google/wiki40b huggingface dataset:
Tōkaidō

Tōkaidō (jaapani 東海道, 'ida meretee') oli tähtis kaubatee keskaegses Jaapanis, mis ühendas pealinna Edot (tänapäeval Tōkyō) Kyōtoga. Tee kulges piki Honshū idarannikut, siis üle mägede ja Biwa järve äärest.
Klassikalisest viiest kaubateest, mis kulgesid Edost eri suundades, on Tōkaidō kõige tuntum.
Tee tekkis juba 7. sajandil, valmis Tokugawa ajastul (1603–1867) ja oli 488 km pikk. Tee ääres oli alates Nihonbashi sillast Edos Sanjō-Ōhashini Kyōtos 53 valitsuse ülalpeetavat jaama, kus olid võõrastemajad, söögikohad, hobusetallid, posti- ja tollipunktid. Tollipunktides kontrolliti kõigi inimeste reisilubasid.
Harilikult läbiti seda teed jalgsi, sest ratassõidukid ei olnud Jaapanis levinud ja rasket kaupa veeti meritsi. Naistel oli keelatud reisida ilma meessoost saatjateta. Formaalselt oli reisijatele teisigi piiranguid, mille eest olid ette nähtud karmid karistused, kuid neid ei rakendatud.

53 jaama

(Nihonbashi) – Shinagawa – Kawasaki – Kanagawa – Hodogaya – Totsuka – Fujisawa – Hiratsuka – Ōiso – Odawara – Hakone – Mishima – Numazu – Hara – Yoshiwara – Kambara (tänapäeval Shimizu-ku, Shizuoka) – Yui – Okitsu – Ejiri – Fuchū – Mariko – Okabe – Fujieda – Shimada – Kanaya (tänapäeval Shimada) – Nissaka – Kakegawa – Fukuroi – Mitsuke – Hamamatsu – Maisaka (tänapäeval Hamamatsu) – Arai – Shirasuka – Futagawa – Yoshida – Goyu – Akasaka – Fujikawa – Okazaki – Chiryū – Narumi – Miya – Kuwana – Yokkaichi – Ishiyakushi – Shōno – Kameyama – Seki (tänapäeval Kameyama) – Sakashita (tänapäeval Kameyama) – Tsuchiyama (tänapäeval Kōka) – Minakuchi (tänapäeval Kōka) – Ishibe (tänapäeval Konan) – Kusatsu – Ōtsu – (Sanjō-Ōhashi)
1617 lisati Tōkaidōle veel 4 jaama, mis pikendasid teed Ōsakani. Seda pikendust nimetati Kyōkaidōks, samuti kirjeldati vahel Tōkaidōt 57 jaamast koosnevana.
Reisimine mööda Tōkaidōd oli populaarne teema tolle aja kunstis ja kirjanduses. Selle jaamu on kujutanud kunstnikud, kellest tuntuim on Utagawa Hiroshige.
Tōkaidō kohta avaldati hulgaliselt reisiraamatuid, nii et Jaapanis levis juba paarisaja aasta eest virtuaalne turism.
Tänapäeval on Tōkaidō üks Jaapani kõige tihedama liiklusega liiklussuundi, mis ühendab Suur-Tokyot (Tokyo on riigi suurim linn ja pealinn), kuhu kuulub ka Yokohama (suuruselt teine linn), Nagoya (suuruselt neljas linn) kaudu Kyoto, Osaka (suuruselt kolmas linn) ja Kobega. Tōkaidō kulgu järgivad raudtee ja mitu kiirteed.
Virumaa kirjandusauhind

Virumaa kirjandusauhind on aastast 1989 igal aastal välja antav kirjandusauhind. Algul andis auhinda välja Virumaa Fondi Nõukogu, aastast 1998 aga Lääne- ja Ida-Viru Omavalitsuste Liit.
Auhinna väljaandmise eesmärk on "tunnustada Eesti ajaloo ainelise väärtkirjanduse loojaid, tutvustada ja levitada väärtkirjandust".
Haradzišča

Ajalugu

Alevit on esimest korda mainitud aastal 1414, toona kuulus see Leedu suurvürstidele. Aastal 1494 ehitati sinna katoliku kirik. XV sajandi lõpus läks asula Bielskite valdusse.
Haradzišča asus Navahradaki vojevoodkonnas, kuuludes seal Navahradaki maakonda. XVI–XVII sajandil oli asulal mitmeid omanikke, nende seas Nemirad, Chodkiewiczid, Pacid. XVII sajandi lõpus läks asula Zenowiczitele.
Aastast 1793 (pärast teist Poola jagamist) Venemaa koosseisus. Alevi rahvas võttis osa mitmest Poola ülestõusust, seetõttu konfiskeeriti alev Pacide perekonnalt ja anti Buhavetskite valdusse. Samuti konfiskeerisid sõjaväevõimud kohalikult katoliiklaste koguduselt kiriku ja andsid selle Moskva patriarhaadile. XIX sajandi lõpus peeti Haradziščas kaks korda aastas laata.
Esimese maailmasõja ajal (1916) toimus alevi ümbruses Baranaviči lahing. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Haradzišča Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal moodustati alevis geto, kuhu koguti 760 alevis elanud juuti ja juute ka ümbruskonna asulatest. Lisaks juutidele tapeti ka ülejäänud elanikke, kokku 4000 inimest.
Carl Gugasian

Carl Gugasian (sündinud 20. novembril 1947 Broomallis Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide vang, kes kannab 17 aasta pikkust vanglakaristust röövide tõttu. Ta on tuntud kui "The Friday Night Bank Robber" ning teda peetakse üheks ohtlikumaks kurjategijaks USA röövide ajaloos – ta on 30 aasta jooksul röövinud üle 50 panga, põhjustades ligi kahe miljoni dollari ulatuses kahjusid.

Noorus

Carl Gugasian sündis Armeenia päritolu immigrantide peres. 15-aastaselt sai kohalikku maiustustepoodi röövides haavata ning saadeti 18 kuuks Camp Hilli noortevanglasse. Pärast sealt vabanemist 1964. aastal astus ta teadlikult kuritegelikule teele. FBI agent Ray Carr on öelnud, et selle otsuse taga oli suuresti teadmatus: "Carl Gugasian ei teadnud, et alaealisena tehtud kuriteod kustatakse kindla aja möödumisel. Ta oli kindel, et see hakkab ta edaspidist elu mõjutama – ta ei saa enam ühtegi head töökohta."
Svetlana Prudnikova

Svetlana Prudnikova (vene keeles Светлана Александровна Прудникова; sündinud 18. märtsil 1967 Balakovos) on vene päritolu Serbia maletaja, naiste suurmeister (1992).
Prudnikova võitis naisjuunioride maailmameistrivõistlustel 1986. aastal Vilniuses pronksmedali ja 1987. aastal Baguios hõbemedali. Ta on kahekordne Venemaa (1992, 1998) ning Serbia ja Montenegro (2000, 2002) naiste malemeister. 
Ta mängis viiel naiste maleolümpial – kahel korral Venemaa (1992, 1996) ja kolmel korral Serbia ja Montenegro (2000–2004) naiskonna koosseisus.
Prudnikova sai FIDE-lt 1987. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1992. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Uusjäätumine

Uusjäätumine (Neoglaciation, Neoglacial period) on viimased 4000 aastat Hilis-Holotseenis kestnud Maa kliima jahenemise periood, mida iseloomustavad mäeliustike suure kasvu ja taganemise perioodid.
Uusjäätumine algas pärast Holotseeni kliimaoptimumi. Selle lõpuks peetakse soojenemise algust 20. sajandi lõpupoolel.
Inawashiro järv

Inawashiro (jaapani 猪苗代湖 Inawashiro-ko) on järv Jaapanis Honshū saarel. Asub Fukushima prefektuuris 514 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 103,3 km² (Jaapanis suuruselt neljas). Suurim sügavus on 95 m.
Inawashiro järvest saab alguse Agano jõgi.
Ultrafiltratsioon

Ultrafiltratsioon ehk ultrafiltrimine ehk ultrafiltreerimine on nähtus, kus vedelik liigub läbi poolläbilaskva (semipermeaabli) bio- või tehismembraani.
Ultrafiltratsiooni erinevus osmoosist seisneb selles, et osmoos on iseeneslik protsess, aga ultrafiltratsioonis rakendatakse hüdrostaatilist survet.
Stephanie Venier

Stephanie Venier (sündinud 19. detsembril 1993 Innsbruckis) on Austria mäesuusataja, kes on spetsialiseerinud kiirsuusaaladele.
2013. aastal tuli ta ülisuurslaalomis juunioride maailmameistriks.
Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2017. aasta maailmameistrivõistlused Sankt Moritzis, kus ta võitis kiirlaskumises hõbemedali, ülisuurslaalomis oli ta seitsmes ja Alpi kahevõistluses 17.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis osales ta vaid kiirlaskumises, kus oli sunnitud katkestama.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres jäi ta kiirlaskumises esimesena medalita; pronksmedalist jäi teda lahutama vaid neli sajandikku. Ülisuurslaalomis ta katkestas.
Maailma karikavõistlustel tegi Venier debüüdi 2013. aasta jaanuaris. Esimese poodiumikoha sai ta 2017. aasta jaanuaris Garmisch-Partenkirchenis ülisuurslaalomis, kus oli teine. Esimese etapivõidu sai ta seal samas kaks aastat hiljem kiirlaskumises.
Liisi Siibak

Liisi Siibak (sündinud 12. jaanuaril 1980) on eesti fotograaf ja tarbegraafik.
Ta elab Tallinnas ja töötab Thunia Stuudios. Aastal 2003 lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal.
Čekiškė

Ajalugu

Aastal 1542 mainiti esimest korda alevi kohal asunud Piktakiemise küla. XVI sajandil rajati küla lähistele Čekiškė või Čekakampiai mõis. Küla ise jäi Šedvydžiai mõisa maadele, ent aastal 1600 sai see nimeks Čekiškė.
XVII sajandil oli asula Gelgaudaste valduses. Aastal 1620 ehitati sinna esimene kirik ja sellest sai kohaliku kihelkonna keskasula. Aastal 1625 hakkas seal tegutsema kihelkonnakool, mis küll kahe aasta pärast suleti. Aastal 1687 koostatud Vilkija piirkonna inventariraamatus oli asula kohta Čekiškė kõrval kasutusel veel ka nimekuju Piktakiemis. Samast aastast on pärit esimesed teated alevis elavate juutide kohta.
XVII sajandi lõpus või XVIII sajandi alguses sai Čekiškėst alev. Aastal 1762 sai see õiguse pidada laata. XIX sajandi alguses avati asulas taas kihelkonnakool. Tsaaririigi ajal oli asula kohta vene keeles kasutusel nimekuju Чекишки. Aastal 1885 asutati sinna postijaam. Kaks aastat hiljem põles alev maha; püsti jäi vaid kivist ehitatud sünagoogihoone. Alev ehitati taas üles korrapärase planeeringuga asulana. Alevi põhiplaan on urbanistliku mälestisena kaitse all. XX sajandi alguses olid alevis saekaater ja veski, seal valmistati kangast.
Kuni Teise maailmasõjani olid 70% alevi elanikest juudid; sõja ajal aga alevi juudi kogukond hävitati. Pärast sõda sai Čekiškėst kohaliku kolhoosi keskasula.
Ämari vald

Ämari vald (saksa keeles Habbinem) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Ämari vald Kloostri vallaga.
Valla alal asus Ämari mõis.
HTC Wildfire

Nimi

Telefoni nimi valiti Facebooki hääletusega , kus nimi Wildfire sai 50% häältest. Teisele kohale jäi 24% häälega nimi Zeal.

Sõpradega sidepidamine

HTC Wildfire ühildub kõigi populaarsemate suhtlusvõrgustikega, et telefonikasutaja sõbrad oleksid "lähemal". HTC Wildfire võimaldab hoida ühendust enda jaoks tähtsate inimestega liidese HTC Sense abil, mis teeb telefoni kasutamise lihtsamaks. Lisavõimalus HTC Friend Stream kuvab ühe infovoona sisu suhtlusvõrgustikest, näiteks Facebookist, Twitterist ja Flickrist. HTC Wildfire'i kontaktide loendis on inimese andmete juures ka ülevaade viimasest suhtlusest temaga nii viimaste tekstsõnumite, kõnede, e-kirjade kui suhtlusvõrgustike postituste kujul. Iga sõbra kõne peale kuvab HTC Caller ID tema Facebooki profiilipildi ja viimase sissekande, samuti sünnipäeva meeldetuletuse.

Tarkvarauuendused

2010. aasta juunis teatas HTC, et HTC Wildfire on nende telefonide hulgas, mis saavad operatsioonisüsteemi Android 2.2 (Froyo). Kuupäeva ei täpsustatud, kuid seda on oodata enne 2010. aasta lõppu . Pärast pikka ootamist avaldati versiooniuuendus 20. detsembril 2010.
Android 2.2 sisaldab USB sidumise tuge, täiustatud Bluetoothi tuge, mitme keele sõrmistikku, Wi-Fi leviala sidumist ja muud. Kuid liikuvate taustapiltide ja Flashi toetus puuduvad.

Kättesaadavus

Euroopas müüvad seda telefoni Meteor, Play Mobile, T-Mobile, 3 (Hutchison 3G), Vodafone, Telenor ja Virgin Mobile. Austraalias tegeleb sellega Telstra, Taiwanis Taiwan Mobile, Malaisias Maxis ja Mehhikos Iusacell.
Lihtaine

Lihtaine on keemiline aine, milles esinevad ainult ühe elemendi aatomid.
Lihtaine on näiteks kolmeaatomiline osoon (O₃).
Astrid Reinla

Elulugu

Ta sündis kirjandusteadlase Oskar Kuninga peres. Tema õde on maletaja ja ajakirjanik Merike Rõtova.
Aastatel 1955–1961 õppis Tallinna 29. Keskkoolis, 1961–1966 Tallinna 7. Keskkoolis. Aastail 1969–1974 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas, mille lõpetas eesti filoloogia erialal.
Aastatel 1966–1969 töötas Eesti NSV Riiklikus Raamatukogus (nüüd Eesti Rahvusraamatukogu) bibliograafina. 1974–1976 oli kirjastuse Eesti Raamat korrektor, 1976–1979 ajakirja Horisont keeletoimetaja.
Aastast 1979 oli ta vabakutseline kirjanik, aastast 1990 kuulus ta Eesti Kirjanike Liitu.
Astrid Reinla oli abielus eesti kirjaniku Boris Kaburiga.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Looming

Astrid Reinla kirjutas ka artikleid ja teinud kriitikutööd. Ta oli telesarja "Õnne 13" idee autor ja esimene stsenarist (pärast teda on sarja stsenaristiks olnud Kati Murutar, Teet Kallas, Urmas Lennuk ja Andra Teede).
NSV Liidu Vabariikidevaheline Julgeolekuteenistus

NSV Liidu Vabariikidevahelise Luureteenistuse tegevus

Pärast 1991. aasta augustiputši 11. septembril moodustatud NSV Liidu RJK Koordinatsiooninõukogu reorganiseeriti 24. oktoobril 1991 VJT Koordinatsiooninõukoguks ning selle koosseisu kulusid vastavalt ametikohtadele VJT Juht, selleks ajaks NSV Liidu koosseisu jäänud liiduvabariikide julgeolekukomiteede juhid ja NSV Liidu Luure Keskteenistuse Direktor.
Korvett

Liigitus

Korvetiks loetakse NATO-s tänapäeval tavaliselt ka allveetõrjelaev (allveelaevahävitaja) ja väike raketilaev, mis on seni jäänud erilisena näiteks Vene Föderatsiooni mereväe relvastusse. 
Mõnedes riikides on aga korvette või fregatte liigitatud ka, kui suuri vahilaevu, mis võib olla ka tugevalt relvastatud sõjalaeva nö "pehmendav" ametlik kattenimetus. Samuti võiks näiteks Soome mereväe Hämenmaa klassi miiniveeskajaid (ametlik klassifikatsioon) pigem klassifitseerida tegelikult oma tugevdatud tõrjevõimekuse põhjal, kui korvette.
Raketikaatreid (kiirkaatreid) pigem korvettide alla ei liigitata.

Kirjeldus

Sageli on korvetid mõeldud kaitseülesannete täitmiseks rõhuasetusega peamiselt 2 põhilises tõrje-dimendisoonis. Näiteks pealveetõrje + õhutõrje või õhutõrje + allveetõrje.
Veeväljasurve on reeglina 500-2000 t ja pikkus alla 100 m. Kiirus on tavaliselt 20-30 sõlme. Autonoomsus 1-2 nädalat. Uuemal ajal on sõjalaevaliikide, sealhulgas korvettide, mõõdud kippunud eri riikides vaikselt kasvama, kuigi nimetused on jäetud pigem nö madalamale tasemele. Seega kipuvad ka mõned uued korvetid pigem "üle kasvama" vanematest kergematest fregattidest. 
Korvetil on tavaliselt 2 vahivahetust. Komandöriks on reeglina alama astme vanemohvitser (kaptenmajor).
Korvettide relvastuses on peamiselt lühi- või ka keskmaa õhutõrjeraketid, sonar ja süvaveepommid, universaalsed kahurid ja kuulipildujad. Harvem ka laevavastased raketid. Sageli on korvettidel meremiinide veeskamise võime.
Ahvenamaa saarestik

Ahvenamaa saarestik (soome keeles Ahvenanmaan saaristo, rootsi keeles Ålands skärgård) on rohkem kui 6700 saarest koosnev  Läänemere saarestik, mis moodustab Soome omavalitsusliku ja rootsikeelse Ahvenamaa maakonna.
Saarestiku suurim saar on Ahvenanmanner (685 km²).
Hioma

"Hioma" oli 1848 Hiiumaa Suursadamas ehitatud 3-mastiline parklaev. Hioma oli esimese Eestis ehitatud purjekas, mis 1854 sõitis ümber Kap Hoorni. Laev hukkus tormi käes 11. detsembril 1857 Noarootsi poolsaare lähedal Riguldi rannas.
Laeva kogumahutavus oli 358 brt.
Aaron Feinstein

Aaron Feinstein (kirjanduses ka A. Feinstein; teada tegutsemisaastad 1903–1910) oli Eesti päritolu maletaja.
Ta elas Tallinnas.
20. sajandi algul osales ta mitmetel mitteametlikel Eesti meistrivõistlustel males. Aastal 1910 ta võitis need meistrivõistlused.
Asuja künnapuu

Asuja künnapuu on künnapuu Pärnu maakonnas Saarde vallas Laiksaare külas. See on Eesti kõrgeim künnapuu.
Puu rinnasümbermõõt on 510 cm ja kõrgus 31,3 m.
Kohila raudteejaam

Kohila raudteejaam (saksa Koil) on raudteejaam Raplamaal Kohila vallas Kohilas.
Kohila raudteejaamas on kaks madalat perrooni. Rong sõidab Balti jaamast Kohilasse 40–42 minutit, kiirrong aga 32–37 minutit. Jaamas paikneb 4 raudteeharu ja üks harutee, mis suundub vineerivabrikusse. Kohilas peatuvad kõik lõunasuunalised reisirongid. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt mahalaadimine. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni.
2. novembril 2012 avati Kohilas vana jaamahoone asemel uus rongi- ja bussireisijatele mõeldud reisikeskus, kus on ootesaal, piletikassa ja jaama juhtimiskeskus.

Ajalugu

Kohila jaam rajati koos Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudteeliiniga 1900. aastal.
1960. aastate lõpus ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks.
Aastatel 1906–1970 läks Kohila jaamast raudteeharu Kohila paberivabrikusse. Hiljem ehitati harutee laiarööpmeliseks ja seda kasutati kuni 1990. aastate lõpuni.

Jaamahoone

Kohila vana jaamahoone valmis 1901. aastal. Hoone oli ehitatud analoogselt Võhma, Käru, Surju, Lelle ja muude jaamahoonetega . Järgmisel kümnendil tehti hoonele juurdeehitus ja nii säilis jaamahoone kuni 2012. aasta kevadeni. Jaamahoone kohale kerkis uus tänapäevane reisikeskus, mille juurest ei puudu ka uued perroonid ning auto- ja jalgrattaparkla.
Koruste raamatukogu

Koruste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Koruste külas.
Raamatukogu asutati 1948.
Europiidne rass

Europiidne rass ehk europiidid (kõnekeeles ka valge rass, kaasaegses Ameerika inglise keeles Caucasian, ka Caucasoid, "kaukaasia rass") on levinud käsitluse järgi inimrass, mille põlisasuala on Euroopa ning mis on levinud ka Ameerikasse, Lõuna-Aafrikasse ning Okeaaniasse. Rassi tunnuseks on eelkõige hele nahavärv. Tänapäeval on europiide 1300 miljonit.
Sergei Issakov

Sergei Issakov (vene keeles Сергей Геннадиевич Исаков; 8. oktoober 1931 Narva – 11. jaanuar 2013 Tartu) oli Eesti kirjandusteadlane ja poliitik.
Issakov sündis esimese põlve intelligentide peres (vanaemad ja vanaisad olid töölised ja talupojad ning isa-ema haritlased). Vanemad olid pärit Narvast. 1941. aastal isa arreteeriti süüdistatuna spionaažis. Erinõupidamise otsusega mõisteti talle seitse ja pool aastat vabadusekaotust, kaks aastat hiljem hukkus ta laagris.
Sergei Issakov õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis Juri Lotmani õpilasena ja lõpetas 1954. aastal vene filoloogina. Ta sai 1976. aastal filoloogiadoktori kraadi. 
1955. aastal sai ta ülikooli õppejõuks, aastatel 1978–1997 oli professor, seejärel emeriitprofessor. Vene kirjanduse lektorina töötas ta ka Helsingi Ülikoolis.
Aastatel 1995–1999 oli Issakov VIII Riigikogu liige.
Alari Purju

Alari Purju (sündinud 10. jaanuaril 1953 Tallinnas) on majandusteadlane, professor.
Ta lõpetas aastal 1971 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal. Aastal 1988 kaitses ka majandusteaduste kandidaadi väitekirja.
Ta on Üliõpilasselts Liivika vilistlane.

Isiklikku

Tema isa on majandusteadlane Endel Purju.
Tallofüüdid

Tallofüüdid ehk rakistaimed on hulkraksed alamad taimed.
Nende hulka kuuluvad mitmesugused vetikad (eriti rohevetikad) ja helviksammaltaimed.
Rakistaimede keha on eri kudedeks diferentseerumata ja koosneb rakisest ehk tallusest.
Kihelkonna vald (Kihelkonna kihelkond)

Kihelkonna vald (varasema nimega Kihelkonna kirikuvald; saksa keeles Kielkond) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939. Seejärel moodustati uutes piirides uus kihelkonna vald.
1892 liideti Kihelkonna vallaga Loona, Paju, Pidula, Rootsiküla ja Tagamõisa vald.
Bengt Bengtsson Oxenstierna

Vabahärra Bengt Bengtsson Oxenstierna (Benedict Oxenstiern, tuntud ka kui Resare-Bengt, 19. oktoober 1591 Frösviki mõis, Uppland – 9. juuni 1643 Riia) oli Rootsi riigitallmeister ja poliitik.
Sündis Lindholmeni (Lindholmens slott) ja Mörby (Mörby slott) vabahärra, Ekebyholmi (Ekebyholms slott) härra Bengt Gabrielsson Oxenstierna (u.1550–1591) ja tema teise naise Brita Knutsdotter Posse (1554–1602) pojana. Tema poolvend Korsholmi ja Wasa krahv Gabriel Bengtsson Oxenstierna (1586–1656) oli Tallinna asehaldur aastatel 1611–1617.
Talle kuulusid Mörby ja Steninge lossid, ning 1625. aastal kuningas Gustav II Adolfi poolt talle kingitud Räpina mõis (Rappin) Liivimaal.
16. septembrist 1634 kuni 9. juunini 1643 oli ta Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberner.
Ta maeti Jädersi kirikusse (rootsi Jäders kyrka).

Perekond

Abiellus 4. juuli 1633 õuemeistrinna Margaretha Brahega (1603–1669), kes oli riiginõunik Abraham Pedersson Brahe (1569–1630) ja vabapreili Elsa Gyllenstierna af Lundholm tütar. Peale mehe surma abiellus Margaretha 1648. a. mehe sugulase riigimarssal Johan Axelsson Oxenstierna af Södermörega (1611–1657) ja 1661. aastal Hessen-Homburgi maakrahvi Friedrich II-ga (1633–1708)
Laatre vald (Ruhja kihelkond)

Laatre vald (saksa keeles Moiseküll) oli vald Valmiera maakonnas Ruhja kihelkonnas. Vald moodustati 1866.
Willy Rumpf

Willy Rumpf, ka Willi Rumpf (4. aprill 1903 Berliin – 8. veebruar 1982 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Willy Rumpf oli pärit teenistuja perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta kindlustusala ja raamatupidamist. Kuni 1932. aastani töötas ta raamatupidaja, kassiiri ja väliskaubanduskorrespondendina. 1920. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ja 1925. aastal Saksa Kommunistlikku Parteisse. Alates 1933. aastast osales ta vastupanuliikumises, mille eest viibis aastatel 1933–1938 vanglates ja Sachsenhauseni koonduslaagris. Seejärel töötas ta teenistujana ja võttis osa Robert Uhrigi vastupanugrupi tegevusest. Aastatel 1944–1945 oli Rumpf teist korda võimude poolt vangistatud.
Aastatel 1945–1947 oli Willy Rumpf Berliini Linnavalitsuse rahandusosakonna juhataja asetäitja. 1947–1948 Berliini Usaldusühingu juhataja, 1948–1949 Saksa Majanduskomisjoni rahandusvalitsuse juhataja ja 1949–1955 Rahandusministeeriumi riigisekretär.
25. novembrist 1955 kuni 12. detsembrini 1966 oli Willy Rumpf Saksa DV rahandusminister.
Lisaks sellele oli ta aastatel 1949–1967 Rahvakoja (parlamendi) liige. Alates 1950. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja alates 1963. aastast Keskkomitee liige.
Hõbeda vald

Hõbeda vald (saksa keeles Hoebbet) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti see 1893 Aaspere vallaga.
17. oktoobril 1866 liideti Hõbeda vallaga Vatku vald, ent 27. oktoobril 1866 liitmisotsus tühistati.
Valla alal asus Hõbeda mõis.
Kaerahelbepiim

Kaerahelbepiim ehk kaerapiim on kaerahelvestest immutamise teel saadav taimse piima liik.
Joogi valmistamise tehnoloogia töötas 1990ndate alguses välja Rootsi teadlane Rickard Oste.
Toiduaine tarbijate seas on näiteks laktoositalumatusega inimesed.
Futa Helu

Futa Helu (17. juuni 1934, Lotofoa küla, Foa saar, Haʻapai saarestik, Tonga kuningriik – 2. veebruar 2010) oli Tonga filosoof, ajaloolane ja haridustegelane.
Helu õppis filosoofiat Austraalia empiristi John Andersoni juures ning asutas 1963 õppeasutuse nimega ‘Atenisi Instituut (tonga keeles Ateena, austusest Vana-Kreeka filosoofide, eriti Herakleitose vastu). Algul pakkus instituut haridust riigiteenistujatele, 1964. aastal sai sellest kõrgkool ning 1975. aastal ülikool.
Helu kirjutas mitmeid raamatuid Vana-Kreeka filosoofiast ja Vaikse ookeani lõunaosa kultuuridest. 1990.–2000. aastatel pooldas Helu Tonga üleminekut absoluutselt monarhialt konstitutsioonilisele, mistõttu kannatas tema loodud instituut riiklike repressioonide all (muuhulgas ei võetud selle lõpetajaid mõnd aega riigiteenistusse).
Maavitsalised

Eesti liigid

Eesti pärismaistest taimedest kuulub sellesse sugukonda vaid harilik maavits (Solanum dulcamara).
Tääksi Põhikool

Tääksi Põhikool on põhiharidust andev kool Eestis, mis asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas. Kool alustas tööd 1875. aastal (Tillu-Reinu vallakool). Tääksi Põhikool kuulub rahvusvahelisse üldhariduskoolide keskkonnaprogrammi GLOBE.
Jens Jeremies

Jens Jeremies (sündinud 5. märtsil 1974 Görlitzis) on saksa endine jalgpallur. Ta oli Saksamaa jalgpallikoondise poolkaitsja.
Saksamaa rahvuskoondises tegi Jeremies debüüdi 15. novembril 1997, kui Düsseldorfis mängiti Lõuna-Aafrika Vabariigiga ning võideti 3:0. Aastatel 1997–2004 mängis Jeremies rahvuskoondises kokku 55 korda ja lõi 1 värava.

Isiklikku

Jens Jeremies on 176 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Togo lipp

Togo lipp on Togo ametlik lipp.
Togo praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 27. aprillil 1960. See meenutab oma kompositsioonilt Ameerika Ühendriikide lippu, kuid sarnasus ei ole kavatsuslik, sest ajaloos on määrav osa Euroopa riikidel, mitte USA-l. Lipul on viis horisontaalset laidu, kolm rohelist ja kaks kollast. Kanga vardapoolses ülanurgas on kolme laiu kõrgune punane ruut, milles valge viisnurkne "lootuse täht". Valge täht tähistab togolaste vastuhakku naaberriigile Ghanale, mille eeskujul sündis panaafrika lipp ja Aafrika vabaduse must täht.
Panaafrika värvid rõhutavad Aafrika ühtsust ja valge täht valgustab teed ühtsuse ja progressi suunas. Värvidel on ka iseseisev tähendus, roheline (PMS 342C) kujutab maa viljakust, kollane (PMS 116C) maavarade rikkust ja rahva jõudu, punane (PMS 186C) isamaalisust ja ustavust ning valge rahvuslikku ühtsust ja puhtust.

Togo ajaloolised lipud

1957. aastal sai Togo Prantsusmaa koosseisus autonoomia ning kasutusele võeti ka lipp. Plagu oli roheline kangas, millel oli kaks valget viisnurkset tähte, üks vardapoolses alanurgas ja teine lehvipoolses ülanurgas. Vardapoolses ülanurgas oli Prantsusmaa lipp. 1960. aastal eemaldati lipult Prantsuse trikoloor. Proportsioonid olid 3:5.