google/wiki40b huggingface dataset:
Toimumisaega näitav määrus

Toimumisaega näitav määrus on määrus, mis märgib lauses situatsiooni toimumise aega.

Lokatiivne ajamäärus

Lokatiivsed ajamäärused ehk sündmust ajas piiritlevad määrused on lauses ajamäärsõnad, nimisõnade käändevormid või kaassõnafraasid.

Lokaliseerivad kaassõnad

aegu, eel, enne, järel, keskel, paiku, peale, pärast, vahel, jooksul, kestel jne paigutavad sündmuse võrdlusaja suhtes mitmel viisil, näidates nii sama- kui ka eriaegsust: Pärast gümnaasiumi lõpetamist tahab Tiit ülikooli minna. Kiri peaks saajani jõudma nelja tööpäeva jooksul. Enne toast lahkumist tuleb elav tuli kustutada.

Latiivne ajamäärus

Latiivne ajamäärus on lause aspekti suhtes piiritletud ning väljendab tegevuse piirini jõudmise tähtaega. Latiivne ajamäärus moodustatakse saavas käändes nimisõnast ja samalaadsest määrsõnast: Homseks ei jõua ma raamatut läbi lugeda. Kleit õmmeldakse valmis kolmapäeva hommikuks.
Toomas Lott

Toomas Lott (sündinud 18. juunil 1979) on Eesti filosoof, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on antiikfilosoofia (eriti Platon).
1986–97 õppis Lott Tallinna Laagna Gümnaasiumis. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikoolis filosoofia bakalaureuseõppes, 2001–2004 magistrantuuris, kaitstes magistriväitekirja "Häälestatud mõtlemine Martin Heideggeri "Lisandusis filosoofiale (Omanemisest)"" (juhendaja Tõnu Luik). Aastast 2004 on ta samas doktorantuuris, 2012 septembris kaitses väitekirja "Plato on Belief (doxa). Theaetetus 184B-187A" (juhendajad Roomet Jakapi ja Ülo Matjus).
2004–2005 oli Toomas Lott õppeülesande täitja Tallinna Ülikoolis. 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, 2009– teadur Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Ta on lühiajaliselt õppinud ja teinud uurimistööd Freiburgi ülikoolis, Pariisi I ülikoolis (Pantheon-Sorbonne), Cornelli ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis.
2005–2006 oli Lott Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi liige ning 1999–2006 kuulus ta filosoofilisse grupeeringusse "Frontisterion" ("Taipla").
Balti Seemnekasvatuse Ühing

Balti Seemnekasvatuse Ühing (saksa keeles Baltischer Samenbauverband) oli 20. sajandi algul Eestis tegutsenud põllumajandusorganisatsioon, mille põhivaldkond oli kauplemine heinaseemnega. Kuni I maailmasõja alguseni oli see ühing selles valdkonnas Eesti turgudel tähtsaim ettevõte. 
Ühing asutati 1899 ja selle keskuseks sai Tartu.
1899-1913 andis ühing välja publikatsiooni "Mitteilungen und Publikationen des Baltischen Samenbau-Verbandes".
Kui 1919 asutati Eesti Seemnevilja Ühisus, siis muutus ühing väikeettevõtteks.
Transtsendents

Religioosne definitsioon

Religioonis viitab transtsendentsus Jumala olemuse ja väe aspektile, mis on täielikult väljaspool materiaalset universumit, väljaspool füüsikaseadusi. Seda on vastandatud immanentsusele, kus jumal on täielikult kohal füüsilises maailmas ja seeläbi ligipääsetav eri viisidel. Usulises kogemuses on transtsendentne olek ületanud füüsilise eksistentsi piirangud ja mõne definitsiooni kohaselt saanud sellest sõltumatuks. Selline üleloomulik kogemus võib ilmneda läbi palve, rituaali, meditatsiooni, psühhedeelsete droogide või paranormaalsete "nägemuste".
Transtsendentsus on seotud erinevate kontseptsioonidega jumalikust, mis väidavad jumala (või absoluudi) sõltumatust materiaalsest maailmast; vastandatuna näiteks sellistele jumala-kontseptsioonidele, kus jumal väljendub maailma füüsilises korras (immanentism) või on kogu füüsilisest maailmast eristamatu (panteism). Transtsendentsust võib seostada jumalikkusega mitte ainult olemuse, vaid ka teadmise suhtes, mistõttu ületab transtsendentne jumal nii füüsilist universumit kui ka teadmist (olles väljaspool inimmõistuse haaret/arusaama).
Kuigi transtsendentsust on vastandatud immanentsusele, pole need kaks tingimata teineteist välistavad. Mõned teoloogia ja metafüüsikud on seisukohal, et jumal on samaaegselt nii selle maailma osa kui ka ulatusega väljapoole seda maailma (panenteism).

I. Kant

Kaasaegses filosoofias tutvustab Immanuel Kant uut terminit - transtsendentaalne ja seab sellele kolmanda tähenduse. Tema teadmisteoorias on see mõiste seotud teadmise enda võimalikkuse tingimustega. Kanti filosoofias tähistab transtsendentaalne kogemuse eelset ning transtsendentne viitab kogemuse välisele. Kant nimetab transtsendentaalseks kõike seda, mis on seotud kogemuse aprioorsete vormidega. Transtsendentaalsed on tema arvates näiteks aeg ja ruum kui meelelisuse aprioorsed vormid ning substantsi, põhjuslikkuse jt aru kategooriad. Transtsendentseks nimetab ta seda, mis ületab võimaliku kogemuse piirid (asub n-ö teispool neid piire).
Need, kes väidavad, et Jumal lõi maailma ning vastandavad seega Jumalat maailmale, ütlevad, et Jumal on transtsendentne, teispoolne ning seetõttu ületab ka võimaliku kogemuse piirid. Immanuel Kanti jaoks oli ka asi iseeneses transtsendentne, st tunnetamatu. Ta väitis, et igasugune tunnetus saab alguse kogemusest (kuigi teadmine ei tulene tervenisti kogemusest) ning transtsendentne on seega tunnetamatu, jäädes väljapoole inimkogemust.
Positivistlikult meelestatud filosoofid on seadnud kahtluse alla, kas on üldse olemas midagi transtsendentset. Järjekindel empirismi pooldaja peaks hoiduma midagi väitmast transtsendentse kohta, sest kogemusest pärinev teadmine transtsendentse kohta on ju definitsiooni järgi välistatud. Enne positivistliku mõtteviisi levimist arvati tavaliselt, et kõike transtsendentset uurib metafüüsika. Enne Kanti ei eristatud transtsendentaalset ja transtsendentset.
Karl Beurlen

Karl Beurlen (17. aprill 1901 Aalen – 27. detsember 1985 Tübingen) oli saksa paleontoloog ja evolutsionist.
Ta arendas evolutsioonivaadet, mis sisaldas plahvatusliku (saltatsioonilise) ja suunatud (ortogeneetilise) evolutsiooniperioodi vaheldumist.

Tunnustused

Tema järgi on nimetatud loomaperekond Beurlenia – krevetiliste hulka kuuluv väljasurnud loomarühm.
Hans Zimmer (loomaarst)

Hans Johann Georg Zimmer (30. detsember 1904 Karula mõis, Võrumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti loomaarst.
Tema isa oli mõisavalitseja Heinrich Zimmer.
Ta õppis aastail 1923–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, oli Suure-Jaani jaoskonna loomaarst, asus 1941 järelümberasujana Saksamaale.
Christian Luha

Christian Luha (5. oktoober 1874 Haaslava vald, Tartumaa – 24. detsember 1946) oli eesti advokaat.
Ta oli aastail 1903–1944 (välja arvatud Nõukogude okupatsiooni aasta) eraadvokaat Tartus, 1926–1941 ka juriskonsult.
Pervalka

Pervalka on endine küla Kura lahe kaldal, Leedu linna Neringa osa. Saksa keeles Perwelk. Asub Kura säärel Kura sääre rahvuspargi territooriumil. Linnaosa asub Karvaičiaist lõunas. Aastal 2001 oli seal 20 elanikku.

Ajalugu

XIX sajandi alguses elasid Pervalkas kalurid, endise liiva alla mattunud Karvaičiai küla elanikud. Sinna kolisid elanikud ka teisest liiva alla mattunud külast - Nagliaist. XIX sajandi teisel poolel olid Pervalka elanikud sunnitud oma küla pealetungiva liiva eest poolteist kilomeetrit põhja poole kolima. Aastal 1900 asutati Pervalka kool, samuti valmis Pervalka tuletorn.
Vana Pervalka vapp on osa praegusest Neringa vapist.
Pindi mõis

Pindi mõis (saksa keeles Bentenhof) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda.
Mõis asutati 16. sajandil. Mõis nimi tuleb suguvõsa Benteni järgi, kelle esindajad olid keskajal mõisa omanikud.
Johan Ahlberg

Johan Ahlberg, varem Juhan Ahlberg, (1. august 1933 – 25. veebruar 2013 Tallinn) oli eesti alpinist.
Ta on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu, korrates sellega Eesti kõrgtõusude rekordit alpinismis.

Haridustee

Ta lõpetas 1952. aastal Tartu I Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kiitusega laevaremonditeaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal.

Sport ja alpinism

Ta tegeles keskkooli ajal mitme spordialaga: kergejõustiku, poksi ja langevarjuhüpetega. Kergejõustikutreeninguid jätkas ta Ruudi Toomsalu juhendamisel ka TPI-s õppides.
Mägedes hakkas ta käima üliõpilasena. 1960. aastal võttis ta radisti ja ronijana osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Juhan Ahlberg. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.
Ta oli 1970. aastate teisel poolel koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga eesti esimesi treener-instruktoreid rahvusvahelises alpilaagris MAL-Pamir.

Tõusud seitsmetuhandelistele

1974. aastal võttis Ahlberg osa ekspeditsioonist Lenini mäele (7134 m) ja tõusis Ilmar Priimetsa juhtimisel tippu mäe lõunaküljelt.
1978. aastal tõusis ta koos Ilmar Priimetsa, Enn Saare ja Jaak Sumeriga Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Enn Saar võttis kolm tipukaaslast pildile. 1982. aastal vallutas ta koos Aaro Aedviiriga Kommunismi mäetipu (7495 m).
Kokku on ta tõusnud kolme seitsmetuhandelise tippu: kolmel korral Korženevskaja, kahel korral Lenini tippu ja ühel korral Kommunismi mäetippu.

Tsitaat

Johan Ahlberg Kommunismi tipus (1982): "Oleme tipus! Seisatan imestunult. On nagu kahju. Kas ongi kõik? Sel momendil vilksatab läbi pea mõte, et oleks seda redelit veel jätkunud, oleks oma jõuvarudega kasvõi 8 kilomeetrini tõusnud."

Isiklikku

Tema pojad on Tallinna Vanalinna Seltsi juhatuse liige Indrek Ahlberg (sündinud 1963) ja uroloog Armen Ahlberg (sündinud 1965).
Lembitu tänav (Võru)

Lembitu tänav on tänav Võrus.
Lembitu tänav sai praeguse nime 22. juunil 1953. Enne seda oli tänava nimi alates 1909. aastast Kasarmu tänav (saksa keeles Kasernenstraße või Kasarmenstraße, vene keeles Казарменная улица).
Püha Liit

Asutamine

Näilikult moodustati allianss selleks, et sisendada Euroopa poliitilises elus kristlikke väärtusi ja kuningate jumaliku õiguse põhimõtet – nagu selle poole pürgis tsaar Aleksander I oma nõuandja Barbara von Krüdeneri mõjutusel. Umbes kolm kuud pärast Viini kongressi lõppakti tõotasid õigeusklik Venemaa monarh, katoliiklik Austria monarh ning protestandist Preisimaa monarh käituda põhimõtte "õiglus, armastus ja rahu" järgi nii sise- kui ka välisküsimustes, et "põlistada ilmalikke institutsioone ning seada korda nende ebatäiuslikkus".
Vaatamata sellele üllale sõnastusele ei keeldunud liitu astumast mitte ainult Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik (kuigi kuningas George IV kuulutas nõusolekut kui Hannoveri kuningas), vaid ka Paavstiriik ning islamiusku Otomani impeerium.

Ülesehitus

Tegelikult tegi Austria riigikantsler Klemens von Metternich Pühast Liidust kantsi demokraatia, revolutsiooni ja ilmalikkuse vastu. Kolme liitu kuulunud riigi monarhid ühendasid oma jõud, et vältida revolutsiooniliste mõjude (eriti Prantsusmaal toimunu) jõudmist nendesse riikidesse.
Liitu seostatakse tavaliselt hilisema nelja ja viie riigi liitudega, mis hõlmasid ka Suurbritanniat ja (aastast 1818) ka Prantsusmaad ning mille eesmärk oli hoida alal Viini kongressi tulemusena tekkinud Euroopa kontserdi rahu ja jõudude tasakaalu. 1818. aasta 29. septembril kohtusid Venemaa tsaar, Austria keiser Franz I ning Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm III Aacheni kongressil Wellingtoni hertsogi Arthur Wellesley, Castlereagh' vikondi Robert Stewarti ning Richelieu hertsogi Armand-Emmanuel de Vignerot du Plessis'ga, et nõuda rangeid meetmeid ülikoolides leiduvate "demagoogide" vastu ning need realiseerusid järgmise aastal Carlsbadis õigusi piiravate määrustega. Aastal 1820 toimunud Troppau kongressil ning sellele järgnenud Laibachi kongressil püüdis Metternich saada oma liitlasi ühele nõule Mõlema Sitsiilia kuningriigi kuninga Ferdinando I vastase Carbonari mässu maha surumiseks. Nelikliit kohtus viimast korda aastal 1822 toimunud Verona kongressil, et püüda võidelda Kreeka revolutsiooni vastu ja lahendada Prantsusmaa sissetung Hispaaniasse.
Viimased kohtumised paljastasid kasvava vastuseisu Suurbritannia ja Prantsusmaa vahel ning seda eriti seoses Itaalia ühinemise, enesemääramisõiguse ja niinimetatud idaküsimusega. Tavapäraselt arvestatakse, et tsaar Aleksander I surm aastal 1825 tähistab ka Püha Liidu korraliku toimimise lõppu. Pärast 1830. aastal toimunud Juulirevolutsiooni läks ka Prantsusmaa oma teed.
Seega jäi alles Venemaa, Austria ja Preisimaa tuumik kui Kesk- ja Ida-Euroopa blokk, mis kogunes taas selleks, et suruda maha 1848. aasta revolutsioonid. Austria ja Venemaa liit lagunes viimaks Krimmi sõjas: kuigi Venemaa oli aidanud maha suruda 1848. aasta revolutsiooni Ungaris, ei teinud Austria mitte midagi oma liitlase abistamiseks, kuulutas end neutraalseks ja koguni okupeeris pärast Venemaa taganemist 1854. aastal Doonau-äärseid piirkondi. Selle tulemusena jäi Austria isolatsiooni, riigi juhtiv roll Saksa riikide seas vähenes ning kõik see kulmineerus kaotusega 1866. aasta Austria-Preisi sõjas.
Heino Ross

Elulugu

Heino Ross on kooliõpetajate poeg ja Juhan Rossi vend.
Lõpetas 1948 Tartu 1. Keskkooli, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal, 1957 Leningradi Elektrotehnika Instituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1959, samas), väitekiri käsitles allveelaevade demagneetimist. Oli 1957 TTÜ elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide kateedri assistent, 1957–1960 teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1960–1992 automaatika kateedri ja 1992–1996 automaatikainstituudi dotsent, 2006– emeriitdotsent, 1962–1963 ja 1990–1992 ka õhtuse teaduskonna prodekaan, 1963–1990 dekaan. Luges magnetoonika ning süsteemide projekteerimise ja töökindluse kursusi.
ta on Eesti Meestelaulu Seltsi asutajaliige (1988), 1988–1996 president, 1996. aastast auliige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Halli andurid, induktiivsete pingejagurite arvutus ja ehitus. 8 teadustrükist.
Aira Võsa

Aira Võsa (sündinud 2. mail 1974) on eesti teoloog, kiriku- ja religiooniloolane.
Ta on töötas aastatel 2008–2014 Tartu Ülikooli Raamatukogus vanemteaduri ja raamatukoguhoidjana ning on alates 2015. aastast Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu peaspetsialist.
Ühtlasi on ta Usuteadusliku Ajakirja tegevtoimetaja.
Thbilisi loomaaed

Thbilisi loomaaed on Gruusia suurim ja vanim loomaaed, mis paikneb Vere jõe orus Thbilisis, jõe Kura jõega ühinemise koha lähedal. See avati 10. veebruaril 1927. 
Vere jõele on iseloomulikud perioodilised äkktulvad. 20. sajandi teisel poolel toimusid need 1960., 1963., 1972. ja 1995. aastal. 1972. aasta kõrgvesi ujutas üle Thbilisi loomaaia, oli ka inimohvreid. Loomaaed sai tugevalt kannatada ka 14. juuni 2015 üleujutuses.

Loomaaia loomad

2007. aasta detsembris sündis loomaaia elevantidel, emaelevant Malikal ja isaelevant Bachol, elevandipoeg.
Inglismaalt Torquayst toodi siia 2014. aasta juulis 20 aafrika pingviini.

Thbilisi 2015. aasta üleujutus

14. juuni 2015 põhjustas Vere jõe üleujutus soovimatuid üleelamisi ka loomaaia loomadele: kiskjad pääsesid vabadusse, uppus ligi 300 looma umbes 600-st, osa loomi ka tapeti.
Loomaaiapõgenike hulka arvati jõehobu, seitse karu, kuus lõvi, kuus tiigrit, jaaguarid, kolmteist hunti, krokodill, hüään jmt loomad. Gruusia ja Aserbaidžaani piiril püüti võrkudega kinni üleujutuse tõttu loomaaiast vabadusse pääsenud ja ligi 60 km allavoolu ujunud aafrika pingviin.
Inimese tapnud valge tiiger, keda alguses peeti lõviks, lasti maha politseiniku relvast või ka erijõudude (SWAT team 'i) poolt.
Kokku kaotas loomaaed ligi poole oma loomadest ja ilmselt suure osa puuridest.
Luna (kosmoseprogramm)

Luna oli aastatel 1958–1977 Nõukogude Liidu Kuule saadetavate kosmoseaparaatide programm ("Luna" on vene keeles "Kuu").
Baldone

Ajalugu

Arheoloogiliste andmete põhjal oli Baldone ala asustatud juba kiviajal. Sealseid mineraalveeallikaid on esimest korda kirjalikult mainitud XV sajandil, asulat ennast aga XVII sajandil. Aastal 1648 rajati sinna mõis, mille juures hakkas tegutsema Kuramaa alade vanim rauasulatustöökoda, kus valmistati muu seas ka ankruid ja naelu. XVIII sajandil tekkis sinna kuurort. Aastal 1824 valmis sealse luteri kiriku hoone. Aastal 1901 valmis Mickeviczite jahiloss, mille ümber rajati mitmete eksootiliste puuliikidega park. Aastal 1950 sai Baldonest alev. Linn aastast 1991. 
Kuni 2009. aasta haldusreformini kuulus linn Riia rajooni.
Karol Mets

Tulevik

Mets alustas jalgpalli mängimist oma kodulinnas Viljandis Tuleviku noortemeeskondades ja duubelmeeskondades Viljandi JK Tulevik II ja Warrior.

Flora

2011 liitus Mets Floraga. Ta tegi oma Flora debüüdi 1. märtsil 2011 Eesti Superkarika mängus Levadia vastu, mille nad võitsid pärast penaltiseeriat 5:3. Mets tegi oma Meistriliiga debüüdi 2. aprillil 2011 võõrsilmängus FC Kuressaarega. Ta mängis ennast kiiresti Flora esimeseks valikuks keskkaitsesse Karl Palatu kõrvale ja võitis 2011. aasta hooajal oma esimese Meistriliiga tiitli.

Viking

5. detsembril 2014 sõlmis Mets kolme-aastase lepingu Norra klubiga Viking, avaldamata üleminekusumma eest. Ta tegi oma Tippeligaen debüüdi 6. aprillil 2015 võõrsilmängus Mjøndaleniga.

NAC Breda

31. juulil 2017 sõlmis Mets kolme-aastase lepingu Hollandi klubiga NAC Breda, avaldamata üleminekusummag eest, mis väidetavalt on umbes 100 000€. Ta tegi oma Eredivisie debüüdi võõrsilmängus Vitessega 12. augustil 2017, kus ta vahetati poolajal sisse Arno Verschuereni asemel. Mets lõi oma esimese värava NAC Breda särgis 20. septembris 2017 KNVB Cupi mängus Achilles '29 vastu, mille nad kaotasid 3:4.

Koondisekarjäär

Ta kuulus Eesti U19-koondisse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril. 
A-koondise debüüdi tegi Mets 19. novembril 2013 sõpruskohtumises Liechtensteini vastu.
Lukšiai

Ajalugu

Esimest korda on asulat mainitud Sintautase kiriku meetrikaraamatus (aastaist 1697–1706). Aastal 1735 valmis esimene sealne kirik, kuigi kihelkonda selle juurde ei kuulunud (kihelkonna keskuseks oli Veliuona). Aastal 1795 läks asula Preisimaa valdusse.
Aastail 1807–1813 kuulus asula Varssavi hertsogiriiki. Toona olid selle omanikud Poniatowskid, kes rajasid alevi serva Zypliai mõisa. Mõisale kuulus alev kuni aastani 1915.
Aastal 1808 sai Lukšiai kohaliku kihelkond|kihelkonna keskuseks. Aastal 1839 avati Lukšiais kihelkonnakool. Sajandi teisel poolel, knygnešystė ajal, tegutsesid asula ümbruses mitmed raamatute salaja maale toomisega tegelevad isikud.
13. septembril 1941 hukkasid asula hõivanud Saksa okupatsiooniväed asulas elanud juudid. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Aastail 1940–1941 ja 1944–1953 küüditati asulast 5 elanikku. Nõukogude võimu ajal oli Lukšiai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastal 1986 istutati alevisse Vladimir Lenini 116. sünnipäeva tähistamiseks 116 pärna.
Kuu faasid

Kuu faas on Kuu Päikesest valgustatud osa väljanägemine väljaspool Kuud, tavaliselt Maal asuva vaatleja jaoks.
Pool Kuust on alati valgustatud ja pool valgustamata. (Erandiks on üsna harva esinevad kuuvarjutused, kus valgustamata on rohkem kui pool Kuud, mõnikord isegi terve Kuu.) See, milline osa Kuust on valgustatud, oleneb Kuu, Maa ja Päikese omavahelisest asendist ning muutub sedamööda, kuidas Kuu ümber Maa tiirleb. Kuu on Maa poole pööratud kogu aeg sama küljega, aga Päikese poole erineva küljega. Seetõttu see, missugune osa Kuu pinnast, sealhulgas Maa pealt nähtavast Kuu pinnast on valgustatud, muutub tsükliliselt. Maalt on nähtav samuti pool Kuust, aga pool Kuust Maale ei paista.
Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustatud (100%), nimetatakse täiskuuks. Olukorda, kus kogu nähtav Kuu osa on valgustamata (0%), nimetatakse kuu loomiseks. Ülejäänud faasides on nähtavast Kuu osast valgustatud ainult osa. Valgustatud ja valgustamata osa eraldavat piiri nimetatakse terminaatoriks.
Kuu faasid muutuvad tsükliliselt. Faaside muutumise tsükli pikkus on 29 päeva, 12 tundi ja 44 minutit ehk 29,53 päeva. Seda ajavahemikku nimetatakse ka Kuu ööpäevaks ehk sünoodiliseks kuuks.
Sideeriline kuu ehk Kuu asukoha täistiir tähtede suhtes on pisut lühem -- 27 päeva, 7 tundi ja 43 minutit. Sünoodiline kuu on sideerilisest pikem, kuna Kuu tiirleb ümber Maa, mis omakorda tiirleb ümber Päikese.
Samamoodi kui Maal asuva vaatleja jaoks paistavad Kuu faasid, paistavad ka Kuul asuva vaatleja jaoks Maa faasid. Need on ainult vastupidised: kui Maa peal on täiskuu, siis Kuul on maa loomine, ja kui Maal on kuu loomine, siis Kuul on täismaa. Kui Maal paistab Kuust esimene veerand ehk noorkuu, siis Kuul paistab Maast viimane veerand ehk vanamaa.
Kuu faasid on kuu loomine (kuud ei ole näha), noorkuu, poolkuu (esimene veerand), kasvav kuu, täiskuu, kahanev kuu, poolkuu (viimane veerand) ja vanakuu.
Kuu faaside kindlakstegemine on lihtne: Kuu, millest on näha parem pool, kasvab, ja millest vasak, kahaneb. Parem käsi ehk hüvakäsi on rahvatraditsioonides seotud kasvamise ja lisandumisega, vasak käsi ehk kurakäsi aga vähenemise ja kadumisega. See reegel kehtib põhjapoolkeral.
Mnemotehniliselt on faaside kindlakstegemiseks kasutusel ka järgnev meetod. Kui kuu kasvab ehk nähtavat osa tuleb juurde, meenutab kuu nähtav osa J-tähte. Kui kuu kahaneb, on näha teine pool ehk kuu nähtav osa meenutab c-tähte.
Georg Koort

Georg Andreas Koort (12. märts 1907 Viljandi – 5. juuni 1964 Lehtse) oli eesti loomaarst. 
Lõpetas 1927 Viljandi Maakonna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, lõpetas 1936. Korp! Vironia vilistlane. Töötas veterinaararstina Puurmanis, Järva-Jaanis, Jänedal ja Lehtses. 1950–1956 viibis vangilaagrites Mordva ANSVs ja Omski lähedal.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Georg Koorti vend oli eesti filosoof ja Tartu Ülikooli rektor Alfred Koort.
Kriebstein

Vallaosad

Ehrenberg, Erlebach, Grünlichtenberg, Höfchen, Höckendorf, Kriebethal ja Reichenbach.
Anne-Mai Tevahi

Looming

Aastal 2018 ilmus tema esikkogu "Puudutatav"

Luule

2018 - "Puudutatav" (Killuke Tartut)

Isiklikku

Tal on poeg.
Craig Venter

John Craig Venter (sündinud 14. oktoobril 1946 Salt Lake Citys) on USA bioloog ja ärimees.
Tema silmapaistvaimad saavutused on võtmeisikuna osalemine esmakordses inimese genoomi järjestamises ja 2010. aastal lõi tema töörühm esimese raku, mille genoom oli tehislikult kokku pandud. Seda nimetatakse ka maailma esimeseks tehisliku eluvormi loomiseks.

Tunnustused

John Craig Venter valiti 2013. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Silmisgneiss

Silmisgneiss (inglise augen gneiss) on läätselise tekstuuriga gneisi erim.
Läätselise tekstuuri moodustavad läätselised porfüroblastid ehk silmisgneiss on gneiss, mis sisaldab läätselisi porfüroblaste.
KANUKOKA

KANUKOKA (grööni Kalaallit Nunaanni Kommunit Kattuffiat, taani De Grønlandske Kommuners Landsforening) oli Gröönimaa omavalitsusorganite liit. Liidu tegevus lõpetati 2018. aastal.
KANUKOKA eesmärgiks oli Gröönimaa kõigi nelja kohaliku omavalitsuse (Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata, Sermersooq) ühiste huvide esindamine ja nende koostöö edendamine.
KANUKOKA asutati 24. juulil 1972, kui Gröönimaal oli 18 valda 3 maakonnas.
2011. aastast oli KANUKOKA juhatuse esimees Martha Abelsen. KANUKOKA peakorter asus Nuukis.
Nītaure

Ajalugu

Nītauresse (saksa keeles Nitau) rajati 1277. aastal Liivi ordu Nītaure ordulinnus, mis 17. sajandil lagunes.
Aastal 1759 kinkis keisrinna Jelizaveta Petrovna Venemaa kindral Wilhelm von Fermorile Nītaure mõisa, kus kindral 1771 suri.
Aastal 1845 moodustati Nītaure õigeusu kihelkond, kuhu neli aastat hiljem ka puidust õigeusu kirik ehitati. Aastal 1877 ehitati selle asemele praegune õigeusu kirikuhoone.
Nītaures on sündinud president Andris Bērziņš.
Aastal 1897 oli külas 560 elanikku, seal peeti kolm korda aastas laata. Aastal 1935 oli elanikke 362. Aastal 2007 oli külas 450 elanikku. Aastal 2015 oli elanikke 485, aastal 2019 aga 447.
Norwegian Air Norway

Norwegian Air Norway on Norra lennukompanii, mille tütarettevõtteks on Norwegian Air Shuttle. 17. juunil 2013 loodud regulaarlende teenindab Oslo Gardermoeni lennujaam. Kõik õhusõidukid on registreeritud Norras.
Veeliger

Veeliger ehk purjukvastne on mõnede mageveetigude ja karpide planktiline (vabalt ujuv) vastne.
Veeligerid on nt rändkarbil (Dreissena polymorpha).
Kiiu-Loo-Kuusalu vald

Kiiu-Loo-Kuusalu vald (saksa keeles Kyda-Neuenhoff-Pastorat Kusal) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.
David James

Isiklikku

David James on 196 cm pikk.
James oli abielus. Tal on oma endise naise Tanyaga 4 last.
James on töötanud ka modellina. 1995 sai ta lepingu Giorgio Armaniga ja 2005 H&M-iga.