google/wiki40b huggingface dataset:
Magirus

Magirus Feuerwehrwerke oli Saksamaal Ulmis asutatud ettevõte, mis hakkas 1866 tootma tuletõrjesõidukeid, 1910. aastatel ka veokeid ja autobusse.
Ettevõtte rajas priitahtlike pritsimeeste üksuse juht Conrad Dietrich Magirus (1924–1995), kes oli pühendunud tuletõrjumise abivahendite leiutamisele. 1866 asutas ta ettevõtte "'Feuerwehr-Requisiten-Fabrik C. D. Magirus'", mis esialgu tootis näiteks voolikuid ja veepritse. Magirus leiutas auto katusel oleva tõstetava ja pikendatava redeli, mis kiiresti levis kõigi tuletõrjemasinate standardvarustusse.
Magiruse logoks oli M-täht, mis oli disainitud meenutama Ulmi katedraali. Logo võeti kasutusele 1925.
Ülemaailmse majanduskriisi ajal 1930-ndate alguses sattus Magirus raskustesse ja selle omandas 1932 pank. 1935 müüs pank ettevõtte Deutz AG-le, mis tootis omanimelisi mootoreid ja kasutas neid ka Magiruse autodel. Seetõttu kasutati sõidukitel sageli nime Magirus Deutz ja 1940–1949 Klöckner-Deutz. Aastal 1936 lõppes liitumine.
1944 leiutas Deutz õhkjahutusmootori, mida alates 1948 Magiruse sõidukitel kasutama hakati. Deutzi mootoreid toodetakse siiamaale kasutamiseks põllumajanduses ja merenduses.
Aastal 1975 ostis ettevõtte IVECO ning jätkas veoautode tootmist, alates 1983 IVECO Magiruse nime all. Siiski loobus IVECO peatselt enamikus maailma maades Magiruse nime kasutamisest. Ainult Saksamaal ja veel mõnes Kesk-Euroopa riigis kasutatakse tänapäeval Magiruse nime. Ettevõtte tootmisüksused asuvad lisaks Saksamaale veel Austrias, Itaalias ja Prantsusmaal. Ettevõtte peakorter asub Ulmis Magiruse tänaval (Magirusstraße).
Kernu mõisa tee

Kernu mõisa tee (varem Kernu invakodu tee, registrinumber 11407) on kõrvalmaantee Saue vallas Kohatu külas. Tee pikkus on 0,8 km. 
Tee saab alguse Tallinn–Pärnu–Ikla maantee kolmekümne kaheksandal kilomeetril. Tee ületab üht truupi ja üht silda (Kernu III sild üle Vasalemma jõe).
Tee algus on asfaltkattega, tee keskosa on pinnatud kruusatee, tee lõpuosa on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Olav Männi

Elukäik

1940ndatel õppis ta Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaverimängu ning 1944–1950 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Anton Starkopfi ja Johannes Hirve juhendamisel skulptuuri.
1950–1954 oli Männi Leningradi I. Repini nimelises kunstiinstituudis aspirant ja sai kunstiteaduse kandidaadi kraadi (figuurikompositsiooni "M. Kalinin Tallinna tehases" eest). Töötas 1954–1980 ERKI õppejõuna (aastast 1964 dotsent, aastast 1968 professori kohusetäitja; aastast 1977 skulptuurikateedri juhataja.) Aastast 1951 Kunstnike Liidu liige.

Looming

Algul lõi naturalistlikult detailirikkaid figuurikompositsioone ("Vürst Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel", 1224), 1950, pronks 1956, a-st 1980 endise Tartu Linnamuuseumi juures Toomemäel). Varase loomingu laadi jätkab Narva V. I. Lenini monument (1957, pronks, graniit, arh. I. Bork, kõrvaldatud). Taotledes 1960 aastail suuremat plastilist väljendusrikkust, uuris Männi süsteemikindlalt kaasaja skulptuurisuundumusi. Valmis rohkesti mitmelaadset figuuriplastikat, sh metallkonstruktsioon "Heinaritsikas" (1963, messing, raud), tahuliste vormidega "Rahutuvid" (1964, kunstkivi, TKM) ja selge rütmilise ülesehitusega "Monumentaalpropaganda" (1970, pronks, 1973, EKM). Korduvalt on kunstnik jäädvustanud liikumismotiive ("Kiigel", 1956, kips). Loonud Eesti esimese mobiili "Karussell" (1967, metall). Abstraktsele vormikeelele viitavad "Kompositsioon" (1969, dolomiit) ja "Tilk" (1973, tina, baberiit, EKM). Tavapärasemat suunda jätkavad portreed (V. Panso, kips 1962, TMM, pronks 1971, TKM; V. Alumäe, 1965, kips, EKM; kaksikportree "Vennad", 1971, tinasulam raudarmatuuril, EKM; R. Tobias, 1973, pronks, EKM) ning Kohtla-Järve monument "Au tööle!" (1967, betoon, dolomiit, arhitekt U. Ivask).
Tartu Eesti Majanduse Ühisus

Tartu Eesti Majanduse Ühisus oli Tartus 1909 tegevust alustanud ostu-müügi ühisus.
Ühisus loomise mõte tekkis 1907 Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi (TEPSi) koosolekul. Loodava ühisuse põhikiri kinnitati 31. augustil 1908. 1. jaanuarist 1909 läks Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi kaubandusosakonna tegevus ühisuse kätte, mille direktoriks valiti Aleksander Eisenschmidt. Tema juhatusel kujunes ühisus paari aastaga Eesti kõige elujõulisemaks põllutöötarbeainete müügikohaks. Ta tegi maailma paremate vabrikute saadused ilma vahetalitajateta põllumeestele kättesaadavaks, seadis sisse teadusliku kontrolli kunstsõnnikute ja seemnete alal, korraldas kindla kava järele aastate jooksul väärtuskatseid tegevpõllumeeste juures; tutvustas uusi maaharimisriistu, seadis sisse ühispiimatalitusi maal jne.
Märt Puusepp

Märt Puusepp (31. jaanuar 1940 Tallinn – 14. september 1992 Tallinn) oli eesti insener ja tehnikateadlane.

Haridus

Õppis Tallinna 10. Keskkoolis (Nõmme Gümnaasium) 1947–1957, lõpetas Tallinna 1. Õhtukeskkooli 1958; õppis Leningradi Nõukogude Kaubanduse Instituudis 1958/1959, jätkas õpinguid TPI energeetikateaduskonna II kursusel 1959, lõpetas automaatika ja telemehaanika eriala 1963.

Teaduskraad ja -kutse

Tehnikakandidaat 1969; tehnikateaduste doktor 1984 (Kiievi Küberneetika Instituut); professor 1987.

Teenistuskäik

Kondiiter restoranis Nõmme 1957; H. Pöögelmanni nimelise Elektrotehnika Tehase insener, peatehnoloog ja peainseneri asetäitja 1963–1978; Tallinna Juveelitehase (katsetehas Delta) direktor 1978–1980; Eesti NSV Kergetööstuse Ministeeriumi Juhtimissüsteemide Projekteerimise ja Konstrueerimise Büroo asedirektor 1980–1986.
TTÜs 1986–1989: elektroonika kateedri professor (osalise koormusega) 1986–1989. Aastast 1989 töötas Eesti NSV Plaanikomitees.

Teadustöö põhisuunad

Kõrgtehnoloogilise tootmise analüüs ja modelleerimine. Avaldas üle 70 teaduspublikatsiooni, sealhulgas monograafia. Tema juhendamisel on kaitstud 5 kandidaadiväitekirja.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Diskreetsete tehnoloogiliste süsteemide juhtimise uurimissuuna rajaja Eestis; NSV Liidu Elektroonikatööstuse Ministeeriumi mikroelektroonika tehnoloogiliste protsesside automatiseerimise laboratooriumi teaduslik juhendaja 1971–1978; Eesti NSV Riikliku Plaanikomitee teaduslik ekspert; juhendanud raadiotehnika ja elektroonika ettevõtteis uurimis- ja projekteerimistöid. Oli Tallinna Teadlaste Maja liige.

Isiklikku

Tema isa oli Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnika õppejõud, dotsent Eugen Puusepp (1906–1985).
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Helmersen

Helmersen on Hamburgist pärit Rootsi, Eestimaa ja Venemaa Keisririigi aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esiisaks oli Hamburgi kodanik Moritz Helmer. 
1. augustil 1643 andis Rootsi kuninganna Kristiina kuninglikule sekretärile Paul Helmesile (1603–1657) Rootsi aadlitiitli.  31. mail 1651 sai Paul, koos Liivimaa kubermangusekretärist venna Johann Helmesiga, perekonnanime "von Helmersen". 
Suguvõsa immatrikuleeriti Liivimaa (1747), Eestimaa (1789) ja Saaremaa (1846) rüütelkonda.
Helmersenidele kuulusid Tõstamaa, Kammeri, Võru, Joosu, Põlgaste, Hurmi, Lõhavere, Karula, Oidrema, Lümandu, Hardu, Parila, Saarnakõrve, Roobaka, Laugu, Nurme, Krimulda, Englārte, Grundzāle, Aumeisteri, Tegaži, Plānupe, Budenbroka, Prauliena, Sāviena, Skujene ja hulk teisi mõisaid.
Mõjutusvahend

Ajalugu

XIX sajandil ei tundnud veel karistusõigus spetsiifilist alaealiste karistusõigust ning alaealistele kohalduvaid mõjutusvahendeid.  Käitumishälvetega alaealisi peeti ühiskonnatingimuste ja valekasvatuse ohvriteks. Alaealiste kuritegevist käsitleti õigusrikkumiste summana ja osana üldisest kuritegevusest. XX sajandil tekkis arusaam, et alaealiste kuritegevus on sotsiaalne probleem, millele tuleb ka vastavalt reageerida. Prantsuse sotsioloog Emile Durkheim väitis, et kuritegevus pole mitte lihtsalt paratamatu ja vältimatu, vaid ka normaalne ühiskondlik nähtus.

Praegune õiguskord

Praeguses õiguskorras kehtib alaealise mõjutusvahendite seadus (AMVS). Seadus on jõustunud aastal 1998. Seadus sätestab alaealisele kohaldatavad mõjutusvahendid ja alaealiste komisjoni pädevuse. Alaealise mõjutusvahendite seaduse § 2 kohaselt on alaealine  7–18 aasta vanune isik. Alaealisele kohaldatavad mõjutusvahendid on sätestatud ka karistusseadusese §-s 87. Karistusseaduses eristatakse väärteo ja kuriteo eest kohaldatavaid mõjutusvahendeid. Karistusseaduse kohaselt on alaealise süüvõime piiratud. Tegu on ebapiisava sotsialiseeritusega ehk alaealine ei suuda täiel määral eristada lubatut ja keelatut ning juhtida enda käitumist. Kriminaalsus on õpitud käitumine. Perekond, sõpruskond ja kool on kolm valdkonda, kus õpitakse väärtusi ja hoiakuid ning põhilisi kognitiiv-käitumuslike mustreid. Asja menetlemisel peab kohus kindlaks tegema, kas alaealised süüteo toimepanijad on ühiskondlike normidega adapteerunud või mitte. Vastasel juhul võib kohus isiku karistusest vabastada ning kohaldada tema suhtes mõjutusvahendeid.

Mõjutusvahendi eesmärk ja valik

Mõjutusvahendite eesmärk on aidata alaealistel sotsialiseeruda ja ennetada tulevikus võimalike õigusrikkumisi. Mõjutusvahendi valikul lähtub alaealiste komisjon nii õigusrikkumisest kui ka õigusrikkujast. See tähendab seda, et mida raskem on õigusrikkumine, seda rangem on karistus. Samuti sõltub mõjutusvahendi valik õigusrikkuja vaimsest tervisest. 
Mõjutusvahendid on näiteks:
1)hoiatus;
2)sotsiaalprogramm;
3)kahju hüvitamine või heastamine;
4)sõltuvus- või muu ravi;
5)lepitusteenus;
6)allutamine käitumiskontrollile;
7)üldsusliku töö tunnid;
8)liikumisvabaduse piirang.

Alaealiste komisjon

Alaealiste komisjon on seitsmeliikmeline ning selle asjaajamist korraldab alaealiste komisjoni sekretär. Alaealiste komisjoni pädevuses on  koordineerida oma haldusterritooriumil alaealistega tehtavat kriminaalpreventiivset tööd. Alaealiste komisjoni koosseisust ja ülesannetest käsitleb põhjalikumalt alaealise mõjutusvahendite seaduse kolmas peatükk.
Miðgarðr

Miðgarðr (vanapõhja keeles 'keskmine õu') on muinaspõhja mütoloogias inimeste maailm, üks üheksast maailmast.
See on üheksast maailmast ainus, mis on inimestele täielikult nähtav. Teised maailmad võivad inimeste maailmaga põimuda, kuid on valdavas osas inimestele nähtamatud.
Miðgarðr paikneb ilmapuu Yggdrasili keskpaigas, Niflheimri ja Muspelli vahel. Miðgarðr on ümbritsetud veevälja ehk ookeaniga, mis on ületamatu.
Kaljas

Kaljas (hollandi galjoot, rootsi galeas) on kahveltaglasega vähemalt kahemastiline purjelaev (kuunar) ehk kahvelkuunar. Kaljased olid Põhjamaades tavalised, nendega purjetati palju Lääne- ja Põhjamerel. Eesti vanim kaljas on Hoppet.
Georg Köösel

Georg Köösel (11. juuni 1890 Pärnu – 1944) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Õpetajate Koja nõukogu liige.
Lõpetas Pärnu gümnaasiumi ja Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Omas keskkooliõpetaja kutset ajaloos, kodanikuõpetuses ja majandusteaduses.
Aastatel 1917–1922 töötas ta Pärnus õpetajana (õpetas ühiskaubanduskoolis ja oli Pärnu tütarlaste gümnaasiumis ajalooõpetaja) ning kooliinspektorina, Pärnu tütarlaste gümnaasiumi juhtis aastatel 1911–1938. Võttis ka osa mitme Eestis tegutsenud õpetajate seltsi ja kutseühingu tööst (näiteks oli Eesti keskkooliõpetajate kogu sekretäri abi, Pärnu skautide sõprade seltsi juhatuse esimees ja abiandmise seltsi kauaaegne esimees). Oli ka Pärnu linnavolikogu liige.
Georg Köösel oli 14. detsembril 1935 ilmuma hakanud Pärnu skautide maleva II hundipoegade karja ajakirja "Saa Paremaks" vastutav toimetaja.
Kvantfüüsika

Kvantfüüsika ehk kvantteooria on 20. ja 21. sajandi füüsika haru, mis hõlmab teooriad, mis võtavad arvesse mikromaailma omadused, mis pole klassikalise füüsika raames ennustatavad ega seletatavad. 
Molekulide ja neist väiksemate osakeste puhul annavad mõõtmised klassikalise mehaanikaga vastuolulisi tulemusi. Muuhulgas osutub, et teatud füüsikalistel suurustel on diskreetne iseloom: nende väärtuste skaala ei ole pidev, vaid nende väärtused saavad erineda kindlate suuruste – nn kvantide – võrra, ehk teiste sõnadega, nad on kvanditud. Samuti osutub, et osakesi ja laineid ei saa mõttekalt eristada, sest üks ja seesama füüsikaline objekt käitub olenevalt uurimisviisist kas lainena või osakesena (seda nimetatakse laine-osakese dualismiks). Kvantfüüsika teooriad taotlevad nende nähtuste selliseid seletusi, mis võimaldavad vahemaade ja masside väikestes mastaapides saadavaid mõõtmistulemusi tõepäraselt ennustada.  
Väljendit "kvantfüüsika" on esmakordselt kasutatud 1931 Max Plancki raamatus "The Universe in the Light of Modern Physics". 
Tänapäeval kasutatakse kvantteooriatena kvantmehaanikat ja väljade kvantteooriaid. Neile on iseloomulik, et füüsikaliste süsteemide olekuid ei kirjeldata mitte vaadeldavate füüsikaliste suuruste väärtuste komplektidena, vaid mõõdetavate suuruste väärtused on antud oleku puhul määratud üksnes tõenäosuslikult.
Dahling

Dahling on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.
Karl Taev

Karl Ottomar Taev (10. aprill 1903 Kuressaare – 25. september 1992 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane.
Ta oli Tartu Riiklikus Ülikoolis dotsent.
Üks Karl Taevi tähtsamaid saavutusi oli Tartu Ülikooli taaskäivitamine pärast II maailmasõda 1944. aastal.

Saaremaa Ühisgümnaasiumi kirjandusringi juhatajana

Karl Taev juhendas õpetajatöö kõrvalt ka kirjandusringi, mis saavutas suure populaarsuse nii koolis kui linnas. Ring andis välja käsitsi kirjutatud almanahhi "Kume Rivi". 
Voldemar Miller meenutab: "Karl Taev ei olnud mitte ainult kirjanduse tundja ja armastaja, ta oli ka tugevate kunstikalduvustega. Tagantjärele mõeldes oli ta mõjustatud sel ajal moodsatest kunstivooludest. Meie lennu lõpumärgile (1929) tegi ta päris kubistliku kavandi. [...] Kirjandusring korraldas igal aastal suurejoonelise peo, mis oli mitte ainult õpilastele vaid ka linna elus suursündmuseks. Kooli kõle võimla oli sel puhul rikkalikult dekoreeritud Karl Taevi kavandite järgi.".

Tartu Ülikooli taaskäivitajana pärast II maailmasõda

Hillar Palamets kirjutab, et teadustöö jäi esialgu tagaplaanile, sest õppejõudude jõupingutused olid suunatud eelkõige õppetööga alustamisele ja ülikooli taastamisele. Pealegi olid tingimused teadustööks vägagi piiratud. [...] Paljude õppejõudude erialased raamatukogud olid sõjategevuse käigus kas hävinud või kannatada saanud. Nii olid Karl Taev, Artur Vassar ja Johann Voldemar Veski kaotanud kõik oma raamatud. Ruumide kordaseadmine võttis aega ja auditooriumid olid külmad. Nn soojades auditooriumides kõikus temperatuur +8 – +10 ringis, külmades aga langes isegi alla nulli.
Kõikjal oli probleeme elektriga. Karl Taev meenutab, kuidas Krõlovi sajanda surma-aastapäeva tähistati aulas küünlavalgel. "Inimestel oli kodus tuhat muret ja neid tuli vähe, aga mäletan – Villem Ernits oli kohal."

Hobid ja pere

Karl Taevi hobid olid kunst ja kalapüük. Ta maalis ning joonistas peamiselt eesti kirjanike portreid ja maastikke (õli, akvarell, pastell ja graafika). Elu esimesed näpunäited plein air maalimises sai Karl Taevilt tütretütar Fideelia-Signe Roots. Karl Taevil ja tema abikaasal Salme Taevil (Põdersool) on kaks tütart, neli tütretütart ja neli lapselapselast. Karl Taevi isa oli Saaremaal sepp. Koos sepistati Kudjape kalmistu aedu ning huvi sepatöö vastu saatis ka poega terve elu.
Suved veetis Karl Taev perega Peedu Kirjanike majas, pensionieas Alatskivi lähedal mesinikust tütre pool, kuhu ta sättis sisse ka puutöötoa ja minisepikoja.
Kalavetel käis ta peamiselt kunstnik Elmar Kitsega nii Peedu kui ka Valgemetsa lähistel.
Taevide Tartu korter oli kogunemiskohaks ülikoolirahvale ja kunstnikele. Abikaasa Salme Taev meenutab: "Meil käis palju külalisi. Eriti on meeles, kui saatsin klaveril Linda Kits-Mäge. Mina laulsin teist häält, tema esimest. Linda kunstnikust kaasa Elmar Kits mängis viiulit ja laulis vahel ka, tihti liitus meiega rahvaluulemees Udo Kolk tšelloga."
Kõik muusikud on kaabakad

Varia

2012. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 1217 inimest.
Eesti Konsultantide Assotsiatsioon

Eesti Konsultantide Assotsiatsioon (EKA) on juhtimis- ja majanduskonsultantide ühendus.
Mõned konsultandid on sidunud oma igapäevatöö konsultatsioonifirmaga, mõned ülikooliga, mõned tegutsevad nn vaba odamehena ehk iseseisvalt. EKA liikmete hulgas on tuntud nimesid, tunnustatud õppejõude, raamatute või artiklite autoreid, uudsete juhtimismeetodite või –võtete maaletoojaid.
Konsulteerimise temaatika on lai, haarates 67 alltegevusala 11 tegevusvaldkonnas – isikupsühholoogiast kuni sotsiaalpsühholoogiani, töökliima uuringutest kuni strateegilise juhtimiseni ja patendindusest kuni keskkonnauuringuteni. Iga EKA liige tunnustab assotsiatsiooni eetikakoodeksit, mis on ühtlasi ka kliendisuhete aluseks.
Viktor Rajevski

Viktor Rajevski (15. märts 1936 Petseri – 9. juuli 2017) oli Eesti loomakasvatusteadlane ja Eesti NSV riigitegelane.

Elulugu

Ta lõpetas 1953 Petseri 1. Keskkooli ja 1959 EPA insener-mehaanikuna; põllumajanduskandidaat (1975, EPA), väitekiri "Совершенствование технологии содержания и кормления молочного стада в условиях рациональной системы скотоводства в Эстонской ССР" (1975, ELVI).
Ta on olnud 1960–1961 ELVI erikonstrueerimisbüroo vaneminsener-konstruktor, 1961–1967 erikonstrueerimisbüroo juhataja, 1967–1970 aspirant, 1970–1972 nooremteadur, 1972–1974 vanemteadur, 1974–1975 sektori juhataja.
1975–1979 oli Rajevski Laeva katsesovhoosi direktor, 1982–1985 Eesti NSV varumisminister, 1985–1988 teraviljasaaduste minister ja 1988–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja.
1989–1997 oli ta Ida-Aafrika riikide majandusnõunik, seejärel Silmeti kommertsdirektor.
Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik 1985–1990.
Viktor Rajevski suri 9. juulil 2017.a.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: suurfarmide mehhaniseerimise tehnoloogia, puistematerjalide doseerimise süsteemi mehaanika.
Soosõda

Soode sõda ehk soosõda oli vastasseis Moskva maaparandajate ja Eesti haritlaskonna vahel, mis lõppes 30 sookaitseala moodustamisega 1981. aastal.
Kõrveküla raamatukogu

Kõrveküla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrveküla asulas. 
Raamatukogu juhataja on Hele Ellermaa.
Michel Galabru

Michel Galabru (27. oktoober 1922 – 4. jaanuar 2016 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse teatri- ja filminäitleja.
Ta oli tuntud eelkõige komöödianäitlejana. Tema kuulsaim filmiroll oli seersant Jérôme Gerber Saint-Tropez' sandarmi sarja filmides. 
Kokku on ta mänginud enam kui 250 filmis.
Gubaa

Gubaa (vene keeles губа) oli 16.–17. sajandil kohtu- ja halduspiirkond Venemaal. Gubaa-asutuste ülesannete seas oli valvata avaliku korra üle, mõista kohut.
Gubaa-asutused kaotati 1702. aastal.
Tiina Leesment Bergh

Tiina Leesment Bergh (1945 Stockholm – 17. märts 2018 Malmö) oli Rootsi võimlemisorganisatsiooni Malmöflickorna juht.
1954. aastal kolis perekond Leesment Stockholmist Malmösse, kus Tiina ema Leida Leesment asutas võimlemisrühma Malmöflickorna, mis põhines peamiselt rütmilistele liigutustele ja tantsule pallidega. Algusest peale osalesid selles Tiina vanemad õed ja peatselt ka Tiina ise. Pärast kooli lõpetamist jätkas Tiina õpinguid GCI Võimlemisinstituudis ja sai võimlemisõpetaja kutse. Töötas mõne aasta Malmö Latinskolas ning jätkas seejärel täiskohaga tööd Malmöflickorna juhina.

Isiklikku

Tiina isa oli Hans Leesment, ema Leida Leesment oli Malmöflickorna asutaja. Tal on õed Reet Sepp ja Kaja Leesment. Tema abikaasa on Ulf Bergh, tal on tütar Jessica ja poeg Mattias.
Evi Arujärv

Evi Arujärv (aastani 1989 Papp; sündinud 28. novembril 1953 Kohtla-Järvel) on Eesti muusikateadlane, -kriitik ja esseist.
1982. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse alal.
1992–1993 oli ta toimetaja ajakirjas Teater. Muusika. Kino. 
1995–2005 oli ta Postimehe muusikakriitik.
Aastast 2004 on ta toimetaja Eesti Muusika Infokeskuses.
Haapsalu Gümnaasium

Haapsalu Gümnaasium oli eesti õppekeelega kool Läänemaal Haapsalus. 
Koolis õppis umbes 700 õpilast. Kooli direktor oli Anne Mahoni, aadress Kuuse tänav 1, Haapsalu.
2007–2011 oli kooli direktor Andres Ammas.
Kool lõpetas tegevuse 2013, kui Haapsalu Gümnaasiumi ja Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi baasil moodustati Läänemaa Ühisgümnaasium.
Euroopa Ombudsman

Euroopa Ombudsmani institutsioon loodi 1992. aastal Maastrichti lepinguga. Euroopa ombudsman uurib Euroopa Liidu institutsioonide, organite ja asutuste, näiteks Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlamendi tegevuses aset leidnud haldusliku omavoli juhtumeid ja teeb nende kohta ettekandeid. Ombudsman korraldab uurimisi tavaliselt Euroopa Liidu kodanike kaebuste põhjal, kuid võib neid ka omal algatusel käivitada.
Euroopa Ombudsmani määrab ametisse viieks aastaks Euroopa Parlament. Alates 2013. aastast on ombudsman iirlanna Emily O'Reilly. Esimene Euroopa Ombudsman oli aastatel 1995–2003 soomlane Jacob Söderman.
Euroopa Ombudsmani ja tema sekretariaadi asukohaks on Strasbourg.
Karinu klaasikoda

Karinu klaasikoda on ettevõte (klaasikoda) Järva maakonnas Karinu külas. 
Kojas eksponeeritakse klaasitootmisega seotut. Klaasikoja eesotsas on Ants Leinberg.
Klaasikoda asub endises meiereihoones. Hoone on ehitatud 20. sajandi algul.
Reomäe Apostel Andrease kogudus

EAÕK Reomäe Apostel Andrease kogudus on Saare maakonnas Saaremaa vallas Reo külas tegutsev õigeusu kogudus.
Kogudus tekkis 1849 Kuressaare kogudusest eraldunud osast. Algselt kandis see nime Kaarma (Karmeli) õigeusu kogudus, hiljem ka Püha-Valjala kogudus. 1850 oli kogudusel rohkem kui 1000 liiget. Kogudus sai oma kiriku (Reomäe Apostel Andrease kirik) 1873 ja kogudus kasutab seda kirikut tänapäevani.
Anu Raudsepp

Anu Raudsepp (sündinud 12. mail 1962 Tartus) on Eesti ajaloolane, filosoofiadoktor, Tartu Ülikooli ajaloo didaktika dotsent. Tema peamised uurimisvaldkonnad on Eesti haridus- ja kultuurilugu, õigeusu kiriku ajalugu ja ajaloo didaktika.
Summuti (relvandus)

Summuti on relva külge kinnitatav seade, mis vähendab lasust tulenevat müra ning enamasti ka visuaalseid efekte. Enamasti on summuti kasutuses selleks, et lasku ei märgataks. Ka laskuri jaoks on summuti kasutamine kasulik, kuna vähenenud müra häirib ka teda ennast vähem. Ehituselt on summutid metallist silindrid, mille sisemuses väheneb kuuli tulistamisel eraldunud gaaside kiirus ning temperatuur, vähendades seeläbi heli ja nähtavat valguse sähvatust. Seeläbi väheneb aga ka kuuli kiirus vintrauast väljumiseni.

Ehitus

Enamasti on summutid seest tühjad silindrid, milles on kambrid rauast (tavakeeles "torust") välja pääseva gaasi jaoks. Valmistatud on need terasest, alumiiniumist või titaanist. Seda tüüpi summutid on kergesti eemaldatavad ning lihtsalt hooldatavad.
On ka teist tüüpi summuteid, mis moodustavad ühe osa relvast. Sellisel juhul on kambrid paisuva gaasi jaoks raua sees ning gaas pääseb nendesse läbi väikeste avauste. Selliste summutite hooldamine on aga märgatavalt keerulisem, kuna eeldab relva vähemalt osalist koost lahtivõtmist.
Fernandina

Fernandina on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Pindala 635 ruutkilomeetrit. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1134 meetrit. Kuulub Ecuadorile. Saar on asustamata.
Saarel on aktiivne kilpvulkaan La Cumbre, mis viimati alustas purskamist 11. aprillil 2009. Eelmine purse oli 13. mail 2005. Vulkaani kaldeera on 6,5 km laiune.
Bhutani vapp

Bhutani vapp on Bhutani ametlik vapp.

Kirjeldus

See on ringikujuline.
Ta kujutab kahte ristatud teemantpiksenoolt lootose kohal. Piksenoolte kohal on kalliskivi ja kummalgi küljel kõuedraakon.

Tõlgendus

Piksenooled kujutavad ilmaliku ja vaimuliku võimu vahelist harmooniat. Teise tõlgenduse järgi sümboliseerivad piksenooled valitsejat ja tema võimu.
Piksenoolte kohal olev päikesevari sümboliseerib Bhutani rahva vaimulikku kaitset.
Lootos sümboliseerib rahu ja puhtust.
Isane ja emane kõuedraakon tähistavad Bhutani dzongkhakeelset nime Drukyuel 'Draakonimaa'. Nad keerlevad ümber piksenooltest ratta.

Ajalugu

Vapp on käibel 1980. aastast.