Kaukaasia nulg

Botaanilised tunnused

Euraasias kasvavatest nulgudest liikidest on kaukaasia nulg kõige suuremate mõõtmetega. Puu kasvab tavaliselt kuni 50, harva kuni 70 m kõrgeks. Tüve läbimõõt on kuni 1,5 (2,0) m. Eluiga küündib soodsates tingimustes 500 aastani, maksimaalne registreeritud eluiga on 718 aastat.
Võra on laikoonusjas-kuhikjas, püstine ja ulatub vanematel puudel maapinnani. Tüve koor on hallikas, vananedes muutub pikirõmeliseks. Pungad on 3,5–5 (6) mm pikad, vaiguta (põhialamliik) kuni vaigused (alamliik equi-trojani). Võrsed on läikivad, siledad, oliivpronksjad ja karvased, vanemad on pruunid ja karvadeta. Okkad on võrdlemisi laiad (2–3 mm), 2–4 cm pikkused, pealt tumerohelised, hästi läikivad, allküljel kaks sinakasvalged õhulõheriba, püsivad võrsetel 8–13 aastat. Toatingimustes püsivad kaukaasia nulu okkad puul kauem kui harilikul kuusel.
Okkad on ½ mm paksud. Otsast on nad tavaliselt nürid, sageli koguni kerge sälguga, kuid võivad olla ka teravad, eriti noorte puude kiiresti kasvavatel võrsetel.
Peajuur on nõrgalt arenenud, kuid külgmistelt juurtelt tungivad lisajuured sügavale pinnasesse. Hästi arenenud juurestik takistab mägedes esinevat pinnase erosiooni ja võimaldab küllalt hästi tugevatele tuultele vastu pidada.
Isasõisikud on 8–12 (20) mm pikad, punakaspurpurjad või kollased. Käbid on silinderjad, 12–16,5 (20) cm pikad ja läbimõõduga 4–6 cm, noorelt rohelised, valminult punakaspruunid. Seemned on 10–12 mm pikkused, tiivake on umbes poolteist korda kestast pikem. Idulehti on 6–7. Seemne mass on 50–85 mg ja õlisisaldus on umbes 24%.
Käbil on 150–200 seemnesoomust ja iga soomuse juurde kuulub 2 tiivulist seemet.

Levila ja ökoloogia

Kaukaasia nulu põhialamliik (subsp. nordmanniana) kasvab Musta mere ida- ja lõunaranniku mägedes (Kaukasuse lääneosas ja Pontosel) 900–2100 m kõrgusel üle merepinna, peamiselt silikaatsetel muldadel. Areaali lääneosa kattub alamliigi equi-trojani levilaga. Levila kliima on soe ja sademeterohke, aastas esineb sademeid keskmiselt 1000–3000 mm. Metsades moodustab kaukaasia nulg puhaspuistuid või kasvab koos järgmiste puuliikidega: idakuusk (Picea orientalis), harilik mänd (Pinus sylvestris), harilik pöök (Fagus orientalis), Trautvetteri vaher (Acer trautvetteri), kaukaasia valgepöök (Carpinus caucasica), harilik jalakas (Ulmus glabra), mägivaher (Acer pseudoplatanus), kaukaasia pärn (Tilia dasystyla) ja harilik jugapuu (Taxus baccata).
Kasvukohas talub ta küllaltki hästi varju, kõige paremini kasvab värsketel ja sügavapõhjalistel liivsavimuldadel. Ei talu seisvat vett. Külma talub ta kuni −15...–25 °C.
Alamliik subsp. equi-trojani kasvab hajusate reliktsete asurkondadena puhaspuistus Türgi loodeosa kõrgemates mägedes ja Uludagi mäe nõlvadel. Kasvupinnastest eelistab ta karbonaatseid muldasid.

Paljunemine ja kasv

Kaukaasia nulg on ühekojaline okaspuu ja paljuneb seemnete abil. Käbikandvus algab valgusküllases kasvukohas 30- kuni 40-aastastel, puistus 70-aastastel puudel. Tolmlemine toimub aprillis-mais. Seemned valmivad septembris-oktoobris, millele järgneb nende varisemine koos katte- ja seemnesoomustega. Seemnete põhiline levitaja on tuul. Head seemneaastad korduvad iga paari aasta järel, kuid seemnete idanevus on küllaltki madal: 17...20%. Esimesed 10 eluaastat kasvab kaukaasia nulg üsna aeglaselt, hiljem kasv kiireneb ning 100-aastaste puude kõrgus võib ulatuda kuni 35 meetrini.

Kasvatamine Eestis

Eesti sisemaa talved pole soojalembesele kaukaasia nulule sobivad, karmimatel talvedel külmub ta kuni lumepiirini. Tema kasvatamisega võiks katsetada Lääne-Eesti saartel ja ranniku lähedal, kuid sealgi võivad külmemad talved puid tugevasti kahjustada. Eriti ohtlikud on päikesepaistelised varakevadised päevad, kui maa on veel külmunud. Puu tumedad okkad soojenevad, transpiratsioon ehk vee aurumine taimest suureneb, kuid juured ei saa külmunud mullast vett kätte ja selle tagajärjel okkad kuivavad. Lisaks mõjub halvasti õhutemperatuuri järsk kõikumine ööpäeva jooksul. Eestis väga haruldane kaukaasia nulg kasvab peamiselt dendroloogilistes kollektsioonides ja suurimate puude kõrgus on umbes 15 m. Puid võib leida Tallinna Botaanikaaias, Saaremaa läänerannikul Kuusnõmmel, Järvselja dendropargis ja Haanjas Kure dendraariumis.