google/wiki40b huggingface dataset:
Koiduliblikas

Levila

Koiduliblikas elab paljudes kohtades Euroopas ning Aasia parasvöötmes kuni Jaapanini. Viimase kolmekümne aastaga on tema levila Iirimaal ja Šotimaal märgatavalt laienenud. Lõuna pool on ta levinud Kaukaasias, põhja pool isegi metsatundras ja tundraski, kuni Barentsi mere ja Polaar-Uraalini. Mägedes tõuseb ta kuni 2000 m kõrguseni.

Kirjeldus

Koiduliblikas on väike liblikas, mille tiibade siruulatus on 3–4 cm.  Esitiib on tagatiivast pikem, 17–23 mm.
Koiduliblikal on hästi välja kujunenud suguline dimorfism. Isaste esitiivad on tipul oranžiks värvunud. Sellest ongi liblikas oma nime saanud: valgete tiibade oranž nurk meenutab tõusvat päikest. Värvilaikudeta emaste iseloomulikuks tunnuseks on rohekas hallikas marmormuster tiiva alaküljel. Pealt on emaste tiivad vaid õrnade mustade joontega  Isane suudab puhkeasendis olles peita oma oranžid esitiivad valgete tagatiibade taha. Tiibade alaküljed on roheliste ja valgete laikudega ning pakuvad suurepärast maskeeringut, kui liblikas istub sellise lille nagu mets-harakputke või salukõdriku õiel. Sealjuures tiibade roheline värv, kui lähedalt vaadata, koosneb kollasest ja mustast värvist. Tundlad on hallid valge otsaga. Isasliblikal on pea ja rind kaetud kollakashallide karvakestega, emasliblikal on karvad tumehallid.
Koiduliblikad on aktiivsed ja lendavad üsna hästi. Nad suudavad lennates ületada näiteks jõgesid, tänavaid ja maanteid. Isased suudavad lennata veelgi pikemaid vahemaid.

Areng

Koiduliblika valmikud toituvad paju ja mitmesuguste lillede õitel. Sügisel nad surevad ära, talvitub üksnes nukk.
Emane muneb munad ükshaaval mõne ristõielise taime, näiteks aas-jürilille või salukõdriku õiele. Ta valib neid õisi, mis sisaldavad glükosinolaate. Emaseid köidavad suured õied, nagu näiteks hariliku öölille omad, isegi kui seal on röövikule vähe süüa. Koiduliblika viljakus ei ole nii suur kui teistel liblikatel, vaid on piiratud sobivate toidutaimede arvuga. Sellepärast ongi koiduliblikal tekkinud kohastumus muneda mitte ühe-kahe toidutaime peale, vaid ta kasutab suurt hulka ristõielisi.
Värskelt munetud munad on valged, aga tõmbuvad paari päevaga erkoranžiks ja muutuvad vahetult enne koorumist mustaks. Röövik toitub peaaegu ainult õitest ja arenevatest seemnealgmikest. Sellepärast on ühel taimel toitu vaid ühe rööviku jaoks. Kui ühe taime peal kohtuvad kaks koiduliblika röövikut, viib see tavaliselt surmavõitluseni, kus võitja sööb kaotaja ära. Kui juhtumisi on ühele lillele mitu muna munetud, siis see röövik, kes esimesena koorub, sööb kõik ülejäänud, veel koorumata munad ära. Sellepärast on liblikatele oluline nii märku anda kui ära tunda, et lill on juba hõivatud. Seda tehakse feromooni abil, millega emane pärast munemist lille tähistab.
Röövikul on 5 arengujärku. Röövik on rohelise-valgekirju. Tal on hulk looduslikke vaenlasi, eeskätt vastsekiinid Tachinidae ja juuluklased Braconidae. Nukkumine toimub toidutaime lähedal taimekõdus ja liblikas koorub järgmisel kevadel. Hilised uuringud näitavad, et kui järgmisel kevadel ei ole soodsad ilmad, võib liblikas nukust välja tulla alles ülejärgmisel aastal. Nukk on sile, roheline või helepruun valgete külgtriipudega.
Nils

Nils on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 636. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nils 99 mehel.
Pirita rannahoone

Pirita rannahoone on ehitis Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Merivälja tee 5.
Hoone ehitati 1979. aastal ja selle projekteeris Mai Roosna.
Maja ühes otsas on vetelpäästetorn.
Embleem

Embleem on mingi mõtte või mõiste tinglik kujutis.
Näiteks sirp ja vasar on tööliste ja talupoegade liidu embleem.
Hobu

Hobu (ladina Equuleus, lühend Equ) on väike põhjataeva tähtkuju.
Hobu on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostati teda varss Celerisega, kes oli Pegasuse järeltulija või vend.
Hobu tähtkuju katab vaid 72 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 87. kohal. Selle heledaim täht on Kitalpha (α Equulei) tähesuurusega 3,9ᵐ ja kaugusega 186 valgusaastat.
Ada Lundver

Ada Lundver (9. veebruar 1942 Käina vald – 6. oktoober 2011) oli eesti filmi- ja estraadinäitleja.
Ada Lundver lõpetas 1964. aastal Filharmoonia õppestuudio. Ta töötas muu hulgas Filharmoonia sõnakunstniku ja konferansjeena, Eeslitalli administraatorina ning kirjastuse SE & JS toimetuse juhatajana.
Ada Lundver mängis ligi 30 filmis.

Isiklikku

Aastatel 1971–1983 oli Ada Lundver abielus Mikk Mikiveriga.
Klinghofferi surm

"Klinghofferi surm" ("The Death of Klinghoffer") on John Adamsi ooper, mille esmaesitus oli Brüsselis 1991. aastal.
Ooperi süžee tugineb tõsielusündmustel, kui Palestiina Vabastusorganisatsiooni terroristid kaaperdasid 1985. aastal reisiparvlaeva Achille Lauro ja viskasid üle parda ameerika juudist ja ratastooliinvaliidist ärimehe Leon Klinghofferi.
Libreto on kirjutanud Alice Goodman.
Ooperit on süüdistatud antisemiitlikkuses.
Ristisõdijate riigid

Küpros

Kolmanda ristisõja ajal asutasid ristisõdijad Küprose kuningriigi. Richard I Lõvisüda vallutas Küprose oma teel pühale maale. Seejärel müüs ta saare templirüütlitele, kes ei suutnud saart valitseda vahendite vähesuse ja kohalikku elanikkonda röövelliku suhtumise tõttu, mis viis ülestõusudeni. Templirüütlid tagastasid saare kohe Richardile, kes müüs selle aastal 1192 Jeruusalemma pagendatud kuningale Guy de Lusignanile. Guy asutas dünastia, mis kestis aastani 1489, kui kuningas Jacques III de Lusignani lesk, Veneetsiast pärit kuninganna Caterina Cornaro, loobus troonist Veneetsia vabariigi kasuks, kes saare annekteeris. Enamiku oma ajaloost Lusignani kuningate võimu all oli Küpros edukas keskaegne kuningriik, läänekristluse majanduskeskus Lähis-Idas. Kuningriigi langus algas, kui see segati Itaalia kaubandusvabariikide Genova ja Veneetsia vahelisse võitlusse. Tõepoolest on võimalik jälgida kuningriigi langust seoses katastroofilise sõjaga Genovaga aastatel 1373–1374, mis lõppes peamise sadama Famagusta okupeerimisega. Lõpuks sai kuningriik Veneetsia abiga Famagusta tagasi, kuid siis oli juba liiga hilja ja igal juhul oli veneetslastel saarega omad plaanid. Veneetsia võim Küprosel kestis veidi üle 80 aasta – kuni 1571. aastani, kui Osmanite riik sultan Selim II juhtimisel kogu saare vallutas.
Mihhail Bleive

Mihhail Bleive (vene Михаил Иванович Блейве; kirjanduses ka Michael Bleive (Bleiwe), eestipäraselt Mihkel Bleive; 29. oktoober 1873 Olustvere, Viljandi kreis – 14. jaanuar 1919 Tartu) oli õigeusu ülempreester ja märter.
Ta tapeti 14. jaanuaril 1919 Tartu Krediidikassa massimõrva käigus.

Isiklikku

Tema poeg oli eesti muusikapedagoog ja -kriitik ning helilooja Johannes Bleive.
Taimi Tulva

Taimi Tulva (sündinud 1. mail 1940 Antslas) on eesti sotsiaalteadlane, sotsiaaltöö kõrghariduse käivitaja Eestis.

Haridus

Lõpetas 1958. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Meditsiinikooli. Õppis 1963–1967 Eduard Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Aastatel 1972–1976 Herzeni nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi aspirant. Kaitses 1976. aastal Leningradi Pedagoogilises Instituudis pedagoogikakandidaadi kraadi dissertatsiooniga "Noorema kooliea õpilaste tööjõudlus ja selle edendamise pedagoogilised tingimused (vene keeles). 1995. aastal kaitses Lapi Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Eesti sotsiaaltöö kujunemine murranguperioodil (soome keeles Viron sosiaalityön muotoutuminen murroskaudella).

Töö

Aastatel 1967–1970 töötas Tallinna 34. 8-klassilise kooli õpetajana. 1970. aastast töötanud Tallinna Pedagoogilise Instituudis (1992. aastast Tallinna Pedagoogikaülikool, alates 2005 Tallinna Ülikool) erinevatel ametikohtadel: 1970–1971 meditsiinilise ettevalmistuse kateedri juhataja abi, 1971–1974 pedagoogikateaduskonna algõpetuse kateedri õpetaja, 1974–1977 pedagoogikateaduskonna koolieelse kasvatuse kateedri vanemõpetaja, 1977–1991 koolieelse kasvatuse kateedri dotsent, 1979–1991 koolieelse kasvatuse kateedri juhataja, 1991–1992 koolieelse kasvatuse kateedri professor, 1992–1993 pedagoogikateaduskonna sotsiaaltöö kateedri juhataja ja professor, 1993–2001 sotsiaalteaduskonna sotsiaaltöö osakonna juhataja, 1993–2007 sotsiaalteaduskonna sotsiaaltöö osakonna sotsiaaltöö professor. Alates 2008. aastast on Taimi Tulva Tallinna Ülikooli Sotsiaaltöö Instituudi sotsiaaltöö professor.

Teadustöö

Aastatel 1982–2014 avaldanud üle 170 publikatsiooni, peamiselt gerontoloogia, eakate hoolekande, lastekaitse, sotsiaaltöö elukutse ja sotsiaaltöö kõrghariduse teemadel.

Ühiskondlik tegevus

Ajakirja Sotsiaaltöö toimetuse kolleegiumi liige, sotsiaalministeeriumi eakate poliitika komisjoni liige, Eesti Akadeemiliste Naiste Ühingu Tallinna osakonna esinaine, Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli nõunike koja liige, Tervishoiu ja Sotsiaaltöö Kutsenõukogu liige.

Isiklikku

Oli abielus Veljo Rannikuga.
Rooma-Katoliku Kirik

Organisatsioon

Katoliku kiriku pea on Rooma piiskop ehk paavst, keda peetakse Kristuse asemikuks maa peal. Paavst on ilmeksimatu ametlikes (ex cathedra) seisukohavõttudes, mis puudutavad moraali ja usku. Ühtlasi on paavst Vatikani linnriigi pea. 
Katoliku kiriku kõrgeim organ on kirikukogu, kuid selle otsused vajavad paavsti kinnitust. Täidesaatva ning juriidilise organina tegutseb paavsti juures Rooma kuuria, mille arvukaid ametkondi (kongregatsioone) juhivad kardinalid. Paavsti surma korral valib kardinalide kolleegium (konklaav) uue kirikupea, kelleks võib olla iga meessoost isik.

Riitused

Katoliiklastel on nii nagu õigeusklikelgi seitse sakramenti: ristimise, konfirmatsiooni, armulaua, abielu, vaimulikuseisuse, meeleparanduse ja haigete salvimise sakrament. Iga sakrament kannab nähtamatut jumalaarmu, mida nähtavalt väljendavad märk, žestid ja ettemääratud sõnad. 
Oma pühitsemisvõimu (vt sakramentide pühitsemine ja jagamine) annab Katoliku Kirik vaimulikuametisse pühitsemise sakramendi kaudu edasi preestriseisuse liikmeile, kes on inimese ja Jumala vahendajad. Ladina riituses on vaimulikule normiks tsölibaat. 
Kiriku haldusliku jaotuse põhiüksus on kogudustest koosnev diötsees ehk piiskopkond, mida haldab piiskop.
Jumalateenistuse põhivormid on missa, laudes, vesper, vigiilia jt. Nende kõrval korraldatakse protsessioone, palverännakuid ja muid kombetalitusi. Jumalateenistusi ja kombetalitusi toimetatakse pidulikult, kasutades liturgilist riietust, liturgilist muusikat, mitmesugust sümboolikat (näiteks žeste, liturgilisi värve), pühitsetud vett, pühapilte ja viirukit.
Kiriku ainsaks ameti- ja liturgiliseks keeleks oli 1965. aastani ladina keel. 
Roomakatoliku kiriku ajaloos on olnud tähtsad mungaordud (vt munklus).
Tabelarvutus

Tabelarvutus on arvutuste tegemine tabelarvutusprogrammiga, mis kuvab ridade ja veergudena paiknevate lahtritega tabeli, mille ühe lahtri sisu muutmine võib põhjustada ühe või enama lahtri ümberarvutuse kasutaja määratletud lahtritevaheliste seoste, nt valemite, põhjal.
Jaapani meri

Jaapani meri (jaapani keeles 日本海 Nihon-kai 'Jaapani meri'; korea keeles 동해 Tong-hae 'Idameri' (kasutusel Lõuna-Koreas) ja 조선동해 Chosŏn Tong-hae 'Korea Idameri' (kasutusel Põhja-Koreas); vene keeles Японское море Japonskoje more 'Jaapani meri') on ääremeri Vaikses ookeanis. 
Läänes piirneb see Korea poolsaare, lõunas Kyūshūga, kagus ja idas Honshū, kirdes Hokkaidō ja Sahhaliniga. Ühendatud Ida-Hiina merega Tsushima väina kaudu, Jaapani Sisemerega Shimonoseki väina kaudu, Vaikse ookeaniga Tsugaru väina kaudu, Ohhoota merega La Pérouse'i ja Tatari ning Nevelskoi väina kaudu. Suurim sügavus 3727 meetrit.
Andmevara

Koostöö Moldova rahvastikuregistriga

Aastal 2013 ilmutas Moldova huvi Eesti e-riigi lahenduste vastu, soovides digiteerida oma rahvastikuandmeid, mis eksisteerisid veel samal aastal enamasti paberkujul. Rahvusvahelise hankekonkursi tulemusena hakkas kolme aastast projekti läbi viima AS Andmevara.
Digiteerimise protsessi kuulus materjalide skaneerimine, metaandmete sisestamine, kvaliteedikontroll, digiteeritud materjalidega tutvumist võimaldava infosüsteemi loomine ja andmete üles laadimine MCloudi. 13 miljonist digiteeritavast dokumendist digiteeriti esimene miljon viie kuuga ning seitsme kuuga digiteeriti kaks miljonit dokumenti. Tänu tihedale koostööle on AS Andmevara sealsed tegevused tänaseks märkimisväärselt laienenud. Üks olulisem käimasolevatest on Eesti Välisministeeriumi kaudu rahastatav projekt, mille käigus viiakse ellu arengukoostööprojekt „Moldova Vabariigi Kodanike Registri arendus SAIS infosüsteemi baasil“.
AS Andmevara on teinud esimesi samme alustamaks koostööd ka Usbekistaniga, osaledes välisministri Urmas Paetiga Eesti-Usbekistani ärifoorumil.
Rice'i maakond (Kansas)

Ajalugu

Rice'i maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond sai nime brigaadikindral Samuel Allen Rice'i järgi.
Eidapere kultuurikeskus

Eidapere kultuurikeskus on kultuurikeskus Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere asulas. Asutuse juhataja on Helgi Randla.
Asutus asutati 1992.
Ain Joala

Ain Joala (13. august 1935 Pärnu – 23. juuli 2017) oli eesti veemootorisportlane, treener ja veemootorispordikohtunik. 
Joala lõpetas 1955 tislerina Võru Tööstustehnikumi. Hakkas veemootorisporti harrastama 1961. Perioodil 1962–1966 võitis ta Eesti veemootorispordi meistrivõistlustel 2 kulda, 6 hõbedat ja 2 pronksi. 
Ta oli 1961–2000 Pärnus veemootorisporditreener. Õpilasi: Ülo Koodi, Vello Tamme, Ago-Tarvo Kungla, Ilmar Laagus ja Peeter Pilt. Veemootorispordikohtunikuna tegutsenud aastast 1966. Ta kuulus aastatel 1968–1976 Eesti Veemotospordiföderatsiooni presiidiumi. 
Töötanud Pärnu Sädemes, AS-is Viisnurk ja masinatehases tislerina ja mudelsepana. Paadiehitaja ja sõukruvimeister.

Isiklikku

Ta oli Johannes Joala poeg. Pojad Vahur ja Atso olid samuti tema õpilased veemootorispordis.
Ya'an Shi

Loodus

95% maast on mägine või künklik.
Kliima on sademeterikas. 
Ya'an Shi'd peetakse bambuskaru kodukohaks. Pool maailma tuhandest bambuskarust elab Ya'an Shi's. Aastal 1869 avastas Armand David Ya'ani lähedal bambuskaru. Linn on saatnud üle 100 bambuskaru uurimiseks või näitamiseks või välisriikidesse rahusaadikutena (keskvalitsuse vahendusel). Baoxini maakonnas asub Fengtongzhai kaitseala bambuskarudele. Ya'ani lähedal on ka Bifengxia looduspark. 
Ya'an Shi'st on leitud endeemse koiliigi Sphinx centrosinaria ainukesed kaks eksemplari.   
Aastal 1998 tegi Ya'an Shi korralduse lõpetada puude raiumine Jangtse ülemjooksul. Metsafirmad on hakanud puid istutama. Linn on istutanud puid mäenõlvadele ja endisele põllumaale.

Rahvastik

Elanike arv on 2004. aasta lõpu andmetel 1,54 miljonit. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 1 522 845.
Ya'an on paljurahvuseline piirkond.

Tähised

Telefonikood on 0835, sihtnumber 625000.

Liiklus

Linn oli kõrgmägede ja kärestikuliste jõgede tõttu üsna ligipääsmatu, kuni 1999 avati linna Chengduga ühendav maantee.  
Ya'ani kaudu kulgeb maantee Tiibeti kiltmaale.

Teekasvatus

Ya'an on Lääne-Sichuani teekasvatuskeskus. Yaani peetakse teekultuuri hälliks. Mendingi mäel (Mengdingshan) hakati maailmas esimesena teepõõsast kunstlikult kasvatama. Aastal 53 eKr Lääne-Hani dünastia ajal istutas "tee isa" Wu Lizhen Mengdingi mäe nõlvale seitse teepõõsast. Hiljem hakkas Hiinas toodetud tee mööda Siiditee põhja- ja lõunaharu levima teistesse maadesse.
Kord kahe aasta tagant peetakse Ya'anis rahvusvahelist teekultuurisümpoosiumi.

Tööstus

Ya'anis on Hiina keskne tehas, kus uuritakse ja valmistatakse lennukikütuse mõõte- ja süütesüsteeme.  
Areneb kõrgtehnoloogiline tööstus. 
Valmistatakse asbesti ja põllumajandusseadmeid, remonditakse autosid.

Energeetika

Linnas on ka hüdroelektrijaam.

Mäendus

Ya'anis on Hiina suurim vilguleiukoht.

Haridus

Linnas asub Sichuani Põllumajandusülikool.
Kuningatütar klaasmäel

"Kuningatütar klaasmäel" (ATU 530) on rahvusvaheliselt levinud imemuinasjutu tüüp.
Laia levikuga jututüüp "Kuningatütar klaasmäel" on papüürusel kirja pandud juba Muinas-Egiptuses Uue riigi perioodil, jututüüp on levinud muu hulgas ka eestlaste ja naaberrahvaste hulgas.
Ladina-Ameerika hispaaniakeelsete jutuvestjate hulgas kuulub tüübi kohalik redaktsioon "Seitsmevärviline hobune" populaarsemate muinasjututüüpide hulka samuti kui kaks sellega lähedalt seotud muinasjututüüpi "Kolm rüüd" (ATU 510B, rahvusvaheliselt tuntud nime all "Eeslinahk") ja "Tuhkatriinu" (ATU 510A).
Väikesadam

Väikesadam (ka väikelaevasadam, jahisadam, marina) on sadam või sadama osa, kus osutatakse sadamateenuseid väikelaevadele või teistele alla 24-meetrise kogupikkusega veesõidukitele.
Sõna väikesadam ei tähista sadama territooriumi suurust, vaid sadama poolt teenindatavate veesõidukite suurust.
Sorahkna

Sorahkna (ka Suränkä; vene keeles Сюранка) oli küla Võrumaal. 1977 liideti see küla Pattinaga. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Saatserinna nulka.
19. sajandil kuulus küla Molosva (Моложва) kogukonda ja Saatse kogudusse.
Abhaasid

Abhaasid (abhaasi keeles аҧсуаа) on Kaukaasia rahvas.
Abhaase on mõningate hinnangute kohaselt maailmas umbes 600 000. Abhaasias elas neid rahvaloenduste andmetel 2003. aastal 94 600 ja 2011. aastal 122 100. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 11 249 abhaasi. Türgis elab umbes 40 000 abhaasi.
Kolm neljandikku Abhaasia abhaasidest on kristlased, veerand islamiusulised.
Abhaasid kõnelevad abhaasi-adõgee keelte hulka kuuluvat abhaasi keelt, mis on tuntud oma väga keerulise konsonantide süsteemi poolest. 
Eestis elas 1989. aasta rahvaloenduse andmetel 25 abhaasi, 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 13 abhaasi ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 15 abhaasi.
Jaan Laaman

Isiklikku

Tal on poeg.
Gustav Oskar Oehrn

Gustav Oskar Oehrn (14. juuli / 26. juuli 1820 Võru – 25. detsember 1877 / 6. jaanuar 1878 Võnnu) oli Eesti vaimulik.
Oehrn lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1840–1845 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Georg Schwartzi juures. Ordineeriti 9. märtsil / 21. märtsil 1847 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1847–1877 (introdutseeriti 30. märtsil / 11. aprillil 1847) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema poeg Gustav Axel Conrad Oehrn oli Võnnu ja Tartu Jaani koguduse õpetaja ning Liivimaa kindralsuperintendent; pojapoeg Gustav Hermann Axel Oehrn oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ning hiljem Saksamaal Posenis, Stolpi kreisis (praeguse haldusjaotuse järgi Mikorowos Słupski kreisis Pomorze vojevoodkonnas) Mickrow koguduse õpetaja.
Vana-Pornuse vald

Vana-Pornuse vald (saksa keeles Alt-Bornhusen) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.
Rakis

Ümberhäälestatavad rakised

Ümberhäälestatavad rakised on täiendatud konstruktsiooniga universaalsed rakised. Nad võimaldavad vajadusel vahetada üksikuid seadeelemente, mis määravad detaili asendi rakises. Kasutatakse peamiselt saritootmises.
Pilkaja

Pilkaja (täieliku nimega Pilkaja: Pilke- ja Naljaajakiri) on Eesti huumoriajakiri, mis ilmus 1. aprillist 2011 kuni 2017. aasta detsembrini. 
2011. aastal andis ajakirja välja OÜ Ajapilk  ja 2011. aasta novembrist OÜ Vebelex. Esimese seitsme numbri jooksul oli ajakirja peatoimetaja karikaturist Erki Evestus, seejärel (humorist ja peapilkaja) Andrus Tamm, kes oli ka ajakirja omanik. Ajakiri ilmus üks kord kuus. Kokku ilmus 81 numbrit.
2011. aastal korraldati huumorisõpradele fotokonkurss.
2012–2013 toimus koostöös Eesti Kirjandusmuuseumiga kogumisvõistlus "Minuga juhtus üks naljakas lugu". Suur osa laekunud töödest avaldati Pilkajas.
Valli tänav (Rakvere)

Valli tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 175 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid, ristudes Sügise tänavaga.  
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Miina Härma Gümnaasium

Ajalugu

Miina Härma Gümnaasiumi ajalugu ulatub aastasse 1906, mil Jaan Tõnissoni, Oskar Kalda ja Peeter Põllu asutatud Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi I järgu Tütarlaste Kool esimese eestikeelse keskkoolina õppetööd alustas. Esimene koolijuht oli Oskar Kallas ja teine Peeter Põld. Õppetöö toimus üüritud ruumides Jaani tänav 24. Oma maja ehitus algas Georg Hellati projekti järgi 1. juunil 1914 ning maja sai katuse alla aprilliks 1915. Esimese maailmasõja ajal kasutati poolvalmis maja haiglana. Oma majja koliti sisse 1920. aasta lõpus. 1944. aastal nimetati kool Tartu Linna 2. Keskkooliks. 1954. aastal reorganiseeriti kool segakooliks. Seoses Miina Härma 100. sünniaastapäevaga anti koolile 1964. aastal Miina Härma nimi.
1961. aastal hakati koolis süvendatult õpetama inglise keelt. Koolis on lisaks humanitaarkallakule võimalus süvendatult õppida ka loodusteadusi.
Must alpinist

Sisu

Filmi tegevus toimub 1989. aastal. Kuus eesti üliõpilast sõidavad talvematkale Tunka mägedesse Burjaatias. Esialgset gruppi ei saada täis ja nii läheb teele seltskond poolvõõraid noori. Matkal olles tekib pinge grupijuhi Olle ja bravuurika Eero vahel. Ühel õhtul räägib Eero loo mustast alpinistist, kes olevat nendes mägedes hukka saanud ja kelle vaim siiani mägedes kummitab.  
Matka viimasel päeval kihutavad Olle ja Eero ohtlikku rada pidi kurult alla. Eero satub lumelihke tõttu lume alla ja sealt välja rabeldes avastab, et on nõlval üksi. Kui kohale jõuavad teised matkajad, tekib põhjendatud kahtlus, et ka Olle jäi lume alla. Hoolimata paanilistest otsingutest ei suuda grupiliikmed teda aga lume seest leida. Matkajad laskuvad mägedest alla ja pöörduvad abi saamiseks burjaatide külla. Telefoniühendus välismaailmaga on katkenud. Kohalik miilitsaülem suhtub eesti matkajatesse umbusklikult ja ebasõbralikult. Ta saadab nad koos oma abilise Fotikuga tagasi mägedesse Ollet otsima. Otsingud mingeid tulemusi ei anna ja matkajad lähevad taas külla tagasi. Mägedes aga vallandub suurem laviin, mis keerutab lumevaringu alt välja Olle seljakoti. Kohalikud elanikud leiavad mäekurust läbi sõites laiba ja toovad selle traktori järelkärus külla. Algab kummaline ja veider sündmusteahel, mis kulmineerub matkajate jaoks ootamatult sünge ning ebamaise kogemusega.

Vastuvõtt

25. novembril 2015 esilinastunud "Must alpinist" osutus aasta üheks edukamaks filmiks, olles kolm nädalat järjest enimvaadatud linateos Eestis.
Eesti kinodes käis filmi vaatamas 55 262 inimest.
Kriitikud on filmi nimetanud väga vastuoluliseks seguks reaalsusest ja müstikast, mille heli- ning montaažikeel on ebaharilikud ja kohati tugevalt häirivad.

Varia

2015. aastal kogus film Eesti kinodes 51 193 vaatajat.
Gastronoomia

Etümoloogia

Sõna "gastronoomia" tuleneb prantsuse sõnast gastronomie, mis on tuletatud vanakreeka sõnadest γαστήρ (gastēr) 'magu'; 'kõht' ja νόμος (nomos) 'seadus'.
Loksa sadam

Loksa sadam (sadama kood: EE LSA) on sadam Loksa linnas.
Sadama geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 1″ N, 25° 41′ 56″ E.
Sadama territoorium hõlmab 191 591 m² maa-ala ja 80 475 m² veeala.
Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 447,7 m. Suurim sügavus kai ääres on 4,3 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 130 m, laius 20 m, süvis 4 m.
Restu vald

Restu vald (saksa keeles Rösthof) oli vald Tartumaal Sangaste kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1894 ja siis liideti Restu vald Sangaste vallaga.
Valla alal asus Restu mõis.
Saaremaa lipp

Lipu kirjeldus

Saare maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Saaremaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Ambrosiuse pinakoteek

Ambrosiuse pinakoteek (itaalia Pinacoteca Ambrosiana) on Biblioteca Ambrosiana juurde kuuluv kunstimuuseum Milanos. Pinakoteek ja raamatukogu asuvad kardinal Federigo Borromeo palees, mis on pärit 17. sajandist ja hiljuti restaureeritud. Kardinal oli alusepanijaks nii raamatu- kui ka kunstikogule.
Olulisemad kunstiaarded on Leonardo da Vinci "Muusiku portree", Botticelli "Madonna baldahhiini all" ja Caravaggio "Puuviljakorv", mis on esimene Itaalias maalitud natüürmort.
Muuseumi kõige veidram eksponaat on Lucrezia Borgia juuksekihar.
Lisaks kuulub pinakoteegile korralik Veneetsia kunsti kogu, milles on esindatud Tizian, Tiepolo, Giorgione ja Bassano.