Kilingi-Nõmme

Nimi

Kilingi-Nõmme on nime saanud 1560. aastal rajatud Schillingitele kuulunud Kilingi mõisa ja 1789. aastal rajatud Nõmme kõrtsi järgi.

Ajalugu

1560. aastal rajatud Kilingi (Schillingite) mõisa ja Nõmme kõrtsi (1789) järgi nime saanud asundus sai alevi õigused 1919 ning linnaks 1. mail 1938. Ajalooliselt piki Pärnu–Valga maanteed kujunenud Kilingi-Nõmmele annab isikupära hästi säilinud peatänavaäärne puithoonestus. Osaliselt on säilinud sajandi algul ehitatud tuletõrjehoonete kompleks.
1895. aastal rajati läbi Kilingi-Nõmme kitsarööpmeline Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ja ehitati Kilingi-Nõmme raudteejaam.
20. aprillil 1937 hukkus Kilingi-Nõmme algkoolis kinoseansil tuleõnnetuses 17 kooliõpilast, vigastada sai rohkem kui 50 (Kilingi-Nõmme II algkooli põleng). See on ka Eesti suurim vigastatutega õnnetus lastega.
1941. aasta 4. juulil toimus Suvesõja käigus Kilingi-Nõmmes Liivamäe lahing pealetunginud Pärnu hävituspataljoni ja Kilingi-Nõmme omakaitse vahel, mis lõppes ründajate tagasilöömisega. Järgmisel päeval laastasid linna punavägede karistusüksused, kes muuhulgas põletasid maha Kiriku tänava ääres asunud hooned.
1975. aastal suleti nii kitsarööpmeline raudtee kui ka raudteejaam. 1975–1981 rajati läbi Kilingi-Nõmme laiarööpmeline Pärnu–Mõisaküla raudtee ja endine raudteejaam muudeti raudteepeatuseks. Rongiliiklus lõppes raudteel aastal 2000 ja pärast seda võeti tee üles.

Kultuuri- ja mälestusobjektid

Kohalikest kultuuri ja mälestusobjektidest võiks nimetada 1710. aasta Põhjasõja aegse pärimusega seotud ajaloolist mändi. Rahvajutu järgi olnud Põhjasõja ajal Vene sõjavägi laagris praeguse Kilingi-Nõmme keskpargi (kunagise laadaplatsi) kohal. "Sääl surnud väepealik ära ja maetud samas liivakünkasse maha. Mõnekümne aasta eest leitud laadaplatsil oleva suure männi juure kartuli koobast kaevates ühe inimese luud, mis arvatud Vene väepealiku omad olevat. Omapärase kujuga kaheharuline mänd on praegu aiaga piiratud ja võetud alevivalitsuse korraldusel kaitse alla." (E. Nugis "Saarde kihelkond", 1934). Kõnealuse männi jäänused on säilinud tänaseni.
Eesti Vabadussõja ajal 1918. aasta lõpul toimus Punapargi juures (7 km Kilingi-Nõmmest) kokkupõrge Eestist taanduva Saksa väeosa ja Eesti kaitsesalga vahel Punapargi lahing. Samas kohas toimus 1919. aasta alguses lahing pealetungivate Vene bolševikega. Vaenlased löödi taganema. Täheks, et seal bolševike vägede edasitungimisele Eestis piir pandi, seati Voltveti Punaparki 1934. aastal üles inimeste jõul kohale veetud kivimürakas. 1933. aastal püstitati kihelkonna keskusse Kilingi-Nõmme alevisse I maailmasõjas ja Eesti Vabadussõjas langenud Saarde sõdurite mälestuseks Anton Starkopfi valmistatud Saarde Vabadussõja mälestussammas. Mõlemad mälestusmärgid hävitati, kui pärast II maailmasõda kommunistid võimule tulid. Punapargi mälestuskivi taastati nn "laulva revolutsiooni" päevil, Kilingi-Nõmme südames paiknenud sammas on nüüdseks endisel kujul taastatud.
Aastail 1998–2010 esindas Kilingi-Nõmme Eestit Euroopa kultuurikülade programmis. Ehkki ametlikult on projekt lõppenud, hoitakse kontakti ja peetakse konverentse. Euroopa kultuurikülade järelprojekti Euroopa Liit ei rahastanud.
Kilingi-Nõmme lipp ega vapp ei ole kasutusel, sest 2005. aastal ühineti Saarde ja Tali vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.
Alates 5. septembrist 2008 on Kilingi-Nõmmes spordihoone, kus on suur palliplats, seinatenniseväljak ja jõusaal.

Tuntud inimesi

Tuntud isikutest on Kilingi-Nõmmest pärit poliitikud Lauri Laasi, Marie Reisik ja Mart Siimann, sõjaväelased Ants Laaneots ja Paul Lilleleht, dirigent Neeme Kuningas ja näitlejad Helene Vannari, Maiken Pius ja Sulev Luik, laulja Liisi Koikson, koorijuht Toomas Voll ning arhitekt Reio Avaste.