google/wiki40b huggingface dataset:
Sonderstaffel Buschmann

Sonderstaffel Buschmann oli Teise maailmasõja aegne eestlastest komplekteeritud Saksa lennuväeüksus, nimetatud ülema Gerhard Buschmanni järgi.

Ajalugu

Gerhard Buschmann oli 1941. aasta sügisel Saksamaa sõjaväeluure Abwehr teenistuses ning saabus Tallinna organiseerimaks siin kaugluureüksust Leningrad. Tallinnas sai Buschmann kontakti endiste aeroklubi kaaslastega, kes teavitasid teda neljast lahtivõetud ning peidetud PTO-4 lennukist. Buschmann pakkus 1942. aasta jaanuaris Saksa mereväe juhatusele eestlastega mehitatud endisi Eesti lennukeid luurelendude sooritamiseks.
Sonderstaffel Buschmanni alustas tegevust 12. veebruaril 1942. aastal. Selle mehed olid kirjas politseiüksustes ning nende palk maksti politsei eelarvest. Tehniline varustus, kütus ning määrdeained
saadi lennuväe käest ning ülesanded pidi andma merevägi. Üksuse staap asus alul mereväe staabihoones Vabaduse väljakul, praeguses linnavalitsuse majas. Lennuväljaks sai Ülemiste, kuhu hiljem ka staap üle toodi.
Üksuse esimesteks lenduriteks olid Gerhard Buschmann ise, William Laanekõrb, Harry Habel, Herman Kabe, Ants Repnau, Koit Kava ja Mart Napa. Üksuse ülesanneteks said luurelennud Soome lahe idaosas ning varustuslennud sakslaste poolt mehitatud Tütarsaartele. Kui kuuldus oma lennuüksusest levis, siis hakkas see lisanduvate vabatahtlike tõttu kiiresti kasvama.
Buschmann otsis PTO-4 lennukitele lisa sakslaste trofeede seast Lätis. Sealt saadi üks Miles Magister ning kaks endist Poola RWD õppelennukit. Samuti varem Läti lennuliinidele kuulunud De Havilland DH-89 Dragon Rapide reisilennuk. 1942. aasta suvel sai üksus omale esimesed päris sõjalennukid – Heinkel He 60 mereluurelennukid. Siis hakati kasutama ka Ülemiste lennusadamat. Uute lennukitega lisandus ka uus ülesanne – salk hakkas teostama Nõukogude allveelaevade luuret Soome lahel ja Läänemere idaosas.
1942. aasta detsembris allutati üksus lühikeseks ajaks vormiliselt Himmleri käsutuses olnud 7. eriülesannetega lennugrupile, saades selle 6. salgaks (saksa keeles 6./Fliegergruppe z.b.V 7). Lennugrupp ise paiknes Berliinis ja täitis kulleri- ning sideülesandeid.
1. aprillil 1943 formeeriti salk ümber Saksa õhujõudude Luftwaffe koosseisu kuulunud 127. luurelennugrupiks (saksa keeles Aufklärungsfliegergruppe 127).
Ants Laasi

Ants Laasi (kuni 1937 Hans Laasi, 5. september 1909 Riisipere vald, Harjumaa – 18. veebruar 1989 Santa Rosa, California, USA) oli eesti geograaf.
Õppis Tartu ülikoolis 1926–1935 geograafiat, lõpetas 1935 cum laude, 1937 kaitses samas magistrikraadi loodusteaduste alal (Vormsi maastikuline kirjeldus). Üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.
Ta oli ajakirja Eesti Loodus ja koguteose "Eesti" peatoimetaja ning 1940–1944 Tartu Ülikooli geograafia instituudi assistent. 
Põgenes 1944 Saksamaale, sealt siirdus 1949 USA-sse.
Tõnu Viik (astronoom)

Tõnu Viik (sündinud 12. detsembril 1939 Iru vallas Rohuneeme külas) on eesti astronoom.
Ta lõpetas 1954.a Viimsi 7-kl. Kooli ja 1958.a Tallinna Reaalkooli (siis Tallinna II Keskkooli).
Ta on töötanud Tartu Observatooriumis (endiste nimedega TA Füüsika ja Astronoomia Instituut ning TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut) alates 1963. aastast, 1985–1999 instituudi direktorina.
Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi president aastatel 2008-2014 ja ta valiti seltsi auliikmeks 2014.a.
Põhiliseks teadustöö suunaks on olnud kiirguslevi probleemide lahendamine.
Tõnu Viik on lugenud Tartu Ülikoolis pikka aega teoreetilise astrofüüsika aluste, Universumi füüsika ja tähtede füüsika kursuseid ning viimasel ajal ka matemaatilise füüsika võrrandite kursust.
Heawoodi graaf

Heawoodi graaf on üks 14 tipu ja 21 servaga lihtgraaf, mis Peterseni graafi kõrval on graafiteoorias teine huvitavate sümmeetriaomadustega tuntud kuupgraaf (st 3-valentsregulaarne). Graaf on nimetatud inglise matemaatiku Percy John Heawoodi järgi.

Regulaarsused ja sümmeetria

Heawoodi graaf on 3-valentsregulaarne, 3-distantsregulaarne ja 6-vööregulaarne. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse kage’ks (inglise: cage). Iga tipp ja iga serv esineb kahes vöös. Heawoodi graafil on üks tipuorbiit ja üks servaorbiit, st see graaf on tippudest ja servadest transitiivne ehk tugevalt sümmeetriline. Heawoodi graafi sümmeetriamõõt ehk korrapära on 0,766.
Graafi automorfismirühm on PGL₂(7).

Muid omadusi

Paarisarv vööregulaarsusest tuleneb selle graafi kahealuselisus. Vastavad tipuhulgad moodustavad Heawoodi graafi täiendis kaks (omavahel sidusat, kuid mitte lõikuvat) klikki. Seega on selle 14-tipulise graafi täiend 7-klikkregulaarne.
Väino Juhan Riismandel

Elulugu

Väino Juhan Riismandel on maksuinspektori poeg ja John Norman Riismandeli isa.
Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi cum laude ja 1942. aastal TÜ õigusteaduskonna. Aastail 1942–1943 õppis ta Jena Friedrich Schilleri Ülikoolis Saksamaal, aastail 1951–1952 USA-s Evanstonis Northwesterni Ülikoolis Illinoises ja aastail 1954–1958 Washingtoni George Washingtoni Ülikoolis.
Õigusteaduse magistrikraadi sai Väino Riismandel 1943. aastal Tartu Ülikoolis, kui kaitses väitekirja "Kehtiv käibemaksuõigus". Doktoriväitekirja "Die Kommunalfinanzen in Estland 1918–44 unter besonderer Berücksichtigung des Steuerwesens" kaitses ta 1945. aastal Jena Fr. Schilleri Ülikoolis.
väitekiri , M.C.L (1956, George Washingtoni Ülikool), LL.M. (1958, George Washingtoni Ülikool), väitekiri "State Taxation of Federal Property in the Hands of Government Contractors". 1943–1944 TÜ finantsõiguse vanemassistent. Asus 1944 Saksamaale. Aastast 1949 elab USA-s. Oli 1952–1958 USA Kongressi Raamatukogus Euroopa õiguse osakonna välismaise õiguse spetsialist, 1958–1973 USA laevastikuasutuse Office of General Counsel protsessiadvokaat, juriskonsult, protsessi- ja vaidenõuete osakonna juhataja, juriidilise osakonna abijuhataja; 1973–1994 USA Kaitseministeeriumi erihalduskohtus halduskohtunik.
Väino Riismandel oli aastail 1932–1938 Noorte Kotkaste Tallinna maleva Lõuna malevkonna "Side" rühma noorkotkas ning lõpuks ka rühmapealik. Tegevuse eest noorkotka ja pealikuna anti talle 5. veebruaril 2013 Noorte Kotkaste Tallinna maleva teeneterist.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: eesti finants- ja maksundusõigus, Eesti ja Nõukogude õigus, USA hanke-, töövõtte- ja müügilepingutest tulenevad küsimused seoses vaiete ja kohtuprotsessidega, võrdlev õigusteadus. Eesti õigusteadusliku biobibliograafia koostajaid.
Koolkond

Koolkond on õpetlaste rühm, kes jagavad vaateid ja peamist uurimisstrateegiat.
Für Dich

Für Dich ('Sinule') oli naisteajakiri, mis ilmus Saksa DV-s.
Ajakirja eelkäijaks oli naisteajakiri Die Frau von heute ('Tänapäeva naine').
Juba 18. augustil 1946 oli Nõukogude okupatsioonitsoonis hakanud ilmuma kaheksa-leheküljeline illustreeritud naisteajakiri nimega Für Dich. Selle viimane number ilmus 26. märtsil 1950, misjärel ta liideti ajakirjaga Die Frau von heute.
Ajakirja Für Dich proovinumber ilmus 1962. aasta detsembris. Regulaarselt hakkas ajakiri ilmuma 1963. aastal, ilmumissagedus oli üks kord nädalas.
Ajakirja viimane number ilmus juunis 1991.
Liivavall

Liivavall oli aastatel 1583–1585 ehitatud bastion Narva linnas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. See asus Victoria bastionist lõuna pool.
Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri  kirdetorn ümber basteiks. 17. sajandi lõpul loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.
Guido Samson von Himmelstiern

Hermann Gideon (Guido) von Samson-Himmelstjerna (ka Guido Samson von Himmelstiern; 18. jaanuar 1809 Kooraste – 18. jaanuar 1868 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane.
Guido von Samson sündis Vana-Piigaste ja hilisema Rõuge mõisniku Karl Hermann Christer von Samsoni (1777–1858) pojana.
Ta õppis Tartu ülikoolis 1826–1834, tudeeris ka Berliini, Viini ja Würzburgi ülikoolis. Töötas Tartu ülikoolis riikliku meditsiini professorina 1845–1868. 
1837 astus ta Venemaa mereväkke ja hakkas töötama Peterburis oleva Kalinkini haiglas ordinaatorina. 1838–41 tegi ta 4 välisreisi laeval "Oranienbaum" ja aurufregatil "Bogatõr". 1843 ülendati ta vanemordinaatoriks ja nimetati Brest-Litovski Aleksandri kadetikorpuse vanemarstiks. Samal aastal avaldas ta Berliinis monograafia "Beobachtungen über den Scorbut, vorzüglich in pathologisch-anatomischer Beziehung" ("Tähelepanekud skorbuudi, eriti selle patoloogia ja anatoomia kohta").
1856–58 koostas ta koos silmaarsti Georg von Oettingeniga rohkem kui 650 tuhande Liivimaa elaniku silmahaigusi ja pimedust käsitleva statistilise uurimuse "Populäre Anleitung zur Pflege und Behandlung der unter der ländlichen Bevölkerung in den Ostseeprovinzen Rußlands, insbesondere in Livland am häufigsten vorkommenden Augenkrankheiten" ("Ülevaade Venemaa Balti provintside, eriti Liivimaa maaelanikkonna silmade hooldusest ja nende seas levinud silmahaiguste ravist").
Ta oli alates 1865 kuni surmani Tartu ülikooli rektor ja alates 1862 kuni surmani Eesti Looduseuurijate Seltsi president.
Ta oli 1851–58 Tartu tsensor ja aastast 1858 Rõuge mõisnik.
Tuutari kõrgustik

Tuutari kõrgustik ehk nn Tuutari mäed (vene Дудергофские высоты, Dudergofskije vysoty) on jääajal moodustunud vallseljak Venemaal Peterburist edelas. Kõrgustik on osa Ingeri klindist. Nime oletatavaks päritoluks on saamikeelne sõna tunturi ehk mägi.
Kõrgustiku kõrgeim punkt on 176 meetri kõrgune Äijänmäki ehk Tuutarinmäki (vene Orehovaja), olles Peterburi lähiümbruse ning kogu Loode-Venemaa üks kõrgemaid punkte. Selle põhjaosa moodustab 147 meetri kõrgune Variksiinmäki (vene Voronja gora) vaatega Soome lahele ja Peterburile, mis sai nime seal hulgaliselt elanud vareste järgi. Leidub maakaarte, kus kõrgeimaks punktiks on ekslikult märgitud Variksiinmäki. Äijänmäki lõunapoolset osa on rahvasuus nimetatud Suurmäe ninaks (soome Suurenmäennenä, Surmannenä). Äijänmäkist lääne pool asub Peterburi Krasnoje Selo rajooni kuuluv Tuutari (vene Možaiskaja) linnaline asula ja Tuutari ehk Villasinjärvi järv, mis asub mäetipust ligi sada meetrit allpool. 
Katariina II ajal harrastati Äijänmäel jahindust ja mäge nimetati seetõttu ka Faasanimäeks. Keisrinna poolt rajatud jahimaja säilis Teise maailmasõjani. Lahingutegevuse käigus hävisid sõja ajal ka mäel asunud algupärased männi- ja kuusemetsad.
Äijänmäki mäest lõuna pool asub 155 meetri kõrgune Mölkönmäki ehk Kirkonmäki (vene Kirhgof), kus enne sõda asus Tuutari Püha Kolmainu luteriusu kirik ja koguduse kalmistu. Nüüdisajal tegutseb seal suusakeskus Tuutari park.
Tänapäeval on Tuutari mäed looduskaitsealana ka populaarne matkasihtpunkt. Mägede nõlvadel kasvavad muu hulgas vaher ja saar. Paiguti on säilinud sarapuupõõsad.
Külavainu

Vainu (ka vain, külavainu, külavain) on küla serval olev rohumaa või külas olev väljak, mis oli ühiskondliku elu keskus.
Muusa (Laura Põldvere)

Ajalugu

Plaadi kujundus on lihtne – lumivalge ümbris, käsitsikirjas sise- ja välistekstid. Tavalist vahevoldikut pole, seda asendab sisetaskus valik fotosid Laura Põldverest.
Album osutus interneti muusikapoes Muusika24 suurima müügieduga MP3-albumiks.
6. detsembril 2007 jõudis teleekraanidele režissöör Kaimar Kuke lavastatud video laulust "Muusa".
Andres Root

Andres Root (3. juuli 1956 Tallinn – 23. juuni 2016) oli Eesti majandusteadlane ja analüütik.

Elulugu

Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatupidamise erialal; majanduskandidaat (1983, Eesti NSV TA Majanduse Instituudi), väitekiri "Экономическая эффективность производства и её матричное моделирование (на примере легкой промышленности Эстонской ССР)". Oli 1978–1992 TTÜ-s aspirant, vanemteadur, dotsendi kohusetäitja, laborijuhataja ja prodekaan. Aastast 1992 AS KPMG Estonia (1992–2001 juhatuse esimees). Vannutatud audiitor (1992). 1990–1999 audiitortegevuse nõukogu esimees/aseesimees. Aastast 2002 oli audiitorite kutsekomisjoni liige (2002–05 esimees). Eesti NSV riiklik teaduspreemia 1987 (kollektiivis). Eesti auditeerimiseeskirja koostamise koordinaatoreid ja põhiautoreid. Kirjutanud rohkesti majandusarvestust ja auditeerimist populariseerivaid artikleid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: majandustegevuse kompleksanalüüs.
Lapse heaolu

Lapse heaolu sotsiaalne külg

Lapse heaolu väljendub selles kuivõrd on talle tagatud tema inim- ja kodanikuõigused, sotsiaalne õiglus ja kodanikuühiskonnas osalemine. Lapse kodanikuühiskonnas osalemine tähendab seda, et lapsel võimaldatakse suhelda nii täiskasvanute kui ka eakaaslastega ning lähtudes sotsiaalsest õiglusest on lapsel võimalik osa saada ühiskonna hüvedest. Vanem või last kasvatav isik on kohustatud hoolitsema lapse heaolu eest. Lapse heaolu tekib perekonnas ja on otseselt mõjutatud perekonna toimetulekust. Olulised on perekonna integreeritus ühiskonda ja elutingimused ning samuti last ümbritsev sotsiaalne keskkond.
Lapsed tunnevad end turvaliselt, kui neile on tagatud armastus, tähelepanu, õiglane suhtumine, heatahtlik suunamine, kindlad piirid ning oleks tagatud lapse eneseväärikus.

Lapse heaolu bioloogiline külg

Vanemaks saades, bioloogilise arengu käigus, leiavad aset muudatused, mis on iseloomulikud kõikidele konkreetse liigi normaalsetele liikmetele. Lapse füüsilise ja kognitiivse arengu bioloogiline protsessi sõltub pärilikkusest ja ümbritsevast keskkonnast.

Lapse heaolu psühholoogiline külg

Maailma mõistmise ja tunnetamisega on seotud lapse tunnetuslik ehk kognitiivne areng. Kognitsioon kui vaimne tegevus erineb kvalitatiivselt psühhomotoorsetest ja emotsionaalsetest protsessidest. Vaimne tegevus on arutlemine, analüüs, mõtlemine, defineerimine, süntees ja omistamine, samuti ka informatsiooni saamine, säilitamine, organiseerimine ja taastamine. Psühhosotsiaalse arenguna vaadeldakse lapse isiksuse arengut, laste suhteid nii omavahel kui ka täiskasvanutega.
Banksi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1859. aastal.
2S25 Sprut-SD

Kirjeldus

Sprut-SD on silmapaistev liikuvuse ja mobiilsuse poolest. Masin on täielikult amfiibne ja võib tulistada käigult, sealhulgas ka ujumise ajal laskesektoris +/– 35°. Masinat on võimalik langevarjudega alla visata transpordilennukilt või saata ujudes maale dessantpraamilt. Ehituselt on Sprut-SD sarnane BMD-3 ja BMD-4 tüüpi dessandi lahingumasinatega (keret on küll veidi pikendatud) – lahinguruum paikneb eesosas ja mootor taga. Tagaosas on ka 2 veepaiskurit vees liikumiseks ja keres võimas kuivenduspump. Lumel ja mehmel maapinnal liikumise hõlbustamiseks on võimalik kasutada kummiosadega laiendatud roomikud.
125 mm sileraudne madalarõhuline kahur 2A75 on tüüpilise vene tankikahuri 2A46 edasiarendus. Seoses masina lahingutankist märksa kergema kerega on ühtlasi täiustatud taandurmehhanismi. Kahuri laadimine on automatiseeritud ja 40-sest lahingukomplektist 22 lasku paikneb mürsukarussellil tornis. Võimalik on laadida ka manuaalselt. Laskemoonakomplekti kuuluvad lisaks standardsele 125 mm moonale laserjuhitavad mürsud, mille laserjuhtimine toimub komandöri poolt ja laskekaugus ulatub 4 km-ni.
3-liikmeline meeskond koosneb komandörist, sihturist ja juhist. Juht paikneb torni ees, sihtur tornis vasakul ja komandör paremal. Kõigil meeskonnaliikmeil on öövaatlusvõimekus. Komandöril on mõlemas suunas stabiliseeritud optiline vaatlusseade.

Ajalugu

Spruti eelkäijateks olid õhudessantvägedele mõeldud tankihävitaja ASU-85 ja merejalaväele mõeldud ujuvtank PT-76. Lisaks on haubitsa D-30 lafeti baasil valmistatud 125 mm veetav tankitõrjekahur Sprut-B. 
Masina (Objekt 9..) väljatöötamist alustati 1990. aastate lõpus Volgogradi Traktoritehases. Kahur valmis 2005 ja kere 2006 (Octopus-SD). Masin otsustati võtta relvastusse 2007 ja samal aastal alustati ka seeriatootmist. Esialgu oli plaanis toota 57 eksemplari, kuid seda plaani on suurendatud. 
Masina kasutamise kohta sõjalistes konfliktides esialgu andmed puuduvad, kuid võimalik, et seda on katsetatud Tšetšeenias.

Kasutamine

Sprut-SD on täna Venemaa õhudessantvägede relvastuses arvukusega u 100. Need on mõeldud otsetuletoetuseks dessantroodudele.
Osa masinaid paikneb ilmselt ka Pihkvas 76. õhudessantdiviisis.
Middendorffi laht

Middendorfi laht (vene keeles залив Миддендорфа) on Kara mere laht Taimõri poolsaare looderannikul. Ta eraldab kirdes olevat Zarja poolsaart kagus olevast Hariton Laptevi rannikust. Lahe rannik kuulub Venemaale Krasnojarski kraisse.
Laht on fjordikujuline. Selles on palju saari, suurim nendest on Rõkatšovi saar. Ka avameri lahe juures on saarerohke. Lahte suubub Tolevaja jõgi. 
Kliima on karm, üheksa kuud aastas laht on kaetud jääga ja isegi suvel pole laht täiesti jäävaba. Rannikul on tundra. 
Middendorfi laht kuulub Suure Arktika looduskaitseala koosseisu.
Esimesena uuris lahte Hariton Laptev 1741. aasta mais Suure põhjaekspeditsiooni ajal. Ta randus lahe lõunakaldal Lemani neeme lähistel, leidis sealt vanad tuleasemed ja kohtus Semjon Tšeljuskini uurimisrühmaga. Kuid keegi neist lahele nime ei pannud.
Lahele pani nime Eduard von Toll 1900. aastal kuunaril Zarja toimunud ekspeditsiooni ajal oma õpetaja, Eestis õppinud ja töötanud baltisaksa päritoluga vene geograafi, botaaniku ja loodusuurija Alexander Theodor von Middendorffi auks.

Tolli aare

Lahes seismise ajal käskis von Toll luua toidulao, soovides polaaröö ajal koerarakenditega Taimõri rannikut uurida. Kuid ise Toll seda ei kasutanudki. Oma päevikus kirjutas Toll sellest nii:
"Siia ma käskisin matta kasti 48 karbi konserveeritud ubadega, kinnijoodetud plekk-kasti 6 kg kuivikutega, kinnijoodetud plekk-kasti 6 kg sealihaga ning kinnijoodetud plekk-kasti, mis sisaldas umbes 1,6 kg suhkrut, 4 kg šokolaadi, 7 pliiti ja 1 teekeetja. Auk ... tähistati puuristiga."
1973. aastal kaevas Komsomolskaja Pravda ekspeditsioon Tolli aarde välja. Osutus, et toiduained on täielikult säilinud ja söödavad. Niimoodi tõestati praktikas, et Kaug-Põhja tingimustes võivad toiduained säilida aastakümneid.
Erich Rein

Erich Rein (26. august 1932 Pärnumaa – 4. mai 2014) oli eesti telerežissöör.
Erich Rein lõpetas 1954. aastal Tallinna Õpetajate instituudi ja 1956. aastal Tallinna Draamateatri õppestuudio. Aastatel 1962–1968 töötas ta Paul Pinna nimelise rahvateatri lavastajana, seejärel läks tööle televisiooni muusikasaadete režissööriks.
Tema käe all valmis neljaosaline dokumentaalfilm "Aegade tuultes" (koos Valdo Pandiga), saatesarjad "Kontserdistuudio", "Muusikaelu", "Helijälg", 24-osaline saatesari Eesti heliloojatest "Lauliku lehed" jpm. Samuti oli ta filmi "Noor pensionär" teine režissöör.
Erich Rein mängis telelavastuses "Nõiakivi" kivivalvur Ropkat.
Erich Rein suri 4. mail 2014 ja ta maeti 27. juunil 2014 Liiva kalmistule.
Kellamäe vald

Kellamäe vald (saksa keeles Kellamäggi) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.
Alfred Molina

Alfred Molina (sünninimi Alfredo Molina; sündinud 24. mail 1953 Paddingtonis Londonis) on Suurbritannia näitleja.
Ta mängis seriaalis "Seaduse nimel" Ricardo Moralest ja seriaalis "Esmaspäeva hommikud" doktor Harding Hootenit.
Filmis "Da Vinci kood" mängis ta piiskop Aringarosat. Ta on mänginud ka filmides "Võluri õpipoiss", "Haridus", "Indiana Jones kadunud laeka jälil" ja "Petturid".
Küberkaitseliit

Küberkaitseliit (KKL) on Kaitseliidu allüksus, mis on 2010. aastal loodud Eesti küberruumi kaitsmiseks. Küberkaitseliidu liikmeteks on vabatahtlikud IT-spetsialistid.
Küberkaitseliidu üksused asuvad Kaitseliidu Tallinna ja Tartu maleva juures. KKL Tallinna üksuse pealik on Jaan Priisalu, Tartu üksuse pealik Kuido Külm.
Reijo Mäki

Elulugu

Reijo Mäki sündis 1958. aastal Põhja-Satakunta maakonnas põllumehe peres. Hariduse omandas noormees Pomarkku vallas ja Turu Kõrgemas Majanduskoolis (Turun Kauppakorkeakoulu). Aastatel 1983–1993 töötas Mäki Postipankki (praeguse Sampo Panga) turundusosakonnas.
Väinö Järvenpää

Väinö Kalevi Järvenpää (hüüdnimega "Väiski"; sündinud 25. septembril 1933 Ii vallas) on Soome endine poksija.
Järvenpää oli aastatel 1959 ja 1961 Soome meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg). Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1955. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1958. aastal II koha.
Järvenpää osales ühe korra Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel ning võitis oma kohtumise 1960. aastal.
Järvenpää osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas I ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1959. aastal Luzernis 13. Euroopa meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1961. aastal Belgradis 14. Euroopa meistrivõistlustel poksis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Viljandi Pauluse kogudus

EELK Viljandi Pauluse Kogudus on luterlik kogudus Viljandis.
Kogudus kuulub Viljandi praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Allan Praats, organistid Anu Röömel ja Tuuliki Jürjo. Segakoori juhatab Külli Salumäe. Juhatuse esimees on Kalle Lillemets.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 ja keskpäevapalvused kolmapäeviti algusega kell 12.00 Viljandi Pauluse kirikus.
Kirik ja kantselei on avatud teisipäevast reedeni kell 10-15.
Briti Akadeemia

Briti Akadeemia (inglise keeles The British Academy) on Suurbritannia humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadusakadeemia, üks neljast Briti rahvuslikust akadeemiast.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Briti Akadeemia asutati 1902. aastal.
Igal aastal valib Briti Akadeemia kuni 52 uut silmapaistvat Briti humanitaar- ja sotsiaalteadlast enda liikmeskonda (Fellow). Lisaks valitakse aastas kuni 20 välismaalast korrespondentliikmeks (välisliikmeks) ja kuni neli auliiget (Honorary Fellow). Akadeemiasse kuulub praegusel ajal  üle 1000 liikme (fellow), üle 300 välisliikme ja 31 auliiget.
Eesti teadlastest valiti 1977. aastal Juri Lotman Briti Akadeemia välisliikmeks.
Fideelia-Signe Roots

Fideelia-Signe Roots (sündinud 27. märtsil 1976 Tartus) on eesti vabakutseline kunstnik.

Haridus ja töö

Roots lõpetas Tartu Kunstikooli kunstilise kujundajana 1995, Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kunstide osakonna maalikunstnikuna 1999, sai Tartu Ülikooli kunstiõpetaja kutsetunnistuse 2000 ning Eesti Kunstiakadeemia interdistsipliaarsete kunstide eriala magistrikraadi 2007. Alates 2013. aastast taotleb ta sealsamas doktorikraadi.
Aastatel 2012–2013 õppis ta Tartu Kutsehariduskeskuses kondiitriks.
Aastatel 2009–2010 töötas Eesti Kunstiakadeemias õppejõuna ning Tallinna Vanglas vabatahtliku kunstiringi juhendajana.
Tema artikleid ja esseid on avaldatud mitmetes väljaannetes.
2006. aastal osales Roots EKA soome-ugri ekspeditsioonil Vepsamaale. Välitöödel tegi ta nii fotosid kui ka dokumentaalfilmi "Vepsa naised, mehed ja töö", mida on näidatud näitustel ja konverentsidel Eestis ja Komi Vabariigis.
Roots on esindanud Eestit välismaal kunstnikuna performance- ja videofestivalidel, samuti osalenud rahvusvahelistel soouurimise konverentsidel.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige
Sara Teasdale

Sara Teasdale (8. august 1884 – 29. jaanuar 1933) oli ameerika luuletaja.
Ulvi Loonurm

Ulvi Loonurm (sündinud 30. detsembril 1956 Raplas) on Eesti jurist, kohtunik.
Ta lõpetas 1981. aastal õpingud Tartu Riiklik Ülikooli õiguse erialal. Ta valiti kohtunikuks 1982. aastal.
Vabariigi President Lennart Meri nimetas ta 14. septembril 1993 Riigikohtu üldkogu ettepanekul esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse.
Vabariigi President Lennart Meri nimetas ta 5. aprillil 1995 Riigikohtu üldkogu ettepanekul teise astme kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab tänaseni ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis. Ta on avalike andmete puudumise tõttu täpsemalt teadmata ajast Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumi eesistuja.
Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige.