google/wiki40b huggingface dataset:
Ants Martins

Ants Martins (sündinud 25. november 1933 Põltsamaa) on eesti tehnikateadlane.
Ta lõpetas 1953. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1958. aastal TPI energeetika erialal. Ta õppis aspirantuuris aastatel 1962-1965 Eesti NSV Teaduste Akadeemias ja aastatel 1965-1967 selle Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis ning kaitses 1967. aastal väitekirja ja sai tehnikakandidaadi kraadi.
Ta töötas alates 1958. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika Instituudis ja Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis.
Ta töötab alates 2002. aastast Tallinna Tehnikaülikoolis, praegu (2016) Soojustehnika instituudis.
Roberto Soldado

Roberto Soldado Rillo (sündinud 27. mail 1985 Valencias) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga Granada ründajana.
Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Hispaania klubides Valencia, Osasuna, Getafe ja Villarreal, Inglismaa kõrgliigas Tottenham Hotspuris ja Türgi kõrgliigas Fenerbahçes.
Hispaania jalgpallikoondisse kuulus Soldado aastatel 2007–2013.
Dušan Kožíšek

Dušan Kožíšek (sündinud 25. aprillil 1983 Jilemnices) on Tšehhi murdmaasuusataja, kes sõidab põhiliselt sprindidistantse. Ta on maailmameistrivõistlustelt võitnud paarissprindis kaks pronksmedalit.
2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis võitis ta esimest korda kavas olnud sprinditeates Martin Koukaliga pronksmedali. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos võitis ta samal alal Milan Šperliga samuti pronksmedali. Tema parim individuaalkoht on 2007. aasta Sapporo maailmameistrivõistlustel klassikasprindis saadud 16. koht.
Esimest korda osales Kožíšek maailma karikavõistluste etapil 2003. aasta jaanuaris Oberhofis, saades vabasprindis 63. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 2004. aasta novembris Kuusamos, olles 15 km vabatehnika distantsil 30. Esimest korda jõudis ta kümne parema sekke 2005. aasta detsembris, kui oli Nové Městos sprindis kaheksas. Ainsal korral on ta jõudnud esikolmikusse 2011. aasta jaanuaris Liberecis, kui oli vabatehnika sprindis kolmas.
Kožíšek esindab klubi Dukla Liberec.

Maailma karikavõistlustel

Dušan Kožíšek on osalenud individuaalselt (seisuga 27. märts 2015) 116 maailma karika etapil ja jõudnud esikolmikusse ühel korral.
Luunja vald

Ajalugu

Luunja vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

Alevik

Luunja

Külad

Kabina – Kakumetsa – Kavastu – Kikaste – Kõivu – Lohkva – Muri – Pajukurmu – Pilka – Poksi – Põvvatu – Rõõmu – Sava – Savikoja – Sirgu – Sirgumetsa – Sääsekõrva – Sääsküla – Veibri – Viira
Blagoevgrad

Ajalugu

Blagoevgradi kohale tekkis umbes 300 eKr traaklaste asula Scaptopara. Osmanite riigi ajal tunti valdavalt muslimitega asustatud linna nimega Cuma-ı Bala. Pärast Balkani sõdu sai linn nimeks Gorna Džumaja.
1950 nimetati linn Bulgaaria Kommunistliku Partei rajaja Dimitar Blagoevi järgi.

Haridus

Linnas on 2 ülikooli: Neofit Rilski Edelaülikool (bulgaaria keeles Югозападен университет „Неофит Рилски“) ja Ameerika Ülikool Bulgaarias.
Nahhimovi orden

1. järk

1. järgu orden oli valmistatud kullast ning hõbedast ja kaunistatud rubiinidega. Ordeni keskosal kasutati sinist emaili.
Kokku anti välja 82 Nahhimovi 1. järgu ordenit.

2. järk

2. järgu Nahhimovi orden valmistati üleni hõbedast ning rubiinide asemel kasutati punast kuumemaili. 
Kokku anti välja 469 Nahhimovi 2. järgu ordenit.
Avamusala

Kihi või mõne muu geoloogilise struktuuri avamusala on ala, millel pinnakatte puudumisel paljanduks vastav struktuur.
Avamusala ei tähenda seda, et vastavad kihid peaksid paljanduma maapinnal. Eestis on nad enamasti kaetud pealiskorra ülemise osa ehk pinnakattega.
Avamusala eristatakse kihi levialast, mis on ala, kus vastavad kihid levivad, olenemata sellest, kui sügaval nad lasuvad ja mitme kihi poolt on kaetud. Näiteks Kambriumi ladestu setendid on levinud suuremal osal Eestist, kuid avamusala hõlmab vaid kitsast riba Põhja-Eestis.
Jäävihm

Jäävihm on omapärane laussaju liik, mille teke on seotud sooja frondi, harvem ka külma frondi lähenemisega. Seda esineb hilissügisel, talvel või varakevadel, kui ilm muutub pärast külmaperioodi soojemaks.
Jäävihma moodustavad peenikesed tugevad läbipaistvad jääterad diameetriga 1–3 mm.
Vihmapiisad langevad kihtsajupilvedest läbi külma õhu, kus nad külmuvad täielikult või osaliselt. Kui külmub ainult veepiisa pealmine kiht, siis säilib südamikus vesi. Need terakesed kukuvad maapinnale ja purunevad ning maapinnale jäävad pähklikoori meenutavad jäätükid.
Jäävihm tekib ka juhul, kui lumi langeb läbi sooja õhukihi ja sulab. Pärast satub ta jälle külma (alla null kraadi) õhku. 
Allajahtunud olekus olevad veepiisad, mis langevad koos jääteradega, külmuvad esemetel ja maapinnal ning moodustavad jääkihi. Telefonitraatidele, puuokstele ja rohukõrtele tekkinud jääkihti nimetatakse jäiteks, maapinnal tekib aga kiilasjää. Mõnikord võib jäävihm olla päris tihe ning maapinnale tekib väga libe läbipaistvatest jääteradest kate.
Meteoroloogid tunnevad jäävihma ära kuulmise järgi, sest jääterade langemist saadab omapärane sahisev-krabisev-sisisev heli.
Vitali Denissov

Vitali Denissov (sündinud 27. veebruaril 1976) on Venemaa murdmaasuusataja.
Deltasete

Deltasete (inglise deltaic sediment, deltaic deposit) on deltas kuhjunud sete.
Deltasetted on deltatasandiku jõesängides valdavalt jämedateralised, jõesängide vahel aga peeneteralised; leidub ka järvesetteid ja turvast. Delta nõlvu katavad peeneteralised setted.
Keskkonnadeterminism

Keskkonnadeterminism (ka klimaatiline determinism, geograafiline determinism) on teooria, mille kohaselt keskkond määrab inimeste hoiakud ja käitumise. Keskkonnadeterministide põhiargumendiks on väide, et füüsiline geograafia, eriti kliima, mõjutab inimeste teadvust, mis omakorda määrab nende poolt loodud ühiskonna ja kultuuri. Väidetakse, et troopiline kliima põhjustab laiskust ja rahulikku meeleolu, muutuva kliimaga piirkonnad keskmistel laiuskraadidel soodustavad aga kindlameelsust ja töökust. Kuna keskkonna mõjud inimesele ei ilmne otsekohe, uuritakse inimgruppide rännet, et näha, millistes tingimustes nad arenenud on. Keskkonnadeterminismi peamisteks uurijateks on Ellen Churchill, Ellsworth Huntington, Thomas Griffith Taylor.

Klimaatiline determinism

Klimaatilist determinismi (ehk ekvatoriaalset paradoksi) loetakse majandusgeograafia üheks osaks. Selle teooria kohaselt saab riigi arengutaseme määrata riigi ja ekvaatori vahemaa järgi: mida kaugemal paikneb riik ekvaatorist, seda arenenum ta on. See paradoks kehtib võrdselt nii põhja kui ka lõuna pool ekvaatorit, näiteks Austraalia on kõrgema arengutasemega kui Indoneesia. Paradoksi kehtivus toimib ka riikide siseselt, näiteks on Ameerika Ühendriikide põhjaosa rohkem arenenud kui lõunaosa.
Vastunäitena antud teooriale saab tuua Singapuri, mis paikneb küll ekvaatori läheduses, kuid on üks maailma jõukamaid riike. Riigi rikkus on tingitud sellest, et tegemist on sadamapiirkonnaga. Singapuris kehtib küllaltki karm valitsemiskord, mis ühtib Montesquieu teooriaga. Selle teooria kohaselt on soojemates piirkondades edukuse saavutamiseks vajalik karmim ühiskonnakorraldus ja karmimad reeglid. Teistel klimaatilise determinismiga vastuolus olevatel riikidel on enamjaolt suured looduslikud ressursid, mis tagavad rikkuse, näiteks Saudi Araabia. Üks populaarne viis ekvatoriaalse paradoksi kirjeldamiseks on väide, et troopilistes riikides ei ole areng otseselt ellujäämiseks vajalik – kõik eluks tarvilik on looduse poolt antud. Selline põhjendus võib küll olla lihtne, kuid teaduslikult siiski mitte piisav. Ekvatoriaalne paradoks kehtib väidetavalt alates modernismi ajastust. Klimaatilise determinismi tuntuim uurija on Ellsworth Huntington.

Arhitektuuriline determinism

Keskkonnadeterminismi põhimõtteid on püütud kasutada ka linnaplaneerimises, et uurida, kuidas võib ehitatud keskkond avaldada mõju inimese käitumisele. Teooria on võetud aluseks keskkonna planeerimise kaudu kuritegevuse vähendamise programmile. Samuti on keskkonnadeterminism aluseks aktiivse ruumikasutuse teooriale, kus läbi ruumi planeerimise soovitakse soodustada aktiivset ja tervislikku eluviisi. Linnaplaneerimisega seotud keskkonnadeterminismi on sageli nimetatud ka arhitektuuriliseks determinismiks.
Embrüosiirdamine

Embrüosiirdamine (inglise embryo transfer) on viljastatud munaraku viimine (siirdamine) organismi (naise, veise jne) emakasse.
Entwine

Biograafia

Entwine panid algselt death metal'i ansamblina kokku 1995. aastal kitarrist ja laulja Tom Mikkola, trummar Aki Hanntu ja bassist Taipale. 1997. aastal otsustasid nad Entwine muusikalise stiili muuta ümber gothic metal'ile. Varsti pärast seda lisati ansambli koosseisu rütmikitarrist ja laulja Panu Willman. Selle aasta detsembris salvestas Entwine oma esimese demo, mille nimeks sai "Divine Infinity". 1998. aasta veebruaris liitus ansambliga naislaulja ja süntesaatorimängija Riitta Heikkonen.
Entwine debüütalbum "Treasures Within Hearts" tuli välja 1999. aasta septembris. 2000. aasta aprillis lahkusid ansamblist nii Willman kui ka Taipale. Viimane asendati Joni Miettineniga. Vokalist Mika Taurinen lisati koosseisu järgmisel kuul.
Ansambli järgmise albumi nimeks sai "Gone" ja see anti välja 2001. aasta aprillis. See sai saksa muusikaajakirja Hammer auhinna "Album of the Month" ja laul "New Dawn" jõudis Soome singlite nimekirjas esikümnesse.
Jaani Kähkönen liitus ansambliga live session'il kitarristina 2001. aasta lõpus, kuid liitus peatselt Entwine koosseisuga. 2002. aasta algul salvestas ansambel oma kolmanda albumi "Time of Despair", mille produtseeris Anssi Kippo. Seejärel läks Entwine ansamblitega Theatre of Tragedy ja Ram-Zet Euroopasse tuurile, et oma uut väljalaset avalikkusele tutvustada.
2003. aastal salvestas Entwine oma neljanda albumi "deEversity", mis saabus poelettidele 2004. aasta märtsis. Albumid näitasid kõlalist arengut, jättes maha ansambli gooti päritolu ja liikudes raskema stiili poole.
Entwine andis 2005. aasta augustis välja EP "Sliver", mis sisaldab viis lugu.
2006. aasta augustis ilmus Entwine viies album "Fatal Desgn" ja bänd läks Saksa gothic rock'i bändiga Zeraphine turneele.
8. detsembril 2006 teatas süntesaatorimängija Riita Heikkonen erapõhjustel ansamblist lahkumisest. Asendust pole planeeritud. Zeraphine.Blabbermouth

Näited

http://www.myspace.com/entwineofficial
Euroopa Liidu liikmesriik

Euroopa Liidu liikmesriik on Euroopa Liidu aluslepingutega ühinenud riik, millele laienevad kõik Euroopa Liidu liikmesusest tulenevad õigused ja kohustused.
Nüüdisajal on Euroopa Liidul 28 liikmesriiki. Viimasena ühines Euroopa Liiduga 1. juulil 2013 Horvaatia. Eesti kuulub Euroopa Liitu alates 1. maist 2004.
Ants Melles

Ants Melles (varasem eesnimi Hans Voldemar, perekonnanimi ka Mellis; 1. märts 1908 – Türisalu, Harku vald, Harjumaa – 19. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.
Ta õppis 1927–1932 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ta oli AS "Põhja Pank", 1927–1941 AS "Krediit Pank" ametnik, 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks. 1941–1944 teenis Punaarmees, 1944–1954 oli vangistatud. 1954 Eestis tagasi. 5. ehitustrusti ja Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi Ehitus-Montaaživalitsuse meister, seejärel RPI "Eesti Tööstusprojekt" vanemraamatupidaja ja Ehitusmaterjalitööstuse Valitsuse revident. 1963–1974 Ehitusministeeriumi pearaamatupidaja asetäitja ja revisjoniosakonna juhataja, 1974 läks pensionile.
Mary Beard

Winifred Mary Beard (sündinud 1. jaanuaril 1955 Much Wenlockis Shropshire'is) on briti klassikaline filoloog, Cambridge'i Ülikooli klassikalise filoloogia professor ja väljaande Times Literary Supplement klassikatoimetaja. 
Ta on Briti impeeriumi ordu ohvitser (OBE). 2013. aastal nimetati ta Kuningliku Kunstiakadeemia antiikkirjanduse professoriks.
Ilona Laaman

Ilona Laaman (10. veebruar 1934 Tallinn – 26. juuni 2017 Uppsala) oli eesti luuletaja.
Anna Ilona Laaman oli eesti ajakirjaniku ja poliitiku Eduard Laamani (1888–1941) tütar. Pärast Eesti okupeerimist nõukogude vägede poolt arreteeriti ta isa 1941. aasta veebruaris okupatsioonivõimude poolt ning hukati mõni kuu hiljem Kirovi vanglas. Isa saatusest teavitati perekonda alles destaliniseerimise käigus.
1944. aastal põgenes Ilona Laaman koos ema, õigusteadlase Tatjana Poska-Laamani (1900–1988) ja õe Silviaga Rootsi. Pärast abituuriumi lõpetamist 1953. aastal õppis ta 1954/1955. aastal Uppsala Ülikoolis. Seitsme aasta jooksul töötas ta meditsiiniõena vaimse puudega inimeste hooldekodus. 1983. aastal tegi ta lõpueksamid prantsuse, vene ja eesti filoloogia erialal.
Ilona Laaman on tuntust kogunud eelkõige luuletajana. Tema tihti irooniliste luuletuste teemadeks on muuhulgas protest kehtivate normide vastu. Tihti on tajutav ka tema skeptilisus religiooni suhtes.
Ta kuulus Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu. Tema teosed on ilmunud väliseesti kirjastustes Kanadas (Toronto), Ameerika Ühendriikides ja Rootsis. Laaman kuulub nende väliseestlaste põlvkonda, kes on oma koolihariduse omandanud valdavalt väljaspool Eestit.
Lisaks luuletustele kirjutas Laaman ka lühiproosat ning tõlkis belletristikat eesti keelest rootsi keelde, sealhulgas Valev Uibopuu loomingut.
1997. aastal avaldas ta kergelt võõrandatud, ilukirjanduslikus vormis oma autobiograafia "Vesi ahjus".
Aserbaidžaani NSV vapp

Aserbaidžaani NSV vapp oli 1920–1922 Punaarmee poolt vallutatud Aserbaidžaani aladel moodustatud Aserbaidžaani NSV vapp, 1922 – 1936 Taga-Kaukaasia SFNV ja 1936–1991 NSV Liidu haldusüksuse Aserbaidžaani NSV vapp.
Vapp loodi 1920. aastal, sellel oli kujutatud punane viisnurkne täht, mille taustaks olid kuldsed ristatud sirp ja vasar, nende tagant aga väljusid päikesekiired. Figuurid olid paigutatud punase, ülevalt avaneva poolkuu sisse, selle kohal olid aga kirillitsa ja araabia tähed "A.N.S.V.". See kõik oli ümbritsetud pärjaga.
1922. aastal võeti ajutiselt kasutusele eelmise vapi lihtsustatud variant. Päikesekiired ja tähed kadusid ning vapi kohale lisati punane lint vene- ja aserbaidžaanikeelse deviisiga "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!".
1922–1937 kasutusel olnud vapil oli kujutatud tehaste taustal tõusvat päikest, mille kiirtes olid kuldsed sirp ja vasar ning kuldne poolkuu ja viisnurkne täht. Vapi väli oli punane. Figuure ümbritses viljapeadest pärg, mis oli seotud punase lindiga, alumisel lindil oli deviis ja ülemisel "Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik", mõlemad kirjad olid aserbaidžaanikeelsed (kirjakeeles oli üle mindud araabia tähtedelt ladina tähtedele).
1. aprill 1937 võeti kasutusele uus vapp, sellel oli naftapuurtorni taustal tõusev päike, päikesekiirtes aga kuldsed ristatud sirp ja vasar. Figuure ümbritses viljapeadest ja puuvillaokstest pärg mis oli seotud punase lindiga. Ülemistel lintidel oli aserbaidžaani- (aserbaidžaani kirjakeel oli nüüd kirillitsas) ja vene keeles täielikult välja kirjutatud "Aserbaidžaani Nõukogude Sotsialistlik Vabariik", külgmistel aga deviis mõlemas keeles. Vapi kohal oli punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Vapi vahetas välja 19. jaanuaril 1993. Aserbaidžaani Vabariigi vapp, kuna NSV Liit lakkas olemast ja Aserbaidžaan iseseisvus.
Hallandi hertsog

Hallandi hertsog (rootsi hertig av Halland) on Rootsi aadlitiitel.
Lamborghini Urraco

"Top Gear"

James May ostis telesaates "Top Gear" (7. hooaeg, 4. osa) endale Lamborghini Urraco P250. Eesmärgiks oli osta keskmootoriga itaalia superauto hinnaga kuni 10 000 naela. Jamesi Urraco jõudis kohale puksiirautol. Üks kord ütles James selle kohta ühele möödujale, et see ei ole ise kokku pandud, vaid Lamborghini, ja siis ümises omaette: "Võhik."
Sooniste mõis

Sooniste mõis (saksa keeles Soinitz) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Mõis asutati 17. sajandil. Mõisa hilisbarokne kivist peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. Pärast 1905. aasta tulekahju peahoone rekonstrueeriti, ent erinevalt varasemast hoonest ehitati kahekorruselised külgtiivad.
Solundi vald

Solundi vald on vald Norras Sogn og Fjordane maakonnas Sogne fjordi merepoolseimas otsas Sognesjøenis. Ta piirneb põhjas Askvolli ja Fjaleri vallaga, idas Hyllestadi vallaga ja lõunas Guleni vallaga.
Valla suurim saar on Sula (116 km² või 117,8 km², üle poole valla pindalast). Teised suuremad saared on Ytre Sula (34,7 km²), Steinsundøy (18,7 km²), Losna (15,3 km²), Nesøyna, Ospa, Rånøyna, Færøyna, Lågøyna ja Hågøyna.
Valla pindala on 228 või 229 km² ja elanike arv 867 (2009) (871 (2007)).
Valla keskus on Hardbakke.

Haldusajalugu

Vald sai praegused piirid 1964, kui Guleni vallast toodi üle kõige idapoolsem saar Losna.
Tallinna graafikatriennaal

Tallinna graafikatriennaal on aastast 1968 toimuv graafikateemaline rahvusvaheline (aastast 1989) näitus.
Esimese graafikatriennaali nimi oli "Kaasaeg ja graafiline vorm". Peale Eesti graafikute osalesid üritusel ka Leedu ja Läti omad.
Mati Pääsuke

Mati Pääsuke (sündinud 2. aprillil 1954 Viljandis) on eesti spordifüsioloog.

Elulugu

Mati Pääsuke on teenistujate poeg.
Lõpetas 1972 Abja Keskkooli, 1976 TÜ kehakultuuriteaduskonna, 1982 aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Физиологическая характеристика развития утомления при повторной локальной статистической работе".
Oli 1976–77 Nuia Keskkooli õpetaja, 1977–79 Viljandi Laste- ja Noorte Spordikooli treener-õpetaja, 1982–86 TÜ kehakultuuriteaduskonna võimlemise ja biomehaanika kateedri nooremteadur, 1987–89 treeningprotsessi uurimise labori teadur ja vanemteadur, 1989–92 spordifüsioloogia kateedri dotsent, 1992–2001 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi dotsent, 1989–98 ja 2007–2013 oli ta TÜ kehakultuuriteaduskonna dekaan.
1998–2004 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi juhataja, aastast 2002 Tartu Ülikooli kinesioloogia ja biomehaanika professor, aastast 2004 ka kehakultuuriteaduskonna prodekaan. Täiendas end 1989 Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis, 1998 Ljubljana Ülikoolis, 2005 Granada ja Sevilla ülikoolis. Õpetanud biomehaanikat, kinesioloogiat, füsioloogiat ja spordifüsioloogiat, funktsionaalset anatoomiat; koostanud õppevahendeid, sh 6 õpikut (osa kaasautorina).

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: närvi-lihasaparaadi füsioloogia, kinesioloogia, biomehaanika, spordifüsioloogia, füüsiline rehabilitatsioon. Uurinud adaptatiivseid muutusi närvi-lihassüsteemis erineva iseloomuga sporditreeningul ja väsimuse füsioloogia mehhanisme, laste motoorset võimekust pre- ja postpuberteedieas, motoorsete funktsioonide muutusi seoses vananemisega ning liigesevigastuste ja osteoartroosiga patsientidel. Oli TÜ treeningprotsessi labori (1987) ning kinesioloogia labori (1990) loojaid. Saanud ETF grante, olnud sihtfinantseeritavate teemade põhitäitja. Eesti Füsioloogia Seltsi liige (aastast 1981), Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige (1989), Eesti Spordimeditsiini Föderatsiooni (aastast 2001), International Society of Biomechanics (aastast 1996), International Society of Biomechanics of Sport (aastast 1997) ja International Council for Physical Activity and Fitness Research liige (aastast 2002). Üle 320 teadustrükise, aimetrükised.
Otepää looduspark

Otepää looduspark on kaitseala, mis jääb Otepää ja Elva valla territooriumile. Looduspargi pindala on 22 430 hektarit.
Otepää looduspark moodustati 11. juulil 1957 Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega, millega võeti kaitse alla Pühajärv, Väike Munamägi ja Tedremägi. 24. septembril 1979 reorganiseeriti see Otepää maastikukaitsealaks. Praegused piirid ja staatus on aastast 1997. 
Otepää looduspargi koosseisu kuulub 22 sihtkaitsevööndit.
Looduspargi peaeesmärkideks on muu hulgas kaitsta Otepää kõrgustikule omast kuppelmaastikku, sealset elustikku, kohalikku elulaadi ja kultuuripärandit.
Hano keel

Foneetika

Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw. 
Hano keeles esineb konsonantide nasaliseerimine, (b -> mb ja d ->nd) siis, kui sõnas varem esinev kaashäälik on nasaalne. Seetõttu hääldatakse "mabu" (puhkamine) [mambu].
Hano keeles on viis täishäälikut: a, e, i, o, u.

Grammatika

Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt).
Julius Leo Immanuel Girgensohn

Julius Leo Immanuel Girgensohn (9. september/21. september 1836 Tartu – 11. detsember/24. detsember 1911 Karksi) oli Eesti vaimulik.
Aastatel 1848–1856 õppis ta Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1857–1861. Seejärel töötas ta koduõpetajana parun von Sieversi juures Heimtali mõisas ja von Middendorffi juures Hellenurme mõisas. Prooviaastal oli ta aastal 1865 Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Ludwig Maurachi juures. Aastal 1866 töötas ta õpetajana Gustav Max Schmidti erakoolis Viljandis. Ordineeriti 30. augustil/11. septembril 1866 Kuressaares õpetajaks.
Oli aastatel 1866–1875 (introdutseeriti 21. septembril/3. oktoobril 1866) Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Oli Kaarma õpetajate seminari algatajate seas, oli ka seminari esimene direktor. Aastatel 1875–1876 oli õpetajaks Tartus gümnaasiumis ja Marie Muyscheli tütarlastekoolis. Aastatel 1877–1911 oli ta (introdutseeriti 23. jaanuaril/4. veebruaril 1877) Karksi Peetri koguduse õpetaja, olles aastatel 1880–1884 Pärnu maakonna vaimulik koolirevident ja aastatel 1884–1908 Pärnu praostkonna praost. Ta oli ka aastatel 1891–1892 kuueks kuuks ja aastatel 1893–1894 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele).
Girgensohni teeneid hariduse vallas on raske üle hinnata. Lisaks Kaarma õpetajate seminari asutamisele, ehitati tema juhtimisel ka Eikla, Randvere, Muratsi ja Helme koolimajad.
Girgenson suri aastal 1911 ja ta maeti Karksi-Nuiasse, Papi kalmistule.

Isiklikku

Tema isa Christoph Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, tema onu Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, teine onu Georg Michael Ernst Girgensohn oli Straupe, Augstroze ja Gulbene koguduste õpetaja, onupoeg Heinrich Otto Reinhold Girgensohn oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja ja Liivimaa kindralsuperintendent. Tema poeg Karl Gustav Girgensohn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor ja Tartu religioonipsühholoogia koolkonna rajaja, teine poeg Erich Girgenson oli arst. Tema äi Johann Reinhold Hunnius oli Karja Katariina koguduse õpetaja.
Elis Ask

Elis Johan Ask (hüüdnimi Negru; 1. aprill 1926  Helsingi – 12. märts 2003 Helsingi) oli Soome poksija.
Ask osales harrastajana 76 kohtumisel, millest võitis 70. Ta oli kokku kolmekordne Soome meister – kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1944. aastal ja kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1945–1946.
Ask poksis detsembrist 1946 kuni oktoobrini 1957 elukutselisena. Ta pidas kokku 62 kohtumist, millest võitis 40 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 17 (neist 4 nokaudiga); 5 kohtumist jäi viiki. Ta oli elukutseliste kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) Euroopa meister 24. juunist 1951 kuni 4. jaanuarini 1952.
Ask tegutses aastatel 1957–1974 poksipromootorina, muuhulgas on ta olnud ka Pekka Kokkose, Risto Luukkose ja Olli Mäe mänedžer.
Fromhold Lauristin

Fromhold Lauristin (10. veebruar 1900 Tallinn – 11. oktoober 1964 Toronto) oli eesti majandusteadlane.
Õppis 1921–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas ja 1926–1927 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Vironia liige.
Osales Vabadussõjas, 1917–1921 ETK ametnik, hiljem pearaamatupidaja, 1921–25 AS Tartumaa Pank ametnik. 1926–1927 Tartu Töösturite Ühispanga asjaajaja, 1927–1929 AS Krediit Pank Haapsalu, 1929–1933 Tartu osakonna juhataja. 1933–1934 AS Sakala Pank juhatuse esimees, 1934–1937 AS Krediit Pank pearaamatupidaja, alates 1937 asedirektor. Kinnisvarade Kasutamise Aktsiaseltsi juhatuse liige. 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja liikmeks 1. (ettevõtete) sektsioonis. 1944 põgenes Rootsi, hiljem siirdus Kanadasse.
RTL aktuell

"RTL aktuell" on Saksa telekanali RTL Television saksakeelne televisiooni uudistesaade.   
Saate pikkus on 20 minutit ja see on otsesaatena eetris kõikidel nädalapäevadel.  
Uudistesaade "RTL aktuell" oli esmakordselt eetris 5. aprillil 1988.