Põhjavee seire

Põhjavee seire on vee kvaliteedi ja varude määramine. Põhjavee seire on üks osa kogu keskkonnaprogrammist. Vee kvaliteedi määramiseks võetakse põhjaveest veeproove, mida hiljem laboris erinevate näitajate suhtes analüüsitakse. Varude määramiseks mõõdetakse vooluhulkasid. Põhjavett kasutatakse niisutamiseks, joogiveena, linna veetarbeks ja paljudel muudel eesmärkidel. Kuna põhjavesi on tähtsaks ressursiks tervele elanikkonnale, on selle kvaliteetne seire väga oluline.

Põhjavee seire eesmärgid

Põhjavee seire on üks Eesti riikliku keskkonnaseire alaprogramme. 
Põhjavee riikliku seire eesmärk on põhjaveevarude määramine ja põhjavee kvaliteedi hindamine. Võetud proovide ja tehtud analüüside põhjal saab planeerida põhjavee säästlikku tarbimist varude kauemaks säilitamiseks ja määrata põhjavee kvaliteeti ning selle sobivust joogiveeks. Lisaks sellele määratakse uuringute käigus reostuskolded, põhjavee seisund nendes reostuskolletes ja vajadusel planeeritakse kaitsemeetmete rakendamine ning reostuse eemaldamine.

Põhjaveekogumite (tugivõrgu) seire

Põhjaveekogumite seire (kasutatud ka nimetusi fooniseire ja põhjavee tugivõrgu seire) eesmärgiks on põhjavee keemilise seisundi ja kvantitatiivse seisundi määramine ja muutuste jälgimine. Põhjaveetaset mõõdetakse 251 vaatlusjaamas ning kvaliteeti määratakse 179 jaamast võetud proovidest. Vaatlusjaamade jaotus on Eesti territooriumil ebaühtlane. Seirevõrgustik on tihedam Tallinna ja Ida-Virumaa aladel, kus on kõrge tehnogeenne mõju, ning hõredam Lõuna- ja Lääne-Eestis. Põhjaveekogumite seire vastutavaks täitjaks on OÜ Eesti Geoloogiakeskus.

Nitraaditundliku ala põhjavee seire

Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlik ala (NTA) kehtestati Vabariigi Valitsuse 21. jaanuari 2003 määrusega nr 17.
Nitraaditundlik ala paikneb vähekaitstud põhjaveega aladel. Sellel alal läbib põhjavesi siluri-ordoviitsiumi veekompleksi, mis koosneb lubjakividest ja dolomiitidest. Veekompleks on ülemise 30 m ulatuses tugevalt karstunud ja lõheline. Karbonaatkivimite kihid ulatuvad peaaegu maapinnale. Neid katab vaid õhuke muldkeha kiht. Selline asjaolu muudab Pandivere ja Adavere-Põltsamaa ala põhjavee reoainetele kergesti ligipääsetavaks. Kõige suurem reostusallikas on lämmastikuühendite inflitratsioon. Lämmastikühendite peamine saasteallikas on väetised, mida põllumajanduses kasutatakse ja mis sademeteveega uhutakse põhjavette.
Nitraaditundliku ala seire Pandivere ja Adavere-Põltsamaa piirkonnas teostab OÜ Eesti Keskkonnauuringute Keskus.

Seire metoodika

Nitraaditundliku ala seire toimub riikliku seireprogrammi raames juba alates aastat 1995.
Põhjavee vaatlusvõrgu rajamisel lähtuti asjaolust, et valitud aladel on enim nitraadireostusest ohustatud eelkõige põhjavee ülemistest kihtidest toituvad salv- ja madalad puurkaevud. 
Seiret tehakse neli korda aastat, lisaks tehakse kord aastat täiendav proovivõtt vajadusel või kontrolliks. Lisaproovi võetakse enamasti põllumajandustootmise mõju hindamiseks ka väljaspool NTA territooriumi. Lisaproovist määratakse nitraadisisalduse foonilist taset ülemises põhjaveekihis ja enim kasutatavate taimekaitsevahendite, nagu näiteks MCPA, MCPB, rimsulfurooni, fluroksüpüüri jne sisaldus.
Põhjaveeseire vaatluspunktid jagunevad looduslike tingimuste alusel. Näiteks Padivere NTA ääreala on väga allikaterikas, mistõttu tuleb põhjavee iseloomustamiseks kasutada kõrgemaid kaeve. Adavere-Põltsamaa piirkonnas on veerohkeid allikaid vähem, seega tuleb kasutada madalamaid vaatluskaeve.
Põhjaveeproovidest analüüsitakse NH₄, NO₃, Cl, SO₄. Proovivõtmise ajal määratakse ka temperatuur, hapnikusisaldus, elektrijuhtivus ja pH.

Põhjavee seire andmete avalikustamine

Põhjavee seire andmeid säilitatakse Keskkonnaregistris. Andmebaas avalikustatakse keskkonnaregistri seaduses, andmete hoiustamisel lähtutakse keskkonnaregistri pidamise ja avalikustamise määrusest. Keskkonnaseire andmed on avalikud, kui seadustes ei ole sätestatud teisiti.
Põhjavee seire tulemused on aruannete ja andmete kujul leitavad seireveebist .