google/wiki40b huggingface dataset:
Bellis Kullman

Bellis Kullman (sündinud 12. mail 1947) on eesti mükoloog.
Bellis Kullmann on sündinud Ilmatsalus Tartumaal. Ta lõpetas 1970 TRÜ bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-geneetikuna, 1983 sai ta doktorikraadi. 1972–76 oli ta aspirantuuris Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis (praegu EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituut); 1970–2004 töötas ta Zooloogia ja Botaanika Instituudis vanemlaborandina, vaneminsenerina, teadurina ja vanemteadurina. 2005. aastast on Kullman Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi  mükoloogia osakonna vanemteadur, 2006. aastast osakonnajuhataja.
Kullmani uurimisalad on eelkõige liudikulaadsete seente ökoloogia, biosüstemaatika ja tsütogeneetika, samuti endofüütsete seente elurikkus agroökosüsteemides. Ta on osalenud arvukatel ekspeditsioonidel 1970–1990 Venemaa Kaug-Idas, Kesk-Aasias, Siberis, Kaukaasias, hiljem peamiselt Põhjamaades ja Newfoundlandil. Kirjeldanud mükoloogiale 3 uut liiki ja 3 uut varieteeti. Ta on lugenud mükoloogiaalaseid loenguid ja juhendanud mitmeid väitekirju TÜs ja EMÜs.
Teoseid: "A revision of the genus Scutellinia (Pezizales) in Soviet Union" (monograafia, 1982); "Eesti seenestik" (CD, koos kaasautoritega, 2000); "Application of flow cytometry for measurement of nuclear DNA content in fungi" (artikkel, 2000); "Fungal Genome Size Database" (online andmebaas http://www.zbi.ee/fungal-genomesize/, koos kaasautoritega, 2005); "Eukaryotic genome size databases" (artikkel, koos kaasautoritega, 2007); "Preliminary study of endophytic fungi in timothy (Phleum pratense) in Estonia" (artikkel koos kaasautoritega, 2013).
Anne-Mai Parring

Anne-Mai Parring (aastani 1965 Sepandi, sündinud 21. juulil 1940 Tapal) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Anne-Mai Parring on kooliõpetajate tütar ja Aivo Parringu lesk.
Ta lõpetas 1958 Tapa Keskkooli, 1964 TÜ matemaatika osakonna, 1978 aspirantuuri, füüsika-matemaatikakandidaat (1981, Vilniuse Ülikool), väitekiri "Предельные распределения параметров статистической регрессии". Täiendas end Amsterdami (1990) ja Helsingi Ülikoolis (1994, 1996). Oli 1965–66 Eesti TA Küberneetika Instituudi insener, 1966–70 TÜ Arvutuskeskuse nooremteadur, 1970–75 ja 1979–84 TÜ matemaatikateaduskonna matemaatilise statistika ja programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1984–92 dotsent, 1992–2005 TÜ matemaatilise statistika instituudi dotsent. Lugenud tõenäosusteooriat, statistilise andmetöötluse algõpetust, matemaatilist statistikat ja mitmemõõtmelist analüüsi, programmeerimist; koostanud õpikuid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: tõenäosusteooria, mitmemõõtmeline matemaatiline statistika: statistikute asümptootilised jaotused, maatrikstuletis. Eesti Matemaatika Seltsi ning Eesti Statistika Seltsi liige. Ta on avaldanud umbes 50 teadustrükist, sealhulgas õppevahendeid.
Kullamaa Muusika Selts

Kullamaa Muusika Selts oli esimene eesti selts Läänemaal, mis tegutses Kullamaal aastatel 1884–1940. Seltsi tegevus taastati 23. aprillil 2004. aastal Loit Lepalaane eestvedamisel. 
Seltsi asutasid 1884. aastal Kullamaa kihelkonna kooliõpetajad Jaan Veidermann (Vaikna vallakooli juhataja), Heinrich Uritamm (Koluvere-Laukna vallakooli juhataja), Jaan Kromel (Loodna vallakooli juhataja), Hans Habermann (tislermeister Koluverest), Karl Kasterbusch (tislermeister Kullamaalt), Gustav Kasterbusch (maalermeister Koluverest), Jaan (Jüri) Peetmann (Jõgisoo vallakirjutaja), Karl Reinvald (Kullamaa vallakirjutaja) ja Martin Kalff (Koluvere mõisavalitseja), kes koostasid palvekirja raha korjamiseks pillide ja nootide ostmiseks.
Palvekirja kirjutajate ja asutajaliikmete kokkusaamise kohaks oli tolleaegne Jõgeva kõrts, mille rentnikuks oli Eesti Aleksandrikooli idee algataja, Eesti Kirjameeste Seltsi ja Viljandi Põllumeeste Seltsi asutajaliikme Hans Wühneri vend Peeter Wühner. Seal toims ka kuulus habemetemüümise lugu (Jaan Veidermanni habe müüdi 5 rubla ja Karl Kasterbuschi habe 10 rubla eest).
Palvekirjale kirjutas 13. mail 1884 alla Kullamaa kihelkonna kohtuhärra ja koolivalitsuse peavanem, Loodna, Luiste ja Kääsla mõisaomanik Karl Ferdinand von Mohrenschild.
Aastaga koguti 365 rubla. David Otto Wirkhausi vahendusel osteti Saksamaalt pillid. Kõige suurem annetaja (100 rubla) oli Koluvere lossi ja mõisaomanik, krahv Leon von Buxhoevden. Esimesed pilliõpetuse tunnid andis Kullamaa meestele Hans Wühner. Seltsi esimene orkestrijuht oli Kullamaa-Sillal pagarina töötav Peeter Tuuter, kelle muusikalised oskused pärinesid tsaariarmees Narva puhkpilliorkestris teenimise ajast. Kuna Tuuter oli läinud vene õigeusku, tekitas see Kullamaal suurt vastuseisu ja ta pidi loobuma orksetrijuhi ametist. Järgnevad juhatajad olid Kullamaa köster Johannes Tobias (Rudolf Tobiase isa), Jüri Jõgis, Hans Habermann, Hans Lillesmägi, Agu Tarendi, Ilmar Leitalu ja Martin Lepberg.
Selts oli algatajaks esimese Läänemaa laulupäeva korraldamisel 1896. aastal Haapsalus.
2014. aastal avati Kullamaal seltsi asutajatele pühendatud ausammas.
Meie Mats Ise

Meie Mats Ise, oli satiirileht, mis ilmus 1908. aastal Tallinnas.
Toimetajaks Jakob Ploompuu. Ajalehte trükiti Tallinnas M. Antje trükikojas.
Ilmus ainult 1 number hinnaga 10 kopikat
Kaasautoriks - Aleksander Promet illustreerija ja karikaturist, pseudonüümiga Parmumeter
Tetumi keel

Nimisõnad

Nimisõnad on nii ainsuses kui ka mitmuses; ainsuses olevad sõnad saavad lõppu "ida" , ning mitmuses olevad sõnad "sira".
Näiteks: kuda ida – hobune; uma ida – kodu; asu sira – koerad; ema sira – inimesed
Mõningaid sõnatähendusi rõhutatakse astmeliselt neid korrates. Näiteks kaotades sõna esimese poole viimase konsonandi.
Näited: tebes – tõsi; tetebes – väga tõsi; manas – kuum; manamanas – väga kuum.

Kindlad ja määramata artiklid

Tetumi keeles otseselt artikleid ei kasutata, peale IDA ja SIRA.

Omadussõnad

Nimisõna muutmiseks omadussõnaks tuleb sellele lisada "oan".
Näide: malae – välismaalane, malae-oan – välismaine
Omadussõnade moodustamiseks tegusõnadest, tuleb neile lisada järelliide – dor.

Omandit näitavad asesõnad

Omandit näitavaid asesõnu moodustatakse asetades asesõna enne nimisõna, ning nende vahele pannes "NIA". Näiteks: ha’u nia asu – minu koer.
NIA NIA – tema lühendatakse tavaliselt ninia. Näiteks: nia nia asu või ninia asu – tema koer.
Vestluses võib nia välja jätta, kui nimisõna lõppeb vokaaliga, ning nimisõna lõppu lisatakse siis n või k. Näiteks: ha’u asun.

Abisõnad ja kesksõnad

-AN
Abisõnu kasutatakse pärast tegusõna, andes sellele enesekohase tähenduse.
Näide: Nia oho an – ta tappis end ära.
Kasutades koos sõnaga rasik, mis tähendab end, ennast, siis lause konstruktsioon muutub.
Näide: Suki nakenak rasik nia an või Suki nakenak nia an rasik – Suke haavab end.
ATU-
Kasutatakse tegusõna asemel, et näidata kavatsust või eesmärki.
Näide: Ha’u kba atu hare basar – ma lähen poodi vaatama.
DUADUAN
Abisõna, mis järgneb tegusõnale, väljendab seda, et tegevus kestab endiselt.
Näide: Leki Mauk lere duaduan du’ut – Leki Mauk lõikab muru.
HA-
See on eesliide, mille abil on võimalik tegusõnadest uusi tegusõnu, nimisõnu ja omadussõnu moodustada.
Näide: badak – lühike, habadak – lühendama; monu – kukkuma, hamonu – langema; fodak – häbelik, hafodak – ehmatama.
HAM-, HAN-
Abisõnad, eesliitena lisandudes tegusõnadele, moodustavad uusi tegusõnu, mis väljendavad lõpetamata tegevust.
Näide: ta’uk – kartma, hamta’uk – olema (millegi) kartuses; kuus – nina limaskest, hamkuss – omama külmetust; laha – nälg,hamlaha – olema näljas.
MA-, MAK-
Abisõnad, mis lisamisel tegusõnale muutuvad nimisõnadeks.
Näide: hafetu – lööma, mafetuk – lööja; kair – hoidma, makair lulik – püha maja hoidja; la’o – kõndima, mala’ok – teekäija; hatete – rääkima, matetek – rääkija.
RESIN
Määrsõna, mis tähendab lisa, lisaks. Samuti väljendab numbreid üle kümne.
Näide: ruanulu resin ida – kakskümmend üks; otseses tähenduses: kakskümmend pluss üks.
TEN, TEEN
Abisõna, mis lisatakse nimisõna järgi, ning millest moodustuvad uued nimisõnad.
Näide: baruk – laisk, baruk teen – laiskus.
Mirko Cvetković

Mirko Cvetković (serbia Мирко Цветковић; sündinud 16. augustil 1950 Zaječaris) on Serbia majandusasjatundja ja poliitik, kes oli 7. juulist 2008 27. juulini 2012 Serbia peaminister.
Mirko Cvetković õppis Belgradi Ülikoolis majandusteadust, kaitses seal doktorikraadi. Töötas seejärel kümme aastat mäetööstusinstituudis ja kuus aastat majandusinstituudis.
Ta osales muu hulgas Maailmapanga konsultandina mitmesugustes projektides Pakistanis, Indias ja Türgis ning töötas ÜRO Arenguprogrammi (UNDP) raames Somaalias.
Aastal 2001 oli ta majandus- ja erastamisministri asetäitja, seejärel aastatel 2003–2004 Erastamisagentuuri juht.
15. maist 2007 kuni 7. juulini 2008 oli Mirko Cvetković Vojislav Koštunica valitsuses rahandusminister.
Pärast 11. mail 2008 peetud ennetähtaegseid parlamendivalimisi tegi president Boris Tadić Mirko Cvetkovićile ettepaneku moodustada valitsus. Tema valitsus astus ametisse 7. juulil 2008.
Mirko Cvetković ei kuulu ühtegi erakonda, kuid tal on tugev toetajaskond sotsiaaldemokraatide ja liberaalide hulgas. Ta pooldab Serbia võimalikult kiiret liitumist Euroopa Liiduga ja energiakoostööd Venemaaga. Ta on hukka mõistnud Kosovo iseseisvumise.
Ubja põlevkivikarjäär

Ubja põlevkivikarjäär on põlevkivikarjäär Ida-Viru maakonnas Ubja küla juures. Karjääri lähedal asub maa-alune Ubja põlevkivikaevandus, mida enam ei kasutata.
Karjääri rajamist alustati 2005.
Karjäärist kaevandatakse põlevkivi ettevõtte Kunda Nordic Tsement jaoks.
Keskkonnaagentuur

Keskkonnaagentuur (lühend KAUR) on Keskkonnaministeeriumi hallatav riigiasutus, mis on loodud Eesti Meteoroloogia- ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) ja Keskkonnateabe Keskuse tegevuse ümberkorraldamisel. Keskkonnaagentuur alustas tegevust 1. juunil 2013. 
Keskkonnaagentuuri olulisemad tegevused on riikliku keskkonnaseire tegemine ja korraldamine, ilmaprognoosi ja hoiatuste koostamine, hinnangute andmine keskkonnaseisundi ja seda mõjutavate tegurite kohta, asjaomaste andmekogude pidamine ja Eesti keskkonnaseisundi kohta aruandluse esitamine.
Viru väin

Viru väin (soome keeles Viron salmi; vene keeles Bиpycкий пролив; inglise keeles Viro Strait) on tinglikult Osmussaarest (läänes) Vaindloo saareni (idas) ulatuv Soome lahe läbipääs, mis on Eesti ja Soome sirgetest lähtejoontest mõõdetuna vähem kui 24 meremiili lai.
Väina õigusraamistik kohaldub mereõiguse konventsiooni III osa alusel rannikust rannikuni, s.t Soome ja Eesti ranniku vahele jääva mereala laiuses. Üldiselt seda merekitsust ei teadvustata väinana, vaid osana Soome lahest. Mereõiguse teadlane Alexander Lott võttis "Viru väina" uue terminina kasutusele oma doktoritöös Eesti väinadest, et eristada selgelt Viru väina Soome lahe pärisosast (idas).
Viru väina ääres paiknevad sellised suured sadamad nagu Tallinn, Helsingi, Muuga, Paldiski, Hanko. Arvestades neisse, aga ka Venemaa sadamatesse suunduvat tihedat reisi- ja kaubalaevaliiklust, on tegemist maailmas ühe laevatatuima väinaga.
Kamarovičy

Kamarovičy (Камаровічы, vene keeles Комаровичи (Komarovitši), transkribeerituna Kamarovitšõ) on endine küla Valgevenes Mahiloŭ oblastis Čerykaŭ rajoonis Rečyca külanõukogus. Kamarovičy asub Mahiloŭ linnast 100 kilomeetri kaugusel Vołčasi jõe kaldal.
Piirkonna varajasest asustusest annab kinnitust külas asuv rauaajal rajatud linnamägi. Küla ennast mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1568. Algselt oli see riiklik omand. Eravaldusse läks see aastal 1660, mil hakkas kuuluma Gruszeckitele. XIX sajandi keskpaigas läks see Michał Aleksander Hołyński valdusse. Aastail 1867–1872 ostsid sealsed talunikud oma maad välja, nii et sealne mõis kadus ajalukku.
Aastal 1909 oli külas 700 elanikku. Teise maailmasõja eel elas külas 220 inimest ja seal oli 72 maja. Aastal 1943 põletasid Saksa okupatsiooniväed maha 70 sealset maja.
Tšornobõli katastroofi tagajärjel muutusid mitmed rajooni piirkonnad, sealhulgas ka Kamarovičy küla, elamiskõlbmatuks. Asula likvideeriti siiski alles aastal 2002, mil seal oli 312 elanikku.
EMK Rakvere kogudus

EMK Rakvere kogudus on Rakveres tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab Rakvere Metodisti Kirikut.
1914 moodustati Rakveres Tapa metodisti koguduse osakond.
Canadarm

Shuttle Remote Manipulator System (SRMS) (ka Canadarm või Canadarm 1) on robotkäe seeria, mida kasutasid NASA kosmosesüstikud, et asetada orbiidile, liigutada ja haarata kinni erinevatest laadungitest. Pärast kosmosesüstik Columbia katastroofi, oli Canadarmiga alati kaasas Orbiter Boom Sensor System, millega kontrolliti kosmosesüstiku kuumuskilpi.
Canadarmi eeskujuks võttes arendati välja Canadarm2, mis asub Rahvusvahelises kosmosejaamas ning märtsis 2019 leppisid NASA ja CSA kokku, et CSA ehitab Lunar Orbital Platform – Gateway jaoks robotkäe Canadarm 3.
ISKE

ISKE on Eesti riigi infosüsteemide kolmeastmeline etalonturbe süsteem, mille eesmärk on tagada töödeldavatele andmetele piisava tasemega turvalisus. 
Süsteem on loodud eelkõige riigi ja kohalike omavalitsuste kasutatavatele infosüsteemidele, kuid seda saavad kasutada ka äriettevõtted.
ISKEs on kirjeldatud kolm turbe taset: madal (L), keskmine (M) ja kõrge (H). Infovara resulteeriv turbetase leitakse selles töödeldavatele andmetele määratud turvaklasside kaudu. Turvaklasside määramisel lähtutakse teabe konfidentsiaalsusest (S), teabe terviklikkusest (T), aegkriitilise teabe käideldavusest (K), teabe hilinemise tagajärgede lubatavast kaalukusest (R).
Päritolu: Valdo Prausti õppematerjalide kohaselt on ISKE juured Saksamaal, Saksa Infoturbe Liiduameti BSI loodud Grundschutzi metoodikas. Turbeastmete L ja M meetmed on sealt väheste muudatustega üle võetud, jagades need rakendamisprioriteetide (esimene ja teine) järgi L- ja M-astmeteks. Kõrge turbetaseme H meetmed on välja töötatud Eestis, võttes aluseks hulga rahvusvahelisi juhendmaterjale ning kõrgtaseme turbe ”hea tava” oskusteabe.
Girona ülikool

Girona ülikool (katalaani keeles Universitat de Girona) on ülikool Hispaanias Kataloonias Gironas.
Ülikool asutati 1446.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
DND (ansambel)

DND ehk Dead Next Door (varasema nimega Big Whisky) on Eesti-Briti alternatiivroki ansambel.
Ansambel alustas tegevust Tartus Big Whisky nime all. Selle nime all esineti ka 1998. aasta Tartu tudengibändi festivalil.
Ansambel alustas Dead Next Doori nime all tegevust 2003. aastal Londonis pärast seda, kui selle liikmed olid sinna kolinud. Ansambel ongi pärast nimevahetust tegutsenud peamiselt Londonis, aga andnud mitmeid kontserte ka Eestis.
Lobi muuseum

Lobi muuseum (kasutatud ka nimekuju: Lobimuuseum) on Haljala vallas Lobi külas asuv muuseum, mis tutvustab rannaküla kultuuripärandit.
Muuseum avati Jüri Freybergi eestvõttel 1981. aastal, kandes algul nime Lobi Rahvamuuseum.
Ookeaniline saar

Ookeaniline saar on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar.
Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel.
Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll.
Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud.
Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel.
Ookeanilised saared on väga levinud Vaikses ookeanis.
Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi.
Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja Uus-Meremaa.
Fiksatiiv

Fiksatiiv on pihustatav sideaine, mis kinnistab aluspaberile tahket värvimaterjali ja kaitseb selle püsimist.
Fiksatiivi kasutatakse näiteks söejoonistuse kinnistamiseks.
Kunstipoodides müüakse spetsiaalseid pihustava otsikuga fiksatiive. Fiksatiivi on võimalik ka ise valmistada. Samuti sobib teatud juhtudel juukselakk.
Pihus peab olema väga peen ja joonistust utleb kinnistada aeglaselt ning kihiti.
Neitsikurg

Neitsikurg (Grus virgo) on kurglaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Lilli Jahilo

Lilli Jahilo (sündinud 3. septembril 1983) on eesti moekunstnik.
2012. aastal käis ta oma teostega Portos ja Berliini moenädalal, 2013. aastal Jurmalas. 11. mail 2013 esitles ta oma kollektsiooni Ammende villas.

Isiklikku

1931. aastal Miss Eestiks valitud Lilly Silberg oli tema vanavanatädi.
Evaporiidid

Evaporiidid on settekivimid, mis moodustusid väga soolasest veest välja kristalliseerunud mineraalidest (sooladest).
Tuntuim evaporiit on kahtlemata kivisool, mis mineraalina on haliit ja mida me tunneme tavalise lauasoolana (NaCl). Levinuimad on aga mineraalid kips (CaSO₄*H₂O) ja anhüdriit (CaSO₄). Laia levikuga on ka kibeda maitsega sülviin ehk kaalisool (KCl).
Evaporiitide tekkeks on vaja kuiva ja kuuma kliimat. Tuntud evaporiitide tekkekohaks on tänapäeval näiteks Garabogazi laht. Et tekiksid suured evaporiidilademed, peab nende ladestumiskohta olema pidev ja aeglane soolase vee juurdevool, sest merevee aurutamisel jääks järgi suhteliselt õhuke soolakiht. Maailmas on aga teada evaporiidilademeid, mille paksus ületab kilomeetrit, näiteks Vahemere alustes settekivimites.
Eriti intensiivsed evaporiitide tekke perioodid on olnud Kambrium, Perm, Juura ja Miotseen.
Ehkki evaporiidid on soolad, ei tohi sellest teha järeldust, et kõik soolad on evaporiidid. Näiteks kaltsiumkarbonaat, millest koosneb lubjakivi, on samuti sool, kuid ta ei setti veekogude põhja mitte keemiliselt, vaid pigem biokeemiliselt ehk läbi organismide.
Eestile lähimad evaporiidilademed, mis koosnevad kipsist, on endisel Eesti territooriumil Setumaal.
Kivirullija

Välimus

Kivirullija on väike 22–24 cm pikkune lind. Pulmasulestikus on ta pea mustvalge, selg punakaspruun, jalad on oranžikaspunased. Talvesulestik on põhiliselt pruuni selja ja valge kõhualusega.
Kivirullija kaalub 90–130 grammi.

Areaal

Kivirullija pesitseb Arktikas, aga talvitub Lõuna-Aafrikas ja Austraalias. Vähe on linde, kelle ränded on nii pikad.

Pesitsemine

Kivirullija pesitseb mererannal. Pesa ehitab ta kivide vahele. Kurnas on mais-juunis 4 muna, mida emaslind haub 22–23 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind 19–21 päeva.
Eestis hinnatakse kivirullija pesitsusaegset arvukust 100–150 paarile .

Toitumine

Kivirullija peamiseks toiduks on väikesed selgrootud, kuid nende puudumisel sööb ta ka seemneid. Ta võib lõhkuda ka teiste lindude mune.
Kivirullija võib elada 20-aastaseks.
2005. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti - Soome 2005. aasta maavõistlus poksis toimus 9. oktoobril Tartus. Võistlus kavandati 11 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:4.
Helveskaal (kuni 48 kg): Toni Hämäläinen (Soome) - Robin Soo (Eesti) 2 - 1
Kärbeskaal (kuni 51 kg): Ari-Pekka Tervahauta (Soome) - Irek Dolgonossov (Eesti) RSC 3
Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jevgeni Gorbatšov (Eesti) - Tommy Heiniemi (Soome) 2 - 1
Sulgkaal (kuni 57 kg): Vladimir Nikiforov (Eesti) - Joonas Koivuranta (Soome) 2 - 1
Kergekaal (kuni 60 kg): Jussi Koivula (Soome) - Dmitri Popov (Eesti) 3 - 0
I kergekeskkaal (kuni 64 kg): Lasse Käkelä-Petäys (Soome) - Roman Pavlenkov (Eesti) 3 - 0
II kergekeskkaal (kuni 69 kg): Pavel Semjonov (Eesti) - Anssi Korhonen (Soome) 2 - 1
Keskkaal (kuni 75 kg): Aleksandr Rubjuk (Eesti) - Eemeli Katajisto (Soome) 2 - 1
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Teppo Laine (Soome) - Anton Nikolajev (Eesti) DQ 4
Raskekaal (kuni 91 kg): Jarno Rosberg (Soome) - Raido Ossip (Eesti) RSC 2
Üliraskekaal (üle 91 kg): Robert Helenius (Soome) - Dmitri Šolopahhov (Eesti) KO 1
Aleksandr Kandaurov

Aleksandr Kandaurov (sündinud 17. jaanuaril 1956 Moskvas) on Venemaa kabetaja, esimene maailmameister brasiilia kabes (1985), 4-kordne NSV Liidu tšempion vene kabes (1982, 1987, 1989 ja 1991). Ta on ka veebilehe www.shashki.com eestvedaja.
31. Jalaväepataljon

31. Jalaväepataljon on kiirreageerimisüksus Eesti Kaitseväes. Pataljoni kuuluvad reservväelased on 1. augustist 2008 31. juulini 2009 valmidusreservis. Sõjalise valmisoleku tõstmise või mobilisatsiooni korral formeeritakse pataljon esmajärjekorras.
Pataljon valmistati ette juulist 2007 maini 2008 Kaitseväes teeninud ajateenijatest ning harjutati kokku 2008. aasta suurõppusel Kevadtorm.
Fatva

Fatva või fatwa (mitm. fatawa) on islamis õpetlase õigus-seaduse otsus. Fatvad antakse välja teemadel, mida islami alusallikad, Koraan ja sunna, ei kirjelda.
Floydi maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1800. aastal.
Turda Nouă kalvinistlik kirik

Turda Nouă kalvinistlik kirik (rumeenia Biserica reformată "Turda Nouă") on kalvinistlik kirik Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Turda linnas Turda Nouă linnaosas (kvartalis).
Kirikust on esimene teade 1179. aastast, algselt oli see rooma-katoliku kirik. Kirikut ehitati ümber gooti stiilis 1504. aastal. Kiriku baroklik sisustus on pärit 1740. aastast.
Kirikut on oluliselt korrastatud aastatel 1969-1972.
Kiriku ansamblisse kuulub ka kirikut ümbritsev Turda Nouă kalvinistlik kirikuaed ning 15. sajandil rajatud kindlusmüür, milles oli kindlusehitisele iseloomulikke elemente (väravatorn, laskeavad, rondeelid jms). Seetõttu võib ka seda kirikut lugeda Transilvaania kindluskirikute hulka. Üldiselt aga loetakse seda kindluskirikuks harva, sest kindluselemente on algsega võrreldes säilinud vähe (üks rondeel läänemüüris, kaguvärava torn jms).
Kirik ise on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-m-B-07789.

Pildid

Fotod: Robert Treufeldt, 19. mai 2011
Campodenno vald

Campodenno (ladiini keeles Ciampdaden, saksa keeles St. Michael või Gampden) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1454 inimest ja valla pindala on 25,4 km².
Vallas on järgmised frazione-d (alljaotused): Dercolo (Dercol), Lover, Quetta (Chèta) ja Termon.
Campodenno külgneb järgmiste valdadega: Ville d'Anaunia, Denno, Ton, Sporminore ja Spormaggiore.
Kirjastuskeskus

Osaühing Kirjastuskeskus on aastast 1997 tegutsev Eesti kirjastus.
Kirjastuskeskus kirjastas muu hulgas Vladimir Timini lasteraamatu "Vana-Permi poisi Tikö seiklused" (tõlkija Arvo Valton), mis võitis tõlkelastekirjanduse auhinna Paabeli Torn.
Lenderi maja

Lenderi maja on 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Tallinnas ehitatud puidust üürimajatüüp.
Majatüüp sai nime inseneri ja ehitusettevõtja, esimese eestlasest Tallinna linnapea, Voldemar Lenderi järgi. Seda tüüpi üürimaju ehitati laialdaselt seoses eestlaste massilise elamaasumisega Tallinna ja eestlastest linlaste põlvkonna tekkimisega nimetatud ajaperioodil.
Pikksaare raudteejaam

Pikksaare raudteejaam (läti keeles Piksāri raudteejaam) oli raudteejaam Lätis Naukšēni piirkonna Naukšēni valla Pikksaare (Piksāri) asulas. Raudteejaam jäi Valga–Ruhja–Pärnu raudteele, Valka raudteejaamast 28,7 kilomeetri kaugusele.
Jaam avati aastal 1897. See asus Lõuna-Ruhja kihelkonnas Piksāri poolmõisa lähistel Naukšēni mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümber ehitamist, toona valmisid ka praegused jaamahooned. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati.  See tõi kaasa ka jaama sulgemise.´