google/wiki40b huggingface dataset:
Alutaguse vald

Eellugu

Ettepaneku liituda ühtseks Alutaguse vallaks tegi Jõhvi vallavalitsus Alajõe, Iisaku, Illuka, Kohtla, Kohtla-Nõmme, Mäetaguse ja Toila vallale veebruaris 2009.
Uuesti algatas seoses Eesti omavalitsuste haldusreformiga liitumisläbirääkimised 2015. aasta oktoobris Iisaku vallavolikogu, kes kutsus kõnelustele Alajõe, Avinurme, Illuka, Lohusuu, Mäetaguse ja Tudulinna valla. Lohusuu vallavolikogu vastas pakkumisele eitavalt ja Illuka vallavolikogu liitus läbirääkimistega vaatlejaliikmena. Avinurme jäi kõrvale 2016. aasta mais.
Septembris 2016 tegi Iisaku vallavolikogu seonduva dokumentatsiooni korrektsemaks vormistamiseks uue ettepaneku Alajõe, Mäetaguse ja Tudulinna vallale ühinemisläbirääkimiste jätkamiseks ning Illuka vallale läbirääkimiste alustamiseks. Illuka vald otsustas läbirääkimised katkestada 21. detsembril. Teised vallad otsustasid liitumise kasuks. Viimasena võttis 29. detsembril 2016 vastava otsuse vastu Mäetaguse vallavolikogu ning samal päeval allkirjastati ka ühinemisleping.
Valitsus otsustas lisaks vabatahtlikult ühinenud valdadele 15. juunil 2017 ühendada Alutaguse vallaga ka Illuka valla. Illuka Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Alutaguse vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Ühinemine jõustus 24. oktoobril 2017, kohalike omavalitsuste volikogude valimiste tulemuste väljakuulutamise päeval.
Samasuguse nimega vald asus Virumaal ka aastatel 1939–1950.

Sümboolika

Valla sümboolika väljatöötamist alustatakse 2017. aasta I kvartalis.

Juhtimine

Vallavolikokku kuulub 17 liiget.

Alevikud

Alutaguse vallas on kolm alevikku: Iisaku, Mäetaguse ja Tudulinna. Valla halduskeskus asub Iisakus.

Külad

Vallas on 72 küla: Agusalu, Alajõe, Alliku, Apandiku, Aruküla, Arvila, Atsalama, Edivere, Ereda, Illuka, Imatu, Jaama, Jõetaguse, Jõuga, Kaatermu, Kaidma, Kalina, Kamarna, Karjamaa,   Karoli, Kasevälja, Katase, Kauksi, Kellassaare, Kiikla, Kivinõmme, Koldamäe, Konsu, Kuningaküla, Kuremäe, Kuru, Kurtna, Lemmaku, Liivakünka, Lipniku, Lõpe, Metsküla, Mäetaguse, Ohakvere, Ongassaare, Oonurme, Pagari, Peressaare, Permisküla, Pikati, Pootsiku, Puhatu, Rajaküla, Rannapungerja, Ratva, Rausvere, Remniku, Roostoja, Sahargu, Smolnitsa, Sõrumäe, Sälliku, Tagajõe, Taga-Roostoja, Tammetaguse, Tarakuse, Tärivere, Uhe, Uusküla, Vaikla, Varesmetsa, Vasavere, Vasknarva, Võhma, Võide, Võrnu ja Väike-Pungerja.
Kadi Sizask

Kadi Sizask (sündinud 1986 Raplas) on eesti iluduskuninganna.
Ta esindas Eestit 2007. aastal Hiinas toimunud võistlusel Miss World.
Valkininkai

Ajalugu

Alev rajati praegusel kujul XVI sajandil. Asula on siiski vanem, esmakordselt mainiti seda aastal 1387. Algselt asus seal Leedu suurvürstide jahiloss, alev ise oli aga põhiplaanilt Vilniuse koopia. Aastal 1418 andis Vytautas alevi oma naisele Juliana Holszanskale, moodustades nii sealse mõisa.
Alevi staatuse sai Valkininkai aastal 1418, linna oma aga aastal 1516. Aastast 1555 pärinevad esimesed teated sealsest kirikust. Magdeburgi õigused sai linn aastal 1571. Aastal 1551 avastati selle lähedusest soorauda, nii kujunes asula sajaks aastaks rauasulatamiskeskuseks.
Aastal 1609 kaotas Valkininkai linnaõigused. Aastal 1635 rajati alevisse frantsiskaanide klooster, mille ehitustööd lõppesid aastal 1650. Aastal 1700 toimus alevi juures Rzeczpospolita magnaatide vaheline Valkininkai lahing, kus Wiśniowieckid ja Ogińskid purustasid Sapiehade väe.XVIII sajandil rajati sinna juutide sünagoog, mis põles maha aastal 1941.
Esimene kirik ehitati linnuse juurde aastal 1387. Samal aastal andis Jogaila asulale linnaõigused. Aastal 1418 loodi sealne kihelkond. Aastal 1421 tekkis sinna  otse kroonile alluvate tšehhide asundus. Aastal 1539 asusid sinna elama esimesed juudid. Aastal 1549 andis Zygmunt II August linna Barbara Radziwillile. 
Aastal 1566 sai linn Magdeburgi õigused. Toona kuulus see Trakai vojevoodkonda ja Trakai maakonda. Aastal 1605 rajati sinna dominiiklaste klooster. Aastal 1648 suri seal Władysław IV Waza. Aastal 1676 valmis sealne jesuiitide klooster, mille juures hakkas tegutsema ka kool. 
Aastal 1792 sai Valkininkai linnaõigused tagasi, ent Poola jagamisel läks see Venemaa koosseisu ja tsaarivõimud selle linnastaatust ei kinnitanud. Aastal 1832 sulgesid tsaarivõimud sealse kloostri. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Олькеники. Sinna rajati ka õigeusu kirik. 
XIX sajandi lõpus rajati alevisse paberivabrik. Aastal 1913 asutati sinna esimene tsemenditööstus Leedus. Esimese maailmasõja järel läks alev Poola koosseisu ja tehas lõpetas oma töö. Nõukogude perioodil oli Valkininkai kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Fukushima II tuumaelektrijaam

Fukushima II tuumaelektrijaam (jaapani keeles 福島第二原子力発電所, Fukushima daini genshiryoku hatsudensho) on tuumaelektrijaam Jaapanis Fukushima prefektuuris Naraha ja Tomioka linnas. 
Elektrijaama geograafilised koordinaadid on 37° 19′ 10″ N, 141° 1′ 16″ E. Temast umbes 12 km kaugusel põhjas asub Fukushima I tuumaelektrijaam.
Tuumajaam kuulub ettevõttele Tōkyō Denryoku (Tokyo Electric Power Company). Jaam alustas tööd 1982. aastal.
Elektrijaamas on neli 1100 MW reaktorit.

Avariid

2011. aasta Sendai maavärina tagajärjel lülitusid jaama kõik neli reaktorit automaatselt välja. Ent tsunamilaine kahjustas reaktorite jahutussüsteeme, mistõttu need kuumenesid üle. Kolmandas reaktoris toimus ka plahvatus, ning registreeriti kõrgenenud radiatsioonitaset ümbruses.
4-beat

4-beat (tuntud ka kui hardcore või happy hardcore) on 1993. aastal Suurbritannias tekkinud muusikastiil. Sellele on iseloomulik, et trummipartii sisaldab kiireid breakbeat'i luupe. 
Teost esitatakse kiirusel 150–170 lööki minutis (BPM).
Jelena Blinova

Jelena Blinova (13. detsember 1924 Odessa – 13. august 1985 Tallinn) oli vene näitleja.
1950. aastal lõpetas ta A.V. Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunsti Instituudi. Samast aastast kuni surmani oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja. Ta oli aastast 1952 Eesti Teatriühingu liige.
Jelena Blinova suri 13. augustil 1985 Tallinnas ja ta maeti 20. augustil 1985 Metsakalmistule.

Isiklikku

Ta oli aastast 1950 abielus Rein Areniga.
Rochlitz

Linnaosad

Breitenborn, Noßwitz, Penna, Stöbnig, Wittgendorf ja Zaßnitz.
Kogelmogel

Kogelmogel (kõnekeeles koogelmoogel; jidiši sõnast Gogle-Mogle) on suhkruga vahustatud munakollane. See on magustoit. Toidul on palju variante: näiteks võidakse sinna lisada leiba, mett, kakaod, veini.
Elts Abel

Isiklikku

Ta on 1973. aastast abielus Mati Abeliga. Mart Abel on nende poeg.
2008. aasta Austria parlamendivalimised

2008. aasta Austria parlamendivalimised toimusid 28. septembril. Tegemist oli erakorraliste valimistega.
Valimiste erakorralisus oli tingitud Austria Rahvapartei (ÖVP) liidri Wilhelm Moltereri lahkumisest koalitsioonist (mida juhtisid sotsiaaldemokraadid (SPÖ)). Seoses rahulolematusega koalitsiooniparteide suhtes prognoositi uue koalitsiooni tekkimist. Samuti oli oodata parlamendis (Nationalratis) esindatud erakondade arvu suurenemist kuni seitsmeni.

Uus valimisseadus

Nendest valimistest alates kehtestati Austria parlamendivalimistel valimisiga 16 aastat, samuti lihtsustati posti teel valimist. Lisaks hakati alates nendest valimistest parlamenti valima 5 aasta tagant varasema 4 aasta asemel. Samal nimekirjal ei tohtinud eri liidumaades olla erinev nimi. Eelmistel valimistel kasutas Allianss Tuleviku Austria Eest (BZÖ) Kärnteni liidumaal teist nime.
Püünsi salm

Püünsi salm on väin (salm) Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsi poolsaare rannikul Püünsi külas. 
Väina koordinaadid on 59° 33′ N, 24° 48′ E.
Karl-Johann Laurits

Karl-Johann Laurits VR II/2, VR II/3 (1. märts 1892 Mätta talu, Tõstamaa vald, Pärnumaa – 23. juuni või 29. juuni 1941 Tallinn) oli Venemaa Keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel). Teda on nimetatud eesti sõjaväeluure rajajaks.

Elulugu

Ta õppis Peterburis koduõpetajaks, esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti ja õppis Põhjarinde lipnikekoolis. Sõdis Dvinski ja Riia lähistel nooremohvitseri, roodu- ja pataljoniülemana. 
1917. aastal oli ta tegev 12. armee eesti sõjaväelaste komitees, olles mõnda aega komitee esimees. Hiljem oli ta Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee esindaja Põhjarinde staabis.
1918 tuli ta Eestisse ning ta määrati 16. novembrist 1918 Kaitseliidu Pärnu ja Pärnumaa maleva ülemaks. 
Vabadussõja puhkedes saadeti ta aprillis 1919 Pärnu kaitsepataljoni. 9. jalaväepolgus oli leitnant Laurits II pataljoni ülem. Ta võitles rindel nii Läti kui ka Vene punastega ning Landeswehriga. 
31. jaanuar 1928 kuni 1. juuli 1934 oli sõjaväeluure ülem (Kindralstaabi, hiljem Kaitseväe staabi, II osakonna ülem). 
Õppis aastatel 1933–1935 Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis.
1. juunil 1934 määrati ta kaitseväe esindajaks Prantsusmaal ja Belgias arvates 1. juulist samal aastal.
Arreteeriti NKVD poolt 20. septembril 1940 ja hukati Tallinnas 23. juunil 1941. Teistel andmetel hukati 29. juunil.

Tunnustused

Vabadussõja teenete eest anti Lauritsale Vabadusristi II liigi 2. järk ja II liigi 3. järk ning Läti Karutapja ordeni III järk.

Mälestuse jäädvustamine

23. juunil 2010 avati Tõhelas Lauritsa sünnikodus Mätta talus temale mälestusmärk.

Muud

Karl Lauritsale kuulus Mätta talu Männikuse külas Tõstamaa vallas
Karl-Johann Laurits oli korporatsioon Ugala vilistlane.
Stolbovo rahu

Stolbovo rahu sõlmiti 27. veebruaril 1617 Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel Stolbovo külas Tihvini lähedal Venemaal.
Stolbovo rahu lõpetas rootslaste osaluse aastatel 1613 kuni 1617 toimunud Rzeczpospolita ja Rootsi vägede osaluse Venemaa pärilussõjas.
Lahingutegevuse käigus Rootsi ja Vene vägede vahel Soome lahe idaosa valdamise pärast toimunud nn. Ingerimaa sõja lõpetanud rahulepinguga sai Venemaa Rootsilt tagasi Novgorodi, Staraja Russa, Porhovi, Gdovi ja teisi alasid, kuid pidi loovutama Rootsile Ingerimaa koos Ivangorodi kindlusega (Jaanilinna), Jaama, Koporje, Nöteborgi (Schlüsselburgi kindluse) ja Laadogast läänes oleva Laadoga-Karjalaga Käkisalmi lääni, mille tõttu kaotasid venelased täielikult ühenduse Soome lahele ja Läänemerele.
Stolbovo rahuga määratud piir kehtis Vene-Rootsi sõjani aastatel 1656–1658. 1658. aastal sõlmitud Vallisaare vaherahuga see piir muudeti, kuid taastati Kärde rahuga 1661. aastal ja kehtis kuni Põhjasõjani
Ahto Lobjakas

Ahto Lobjakas (sündinud 23. oktoobril 1970 Tallinnas) on eesti poliitikaanalüütik, kolumnist ja raadiosaatejuht.
1989–1991 õppis Ahto Lobjakas Tartu Ülikoolis. Ta lõpetas 1994. aastal Lundi Ülikooli ning õppis 1994–1997 Oxfordi Ülikoolis poliitilise filosoofia doktoriõppes (lõpetamata). 
1995–1999 töötas ta Londonis Raadio Vaba Euroopa/Vabadusraadio vabakutselise kaastöölisena, 2000–2010 Raadio Vaba Euroopa/Vabadusraadio Brüsseli korrespondendina. Kuni 2014. aasta lõpuni töötas Lobjakas Eesti Välispoliitika Instituudis analüütikuna. 2015-2019 oli ta üks Raadio 2 saate "Olukorrast riigis" põhisaatejuhtidest. 3. septembril 2018 alustas Raadio 2 eetris Lobjaka autorisaade "Achtung! Lobjakas".
2012. aasta novembris oli ta üks avaliku pöördumise "Harta 12" algatajaist.
Lobjakas on ajalehe Lääne Elu kolumnist. 2008-2019 kirjutas ta regulaarselt kolumneid ajalehele Postimees. 15. novembril 2015  ilmus Postimehes tema artikkel "Pariis, Eesti*", kus ta muuhulgas kirjutas: "Iga Pariisi moslem on rohkem eurooplane – k.a mõrvarid – kui nahavärvile või seedimata kristlusele toetuv poolharitlane Eestis".
Lowelli observatoorium

Lowelli observatoorium on Arizona osariigis Flagstaffis asuv observatoorium. See asutati 1894. aastal ja see on Ameerika Ühendriikide vanimaid observatooriume. Lowelli observatoorium arvati 1965. aastal USA riiklike ajaloomälestiste hulka ja see kuulus 2011. aastal ajakirja TIME avaldatud 100 tähtsaima paiga nimekirja. 1930. aastal avastas Lowelli observatooriumis töötanud Clyde Tombaugh Pluuto.
Observatooriumi asutas astronoom Percival Lowell ning see kuulub tänaseni Lowelli perekonnale.
Markovnikovi reegel

Markovnikovi reegli (ehk Markovnikovi seaduspärasuse) järgi toimub orgaanilises keemias polaarse või polariseeritava molekuli Eδ+–Zδ– liitumine alkeenidele või alküünidele.
Markovnikovi reegel väidab, et mittesümmeetriline reagent liitub mittesümmeetrilisele kaksiksidemele nii, et reagendi positiivse laenguga osa liitub kaksiksideme selle süsinikuga , millega on seotud rohkem vesinikke. Teiste sõnadega, elektrofiil (E⁺ või H⁺ või R⁺ jt) liitub selle süsiniku aatomi juurde, millega on seotud rohkem vesiniku aatomeid ja nukleofiilne rühm liitub selle süsiniku aatomiga, millega on seotud kõige vähem vesiniku aatomeid. Näiteks
HCl + CH₂=CH–CH₃ → H₃C–CHCl–CH₃
Taolise regioselektiivsuse tagab reaktsiooni esimeses vahestaadiumis kõige enam stabiliseeritud intermediaadi moodustumine. Elektrofiilse liitumise reaktsioonides on selleks kõige enam delokaliseeritud laenguga karbokatioon. Ülaltoodud reaktsioonis on selleks H₃C–CHC⁺–CH₃ aga mitte H₂C⁺–CH₂–CH₃.
Liitumisele vastupidises protsessis - elimineerimisreaktsioonis moodustuvad produktid vastavuses Zaitsevi reegliga.
Teaste raudteepeatus

Teaste raudteepeatus oli raudteepeatus kitsarööpmelise Riisselja–Orajõe raudtee 35 kilomeetril. Peatuse asukoht jääb tänapäeval Pärnumaa Häädemeeste valla Massiaru ja Majaka külade piirile. Peatus avati aastal 1923. Rajamisel jäi see Laiksaare valda.
Teaste raudteepeatus suleti 1975. aastal. Peatuse lähistel paikneb üle Lemmejõe viinud hävinud puitsild, millest Läti poole on raudteetrass võsastunud.
Teastele eelnes Riisselja poolt Massiaru raudteejaam ja järgnes Orajõe raudteejaam.
Albu vald (1939)

Albu vald oli vald Järvamaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Albu valla maa-alast, välja arvatud Kautla, Kautlasaare, Vahtrasaare, Palgisaare ja Kunglajärve talude ning Triigi metskonna Ravila metsandiku kvartaali nr. ja Triigi metskonna Paunküla metsandiku kvartaali nr. 33 maa-alad; senise Kuksema valla Kihme ja Kiigemõisa külade maa-aladest.
Esimene vallavanem oli Kustas Tammets. Vald kuulus Riigivolikogu 19. valimisringkonda, kust valiti August Miljan.
Valla aukodanik oli A. H. Tammsaare.
Albu vallavolikogu tegevus lõpetati 25. juulil 1940. 1941. aasta suvel vallavalitsus taastati, 1941. aasta augustist oli Albu vallavanem kohalik Omakaitse juht Edgar Linkhorst (1904–1967), tema abid J. Päll ja A. Kalani ning vallasekretär Juhan Parts. 
1945 augustis moodustati Albu vallas 3 külanõukogu: Aravete külanõukogu keskusega Aravete külas, Järva-Madise külanõukogu keskusega Järva-Madise alevikus ja Peedu külanõukogu keskusega Peedu külas. 1950. aastal Albu vald likvideeriti ja selle alad arvati Tapa rajooni koosseisu.
Alberto Moravia

Alberto Moravia (õieti Alberto Pincherle; 28. november 1907 Rooma – 26. september 1990 Rooma) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik.
Moravia teoste peamised teemad on moodne seksuaalsus, sotsiaalne võõrandumine ja eksistentsialism. Tema tuntuimad romaanid on debüütteos "Gli indifferenti" (1929) ja antifašistlik "Il Conformista" (1961). Viimasel põhineb Bernardo Bertolucci 1970. aasta samanimeline film. Filme on tehtud ka mitme teise Moravia teose põhjal.
Moravia oli Itaalia Kommunistliku Partei liige. 1984–1988 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Winston Graham

Winston  Graham on Inglise kirjanik, kes on sündinud 30. juunil 1908. aastal Manchestris ja surnud 30. juulil 2003. aastal (95aastaselt).  Winston Graham on tuntud oma 12- osalise ajalooliste romaanide raamatusarja "Poldark" poolest.

Draamasari "Poldark"

Winston Grahami menuka "Poldarki"  peategelaseks on julge ja karismaatiline Ross Poldark, kes on võidelnud Ameerika iseseisvussõjas. Teose põhisündmused toimuvad 18. sajandi sõdadest laostatud Inglismaal. Ross, kes on saabunud oma kodukohta Cornwalli, peab vastu võtma isalt päranduseks saadud võlad. Ka tema armastatu kaunis Elizabeth on kaotanud lootuse, et Ross sõjast tervena tagasi tuleb ning abiellunud Rossi onupojaga. Ross pole aga allaandja mees ning ta alustab isa mahajäetud kaevandust taastama, et aidata kaevuritel ja kaluritel tööd ja leiba saada. See pole aga sugugi lihtne ja tihti peab Ross vägikaigast vedama oma suurima vastase George Warlegganiga. George kadestab Rossi, kes on alati oma ütlemistes kindel, meeldib Elizabethile, keda ka George ihaldab. George on küll rikas, ta on oma varanduse kokku ajanud teiste arvelt, kuid mida tal pole, on sünnipärane aadlitiitel ning selle puudumine paneb teda kadetsema. Ta küll saab Elizabethi endale naiseks, kuid ta ei pälvi naise armastust, sest Elizabethi arm kuulub Rossile. Vaatamata oma tõearmastusele, aitab Ross oma talupoegi salakaubaveos, sattudes seetõttu pahuksisse võimuesindajatega, kuid alati suudab neist välja tulla küll kavaluse või õiglust jalule seades. Kõige rohkem šokeerib Ross aadlikke, võttes omale naiseks lihtrahva seast pärit Demelza, kes oma heasüdamlikkuse, aga ka kanguse poolest on Rossile võrdväärne partner. Kui abielus tekivad kriisid, mis saavad alguse pärast Elizabethi mehe ootamatut surma kaevikus, asub Ross oma endist kihlatut abistama ja kunagised armusädemed löövad taas lõkkele. Vaatamata Demelza armukadedusele, on just Demelza see, kes suudab abielukarisid ületada ja peret koos hoida. Raamatusari annab väga põhjaliku ülevaate 18. sajandi ühiskonnaselust nii Inglismaal kui ka Prantsuse revolutsioonisündmustest.

Telesari

Raamatusarja "Poldark" esimeste osade põhjal on valminud populaarne BBC telesari
Benno Mikkal

Benno Mikkal (28. juuli 1912 Valtina, Võrumaa – 13. oktoober 1981 Tartu) oli eesti näitleja.
1926. aastal lõpetas algkooli. Pärast algkooli lõpetamist töötas sulase, kraavikaevaja ja metsatöölisena ning paar aastat Tallinnas Eesti Kunstsarve Vabrikus.
Aastatel 1935–1937 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. Aastatel 1937–1938 oli Tartu Töölisteatri, 1938–1940 Narva Teatri, 1940–1942 Draamateatri ja 1942–1981 Vanemuise teatri näitleja. Õpetas lavakõnet Tartu Õpetajate Instituudis, Vanemuise õppestuudios ja Tartu Rahvateatris. Juhendas ka näiteringe.
Tegi kaasa mängufilmis "Valgus Koordis" ja telemängufilmis "Kolme katku vahel".

Isiklikku

Tema tütar on dramaturg ja teatripedagoog Epp Mikkal.
Lehtse valla vapp

Lehtse valla vapp oli endise Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Lehtse valla vapp kuni ühinemiseni koos Tapa linna ja Saksi vallaga Lääne-Viru maakonnas asuvaks Tapa vallaks 2005. aasta oktoobris.
Vapp oli kinnitatud 28. detsembril 1995.

Vapi kirjeldus

Hõbedase täisnurkmurdjoonelise lõikega langetatud kaldtalaga vasakult jaotatud puna-musta kilbi ülemisel, punasel väljal on kolm, 2+1, hõbedast rõngast.

Põhjendus

Kolm hõbedast rõngast on üks muudetud element Lehtse mõisast (Lechts) pärineva Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene (1843–1921) suguvõsa vapilt. Nimetatu oli rahvusvaheliselt tuntud Eesti-, Liivi- ja Kuramaa looduse uurija (peamiselt lepidopteroloog). Lehtse mõisa (hõbedane tala) mailt on pärit ka teine nimekas teadlane (geograaf) ja koolikirjanik Jakob Kents (1883–1947). Vapi värvid sümboliseerivad turvast ja turbatööstust, mis on andnud tööd ja ülalpidamist paljudele ümbruskonna inimestele ning olnud Lehtse alevi arengu peamisi põhjustajaid.
Palivere eriinternaatkool

Palivere eriinternaatkool oli erikool Lääne maakonnas Taebla vallas Palivere asulas.
Kool asutati 1960, kui Palivere lastekodu korraldati ümber Palivere erirežiimiliseks internaatkooliks. Kool tegutses endisaegses Palivere mõisa viinaköögis, mis oli ümber ehitatud kooli tarbeks.
¡Tierra y Libertad!

"¡Tierra y Libertad!" ('Maa ja vabadus!') on tuntuim Mehhiko revolutsiooni aegne sõjahüüd.
Esimesena kasutasid seda Emiliano Zapata ja tema Lõuna Vabastusarmee (Ejército Libertador del Sur). Zapata lõpetas oma Ayala plaani sõnadega "¡Tierra, Justicia y Libertad!" ('Maa, õiglus ja vabadus!'), mis said tuntuks lühemal kujul, mida oli varem kasutanud Ricardo Flores Magón.
Praegu kannavad seda loosungit Mehhikos sageli rõhumise ja ebaõigluse vastased demonstrandid.
Need sõnad on ka Zapata koduosariigi Morelose osariigi vapil.
Juprijärv

Juprijärv (ka Veskijärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Karitsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 319 m.
Eesti kaitsealad

Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid.
Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti looduskaitseseadus 2004  toob välja küll vaid osa neist.
Paju-võrgendikoi

Paju-võrgendikoi (Yponomeuta rorrella) on võrgendikoi perekonda kuuluv liik pisiliblikaid.
Eestis leitud alates 2008. aastast. 2011. aastal oli neid palju Tartus Emajõe-äärsetel hõbepajudel, sama kordus 2018. aastal.
Inimkaubitsejad

Tegevustik

Mitmel pool maailmas kaovad noored tüdrukud: 16-aastane ukrainlanna Nadia meelitatkase tööle USA modelliagentuuri, mis kattevarjus prostitutsiooniga tegeleb. Kaug-Aasias röövitakse vanematega puhkusel olev 12-aastane ameeriklanna Annie. Prahas kaob pärast rikka ärimehega tutvumist noor ema Helena. Rumeenias kaob pärast internetist leitud peigmehega kohtumist 17-aastane Katerin. Kõik need noored tüdrukud veetakse kas Lääne-Euroopasse või Ameerikasse, kus neist saavad seksorjad. Migratsiooniameti uurijad Kate Morozov (Mira Sorvino) ja Bill Meehan (Donald Sutherland) püüavad kaitsetuid ohvreid päästa ja nende röövijaid kinni püüda, kuid see pole nii lihtne.
Meeter ja Demeeter

"Meeter ja Demeeter" on Hasso Krulli 2004. aastal ilmunud kunsteepos.
Autor on teose kohta öelnud: "See on üks pikk luuletus kahes osas, kergelt spiraalse struktuuriga – sissepoole lõikudes läheb kitsamaks, väljapoole avardub. Seal on kaks häält: üks mees- ja üks naishääl. Meeshääl jutustab veeuputuse lugu ja naishääl maailma loomise lugu."
Hasso Krull pälvis eepose eest Balti assamblee kirjanduspreemia.
Eepose teksti on kasutatud NO99 lavastuses "Revolutsioon".
Catania laht

Catania laht (itaalia keeles Golfo di Catania) on laht Lõuna-Itaalias Joonia meres.
Sitsiilia maakonna Catania ja Siracusa provintside piires asuv laht piirneb põhjas Acireales asuva Mulini neemega ja lõunas Augustas asuva Campolato neemega.
Lahe pikkus on 31,5 kilomeetrit, laius 9,8 kilomeetrit, rannajoone pikkus umbes 50 kilomeetrit.
Lahte suubuvad mitmed jõed: Simeto, Gornalunga, San Leonardo; Acquicella, Buttaceto, Benanti kanal. Catania juures suubub lahte maa-alune Amenano jõgi.
Tomodon

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
An Cafe

Ajalugu

An Cafe loodi aastal 2003. Esimesed liikmed olid Miku, Kanon ja Bou. Teruki liitus nendega pärast seda, kui lahkus oma eelmisest bändist nimega Feathers-Blue. Esimesel aastal ei avaldanud bänd ühtegi albumit ega singlit, vaid andis kontserte.
Aastal 2004 lasi bänd välja oma esimesed demod ja allkirjastas plaadilepingu Loop Ashiga. Nende esimene singel "Candyholic" ilmus märtsis ning jõudis Oriconi edetabelis indie kategoorias teisele kohale. An Cafe esimene album, "Shikisai Moment", ilmus aastal 2005. Teine album, "Magnya Carta" (tuletatud nimest "Magna Carta"), avaldati aastal 2006.
2007. aastal esines An Cafe esmakordselt väljaspool Jaapanit. Varsti pärast seda lahkus kitarrist Bou. Tema viimane kontsertesinemine toimus 30. aprillil 2007. Pärast Bou lahkumist liitus An Cafega 2 uut liiget: kitarrist Takuya ja klahvpillimängija Yuuki. Uue koosseisu esimene singel kandis nime "Kakusei Heroism ~The Hero Without A "Name"~", sellele järgnes "Ryuusei Rocket". 2008. aastal toimus An Cafe esimene tuur Euroopas.
2008. aasta veebruaris ilmus singel "Cherry Saku Yuuki". Album "Gokutama Rock Cafe" ilmus 9. aprillil 2008. Minialbum "Koakuma Usagi no Koibumi to Machine Gun" tuli müügile oktoobris ja singel "Aroma" märtsis.
Singel "Natsu Koi Natsu Game" ilmus augustis ja uus album "BB Parallel World" septembris.
An Cafe maailmaturnee "NYAPPY GO AROUND THE WORLD Ⅱ - Harajuku Dance Rock Night" algas 15. märtsil kontserdiga Moskvas ja lõppes 14. aprillil kontserdiga San Franciscos. Selle käigus külastas bänd Venemaad, Soomet, Rootsit, Saksamaad, Prantsusmaad, Suurbritanniat, Hispaaniat, Argentinat, Tšiilit, Brasiiliat, Mehhikot ja USA-d.
An Cafe on teatanud, et esineb 4. jaanuaril 2010 Nippon Budoukanis.
Pühalepa palvemaja

Hiiumaa vennastekoguduse palvemaja on EEVK palvemaja Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Pühalepa külas.
Palvemaja ehitati 1920.-1930. aastatel. Maja on Eesti kultuurimälestiste registris arvele võetud kui 20. sajandi tähelepanuväärne ehitis.