Noorteraadio

Ajalugu

Noorteraadio eellugu ulatub aastasse 2001, mil Margus Suvi ja Ülari Toots plaanisid Tartus luua noortealgatusliku internetiraadio, sest interneti ja arvutite levik tagas internetiraadio teostamise võimalikkuse. Tollal jäi rahastajate ja koostööpartnerite puudumise tõttu projekt soiku.
2006. aastaks oli Ülari Toots leidnud koostööpartnerid Tartu Linnavalitsuse ja Anne Noortekeskuse näol ning eetrisse jõudsid esimesed proovisaated.
5. jaanuaril 2007 avas Noorteraadio uued stuudioruumid Anne Noortekeskuses. Uute ruumide avamise aegse seisuga oli Noorteraadiol päevas 200–300 kuulajat ning raadiosse oli investeeritud paarsada tuhat krooni.
2008. aasta sügishooajal oli Noorteraadio nädalaseks planeeritud programmimahuks üle 50 tunni ning saateid teostas kokku üle 20 inimese.
2008. aasta septembris kirjutas ajaleht Postimees, et Anne Noortekeskusele on Euroopa Liidu fondidest eraldatud raha uue hoone ehitamiseks. Uus hoone peaks valmima aastaks 2012 ning maksma üle 43,5 miljoni krooni, millest Tartu linn maksab 25 miljonit krooni. Uus maja on kavandatud A. Le Coq spordihalli kõrvale ning projekti teostudes koliks sinna ka Noorteraadio.
Raadiotehnika osas teeb Noorteraadio koostööd B.I.G. Music Groupiga. Raadio osaleb ka erinevatel Tartu noorteüritustel ning on teinud intervjuusid ja reportaaže Tartu kultuuriüritustelt.

Sagedused

Noorteraadio levib ainult interneti kaudu. Raadiosagedust ja selle edastamiseks vajalikku tehnikat pole raadiol plaanis hankida, sest see oleks liiga kallis.

Iseloomustus

2008. aastal toimus Noorteraadio tegevusprogrammi koostamine iga kolme kuu tagant, näiteks kehtis suvine kava juunist augustini. Programmeerimise kvartaalse iseloomu tingivad koolide töötsüklid.
Noorteraadio programmil on sarnasusi nii tavaraadiote kui ka süva-internetiraadiotega. Tavaraadioid meenutab (ja osadest internetiraadiotest eristub) Noorteraadio selle poolest, et igapäevaselt pakutakse kuulajatele vähemalt kuus tundi saatejuhtide suunatud programmi, peamiselt otsesaateid, kus on oluline roll täita ka raadio DJ-del ning nende suhtlusel kuulajatega. Internetiraadiotega seob Noorteraadiot ennekõike programmi edastamise tehniline külg.
Teiste eesti kommerts- ja avalik-õiguslike raadiojaamade programmidest eristub Noorteraadio muuhulgas selle poolest, et puudub tüüpiline argipäevane hommikuprogramm. Põhirõhk langeb õhtusele vööndile (tüüpiliselt 16.00–22.00). Programmi ajalist ülesehitust mõjutab ennekõike sihtrühma ja saatejuhtide koolis käimine, mis tingib, et aega raadiole leidub peaasjalikult õhtuti.
Noorteraadio programmile on omane, et aktiivselt rakendatakse kaasaegseid internetipõhiseid kommunikatsioonivahendeid nagu MSN ja Skype.

Erinevaid saateid

Noorteraadio saated jagunevad peamiselt kaheks: üldised meelelahutuslik-informatiivsed saated nagu argipäevane pärastlõunasaade "Talv Noorteraadios", laupäeval ja pühapäeval eetris olev hommikuprogramm või argipäevaõhtune soovisaade. Teisalt on Noorteraadio kavas lühemad ja tavaliselt kord nädalas eetrisse jõudvad kindlale muusikastiilile või teemale keskenduvad saated nagu "Rock My Heart" (rokkmuusika), "Räp & HipHop", "Alternatiiv" (indie rock ja alternatiivne levimuusika), "Club Special" ja "Club-Vision" (klubimuusika), otsesaatena DJ puldist eetrisse jõudev "Techno is Back" või naissoost kuulajaskonnale suunatud "Senjoritaz".
2007. aasta sügisest 2008. aasta kevadeni Noorteraadio kavas olnud "Bändisaade" (saatejuhid Maris Savik, Sigrid Saar) intervjueeris eesti noortebände. Osad ansamblid (näiteks John Stuart Mill, The Marionettes, Crashdaf, Droundhog Day jt) esinesid otse-eetris akustiliste lugudega.
Laiema Eesti avalikkuseni on jõudnud Noorteraadios saateid tegevad nägemispuudega noormehed Jürgen Dengo (varjunimi Noorteraadios Icemaster) ja Aleksei Brjantsev (ehk Darkside), sest 2008. aasta septembris kajastas nende ettevõtmisi Kanal 2 saade „Reporter“.

Kuulajaskond

Noorteraadio kuulajaskonna kohta täppisuuringud puuduvad, sihtrühm on kooliealised noored. 2007. aasta alguse seisuga oli Noorteraadiol päevas 200–300 kuulajat.

Tegijad

Noorteraadio projektijuht on Ülari Toots (varjunimi raadios Mr. Big, s. 1977). Palgalised töötajad jaamas puuduvad. Saatejuhi, produtsendi ja muude ametitega tegelevad inimesed täidavad oma kohustusi vabatahtlikkuse alusel. Muusikatoimetajaks on Marek Täkker (varjunimega Ghost). Raadiole on omane, et enamus tegijaid esitleb end eetris varjunimede all. Mitteformaalse iseloomu tõttu muutub Noorteraadio kollektiiv tihti ning jaam otsib uusi vabatahtlikke.