elektrifitseeritud. Raudteejaama hoone valmis aastal 1903.
Aleksandr Legkov

Aleksandr Gennadjevitš Legkov (vene keeles Александр Геннадьевич Легков, sündinud 5. juulil 1983 Krasnoarmeiskis Moskva oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja. Novembris 2017 tühistati tema tulemused Sotši olümpiamängudel.
Legkov tegi maailmatasemel läbimurde 2006–2007 hooajal, kui ta tuli 2007. aastal Tour de Skil sakslase Tobias Angereri järel teiseks. Samal aastal toimunud 2007. aasta MM-il Sapporos kuulus ta Venemaa meeskonda 4x10 km teatesõidus ja sai hõbemedali.
2013 võitis ta Tour de Ski.
Maailmakarikavõistlustel on Legov võitnud kaheksa etappi. Esimese etapivõidu sai ta 20. jaanuaril 2007 Rõbinskis, kui ta oli esimene 30 km ühisstardist vabatehnikas.
Schwarmstedt

Ajalugu

Schwarmstedti kiriku ümbruse ala (ecclesia swarmstede) annetas aadlimees Mirabilis 1150. aasta paiku Mindeni piiskopkonnale. Schwarmstedti vana kirik asendati 1500. aasta paiku uue kirikuga (Püha Laurentiuse kirik), mis seisab seal praegugi. Oletatavasti vahetas maa omanikku 14. sajandi lõpul ja sealtpeale omas seda Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond.

Kuulsaid inimesi

Makroökonoomik Wilhelm Röpke sündis Schwarmstedtis 10. oktoobril 1899. Ta töötas teadlase ja poliitilise nõustajana sõjajärgsel Saksamaal ja mõjutas oluliselt selle aja arenguid. Tema auks on kohalik kool tema järgi nimetatud.
Garald Kruger

Garald Kruger (ka Harald Krüger ja Harald Kruger; 19. veebruar 1929 Leningrad – 1. detsember 2015) oli Eesti NSV raudteelane ning partei- ja riigitegelane.
Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 32. Keskkooli ja aastal 1953 Leningradi Raudteeinseneride Instituudi ja NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli.
Aastatel 1953–1963 töötas ta Tallinna Veduridepoos operaatorina, vedurijuhi abina, soojustehnika masinist-instruktorina ja depoo ülemana ning Eesti Raudteekonna veduriteenistuse ja energeetikamajanduse peainseneri ja ülemana.
Aastatel 1963–1974 oli ta EKP Keskkomitee tööstus- ja transpordiosakonna juhataja asetäitja ning 1974–1979 Eesti NSV autotranspordi ja maanteede ministri esimene asetäitja.
1979–1988 oli ta Eesti NSV autotranspordi ja maanteede minister ja 1988–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Transpordikomitee esimees. Hiljem tegutses ta eraettevõtluses.
Ta oli aastatel 1956–1990 NLKP liige, ta on olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 10. ja 11. koosseisu saadik.
Harald Kruger suri 1. detsembril 2015 ja ta maeti 8. detsembril 2015 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema tütar on ajaloolane ja ettevõtja Elvira Liiver Holmström.
Hüüru raamatukogu

Hüüru raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas Hüüru külas Hüüru mõisa peahoones.
Raamatukoguhoidja on Kaire Raiend.
Peeter Paris (noorem)

Peeter Paris noorem (sündinud 11. jaanuaril 1953 Tartus) on Eesti füüsik.

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1971 Tartu 1. keskkooli, 1976 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, Ph.D. (füüsika, 1994, TÜ), väitekiri "Initiation of corona pulses". 1976–1988 TÜ üldfüüsika kateedri insener, 1988−1989 TÜ eksperimentaaltootmisbaasi juhataja, 1988–1993 kaugõppe aspirant, 1989–1993 TÜ rakendusoptika labori juhataja, 1993–2001 TÜ eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi teadur, 2002− sama instituudi optika ja spektroskoopia õppetooli teadur.

Uurimistöö

Uurimisvaldkonnad: gaaslahenduse füüsika, laserkiirguse mõju gaaslahendusele, plasmaspektroskoopia, laserkiirguse ja aine vahelised mõjud, kiudoptilised seadmed, laserpuhastamine, nanoosakeste genereerimine laserablatsioonil. EFS-i liige. Üle 40 teadustrükise, õppevahendid.

Isiklikku

Tema isa oli spordipedagoog Peeter Paris, ema Hilja-Liivia Paris.
Ukraina jalgpallikoondis

Vorm

Koondise põhivorm: kollane särk, kollased püksid, kollased põlvikud.
Koondise varuvorm: sinine särk, sinised püksid, sinised põlvikud.
Arenguabi lahtisidumine

Arenguabi lahtisidumine on arenguabi seotuse vähendamise protsess, mille eesmärgiks on kaotada doonorite poolt seatavad piirangud ja tingimused abi kasutamisele.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Boris Brandt

Boris Brandt (20. mai 1900 Tallinn – 4. august 1941) oli eesti advokaat.
Ta õppis 1918 Balti Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonnas ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Concordia vilistlane.
Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas, oli 1920–1922 raudteepolitsei asjaajaja, 1925 vandeadvokaat Theodor Rõugu abi, alates 1930 vandeadvokaat Tallinnas.
Diskordiaanlus

Diskordiaanlus on religioon, mis põhineb Erise, kreeka-romaani vaenujumalanna, teenimisel. Religioon sai alguse umbes 1958-1959 kui ilmus (esimene) pühakiri Principia Discordia, mille kirjutasid Malaclypse the Younger ning Omar Khayyam Ravenhurst pärast mitmeid keeglisaalis kogetud ühiseid hallutsinatsioone.
Diskordiaanlust peetakse kohati religiooni paroodiaks, kuigi selle määra üle vaieldakse. Diskordiaanlaste seas on levinud oma tõekspidamiste levitamine huumorivõtmes, mis väldib nende muutumist dogmatiliseks. Diskordiaanlaste hulga hindamine on keeruline, sest nad ei ole kohustatud diskordiaanlust oma ainsaks usundiks pidama ning kuna skismade loomine on soovitatav.
Religiooni on Rinzai koolkonna absurdil põhinevate tõlgenduste tõttu võrreldud Zeniga. Diskordiaanlus põhineb tõekspidamisel, et nii kord kui korratus on illusioonid, mida inimese närvisüsteem universumile omistab ning ei näiv kord ega korratus pole kumbki kuidagi teisest korrektsem ega tõe mõttes objektiivsem.
2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse andmetel oli Eestis 6 diskordiaani.

Tõekspidamised

Diskordianismi interpretatsioone on sama palju kui diskordiaane ning need koonduvad märksõnade "Vanad Kreeklased", "Kaose kummardamine" ning "Anarhism" ümber. See on väga vaieldav üldistus, sest püüab Diskordiaanlikke tõekspidamisi kuidagi defineerida.

Paavstid

Tuginedes Principia Discordia väidetele on "iga planeedil Maa elav mees, naine ja laps" paavst. Raamatuga kaasneb ametlik paavsti visiitkaart, mida võib kopeerida ning kõigile vabalt jagada. Paavstiks ei saa läbi selle kaardi omamise; see lihtsalt annab inimesele teada, et ta on "ehe ning autoriseeritud paavst" Diskordiaanluse mõttes.
Kuigi paavsti voli ei ole Principia kaante vahel täpselt sätestatud, ütleb kaart et "Paavst on keegi kes pole võimu võimu all". On diskordiaane, kes on paavsti volitusi laiendanud.