google/wiki40b huggingface dataset:
Monism

Monism (vanakreeka sõnast μόνος, monos 'üks, ainus') on filosoofiline seisukoht, mille kohaselt objektide mitmekesisus taandub ühele algele. Monismi järgi ei ole vaim ja keha ontoloogiliselt erinevad alged. Erinevalt dualismist ja pluralismist, mis eeldavad kahe või enama alge olemasolu, eeldab monism suuremat sisemist kooskõla ja monoliitsust.

Ajalugu

Termini "monism" võttis 18. sajandil kasutusele Christian von Wolff teoses "Loogika" (1728), et määratleda filosoofilise mõtte tüübid, milles püüti lahendada keha ja vaimu vastandumine ning selgitada kõiki nähtusi ühe ühendava põhimõttega või ühe aine avaldumiseni. Filosoofiaga seotud keha ja vaimu probleem uurib vaimu ja mateeria ning eelkõige teadvuse ja aju vahelist suhet.
17. sajandil käsitles probleemi René Descartes, mille tulemusena kujunes termin "Descartesi dualism" . Hiljem rakendati seda ka Hegeli ja Schellingi poolt välja töötatud absoluutse identiteedi teooria loomisel. Pärast seda kasutati terminit üldisemalt, mistahes teooria puhul, mis järgis ühendavat põhimõtet. Dualismivastast teesi laiendati ka pluralismi lisamiseks.
Monism kaotas oma populaarsuse 20. sajandi alguses analüütilise filosoofia ilmumise tõttu.
Keha ja vaimu probleem muutus taas aktuaalseks pärast sotsiaalpsühholoogia ja sellega seotud valdkondade arengut, ajendatuna huvist keha ja vaimu vastastikusest toimest ja Cartesi keha-vaimu dualismi identiteedi teesi hülgamisest monismi kaasaegses vormis.
Giovanni Gabrieli

Giovanni Gabrieli (1557 Veneetsia – 12. august 1612 Veneetsia) oli itaalia helilooja.

Elu

Ta oli Andrea Gabrieli vennapoeg ja õpilane. Aastatel 1575–1579 laulis ta Müncheni õukonnakapellis Orlando di Lasso käe all. Alates 1584. aastast oli ta San Marco basiilikas teine organist, alates 1586. aastast esimene organist.

Looming ja töö

Gabrieli oli esimene, kes lõi mitme-koori-muusikat, milles oli rohkelt kõlatugevuse ja värvide vaheldust. Kogudes "Concerti di Andtrea et di Giovanni Gabrieli" (1586) ja "Pühad sümfooniad" I osas (1597) on 6-16-häälsed ning II osas (1615) 6-19-häälsed vokaal-instrumentaalteosed, kogus "Canzoni e sonate" (3-22-häälsed) on osa "Canzona noni toni" kolmele vaskpillide rühmale (12 mängijat).
Tema lemmikõpilane oli Heinrich Schütz.
Looduse kalender

"Looduse kalender" oli aastatel 1962–1983 Eesti Loodusuurijate Seltsi ja kirjastuse Valgus välja antud väljaanne.
Väljaannet koostasid Vambola Maavara, Olav Renno, Ilmar Kask jt.
Väljaandes avaldati loodusteemalisi artikleid ja andmeid nt fenoloogia, kalapüügi kohta.
Eirik Brandsdal

Eirik Brandsdal (sündinud 11. novembril 1986 Oslos) on Norra murdmaasuusataja.
Maailma karikavõistlustel osales Brandsdal esimest korda 15. märtsil 2007 Drammenis ja sai 1 km sprindi klassikasõidus 29. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 2009.–2010. aasta maailma karikasarja Düsseldorfi etapil 5. detsembril 2009 1,2 km sprindi vabasõidus. 23. jaanuaril 2011 Otepääl peetud 2009.–2010. aasta maailma karikasarja etapil võitis Brandsdal esimest korda MK-võistlustel sprindi klassikasõidu.

Maailma karikavõistlustel

Eirik Brandsdal on osalenud (seisuga 8. märts 2017) 97 MK etapil ja jõudnud esikolmikusse 20 korral, millest üheksal korral on ta võitnud.
Pada II linnus

Pada II linnus ehk Pada väike linnus on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Pada jõe idakaldal. Linnus asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.

Kirjeldus

Pada II linnus asub Pada jõe kääru ääres I linnusest 300 m edelas. Linnuse nõlvad on järsud, kõrgus ulatub 14 meetrini, kohati 12 meetrini. Neemiku kaguküljel asub 2,8 m kõrgune otsavall. Poolringikujulise õueala pindala on 7500 ruutmeetrit. Seda katnud kultuurikiht on põllutöödega enamjaolt hävinud, kuid kihiti on säilinud valli sisejalami vööndis. Leiumaterjali põhjal on linnuse kasutamise aeg dateeritud 7.–10. sajandisse.

Esimene ehitusjärk

Valli kõrgusest pooles ulatuses oli see kuhjatud liivast ning ülemised osad olid kaetud kividega. Välisküljelt toetas valli paekividest kuivmüür. Söestunud palgijäänused viitavad valliharjal olnud puitkonstruktsioonidele. Pärineb 6.–8. sajandist.

Teine ehitusjärk

Valle oli tunduvalt kõrgendatud ja laiendatud. Ka puitkonstruktsioone oli tugevdatud. Valli ette kaevati 2 m laiune ja meetri sügavune vallikraav.
Jork

Ajalugu

Jorki on esmakordselt mainitud 1221. aastal, siis kuulus see ilmalikus mõttes Bremeni peapiiskopkonda. Vaimulikus mõttes kuulus Jork Verdeni piiskopkonda (1648. aastani). 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooniga.
1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Jorkist, sai 1823. aastal rajatud Stade regiooni osa.
Aastatel 1885–1932 oli Jork Preisimaa Jorki kreisi keskus, mis koosnes Altes Landist, Buxtehude linnast ja Neulandist, mis siis oli iseseisev vald. Endine kreis moodustab osa tänasest Stade kreisist.
Viljandi Huvikool

Viljandi Huvikool on huvikool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 47c.
Kooli ajalugu algab aastast 1946, kui Viljandi Pioneeride Majas hakkasid tegutsema huviringid. 1990 korraldati Viljandi Pioneeride Maja ümber Viljandi Noorte Huvikeskuseks. 2008 nimetati kool ümber Viljandi Huvikooliks.
Kose sanatooriumi tee

Kose sanatooriumi tee (riiklik registreerimisnumber 11122) on kõrvalmaantee Kose vallas Kose alevikus ja Vardja külas.
Tee pikkus on 2,1 km. Tee saab alguse Kose–Jägala maantee neljandal kilomeetril. Tee lõpeb Kose–Ravila–Nõmbra tee teisel kilomeetril.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 11 truupi.
Bussipeatusi jääb teele kaks: Sanatooriumi ja Vardja (Kuusiku).
Teekatte ja tee klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel on teadmata. Kiiruspiiranguid ja teevalgustust teel pole.
Tee ääres, aadressil Ravila maantee 12, asus aastatel 1996–2013 Kose Raamatukogu.
Rinolaalia

Rinolaalia (kreeka rhinos nina + laleo kõnelen) on kõnepuue, mida iseloomustab ninaõõne ebanormaalne funktsioon kõnelemisel. See avaldub kõne liigses nasaalsuses. Rinolaalia põhjused on sõltuvalt vormist erinevad, näiteks võib kõnet moonutada häiritud ninahingamine või õhu pääs ninaõõnde rääkimise ajal.
Kristjan Joost

Kristjan Joost (10. juuni 1913 Laiksaare vald, Pärnumaa – 15. oktoober 1987 Stockholm) oli eesti agronoom.
Lõpetas Tartu Ülikooli 1936. aastal, mag. agr. 1938. 1944. aastal põgenes Rootsi.
Kamran & Hooman

Kamran & Hooman on ansambel, mille liikmed on vennad Kamran ja Hooman Jafar ning Babak Mostafaee. Laulavad popmuusikat inglise ja pärsia keeles. Vennad elavad Los Angeleses.

Karjäär ja elulood

Kamran Jafari (sündinud 25. novembril 1978) ja Hooman Jafari (sündinud 23. novembril 1980) kolisid aastal 1985 oma õe Katayooni ja vanematega Teheranist Montréali. Hooman alustas laulmisega varakult, kuid Kamran hakkas enne lennukitehnikuks õppima, kui leidis endale lauljana koha ansamblis Parvaz.
Kamranil on olnud suhe pärsia modelli Claudia Lynxiga.
2016. aasta Tour de Ski

2016. aasta Tour de Ski oli kümnes Tour de Ski, mis toimus 2015.–2016. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 1. jaanuarist kuni 10. jaanuarini 2016 neljas paigas (Lenzerheide, Oberstdorf, Dobbiaco ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).
Johann Philipp Palm

Johann Philipp Palm (18. november 1766 – 26. august 1806) oli Nürnbergist pärit saksa raamatukaupmees.
1806 avaldati Lõuna-Saksamaal anonüümne pamflett "Saksamaa sügavaim alandus", mis oli suunatud Prantsusmaa ülemvõimu vastu Baieris. Palm oli üks raamatukaupmeestest, kes seda levitas. Üks Baieri politseiagent andis ta prantslastele üles. Napoleoni käsul hukati ta Inni-äärses Braunaus 26. augustil 1806.
Hukkamiskohta püstitati hiljem monument. See avaldas Adolf Hitlerile lapsepõlves muljet. Ta mainib Palmi kui rahvusluse märtrit oma raamatus "Mein Kampf".
Tartu Ülikooli peahoone

Ajalugu

Hoone on ehitatud 1804–1809 ülikooli arhitekti Johann Wilhelm Krause projekti järgi.
Peahoone avamise pidulik aktus toimus 3. juulil 1809. Hiljem lisati tiibhooned (1856–59) ja ülikooli kirik.
Ööl vastu 21. detsembrit 1965 oli peahoones tulekahju, mille tulemusena hävis 900 m² põrandapinnast (kogu peahoone põrandapinda oli 6255 m²). Eeluurimise käigus tuvastati, et põleng sai alguse hoone teisel korrusel asunud üldfüüsika kateedri üldpraktikumi pimedas (ilma akendeta) ruumis elektririkkest. Peahoone taastati 1. septembriks 1966, aula aga 28. aprilliks 1967.
Tartu Ülikooli peahoonet on korduvalt restaureeritud. Aastal 2007 uuendati hoone katust, pööningut ja välispiirdeid.

Arheoloogilised uuringud

Ülikooli peahoone on rajatud endise Maarja kiriku varemetele. Ehitamise käigus väljatulnud luustikud maeti ümber ja neile püstitati Rahvaste monument.
2010. aastal toimunud arheoloogilistel uuringutel peahoone ja Tartu Ülikooli vana keemiahoone vahelisel alal tuli maapinnast välja arvukalt kunagise Maarja kiriku kalmistule maetud inimeste luustikke. Arheoloog Martin Malve usub, et kalmistu piir ulatub keemiahoone keskpaigani ja terve Jakobi tänav on kalmistuala. Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi arheoloogia vanemteadur Heiki Valk on ühe lapsematuse dateerinud 13.–14. sajandisse, kaela pandud helmeste järgi. Leiti ka üks Rootsi aega kuuluv mehe matus. Rootsi ajal oli Maarja kirik teadaolevalt Rootsi garnisoni pühakoda.

Mälestustahvlid ja monumendid

Ülikooli peahoone põhjatiiva otsaseinal paikneb mälestustahvel ainsale Tartu Ülikoolis õpetanud nobelistile, keemik Wilhelm Ostwaldile. Lõunatiiva otsaseinale paigaldas Poola suursaatkond Tallinnas 3. mail 2005 mälestustahvli Poola-Leedu kuningale Stefan Batoryle, kes 1583. aastal andis Tartu linnale selle praegused lipuvärvid ning rajas ülikooli eelkäija, Tartu jesuiitide gümnaasiumi. Peahoone taguses väikses pargis Kuningaplatsil seisab ülikooli rajaja, Rootsi kuninga Gustav II Adolfi monument, mis on sõjaeelse skulptuuri vähendatud koopia.
Peahoone vasemas tiivas on esimesel korrusel koridoriseinal mälestustahvel esimestele Tartu Ülikoolis eesti keeles õigusteadust õpetanud õppejõududele Nikolai Maimule, Ants Piibule ja Jüri Uluotsale.
9. aprillil 2012 avati peahoones mälestustahvel Ferenc Lisztile, kes andis aulas täpselt 170 aastat varem (1842) kaks kontserti.
Auditooriumile nr 139 on antud Johannes Voldemar Veski nimi.
Shīrīn ‘Ebādī

Shīrīn ‘Ebādī (pärsia شیرین عبادی; sündinud 21. juunil 1947) on Iraani jurist ja inimõiguste aktivist, kes 2003. aastal pälvis Nobeli rahuauhinna demokraatia ning inimõiguste, eriti naiste ja laste õiguste, kaitsmise eest. Ta on esimene iraanlane ja esimene mosleminaine, keda Nobeliga pärjatud.
Ta asutas Iraani Lasteõiguste Toetamise Assotsiatsiooni (Children's Rights Support Association).
Novembris 2009 teatas Shīrīn ‘Ebādī, et Iraani ametivõimud konfiskeerisid talle antud Nobeli auhinna medali ja aukirja ning nõuavad auhinnasummalt maksude tasumist.
Elga (eesnimi)

Elga on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 546. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi 180 MITMEL naisel.
Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste muuseum

Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste muuseum on 1990ndate keskel asutatud muuseum, mis kuulub Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste koosseisu.
Muuseumi peaülesandeks on muu hulgas Eesti sõjandusliku hariduse ajalooga seotud ainese väljaselgitamine, kogumine, säilitamine, uurimine ja üldsusele vahendamine.
Nõmmekimalane

Nõmmekimalane (Bombus jonellus) on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta üsna haruldane, keda võib kohata eriti nõmmedel.
Rohe leiud

Rohe leiud on arheoloogilised leiud Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Rohe külas.
1936 leiti Pedja jõe silla ehitamisel kaks leidu, mis paiknesid teineteisest 25 m kaugusel.
I leid sisaldas söetükikesi, kõdunenud luid, 2 kuljustega kaunistatud noatuppe ja kaks lainjat raudtraadist ripatsikandjat koos kuljustega. I leid dateeritakse 13. sajandisse.
II leid koosnes 154-st anglosaksi mündist, mis olid vermitud 11.-12. sajandil.
Julius Faerber

Julius Isaac (ka Theodor Julius) Faerber (3. oktoober 1848 –) oli Tartu Ülikooli õppejõud.
On õppinud New Yorgi Ülikoolis (1863) ja Riia Polütehnilises Instituudis (1874). Aastal 1876 astus Tartu Ülikooli, et tegelda vene keele ja kirjandusega.
Aastail (1879)1882–1885 õppis ta inglise keelt ja kirjandust ning matemaatikat Johns Hopkinsi Ülikoolis. Ta kuulas seal 1883–1884 Charles Peirce'i loenguid – sügissemestril tema kursust “The Psychology of Great Men” ja kevadsemestril kursust “Probabilities”.
Aastail 1886–1892 oli ta Tartu Ülikooli inglise keele lektor. Samuti õpetas ta Hugo Treffneri Gümnaasiumis.
Aastast 1893 töötas ta Harkovi Ülikoolis. Ühtlasi õpetas ta aastail 1900–1916 inglise keelt Harkovi Tehnoloogiainstituudis.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener

Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline treener (varem Jakuudi ANSV teeneline treener; jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин үтүөлээх тренерэ; vene keeles Заслуженный тренер Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse kehakultuuri- ja spordiorganisatsioonide ning koondiste treener-pedagoogidele teenete eest kehakultuuri ja spordi arendamisel ning sportlike tippsaavutuste eest. Aunimetuse kandiaat peab olema töötanud oma erialal vähemalt 10 aastat.
Sahha teenelise treeneri aunimetust ei anta isikutele seoses nende juubeliga, samuti isikutele, kes on varem saanud Venemaa Föderatsiooni aunimetuse.
Cristian Borja

Cristian Alexis Borja González (sündinud 18. veebruaril 1993 Calis) on Colombia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Sporting ja Colombia jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2015. aastal Colombia klubis Cortuluá. 2016. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Santa Fe.
2018. aastal siirdus Borja Mehhikosse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Deportivo Toluca. 2017–18 kevadhooajal valiti ta Mehhiko kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. 2019. aasta jaanuaris liitus ta Lissaboni Sportinguga.
Colombia jalgpallikoondises tegi Borja debüüdi 2018. aastal. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Colombia olümpiakoondisse. 2019. aastal valiti ta Copa América turniiril osalevasse Colombia koondisse.
Hélène Silfverschiöld

Paruness Hélène Silfverschiöld (Hélène Ingeborg Sibylla) (sündinud 20. septembril 1968 Göteborgis, Rootsi) on printsess Désirée ja parun Nils-August Otto Carl Niclas Silfverschiöldi kolmas laps ja teine tütar.
Sergei Novikov (matemaatik)

Sergei Novikov (vene keeles Сергей Петрович Новиков Sergei Petrovitš Novikov; sündinud 20. märtsil 1938 Gorkis) on vene matemaatik, Fieldsi medali laureaat.
Ta on 1967. aastast Moskva riikliku ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on topoloogia, sümplektiline geomeetria, analüütiline mehaanika, üldrelatiivsusteooria, kvantväljateooria (arendas Wessi-Zumino-Novikovi-Witteni mudelit), tahke keha füüsika ja matemaatiline füüsika.
1970. aastal pälvis ta Fieldsi medali topoloogia-alaste tööde eest.

Haridustee ja töökäik

Ta astus 1955. aastal M. V. Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonda. Esimese kursuse lõpul otsustas ta spetsialiseeruda algebralise topoloogia erialal. Ülikooli lõpetas 1960. aastal. 1964. aastal kaitses ta NSV Liidu TA Steklovi-nimelises matemaatikainstituudis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Гладкие расслоения на сферы" ja 1965. aastal füüsika-matemaatikadoktori kraadi väitekirjaga "Гомотопически эквивалентные гладкие многообразия".
Ta töötas 1963. aastast NSV Liidu TA Steklovi-nimelises matemaatikainstituudis teaduri ja 1964. aastast ühtlasi MRÜ-s õppejõuna diferentsiaalgeomeetria kateedris, 1967. aastast sealsamas professorina. 1971. aastal määrati ta NSV Liidu TA Landau-nimelise teoreetilise füüsika instituudi osakonnajuhatajaks ja 1982. aastal MRÜ kõrgema geomeetria ja topoloogia kateedri juhatajaks.

Isiklikku

Tema isa oli akadeemik Pjotr Novikov, ema matemaatikaprofessor Ljudmilla Keldõš ja onu akadeemik Mstislav Keldõš.
Ramma vald

Ramma vald (saksa keeles Ramma) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1882–1892.
Vugledar

Ajalugu

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa meelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
Abiks otsustajale

"Abiks otsustajale" on kutseõppevõimalusi tutvustav iga-aastane teatmik, mida annab välja sihtasutus Innove. 
Paberkandjal teatmikke jagavad maakondlikud Rajaleidja keskused.
Püramiid-akakapsas

Püramiid-akakapsas (Ajuga pyramidalis) on huulõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Erich Reinumägi

Erich Reinumägi (kuni 1935. aastani Erich Bakler; 23. aprill 1905 Linnamäe vald, Võrumaa – 28. september 1992 Valga) oli Eesti sõjaväelane (leitnant, 1936).
Ta oli Eesti kaitseväes kaadrisõjaväelane. 1941. aastal pages ta Punaarmeest ja astus Saksa sõjaväkke. Saksa okupatsiooni ajal põgenes Soome, kus astus 1944. aasta jaanuaris Soome sõjaväkke. Osales tõrjelahinguis Viiburi lahel ja Vuoksel. 1944. aasta augustis tuli ühes eesti vabatahtlike rügemendiga tagasi Eestisse. Määrati ühe Saksa SS-üksuse juurde Narva rindele praktikale. Seejärel põgenes Saksamaale, oli inglaste käes vangis, viibis Inglismaal, Kanadas ja USAs. Töötas metsatöölise ja automehaanikuna. Eestisse tagasi saabus 1992. aasta juunis. 
Reinumägi on maetud Urvaste kalmistule.
Ungari Kultuuriselts

Ungari Kultuuriselts ehk UKS (ungari keeles Magyar Kulturális Egyesület) on Tartus registreeritud mittetulundusühing, mille liikmeskond koosneb Eestis elavatest ungarlastest, ungari keelt õppivatest tudengitest ning teistest Ungari-huvilistest. Ühingu eesmärk on tutvustada Ungari kultuuri Eestis ning edendada Eesti ja Ungari vahelisi kultuurisuhteid erinevate ürituste kaudu. Selts korraldab selleks kirjandusõhtuid, filmipäevi, näitusi, kontserte, seminare ning infopäevi. Eriline tähelepanu on Ungari kirjanduse tõlkimisel ning tutvustamisel eesti publikule. Ungari Kultuuriseltsi silmapaistvaim üritus on oktoobriti Tartus korraldatavad Ungari filmipäevad.
Ungari Kultuuriselts asutati HEEMP Eesti-Ungari Kultuuriseltsi nime all 2004. aastal. Samal ajal loodi ka Budapestis seltsi sõsarorganisatsioon, mis tegutseb Ungaris Eesti kultuuri edendamise heaks. Eestis tegutsev selts muutis oktoobris 2007 nime Ungari Kultuuriseltsiks.
Seltsis on praegu umbes kolmkümmend liiget, neist pooled osalevad seltsi tegevuses aktiivselt.
Peale Ungari Kultuuriseltsi tegutseb Eestis ka Eesti-Ungari Selts ning Mihály Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 172 ungarlast.
Jaakko Kalela

Jaakko Kaarlo Antero Kalela (sündinud 24. jaanuaril 1944 Helsingis) on endine Soome diplomaat ja riigiametnik.
Ta on lõpetanud Helsingi ülikooli riigiteaduste litsentsiaadi kraadiga (1969).
Aastatel 1968 ja 1972–1973 oli ta ajakirja Ulkopolitiikka peatoimetaja, 1972–1973 Soome välispoliitika instituudi direktor.
Aastatel  1973–1983 oli ta Soome presidendi välispoliitiline nõunik ning seejärel kuni 2005. aastani presidendi kantselei direktor.
Aastatel 2005–2010 oli ta Soome suursaadik Tallinnas.

Isiklikku

Soome peaminister ja Tartu Ülikooli audoktor Aimo Kaarlo Cajander oli Jaakko Kalela vanaisa.
Aet Hirvesoo-Hautamäki

Aet Hirvesoo-Hautamäki (sündinud 6. jaanuaril 1964 Tallinnas) on eesti ja Soome viiuldaja ja pedagoog.
Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Muusikakeskkooli viiuli erialal (Harri Rikandi klassis) ja aastal 1988 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tõnu Reimanni klassis).
Ta õpetas lühikest aega Tallinna Lastemuusikakoolis. Aastast 1994 elab ta Soomes ja ta on töötanud õpetajana Espoo muusikakoolis. Ta on esinenud soolokavadega Tallinnas ja Soome linnades ning teinud koostööd Eesti ja Soome organistidega (Kadri Ploompuu ja Matti Vainio ja teistega).

Isiklikku

Tema ema on arhitekt Eva Hirvesoo, isa oli muusikateadlane Avo Hirvesoo (1935–2014), vanaisa oli organist, helilooja ja koorijuht Valdur Hirvesoo (1910–1941).
Kärla kirikumõis

Kärla kirikumõis (saksa keeles Pastorat Kergel) oli kirikumõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Creative Commons

Creative Commons (CC) on San Franciscos asuv mittetulundusühing, mis tegutseb eesmärgiga suurendada vabalt jagatavate ja kasutatavate loometeoste hulka.
Creative Commonsi asutas 2001. aastal Stanfordi ülikooli intellektuaalse omandi professor Lawrence Lessig, kes lahkus Creative Commonsi juhi kohalt 15. detsembril 2006. Tema järglaseks sai Joi Ito.
Dari Pats

Dari Pats ('tee ise') on alates 2004. aastast Riias ilmuv lätikeelne ajakiri, mille teemadeks on ehitustööd, remonditööd, mööblidisain, käsitöö, meisterdamine ja aiakujundus.
Ajakiri ilmub kord kuus.
Alates 2006. aasta oktoobrist ilmub ka venekeelne paralleelväljaanne Делай Cам.
Tallinna Orienteerumisnädal

Tallinna Orienteerumisnädal (lühemalt Tallinna O-Nädal; inglise Tallinn Orienteering Week, lühemalt Tallinn O-Week) on rahvusvaheline mitmepäevane orienteerumisvõistlus. Üritust korraldab MTÜ Spordiklubi 100. Ürituse raames toimuvad võistlused nii Tallinnas kui ka mujal Põhja-Eestis.
Tallinna Orienteerumisnädala eelkäija on võistlus "100 KP jooks", mis toimus esimest korda 2005.
Pescara

Loodus

Pescara jõe suudmes, jõe põhja- ja lõunakalda tasandikul T-kujulise linna kliimat mõjutavad oluliselt kirdepiiriks olev Aadria meri ning mitte kaugel linnast kõrguvad Majella ja Gran Sasso mäemassiivid.
Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +6,1–6,5 °C) ja kõige soojem kuu juuli (keskmine temperatuur +23–23,5 °C). Madalaim temperatuur (−13 °C) registreeriti 1979. aasta jaanuaris, kõrgeim temperatuur (+45 °C) registreeriti 2007. aasta augustis. Aasta keskmine sademete hulk on alla 700 mm.

Ajalugu

Hiljutised arheoloogilised väljakaevamised linnast põhjas asuval Telegraafi künkal (Colle del Telegrafo) annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud kuus tuhat aastat tagasi. Pescara jõest lõunas asuv põlluharijate asula (Fontanelle Alta) oli asustatud viis tuhat aastat tagasi.
Esimene Rooma aegne asula rajati jõe kallastele ning seda nimetati Vicus Aterni. Hiljem hakati asulat jõe järgi nimetama Aternumiks. Asulat tunti ka Ostia Aterni (Aternuse suue) nime all ning see oli Theate (praegune Chieti) kaubasadamaks.
V sajandi lõpukümnenditel läks Pescara Idagootide võimu alla, pool sajandit hiljem Bütsantsi võimu alla ning lõpuks (umbes aastal 570) langobardide võimu alla. Ligi viis sajandit oli Pescara osa langobardide poolt aastal 570 rajatud Spoleto hertsogiriigist.
Umbes aastal 1000 muudeti Aternumi nimi Piscariaks, jõge hakati nimetama Piscariuseks (pesca tähendab itaalia keeles kala).
1140. aastal vallutas Pescara normannide kuningas Roger II. XIII sajandi esimestel kümnenditel liideti Pescara Friedrich II valdustega.
XIII sajandist kuni XIX sajandini oli Pescara, koos ülejäänud Abruzzoga, Napoli kuningriigi võimu all (hiljem Sitsiilia kuningriigi nime all). XV sajandi II poolel anti Pescara hispaania päritolu D'Avalose perekonna lääniks.
II maailmasõja käigus sai Pescara tugevalt kannatada liitlaste pommirünnakutest. 1943. aasta 31. augusti ning 14., 17. ja 20. septembri pommitamistes hukkus vähemalt 3000 inimest (erinevad allikad annavad hukkunute arvuks ka 6000 inimest), purustati 1265 ehitist.

Teadus

ICRA Network (International Center for Relativistic Astrophysics), Relativistliku astrofüüsika rahvusvahelise keskuse võrgustik ühendab nelja riigi ning kolme ülikooli ja teaduskeskuse uurijaid. Liikmeteks on Armeenia, Brasiilia, Itaalia ja Vatikan ning Tucsoni ja Stanfordi ülikoolid USA-st ja ICRA.

Raudteed

Pescarat läbib Aadria mere äärne Bologna–Lecce raudteeliin ning linn on Apenniine ületava Rooma–Pescara liini lõpp-peatuseks.

Sadamad

XX sajandi alguses rajatud Pescara sadama purustasid taganevad sakslased 1944. aasta kevadel peaaegu täielikult. 1989. aastal pühitseti sisse turismisadam.

Lennujaam

1927. aastal rajatud Pescara lennujaam (IATA: PSR, ICAO: LIBP) teenindab aastas üle poole miljoni reisija. Lennujaama ärinimeks on Aeroporto internazionale d'Abruzzo "Pasquale Liberi".

Vahemere maade mängud

5. juunist kuni 5. juulini 2009 toimusid Pescaras ROK-i egiidi all 16. Vahemere maade mängud.