google/wiki40b huggingface dataset:
Tütarlaps kausiga

"Tütarlaps kausiga" ehk "Kolhoosineiu" on  Juta Eskeli skulptuur Tallinnas Lembitu Pargis.  
Enne 2012. aastat paiknes skulptuur Kaarli puiestee ja Toompea tänava nurgal. Tegemist on kõrgkuumuses põletatud keraamilisest materjalist šamotist 1964. aastal valmistatud dekoratiivse figuraalskulptuuriga, mis kujutab seisvat neiut pearätiga, kes hoiab langetatud kahe käega vaagnat.
Maksim Mitrofanov

Maksim Mitrofanov (sündinud 14. oktoobril 1986 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründav poolkaitsja), kes mängib Eesti kolmandas liigas (tugevuselt viies) klubis Tartu Ülikool Fauna.
Zorbing

Konstruktsioon

Pall on topeltseintega sfäär, kus kahe seinakihi vahel on õhukiht. See õhukiht toimib amortisaatorina sõitja jaoks, tasandades müksud, mis tekivad sõites. Paljudel zorbipallidel on rihmad, et hoida sõitjat paigal. Samas on palle, kus sõitja saab vabalt sees kõndida või lasta end keerleva liikumise tõttu palli sees seinast seina pilduda. Tüüpiline pall on umbes 3-meetrise välisläbimõõduga ja palli sisemine kiht on umbes 2-meetrise läbimõõduga. See jätab kahe kihi vahele umbes 50–60 cm õhkpadja. Plastkiht ise on tavaliselt 0,8–1,5 mm paks. Sisemine ja välimine kiht on ühendatud mitmekümnete väikeste köitega. Pallil on tavaliselt 1–2 tunnelilaadset sissekäiku. Kuna palli materjalina kasutatav plast on temperatuuritundlik, pole nende kasutamine –20 kraadist külmema temperatuuri korral soovitatav.

Zorbingukohad

Zorbitakse üldiselt kommertsüritustel, kus tavaliselt sõitjad maksavad iga sõidu eest või kogu päeva rendi. On ka variant, et teenusepakkuja tellitakse endale sobivasse kohta. Zorbida saab kas tasasel maal, portatiivsel rambil või looduslikul künkal.
Eestis on zorbingut praktiseeritud Otepääl, Tallinna Lauluväljakul, Rakvere linnamäel, Kalev SPA-s ja mujal.
Zorbinguga tegeldakse (2008. aasta seisuga) Inglismaal, Kesk-Rootsis, Eestis, Austraalias Kullarannikul, Tšehhis, Jaapanis, Tais, Sloveenias ja zorbingu kodumaal Uus-Meremaal. Hiljuti avati uus koht Smoky Mountainsis Ameerika Ühendriikides Tennessee osariigis.
Mart Külvik

Mart Külvik (sündinud 20. detsembril 1960) on eesti geograaf ja looduskaitsebioloog.
Ta töötab Eesti Maaülikoolis.
On olnud Eesti Kongressi ja Tartu Linnavolikogu liige. Mitmekordne Eesti meister orienteerumises.
Murasaki Shikibu

Murasaki Shikibu (umbes 973 – umbes 1014) oli jaapani naiskirjanik. Tema tuntuim teos on "Genji monogatari", mis on kirjutatud jaapani keeles umbes aastatel 1000–1008. See on üks vanemaid ja tuntumaid romaane maailmas. 
Murasaki Shikibu õiget nime ei teata. Murasaki oli tema hüüdnimi õukonnas, kus ta teenis.
Tarmo Miilits

Tarmo Miilits (sündinud 3. juulil 1970) on Eesti korrakaitseametnik.
Ta töötab 1990. aastast Politsei- ja Piirivalveametis (PPA, kuni 2010 Politseiamet). Aastatel 2013–2016 oli ta Euroopa Liidu Afganistani politseimissiooni (EUPOL) asejuht. Eelnevalt oli ta PPA arendusosakonnas rahvusvahelise koostöö büroo politseinõunik, Afganistani missiooni ajaks tema teenistussuhe peatati.
22.02.2016 ülendas siseminister Hanno Pevkur käskkirjaga nr 3-1/32p Tarmo Miilitsa teenistusastme politseikindralinspektoriks alates 24.02.2016.
2008. aasta Hamburgi liidumaa valimised

2008. aasta Hamburgi liidumaa valimised toimusid 24. veebruaril. Valiti Hamburgi liidumaa parlamenti, Hamburgische Bürgerschafti.
Joutsa vald

Külad

Angesselkä, Etu-Ikola, Hankaa, Havumäki, Joutsa, Kivisuo, Kälä, Laitjärvi, Lapinkylä, Leivonmäki, Marjotaipale, Martinkylä, Mieskonmäki, Niemistenkylä, Pajumäki, Pappinen, Pylsy, Pärnämäki, Ruokoranta, Ruorasmäki, Rutalahti, Savenaho, Selänpohja, Taka-Ikola, Tammilahti, Tolvasniemi, Uimaniemi, Vallaspelto, Vähä-Joutsa
Dina raamat

"Dina raamat" (norra Dinas bok) on Norra kirjaniku Herbjørg Wassmo Dina-triloogia 1989. aastal ilmunud esimene raamat. 
Teose peategelaseks on võluv, noor ja andekas, kuid ka isepäine ja  ohtlik naine Dina, kes kannab endaga kaasas lapsepõlvetraumat, millest ta kuni teose lõpuni üle ei saa. Loos on juttu tema mitmetest rasketest suhetest nii meeste kui perekonnaga, eneseotsingutest läbi muusika kui ka Dina emakssaamisest.
Raamat on kirjutatud kaasakiskuvalt ja omanäoliselt – seal on palju vihjeid Piiblile, vanadele muinasjuttudele, tihti toimib ka tegevustik kusagil reaalse ja fantastilise piiril – sageli on Dina kaaslasteks juba surnud inimesed (tema enda vanemad,  esimene abikaasa, samuti ämm  ema Karen jt) ning hääled ja kujutlused minevikust. Samuti on omanäoline teose keel – kohati küll üllatavalt napp, aga see-eest väga nüansirohke.
Tegevuspaik on Norra rannikualadel asuv suur Reinsnesi talu.
Raamatu järgi on tehtud film "Mina olen Dina".
Zlatko Junuzović

Klubikarjäär

2005. aastal tegi Junuzović 17-aastaselt oma debüüdi Saksa Bundesliga klubis Grazer AK. Aastal 2006 kutsuti ta Austria rahvuskoondisse ning sai Grazer AK põhimeeskonda. 2007. aasta suvel läks Junuzović klubisse SK Austria Kärnten ning 2009. aasta suvel ühines ta FK Austria Wieni ridadega.
Aastal 2010 tunnustati Junuzovići mänguoskust FK Austria Wienis ja rahvuskoondises – Austria Bundesliga mänedžerid nimetasid ta Austria aasta jalgpalluriks. Ühtlasi hääletati Junuzović koondise toetajate poolt aasta mängijaks ning ta pälvis Kronen Zeitungi iga-aastase auhinna.
2012. aasta jaanuaris ühines Junuzović Saksa Bundesliga klubiga SV Werder Bremen ning sai lepingu 30. juunini 2015, kuid 2015. aasta veebruaris teatati, et mängija lepingut on pikendatud 2018. aastani.
Kuna Junuzović lõpetas 2014-2015 hooaja kuue värava ja 15 resultatiivse sööduga, millega jäi ta alla vaid Thomas Müllerile ja Kevin De Bruynele, pälvis ta fännidelt Bremeni Werderi hooaja mängija auhinna.

Koondisekarjäär

Junuzović mängis Austria U20-koondises 2007. aasta U20 MM-il, kus tema kodumaa pälvis neljanda koha. Ta tegi oma debüüdi täiskasvanute koondises 2006. aastal mängus Kanadaga.
Tšuškanzi

Tšuškanzi (komi keeles Чушканзi, 'herilane') on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne huumori- ja satiiriajakiri.
Ajakiri ilmub alates 1957. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus.
Ajakirja tiraaž on 1000 eksemplari.
Muinasjututüüp

Muinasjututüübiks nimetatakse süžee poolest sarnaseid ja (harilikult) arvatavat ühist algupära rahvajuttude rühma või samasüžeeliste tekstivariantide
koondkuju. Muinasjututüüpi tähistatakse üldtuntud nimega (nt "Polyphemose pimestamine", "Tuhkatriinu", "Kadunud mehe otsimine", "Kaunitar ja koletis" ja "Lohetapja") ja tüübikataloogi numbriga (vastavalt ATU 1137, ATU 510A, ATU 425, ATU 425C ja ATU 300).
Maailma esimese jutukataloogi koostas soome folklorist Antti Aarne, et kirjeldada Soome Kirjanduse Seltsi deponeeritud Jakob Hurda rahvaluulekogu käsikirjades leiduvat eesti muinasjuttude ja muistendite korpust. Selle eeskujul koostatud rahvuslikud tüübikataloogid võttis kokku samuti Antti Aarne koostatud rahvusvaheline Verzeichnis der Märchentypen. 
Aastakümneid oli kõige tähtsam muinasjuttude tüübikataloog Stith Thompsoni koostatud nn Aarne-Thompsoni kataloog (AT, AaTh), mis oli Aarne kataloogi suuresti täiendatud ingliskeelne redaktsioon. 
Aastal 2004 ilmus Hans-Jörg Utheri laiendatud rahvusvaheliste muinasjututüüpide kataloog ATU ehk Aarne–Thompson–Utheri klassifikatsioonisüsteem (ATU number), mille järgi uuemates töödes jututüüpe viidatakse.
Vahur Afanasjev

Vahur Afanasjev (kodanikunimi Vahur Laanoja; sündinud 24. augustil 1979 Tartus) on eesti kirjanik, helilooja ja filmimees.

Eluloolist

Vahur Afanasjev õppis 1986–1995 Tartu 10. Keskkoolis, 1995–1998 Tartu 12. Keskkoolis, 1998–2004 Tartu Ülikoolis, lõpetades 2002 rahvamajanduse eriala bakalaureuseusekraadiga. Magistriõpe meedia ja kommunikatsiooni alal jäi lõpetamata.
Aastast 1998 oli ta Tartu Noorte Autorite Koondise (NAK) liige, aastast 2006 Eesti Kirjanike Liidu liige. Ta on töötanud ajakirjaniku, meediaanalüütiku, loovkirjutaja (copywriter), reklaamiagentuuri loovjuhi ja suhtekorraldajana.
Ta elas 2005–2010 Belgias. Sellest perioodist kõneleb ka raamat "Minu Brüssel".

Muusika

Afanasjev viljeleb arvutimuusikat (projekt tra_art), eklektilist kitarrirokki, bluusi ja kantrit (projekt Kurluk Ulica) ning eksperimentaal-populaarset helikunsti (projekt Kannibal Elektor). Projektil tra_art ilmus CD koos raamatuga "Katedraal Emajões".
Afanasjev kuulub Eesti Autorite Ühingusse. Ta on teinud laulusõnu Orelipoisile, Skriimsilmale ja Päris Annyle.

Film

Aastast 2006 tegeleb Afanasjev filmikunstiga. Ta on loonud lühikesi eksperimentaalfilme ning kasutanud filmi loomiseks fotosid ja Microsoft Powerpointi tarkvara. Valminud on eksperimentaalne ja autobiograafiline dokumentaalfilm "Teekond unelma lõppu" (2008), mis jäädvustab muuhulgas Tartu Noorte Autorite Koondise tegemisi, ning dokumentaalfilm "Rong Way" (2009), mis räägib rongiga Brüsselist Tallinna sõidust.

Huvitavaid asjaolusid

Vahur Afanasjev on teadaolevalt ainus eesti kirjanik, keda on hammustanud krokodill (kaiman) 
 Vahur Afanasjev on ka teadaolevalt ainus eesti kirjanik, kes on ühe teose vormistanud Vikipeedia artikli vormis. See ilmus nii ajalehes Eesti Ekspress kui ka kodulehel Ekspress.ee.
Marje Üksine

Isiklikku

Tema abikaasa on kunstiteadlane ja kultuuriloolane Jüri Hain. Tema õde oli nahakunstnik Aina Üksine.
Peeter Munitsõn

Peeter Munitsõn (sündinud 9. novembril 1965 Tartus) on endine Eesti sulgpallur.
Aastatel 1982–2001 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 11 kuldmedalit: 1 üksikmängus, 8 meespaaris- ja 2 segapaarismängus.
Kantsi mõis

Kantsi mõis (saksa keeles Ganzenhof) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 16. sajandi keskpaigast.
Keila SOS Hermann Gmeineri Kool

Keila SOS Hermann Gmeineri Kool oli kool Harju maakonnas Keilas. Koolis õppisid ja elasid vanemateta lapsed. Kool on nimetatud SOS Lasteküla (inglise SOS Children's Villages) asutaja Hermann Gmeineri järgi. Kool lõpetas tegevuse 2009. 
Kool asutati 1995. Kool ehitati SOS Lasteküla läbi viidud aktsiooni raames. Kooli raamatukogu asutati Rootsi printsessi Liliani annetatud raha eest. Kooli klasside sisustuseks saadi raha Norra õpilastelt saadud annetustest.
Alalisvool

Alalisvool on elektrivool, mille suund ajas ei muutu. Alalisvool võib olla püsiva suurusega, näiteks keemilise vooluallika korral, või teataval määral pulseeriv, kui seda saadakse vahelduvvoolu alaldamisel. Pulseervool on küll ühesuunaline, kuid tema tugevus muutub perioodiliselt.
Alalisvoolu rahvusvaheliselt kasutatav tähis on DC (akronüüm ingliskeelsest väljendist direct current). Alalisvoolu tingmärgis väljendab pidev kriips muutumatut ja katkendkriips pulseerivat voolu.  
Alalisvoolutoidet vajavad kõik elektroonikalülitused. Alalisvoolu kasutatakse elektrolüüsiseadmeis, elektriajameis (eriti elektertranspordivahendites).
Alalisvoolu kasutamise alguseks loetakse aastat 1800, kui Alessandro Volta valmistas galvaanielementidest esimese patarei, mis sai nimeks Volta sammas.
Tengil

Tengil on tegelane Astrid Lindgreni raamatus „Vennad Lõvisüdamed“. Ta on pärit Karmanjakast, mis asub üleval Ürgmägede mägedes, mööda mida voolab Ürgjõgede jõgi. Tengil on türann ei taha lasta inimestele elada orgudes nii, nagu nad elavad ja talle meeldib laastada kõike, mis ta teele jääb. Lisaks sellele on Tengilil vaja ka orje, eelkõige vallutamatu kindluse ehitamiseks. Ükski sellele tööle valitud meestest pole eluga tagasi tulnud. Hirmutamiseks ja tapmiseks on tal olemas Katla – tänu sõjasarvele temale alluv draakon. Tengilil on kuldne lodi ja must täkk kuldsete ratsmete ja kuldse sadulaga. Tal on kurjad silmad ning Kibuvitsaorgu külastades kandis ta veripunaseid rõivaid ning veripunane oli ka ta kiivritutt.
Tengili suurimad vaenlased on Orvar Kibuvitsaorus ja Sofia Kirsiorus. Orvar õnnestus tal vangistada, lisaks lubas ta 15 valget hobust tasuks sellele, kes Sofia elusalt või surnult tema kätte toob. Loo jooksul kujuneb tema suurimaks sihtmärgiks Joonatan Lõvisüda, kelle kättetoimetamise eest pakutakse 20 valget hobust. Tengili tapab Katla, kui Joonatan sõjasarve enda kätte saab.
Jaan Meinhard Riiv

Jaan Meinhard Riiv (24. september 1919 Koiola vald, Võrumaa – 6. aprill 1995 Tartu) oli Eesti arstiteadlane, sisearst ja kardioloog.

Elulugu

Jaan Meinhard Riiv oli tööliste poeg.
Lõpetas 1938 Tallinna Reaalkooli ja 1945 TÜ arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1958, TÜ), väitekiri "Kliinilisi tähelepanekuid une kulu ja mõnede vegetatiivsete näitajate uurimisel, eriti seoses uinutite manustamisega", meditsiinidoktor (1971, TÜ), väitekiri "Значение симпато-адреналовой системы в патогенезе, лечении и профилактике ишемической болезни сердца". Oli 1943–1946 Tamsalu ja 1946–1949 Kursi jaoskonna arst, 1949–1954 Tartu rajooni tervishoiuosakonna juhataja, 1951–1961 TÜ teaduskonna sisehaiguste kateedri assistent, 1961–1988 sisehaiguste propedeutika kateedri juhataja, 1963–1973 dotsent, 1973–1991 professor, 1991–1994 TÜ kardioloogiakliiniku erakorraline professor, aastast 1994 emeriitprofessor. Eesti NSV teeneline arst (1967). Eesti Kardioloogide Seltsi esimees, Eesti Terapeutide ja Üleliidulise Kardioloogide Seltsi juhatuse liige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mitmesuguseid mõjud vegetatiivsele närvisüsteemile, sümpatoadrenaalsüsteemi osa ateroskleroosi ja südame isheemiatõve puhul. Loonud südame isheemiatõve profülaktika meetodid. Umbes 200 teadustrükist.
Esche

Geograafia

Esche asub Vechte jõe ääres Nordhorni ja Emlichheimi vahel. See kuulub valdade ühendusse (Samtgemeinde) Neuenhaus.

Ajalugu

Valla nimekaim oli Haus Esche, tuntud ka kui Oedinghof. Haus Esche ja Schulenburg (loss) Veldhausenis olid mõlemad van Münsteri perekonna omanduses.
Hollandi iseseisvussõjas, 1593. aastal, kui hispaanlased edutult Coevordeni kindlust piirasid, otsisid Esche talukogukonna elanikud selles majas varjupaika, kuigi vaid lühikest aega. Toidu- ja ruumipuudus soodustasid katku puhkemise, mis tappis päevas palju. Ellujäänud visati välja, misjärel neid paljaks varastati ja armetult koheldi. Täna on Esche vald moodne eluasemekogukond, kuid ikka veel tugevalt maalähedane.
Bagdadi rahvusvaheline lennujaam

Baghdadi rahvusvaheline lennujaam (IATA: BGW, ICAO: ORBI), varem Saddami rahvusvaheline lennujaam (IATA: SDA, ICAO: ORBS) (araabia: مطار بغداد الدولي) on Iraagi suurim rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub umbes 16 kilomeetrit Baghdadi kesklinnast. Lennujaam on rahvusliku lennufirma Iraqi Airwaysi kodulennujaam.
Lembitu puiestee

Lembitu puiestee on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Kaarekujuline tänav algab Uuelt tänavalt, ristub Meeme, Ilmarise, Lohu, Kungla, Jalaka, Endla, Kullamäe, Tamme ja Lina tänavaga ning lõppeb Tallinna tänavaga ristudes (teisel pool kulgeb samas sihis Nurme tänav).
Tänava pikkus on 956 m.
Randel Kreitsberg

Randel Kreitsberg (sündinud 14. veebruaril 1983) on Eesti ökotoksikoloog, teadusajakirjanik ja teaduse populariseerija.
Ta õppis Tartu Ülikoolis bioloogiat 2001–2005 bakalaureuseastmes, 2005–2007 magistrantuuris (magistritöö "Loode-Eesti naftareostuse järelmõjude dünaamika ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (PAH) kontsentratsioonid reostusalas elava lesta (Platichthys flesus trachurus) kudedes", juhendajad Arvo Tuvikene ja Meelis Tambets) ja 2009–2014 zooloogiat doktorantuuris, kaitstes 2014 doktoritöö "Using biomarkers in assessment of environmental contamination in fish - new perspectives" ("Uued suunad keskkonnareostuse hindamisel kasutades kalade biomarkereid", juhendajad Arvo Tuvikene ja Toomas Tammaru).
Kreitsberg on töötanud Eesti Maaülikooli Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses, Haridus- ja Teadusministeeriumis programmijuhina ja 2016. aastast Tartu Ülikoolis teaduskommunikatsiooni peaspetsialistina. Tema juhendatud magistrantide seas on Heli Kirik, Martin Silts, Merle Raig, Alvar Räägel ja Kateriina Rumvolt.
Audru raamatukogu

Audru raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audru asulas. Raamatukogu juhataja on Piret Vainult.
Morozov

Morozov (vene Морозов) on vene perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Morozova. 
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Morozov 563 inimesel: 529 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Morozov meeste puhul 54. kohal. Perekonnanimi Morozova oli 599 naisel ja see oli levikult 53.kohal.
Venemaal on see levikult 11. perekonnanimi.
Psühhonaut

Psühhonaut (kreeka keeles ψυχή psychē 'hing/vaim/meel' ja ναύτης naútēs 'meremees/navigaator') on isik, kes aktiivselt uurib psüühikat, kasutades hallutsinogeene ja/või transsi või nägemusi tekitavaid, taju avardavaid ning meelt uurivaid tehnikaid, nagu näiteks meditatsioon, šamanistlikud rituaalid, enesesisendus, hüpnoos, sensoorne deprivatsioon, teadlikud unenäod jne.
Nuubia keel

Hääldamine

Nuubia keeles on nii avatud kui ka kinniseid silpe: ág ‘suu’, één ‘naine’, gíí ‘onu’, kám ‘kaamel’, díís ‘veri’. Pikki kaashäälikuid leidub vaid täishäälikute vahel, kuid pikad täishäälikud võivad esineda nii alg-, kesk- kui ka lõpp-positsioonis. Fonotaktiliselt ei ole selge, kas ja kuidas mõjutavad konsonandid vokaalide pikkust. Vormid nagu dàrrìl 'ronima' ja dààrìl 'juures viibima' eksisteerivad, aga *dàrìl ja *dààrrìl ei eksisteeri; sarnaselt, féyyìr 'kasvama' ja fééyìr 'kaotama (lahingut)' on olemas, aga mitte *féyìr ja *fééyyìr.

Kaashäälikud

Konsonantide pikkus eristab nuubia keeles tähendusi, näiteks dáwwí 'teerada' vs. dáwí 'köök'. Siiski pole kaashääliku kui ka täishääliku pikkus pole eriti stabiilne. Pikki kaashäälikuid kiputakse lühendama (näiteks araabia keelest laenatud sõna dùkkáán ‘pood’ kohta öeldakse tihti dùkáán).

Verbid

Nuubia keele verbi pööramine on allutatud mitmetele morfofonoloogilistele protsessidele, kaasa arvatud silbi kokkutõmbumine, täishäälikute elisioon (häälikukadu) ja häälikute assimilatsioon. Enamik tegusõnu nuubia keeles lõpeb kaashäälikuga (näiteks nèèr- ‘magama’, kàb- ’sööma’, tíg- ‘jälgima’, fìyyí- ‘vale’). Märkimisväärsed erandid on júú- ‘mine’ ja níí- ‘joo’. Verbid on ühe- ja kahesilbilised. Verbidel on peamiselt üks kuni kolm või neli erinevat kõlamustrit. Peamiselt sisaldab verb teavet kas isiku, arvu, ajavormi või mõne aspekti kohta.

Kirjaviis

Nuubia tähestikus on 26 tähte.

Kirjasüsteem

Nuubia keeles on kasutusel Kopti, Araabia, Ladina ja Vana Nuubia kirjasüsteem.

Muud huvitavat

VI ja VII sajandil m.a.j tekkis nuubiakeelne kristlik kirjandus, mis kasutas kopti kirja põhjal kujundatud erilist nuubia kirja. Kui nuubialased said muhameedlasteks, võeti kasutusele araabia kiri ja nuubialaste peamiseks kirjakeeleks sai araabia kirjakeel. Nuubia kirjakeelt kasutavaid kõnelejaid on vähe. Mõned misjonäride välja antud nuubiakeelsed teosed on kirjutatud ka ladina tähtedega.
Plancki pikkus

Plancki pikkus (inglise keeles Planck length; tähis ) on füüsikas pikkusühik, mis kujutab endast vahemaad, mille läbib valgus Plancki ajaühikus. See võrdub SI-süsteemis ligikaudu 1,6 • 10⁻³⁵ meetriga. 
Plancki pikkus on Plancki ühiksüsteemis üks viiest alusühikust. Plancki pikkust saab määratleda kolme fundamendaalse füüsikakonstandi alusel: valguse kiirus vaakumis, Plancki konstant ja gravitatsioonikonstant.

Füüsikateooriad Plancki pikkusel

Plancki pikkus (ja sellega seotud Plancki aeg) määravad kindlaks skaalad, mille juures tänapäevased füüsikateooriad lakkavad töötamast: üldrelatiivsusteooriaga ennustatud aegruumi geomeetria ei oma Plancki pikkusel mingit sisu.
Need skaalad hoiavad endas peidus seni veel avastamata teooriat, mis ühendaks üldrelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ühtsesse teooriasse, mis suudaks täiel määral kirjeldada füüsikaseadusi. Sel põhjusel algavad Universumi arengu nüüdisaegsed kirjeldused alles sellest seisust, kui Universumi suurus oli 1,6 • 10⁻³⁵ meetrit.
Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild (Marimetsa oja)

Koluvere Jõgeva kõrtsi kivisild, ka Jõgeva kõrtsi kivisild 2, on ajalooline sild vanal Risti-Virtsu maanteel üle Marimetsa oja.
Sild asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas ajaloolisest Jõgeva kõrtsihoonest umbes 160 m lõuna-edela pool. On võetud ehitismälestisena kaitse alla.
Praegune Risti-Virtsu maantee kulgeb sillast umbes 110 meetri kaugusel ida pool.
Kolmesildeline paekivist võlvsild ehitati 19. sajandi esimesel poolel Liivi jõkke suunduvale Marimetsa ojale. Kivisilla võlvavad on 2,7, 4,0 ja 2,7 m laiad. Parapetid on suhteliselt madalad. Nende otstes asuvad madalad postid.
Kõrtsihoonest 40 m põhja-kirde pool asub veel teinegi samanimeline kivisild üle, kuid üle Liivi jõe.
Ranetki

Ranetki (vene keeles Ранетки; ingliskeelne nimi Ranetki Girls) on Venemaa pop-rock'i bänd.
See tegutseb 2005. aastast. Laiemalt sai bänd kuulsaks oma lauluga "O tebe" ("Sinust"), kui see sattus Rockstari arvutimängu "Grand Theft Auto IV" raadiosse.
Letner

Letner (saksa keeles Lettner, ladina keeles lectorium ettelugemiskoht kirikus) on võidukaare alla või ette ehitatud massiivne vahesein, mis eraldab vaimulikele ja kõrgaadlile määratud kooriruumi rahvale kuuluvast pikihoonest. Letneri seinal on üks või mitu läbipääsu, seina ees paiknes tavaliselt rahvast teenindav Püha Risti altar ja ülal kattis kogu seinapealse puldiga rõdu, kust loeti ette evangeeliumi või epistlit ja esitati liturgialaul. Letnerid muutusid 13. sajandil tavaliseks eriti toomkirikutes ning kloostreile ja muudele eriorganisatsioonidele kuulunud kirikuis; likvideeriti üldiselt 16. sajandil. Paiguti esines letnereid ka Eestis (näiteks Valjala ja Koeru kirikus).
Tanel Moora

Tanel Moora (30. aprill 1938 – 18. märts 2019) oli eesti arheoloog ja ajaloolane.
Õppis 1956–1961 (lõpetas) Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas, 1998 samas magister.
Eesti Geograafia Seltsi liige.
1961 asus teadurina tööle Ajaloo Instituuti. Arvukad ekspeditsioonid on viinud teda Karjalasse, Vepsamaale, Komisse jm. Koostöös Geoloogia Instituudi kvaternaarigeoloogidega on ta uurinud Peipsi ja Võrtsjärve arengulugu ja Läänemere vanu rannamoodustisi, koostöös Eesti Põllumajanduse Akadeemia mullateadlastega selgitanud Eesti muldade arengulugu ning nende seost inimasustusega. Ta on samuti detailselt kirjeldanud Kaali peakraatri morfoloogiat ja setteid ning publitseerinud andmeid Kaali kraatrite tekke ja vanuse kohta . Kaasautorluses geoloogide ja mullateadlastega ilmus tal 13 teadusartiklit, milles geoloogiline sisu saab lisaks asustusajaloolise mõõtme.
1970.–1980. aastatel kuulus Moora Eesti Raadio populaarse mälumängusaate "Mnemoturniir" meeskonda.

Pere

Tema isa oli ajaloolane Harri Moora ja ema ajaloolane Aliise Moora. Tema vend on Rein Moora, õde geograaf Ann Marksoo.
Kompass (tähtkuju)

Kompass (ladina Pyxis, lühend Pyx) on lõunataeva tähtkuju. 
Kompassi suurus on 221 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 65. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pyxidis (3,68 ᵐ).
Kompassis asub planetaarudu NGC 2818.
Tähtkuju autoriks on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Bönpo

Bönpo (tiibeti keeles bon po) oli Tiibeti iidse usundi böni preester.
Bönpod olid šamaanid ning korraldasid matusetseremooniaid ja ohvritalitusi. Arvatavasti korraldasid nad ka kuninglikke tseremooniaid.
Lívia Járóka

Lívia Járóka (sündinud 6. oktoobril 1974 Tatas) on ungari partei "Fidesz – Ungari Kodanike Ühendus" poliitik. Ta on rahvuselt mustlane.
Járóka valiti Euroopa Parlamenti 2004. aastal ja ta oli selle liige aastani 2014.
Septembris 2017 pääses ta uuesti Euroopa Parlamenti Ildikó Pelczné Gálli asendusliikmena, ta kuulub fraktsiooni Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid.
Ta on Euroopa Parlamendi juhatuse liige.
Járóka on õppinud Soproni ülikoolis ja Kesk-Euroopa Ülikoolis. 2012. aastal sai ta doktorikraadi sotsiaalantropoloogias University College Londonis.
Aleksander Perk

Elulugu

Õppis Leningradi ülikoolis (LÜ-s), lõpetas 1947 TÜ. 1941–45 võttis Nõukogude armee koosseisus osa II maailmasõjast. Oli 1948–50 LÜ aspirant, bioloogiakandidaat (1953, LÜ), väitekiri "Роль воды в периоде покоя у растений". Oli 1951 TÜ taimefüsioloogia kateedri vanemõpetaja, 1952–65 taimefüsioloogia ja (aastast 1963 ümber nimetatud) taimefüsioloogia ja -biokeemia kateedri juhataja, 1962 dotsent, 1965–68 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vanemteaduri kohusetäitja, aastast 1969 NSVL TA Siberi Osakonna Bioloogia Instituudi Jakuutia filiaali taimebiokeemia labori juhataja. Luges TÜ-s taimefüsioloogiat, erikursusi taimede mineraalsest toitumisest, fotosünteesist, külmakindlusest ning kasvust ja arengust.

Teadustöö

Uurimusi mitmeaastaste puittaimede puhkeperioodist ja veerežiimist seoses külmakindlusega. Tegeles TÜ-s ka taimefüsioloogia ajalooga. Võttis Eesti delegaadina (ja ainsa eestlasena) osa 1917. a juulis Birskis toimunud maride esimesest ülevenemaalisest kongressist. Üle 40 teadustrükise, aimeartikleid.