google/wiki40b huggingface dataset:
Moonsorrow

Moonsorrow on Soome metal-ansambel. Ansambli laulud sisaldavad elemente soome mütoloogiast.
Ansambel asutati 1995.
Tegumood

Eesti keel

Eesti keeles on tegumoe kategoorial kaks liiget: isikuline tegumood ehk personaal ja umbisikuline tegumood ehk impersonaal.
John Anders Gaustad

John Anders Gaustad (sündinud 29. veebruaril 1980) on Norra murdmaasuusataja. 
Esimest korda osales Gaustad maailma karikavõistluste etapil 2004. aasta veebruaril Oslos 50 km vabasõidus, kus ta sai 64. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 2005. aasta novembris Kuusamos, kui oli 15 km vabasõidus üheksas. Gaustadi parim tulemus on 2009. aasta MK-etapilt Beitostølenis, kui ta sai 15 km vabasõidus neljanda koha.
Soome Rahvusteater

Soome Rahvusteater (soome keeles Suomen Kansallisteatteri) on teater Helsingis, Soome vanim soomekeelne kutseline teater.
Teater asub Helsingi kesklinnas Rautatientori kõrval aadressil Läntinen Teatterikuja 1.
Soome Rahvusteatri ajalugu sai alguse 1872. aastal Poris. Aastast 1875 on teater Helsingis. Aastail 1872–1902 kandis teater nime Suomalainen teatteri.
Teatri praegune hoone valmis 1902. aastal Onni Tarjanne projekti järgi. Aastast 1939 on teatri ees Aleksis Kivi mälestussammas (skulptor Wäinö Aaltonen).
Teatril on neli saali: suur saal (885 kohta), väike saal (avatud 1954, 309 kohta), Willensauna (avatud 1976, 152 kohta) ja Omapohja (avatud 1987, 78 kohta). Omapohjas ei ole kohad nummerdatud.
Teatris mänginud oluliste Soome näitlejate seas on Ida Aalberg, Arthur ja Selma Lundahl, Jalmari ja Joel Rinne, Uuno Laakso, Ella Eronen, Tarmo Manni, Tauno Palo, Pentti Siimes ja Esko Salminen.
Tikksaag

Ajalugu

Esimese tikksae valmistas 1946 St. Niklausis asunud ja magneetosid tootnud Šveitsi ettevõtte Scintilla AG insener Albert Kaufmann, kes asendas oma naise õmblusmasinal nõela saelehega.
Scintilla arendas seda ideed edasi. 1947 hakkas ta tikksaage tootma ja müüma nime "Lesto jigsaw" all.
1964 vahetati see kaubamärk Boschi nime vastu, kuna juba 1954 oli Scintilla AG läinud Boschi kontrolli alla. Edasi ongi suurimat arendustööd tikksaagide konstruktsioonis teinud Bosch, kes 1966 lisas saelehe pendelliikumise ja 1989 saelehtede (tööriistavaba) kiirkinnitussüsteemi. Suurem osa Boschi tikksaagidest, mida on kokku toodetud juba üle 30 miljoni, valmistatakse 2007. aasta andmetel Šveitsis Solothurnis.
Linnape mõis

Linnape mõis (saksa keeles Linnapäh) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Ivar Grünthal

Ivar Grünthal (8. juuni 1924 Tartu – 14. veebruar 1996 Göteborg) oli eesti kirjanik, arst ja poliitik.

Elulugu

Ivar Grünthal oli ajakirjanik Vera Poska-Grünthali ja jurist Timotheus Grünthali teine laps, riigimees Jaan Poska lapselaps. Tal oli vanem õde Constancia (1920–2005) ja noorem õde Vera (sündinud 1925) ning noorem vend Timotheus Grünthal jr (sündinud 1930). Tema onu Villem Grünthal-Ridala oli eesti luuletaja, tõlkija ning keele- ja folklooriuurija.
Õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis aastatel 1932–41. Pärast seda jätkas õpinguid Tartu, Helsingi ja Lundi ülikoolis, õppides arstiteadust. Lõpetas Lundi ülikooli meditsiinilitsentsiaadi kraadiga 1951. aastal.
Teise maailmasõja ajal teenis Soome armees, kuuludes Eesti vabatahtlike rügemendi JR 200 koosseisu, pärast ohvitserikoolituse läbimist ülendati lipnikuks (vänrikki).
Astus Rootsis paguluses olles aastal 1945 EÜS Põhjala liikmeks.
Töötas aastatel 1952–1958 Visbys arstina. Aastast 1959 oli sotsiaalarst Göteborgis.
Aastatel 1957–1966 oli kultuuriajakirja Mana toimetaja ja väljaandja. 1956–1962 oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskogu liige.
Tõlkis eesti luulet rootsi keelde, avaldas rohkelt artikleid ja arvustusi ajakirjades.
1. jaanuaril 1962 nimetas Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis August Rei Ivar Grünthali portfellita ministriks ja sotsiaalministri kohusetäitjaks peaministri asetäitja Aleksander Warma juhitavas Vabariigi Valitsuses eksiilis.
Abikaasa Virve Grünthal (Lasberg), tütred Anne, Pia ja Kristiina, poeg Ivar-Hendrik.
Elmar Muuk

Elmar Muuk (26. detsember 1901 Eivere küla, Järvamaa – 20. november 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti keeleteadlane.
Võttis osa Vabadussõjast. NKVD arreteeris ta 14. juunil 1941 Tallinnas.

Isiklikku

Ta oli abielus Alide-Hildegard-Johannaga, kellega tal olid lapsed Jüri (1932–1954) ja Mare (s. 21. mail 1935).
Sipa mõis (Lihula)

Sipa mõis (saksa keeles Sippa) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1667 Karinõmme mõisast eraldatud alast.
Järva foogt

Järva foogt (saksa keeles Vogt von Jerwen) oli Järvamaal valitsenud kõrgeim kohalik ametnik 13.–16. sajandil, 1237. aasta järel oli ta Liivi ordu käsknik, kes valitses Järva foogtkonda.
Esimene teadaolev Järva foogt oli Hebbe, kes tapeti 1223. aastal. Viimane Järva foogt Bernhard von Smerten lahkus 1558. aastal Liivimaalt ja tema asetäitjaks oli kuni Liivi ordu eksistentsi lõpuni 1562. aastal Caspar von Oldenbockum.
Järva foogt kuulus Liivi ordu kõige olulisemate käsknike hulka ja kuulus tavaliselt ordut juhtinud kõrgeimasse nõukokku. Alates 1330. aastast täitsid Järva foogtid ka Paide komtuuri kohuseid. Ordumeistriks sai teadaolevatest Järva foogtidest siiski vaid üksikud.
Suure-Rõude mõis

Suure-Rõude mõis (saksa keeles Groß-Ruhde) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Keskajal kuulus mõis Saare-Lääne piiskopkonnale. Hiljem kuulus mõis riigile ja seda on omanud ka Edler von Rennenkampffid. Keskaegse väljanägemisega vanabalti tüüpi puust peahoone ehitati arvatavasti 18. sajandi keskel.
Kuressaare Laurentiuse kogudus

EELK Kuressaare Laurentiuse kogudus on luterlik kogudus Kuressaares.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda.
Koguduse õpetaja on Anti Toplaan, abiõpetaja Tiina Ool, organist Rita Naaber. Juhatuse esimees on Kaalep Koppel.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kuressaare Laurentiuse kirikus.
29. novembril 1936 toimus koguduse 100-aastase juubeli puhul eesti ja saksa koguduse esimene ühine pidulik jumalateenistus eesti keeles. Seni oli jumalateenistusi peetud eraldi eesti ja saksa keeles.
Jõelähtme valla lipp

Jõelähtme valla lipp on Eesti haldusüksuse Jõelähtme valla lipp.
Lipu kinnitas riigiminister Uno Veering 5. mail 1992.
Lipu autor on Priit Herodes.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on täisnurkne riidekangas, mis on jaotatud vertikaalselt lainelõikeliselt valgeks ja punaseks väljaks. Vardapoolne valge väli moodustab lipu pikkusest 3,5 ühikut. Kanga punasel osal on valge liilia, mille kõrgus on 4/5 lipu laiusest. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105×165 cm.

Põhjendus

Värvid viitavad Harjumaale, lainelõikeline piit valla seotusele veega (meri, jõgi, kosk). Liilia neitsi Maarja sümbolina sümboliseerib Jõelähtme 14. sajandil neitsi Maarjale pühitsetud kirikult.
Gringode kultuur

"Gringode kultuur" on ansambli J.M.K.E. album, mis ilmus 1993. aastal.
L&M

L&M on sigaretimark, mille tõi turule Ameerika Ühendriikide tubakafirma Liggett & Myers Tobacco Company. Varem, aastast 1876, tootis sama ettevõte selle nime all närimistubakat. Aastal 1999 omandas L&M-i kaubamärgi õigused Ameerika Ühendriikide suurim tubakafirma Philip Morris, mis kannab alates 2003. aastast nime Altria Group.
L&M ei ole kodumaal eriti populaarne sigaretimark, kuid see on laialt levinud näiteks Euroopa riikides, sealhulgas Eestis.
Pajaka mõis

Pajaka mõis (saksa keeles Pajak) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.
Mõisast on teateid alates 1452.
Aleksanterinkatu

Aleksanterinkatu (rootsi:Alexandersgatan) on tänav Helsingi kesklinnas. Tänav algab presidendilossi lähedal ja lõppeb Mannerheimintiega ristumisel. Tänava ääres on mitmeid kuulsaid hooneid, teiste seas näiteks Helsingi toomkirik, Helsingi Ülikooli peahoone, Nordea Soome peakorter ja Stockmanni kaubamaja.
Aleksanterinkatu (rahvasuus ka Aleksi) nimetati Aleksander I auks 1833. aastal. Algselt kandis tänav Suurkatu nime, kuid nimetati peale Aleksander I surma tema auks ümber. Mõned Aleksanterinkatuga ristuvad tänavad on nimetatud tema ema, õdede ja vendade järgi.
Jõulude ajal ehitakse tänav igal aastal jõulutuledega ja avatakse pidulikult jõulutänav.
Helsingi trammiliinidest kasutab tänavat 2, 3, 4, 4T, 7A ja 7B, kuid tänava sõidab kogu pikkuses läbi ainult 4 ja 4T.
Aleksanterinkatu nime kannab ka Lahti peatänav, samuti on sellenimeline suur tänav Oulus ja Tamperes.
Pleurokokk

Pleurokokk (Pleurococcus vulgaris) on üherakuline rohevetikas, kes elab mitte vees, vaid õhu käes. 
Pleurokokid on sageli liitunud väikesteks rühmadeks. Pleurokokkide areaal hõlmab praktiliselt kogu maailma.
Pleurokokid elavad tavaliselt vanade puude tüvede alustel, kus on piisavalt niiskust, õhku ja valgust.
Nad paljunevad pooldumise teel.
Tsiviilehitus

Tsiviilehitus on insener-tehniline valdkond, milles tegeletakse projekteerimise, ehitamise ja hooldustöödega, mis hõlmavad tee-, silla-, kanali-, tammi- ja hoonete ehitust.  Tsiviilehitus on traditsiooniliselt jagatud mitmeks allerialaks.

Tsiviilehituse ajalugu

Tsiviilehituse teadaolev algus oli 4. ja 3. aastatuhandel eKr Vana-Egiptuses, Induse kultuuris ja Mesopotaamias.
Insenere ja arhitekte hakati ehituses eristama alles uusajal. Varem nimetati sama ametit mõlema nimetusega, sõnakasutus oli eri kohtades erinev.
Jüri Roosaare

Jüri Roosaare (sündinud 4. veebruaril 1953) on eesti geograaf.
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku ülikooli aastal 1976 geograafia erialal. Ta on töötanud pikka aega Tartu Ülikooli geograafia osakonnas õppejõuna.
Tambovi kubermang

Tambovi kubermang oli Venemaa keisririigi haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Tambov. Kubermang eksisteeris 1796–1928. Kubermangu territoorium on praegu Venemaa koosseisus.
1918–1921 oli kubermangus bolševismivastane talupoegade ülestõus (Tambovi ülestõus (vene Тамбовское восстание))
Puolanka

Kirik

Arhitekt Olavi Sortta projekteeritud Puolanka kirikuhoone on kolmelööviline, kuid ilma tornita ning hoone katus ulatub peaaegu maapinnani. Tellistest ja puidust kirik valmis aastal 1954 ning see mahutab 450 inimest. Samal aastal ehitati kiriku kõrvale ka kellatorn. Eelmine, 1792. aastal ehitatud puukirik hävis pikselöögist süttinud tulekahjus 1949. aastal.
Julius Ridal

Julius Ridal (kuni 1940. aastani Julius Bergstein; 25. jaanuar 1910 Rae vald, Harjumaa – 29. aprill 2004) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas aastal 1928 Jakob Westholmi Gümnaasiumi, õppis aastatel 1929–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
Ta oli aastatel 1934–1935 vandeadvokaat Ernst Jürmanni abi, aastatel 1935–1938 vandeadvokaat Elmar Sonini abi ja aastatel 1938–1940 vandeadvokaat Tallinnas.
Aastal 1944. aastal põgenes ta Rootsi, hiljem siirdus sealt Kanadasse, kus suri.
Tema abikaasa oli Tallinna linnapea Anton Uessoni tütar Anna Uuesoo.
Nanopatarei

Valmistamine

Nanopatareisid on võimalik valmistada mitmel meetodil. Näiteks saab kasutada selleks spetsiaalselt valmistatud geeli, mis nanopooride peale asetatuna viib vajalikud nanoosakesed õõnsustesse, mis lõpuks moodustavad terve seeria nanopatareisid. Samuti on võimalik kasutada nanopooride täitmiseks aatomkihtsadestust.

Toshiba

Kasutades nanomaterjale on suudetud suurendada aktiivse liitiumi pindala ning suurendada patarei "pudelikaela", saavutades niimoodi kiirema patareide taaslaadimise. Toshiba väidetel on nad oma uudset patareid lasknud täielikult tühjaks joosta ning uuesti laadida tervelt tuhat korda 77 kraadi juures. Sealjuures kaotati algupärasest patarei mahtuvusest kõigest üks protsent, mis viitab pikale patarei elueale.

A123 Systems

A123 Systems on ka välja töötanud kommertstasemel nano Li-Ion patarei. A123 Systemsi väidetel on nende väljatöötatud patarei võimeline töötama temperatuuridel vahemikus –30 … 70 ⁰C. Nagu Toshiba, on ka A123 toodetud patarei võimeline laadima suure mahtuvuseni juba kõigest viie minutiga ja patareide valmistamiseks kasutatakse nanofosfaadi tehnoloogiat.

AltairNano

AltairNano on välja töötanud liitiumtitanaadil põhinevad nanopatareid. Nagu konkurentide patareid, on needki patareid traditsioonilistest liitiumioonpatareidest suurema mahtuvuse, kiirema laaduvuse ja pikema elueaga.

US Photonics

Kasutades femtosekundlaseritega töötlemist  ning eksperimenteerides selliste eksootiliste materjalidega nagu süsiniknanotorud ja nitinool, töötab ka US Photonics välja oma keskkonnasõbralikku nanopatareid.
Krevo unioon

Krevo unioon (poola keeles Unia w Krewie, leedu keeles Krėvos sutartis) on leping, mille Leedu suurvürst Jogaila ja Poola kuninganna Jadwiga sõlmisid 14. augustil 1385 Kreva lossis Poola kuningriigi ja Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi ühendamise kohta. 
Jogaila kohustus koos vendade ja alamatega vastu võtma katoliku usu, liitma Leedu (koos allutatud Vene aladega) Poolaga, tagasi võitma Poolale kuulunud alad (eelkõige Pommeri, poola keeles Pomorze); Jadwiga kohustus Jogailaga abielluma ning laskma ta kroonida Poola kuningaks (märtsis 1386). 
Krevo unioon ühendas Poola ja Leedu jõud Saksa Ordu vastaseks võitluseks, kuid leedu ja vene feodaalide vastuseisu (seda juhtis suurvürst Vytautas) tõttu kogu Leedut Poolaga ei liidetud.
Alar Tamming

Alar Tamming (sündinud 5. juulil 1963) on eesti psühholoog ja ettevõtja.
Valuutavahetusettevõtte Tavid AS suuromaniku ja nõukogu esimehena on Alar Tamming investeerimiskulla maaletooja Eestis, tema ettevõtmisel hakkas Tavid AS seda 2004. aastal müüma ja ostma.
Psühholoogia teadusmagistrina on Alar Tamming Eesti Transpersonaalse Assotsiatsiooni asepresident ning Eesti Analüütilise Psühholoogia Seltsi ja Holistilise Regressiooniteraapia Seltsi HORETES liige. Alar Tamming on Holotroopse hingamise ja Transpersonaalse hingamise koolitatud juhendaja.

Hariduskäik

1970–1981 Tallinna 8. Keskkool
1981–1986 Tallinna Polütehniline Instituut, ühiskondliku toitlustamise organiseerimine, insener-tehnoloog
1999–2004 Tartu Ülikool, psühholoog
2005–2007 Tallinna Ülikool, psühholoogia teadusmagister

Töökäik

Aastatel 1986–1992 oli ta Klementi söökla juhataja ja Tallinna Videokeskuse direktor, alates 1992 Tavid AS juht ja omanik, hiljem nõukogu esimees.

Tähelepanuväärset

Alar Tamming on meistersportlane lauatennises. Ta on meeskondlik Eesti meister  ja viiekordne Eesti koolinoorte spartakiaadi võitja lauatennises.
2006. aastal autasustati Alar Tammingut Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.

Isiklikku

Tema isa oli sporditegelane Valdur Tamming, kes oli muuhulgas ühingu Autom tegevdirektor ja spordiühingu Kalev auliige.
Õuedaam

Õuedaam (ka õukonnadaam, hoovidaam) oli õukonda kuuluv aadlisoost daam.
Euroopas olid õuedaamid kuninganna, keisrinna, printsessi või muu väga kõrgest soost aadlidaami isiklikud assistendid ja kaaslannad. Õuedaam oli pärit heast aadliperekonnast, kuid madalama staatusega kui daam, kelle kaaslaseks ta oli. Õuedaamid võisid saada oma teenete eest kompensatsiooni või mitte, kuid kindlasti oli nende ülesanne pigem pakkuda seltskonda kui olla teenija.
See, kas kõrgest soost daam võis ise endale õuedaame valida või mitte, varieerus. Isegi kui võis, olid tema otsused väga tihti mõjutatud oma vanemate, abikaasa, tolle sugulaste või kõrgete riigiametnike arvamustest.
Cramo Estonia

AS Cramo Estonia (varasema nimega AS Ehitustööriist) on Eesti ettevõte, mis rendib ehitusseadmeid ja -masinaid; ühtlasi Eesti suurim ettevõte selles valdkonnas. Aastast 2001 kuulub AS Cramo Estonia kontserni Cramo Oyj.
Ettevõte asutati 1995 nime all AS Ehitustöörist.
40 (Tallinna bussiliin)

40 on Tallinna bussiliin, mida teenindab Tallinna Linnatranspordi AS.
Bussiliin ühendab Pelguranna asumit Põhja-Tallinnas Südalinna asumiga Kesklinnas, läbides Kelmiküla ja Pelgulinna. Liin saab alguse Viru Keskuse bussiterminalist. Tööpäeva tipptundidel sõidab 10 bussi.
Rahvusvahelised veed

Rahvusvahelised veed (ka eksterritoriaalveed, välisveed) on rahvusvahelise mereõiguse kohaselt veealad, mis jäävad väljapoole rannikuriikide jurisdiktsioonile alluvaid territoriaalvesi.
Avamerel seilavate laevade üle on jurisdiktsioon lipuriigil. Erandina saavad piraatluse ja orjakaubanduse puhul kõik riigid nende laevade üle jurisdiktsiooni teostada.
Edward I

Edward I, ka Edward Longshanks (Edward Pikk-koib; 17. juuni 1239, Westminster, Middlesex – 7. juuli 1307, Burgh-on-Sands, Cumberland) oli alates 20. novembrist 1272 kuni surmani Inglismaa kuningas ja Iirimaa isand ning alates 14. veebruarist 1254 Chesteri krahv.
Valitsejatiitel: Jumala armust Inglismaa kuningas, Iirimaa isand ja Akvitaania hertsog (inglise keeles By the Grace of God, King of England, Lord of Ireland and Duke of Aquitaine, ladina keeles Dei Gracia Rex Anglie Dominus Hibernie et Dux Aquitanie).
Pärast 1282 alanud ülestõusu mahasurumist 1284 läks Wales Inglismaa koosseisu. Alates 1301, kui Edward I andis Walesi printsi tiitli oma pojale Edward II-le, kannab Inglise troonipärija tiitlit Walesi prints.
Edward I püüdis allutada ka Šotimaad, mis tal sealse pärimistüli tõttu ajutiselt ka õnnestus. William Wallace'i juhtimisel suutsid šotlased end küll uuesti vabaks võidelda, kuid pärast aastatepikkust võitlust suutis Edward Wallace'i vangistada ja Šotimaa uuesti allutada. Robert Bruce'i juhtimisel suutsid šotlased oma iseseisvuse siiski taastada.

Isiklikku ja järglased

1. novembril 1254 abiellus Edward I Kastiilia Eleanoriga, kellega sai 15 last, 5 poega ja 10 tütart. Eleanor suri 1299. aastal. Lastest said täiskasvanuks 5 tütart ja 1 poeg. Neist lastest üks oli nunn, aga kõigi ülejäänute järeltulev sugu kestab tänapäevani. 15 lapsest noorim, Edward II, päris oma isa trooni.
10. septembril 1299 abiellus Edward I Prantsuse Marguerite'iga, kellega sai kolm last, kaks poega ja noorelt surnud tütre. Kummagi poja sugu kestab tänapäevani.
Mac OS X Lion

Süsteemi nõuded

Toetatud on kõik Macintoshi arvutid, millel on Inteli 64-bitine protsessor ja vähemalt 2 GB RAM-mälu.

Uued ja muudetud võimalused

Muudetud on kasutajaliidest ja rakendused on nüüd IOS-i stiilis. Mac OS X Lion salvestab kasutajate kirjutatud dokumente ja muid tegevusi automaatselt. 
Operatsioonisüsteemi lisati uusi keeli, olemas on Launchpad (arvutis olevaid rakendusi näeb nii nagu iOS-is) ja Mac App Store'i otsetee.
Kunda hüdroelektrijaam

Kunda hüdroelektrijaam ehk Kunda vana hüdroelektrijaam, mis ehitati 1893 Kunda jõe ürgorgu oli tolle aja Baltimaade ja Tsaari-Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid.
Kunda jõe pikkus on 64 km ja langus 90 m, sellest Kunda mõisa ja mere vaheline langus on 38 m. Sellest tulenevalt on jõe energiaressurss päris suur. Seepärast asuti seda tehnika arenedes kohe ka ära kasutama.

Esimene veejõuseade

Esimene veejõuseade oli Kunda jahuveski, mis ehitati Kunda mõisa juurde. Seal töötas kaks turbiini: GIRAR- ja FRANCIS-turbiin.

Teine veejõuseade

Teine veejõuseade töötas 1870. aastast vana tsemendivabriku juures (nüüd silla all) 2,7 km jõesuust. Selle 110 hj turbiini valmistas Riia firma R. H. Mantel. Klinkriveski neli kivipaari jahvatasid mehaanilise jõuülekande kaudu klinkrit tsemendiks.
Teise täisautomaatse hüdroelektrijaama rajas OÜ IMG Energy vana jõuseadme tammile, kus veelang on 6 meetrit. Hüdroelektrijaam käivitati 16. aprillis 2003 Kunda jõe silla all. Jaamas töötab Soome firma Waterpumps WP turbiin ja kaks generaatorit. Elektrijaama hüdroturbiinide toodetud elektriline võimsus on kokku 336 kW ja ta on ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga.

Kolmas veejõuseade

Kolmas veejõuseade ehk Kunda hüdroelektrijaam rajati 1893. aastal seoses tsemenditehase põhjaliku rekonstrueerimisega. Elektrijaam ehitati eelmisest pool kilomeetrit allavoolu, kus Kunda jõe ürgorus oli kärestiku langus 9,3 meetrit. Elektrijaama paigaldati üks 260 hj FRANCIS-tüüpi turbiin, mis käitas hammasülekande, ja kahe rihmülekande kaudu kahte SIEMENS-HALSKE alalisvoolugeneraatorit, kumbki võimsusega 105 kW, 650 V. Elektriseadmed oli toodetud  Šveitsis, turbiin aga Riias. Elektrijaam toitis lisaks vabrikule ka õhuliini kaudu sadama kraanat ja Lontova asula elektrivalgustust. Kunda  HEJ sai oma aja kogu Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid, see oli esimese hoone Balti  riikides, mis oli spetsiaalselt elektrijaamaks ehitatud.
Kui jõe veetase oli madal ja jõevool veevaena, täiendava energiaallikana kasutati aurumasinaid, mille kütusena kasutati algul kivisütt ja hiljem põlevkivi.

Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval

Elektrijaam töötas tõrgeteta 1943. aastani. Jaam käivitati uuesti 1953. aastal ja see töötas 1971. aastani. 1995. aastal sai lagunenud jaama omanikuks OÜ Generaator E&K. 
Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja käivitati 28. juunil 2000. Veejõuseadmena töötab vana FRANCIS-turbiin, mis lamerihmülekande abil käivitab kahte 200 kW asünkroongeneraatorit. Renoveeritud jaama nimivõimsus oli 400 kW ja see oli ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga. 2007. aastal vee erikasutusluba kaotas kehtivuse.
2008. aastal võeti Kunda HEj kultuurimälestisena kaitse all. See on üks kolmest kaitse alla võetud hüdroelektrijaama Eestis.
Edmontoni Eesti Selts

Edmontoni Eesti Selts (inglise keeles Edmonton Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Alberta provintsis Edmontonis. Seltsi esimees on Eda McClung.
Leonid Golovko

Leonid Golovko (vene Леонид Александрович Головко; 1909 Levaši, Dagestan – ?) oli vene näitleja.
1935. aastast 1950. aastateni oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri näitleja, töötas ka Tallinnas. Aastatel 1961–1990 töötas Leningradi Teatriinstituudis, ta oli nukuteatri kateedri professor.
Noore kultuuritegelase preemia

Noore kultuuritegelase preemia on sihtasutuse Vabariigi Presidendi kultuurirahastu poolt noortele Eesti kultuuritegelastele antav preemia.
Noore kultuuritegelase preemia antakse 35-aastasele või nooremale Eesti päritolu kultuuritegelasele, kelle kunstilised saavutused on leidnud laialdast tunnustust või kelle looming ning kunstiline tegevus on oluliselt kaasa aidanud Eesti ja tema kultuuri tutvustamisele maailmas. Preemia saajaid võib ühel aastal olla mitu.
Preemiat antakse välja kord aastas kevadel ning selle suurus on 5000 eurot (kuni 2010 75 000 krooni, 2011. aastal 4793 eurot). Aastatel 2002–2011 rahastas preemiat Toomas Luman. 2012. aastast rahastab preemiat Indrek Neivelt.
Pruudivend

Pruudivend,  ka pruudipoiss või pruudiveli oli eesti talupojapulmas pulmategelane. 
Harilikult oli pruudivennaks pruudi lähim vallaline sugulane. Ta oli pruudi saatja ja kaasanaise abiline pulmatseremoonial, mängude ja pulmanaljade juht pulmapeol.  Pruudivend oli pruudi sõidutaja pulmarongis ning püüdis teel pruuti "ära ajada" ja minema sõita, selle pidid ära hoidma vastaspoole peiupoisid. Kui äraajamine õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja välja lunastama. Tal olid pulmas mitmesugused ülesanded: käis mõrsja ees; ruumi sisenemisel lõi mõõgaga uksele risti; pruudiviina joomisel oli küünalde valvur; tõi veimevaka pea peal tuppa; kutsus põlle lappima; oli ka veimede jagaja, kirstukaku jagaja, raha eest õlle pakkuja (näit. Viru-Jaagupi, Väike-Maarja, Järva-Madise, Risti, Kursi, Pärnu-Jaagupi jne.).
Vasalemma lubjakivimaardla

Vasalemma lubjakivimaardla on üleriigilise tähtsusega lubjakivimaardla, mis asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Maardla pindala on 660 ha.
Maardlal eristatakse kahte osa, mida nimetatakse vastavalt Padise Paemurrud nr 1 ja Padise Paemurrud nr 2. Paemurdudes nr 1 on tehnoloogiline lubjakivi (tootsa kihi paksus keskmiselt 9,1 m) ja Paemurdudes nr 2 ehituslubjakivi (tootsa kihi paksus 9,3 m). Geoloogiliselt on need tootsad kihid Ordoviitsiumi ladestu Oandu ja Keila lademe lubjakivid. Maardla katendi paksus on kuni 8 m.
Padise Paemurdudest nr 2 on Eestis ka kaevandatud (nt 2002)
Maie Toom

Maie Toom (Maie Männik, 30. detsember 1935 – 4. september 2016) oli eesti bioloog.
Ta on maetud Kuusalu kalmistule.
Ta töötas pikka aega Tartu Ülikoolis õppejõuna.
Ta on mitmete bioloogiaõpikute ja õppematerjalide autor.

Pere

Tema abikaasa oli bioloog Jaan Toom.