google/wiki40b huggingface dataset:
Bugesera nõgu

Bugesera nõgu on suur negatiivne pinnavorm Burundi kirdeosas ja Rwanda kaguosas, üks paljudest nõgudest Ida-Aafrika järvedevahelises vööndis.
Nõgu ümbritsevad põhjas, idas ja lõunas kiltmaad, mille kvartsiidist harjad ripuvad nõo kohal. Läänes piirneb Bugesera piirkond põhja–lõunasuunalise Kanyaru jõe oruga, mis ulatub nii Burundi kui ka Rwanda territooriumile.
Maastikul on valdavad pikad mäed ja orud, mida enne põuda katsid suured papüürusesood ja alalised järved. Oli vaid üksikuid soised jõgesid. Tüüpiline järv oli Cohoha järv.
Burundis on Bugesera piirkond on üks 11 looduslikust piirkonnast. See hõlmab Muyinga provintsi ja Kirundo provintsi põhjaosa. Seda piirkonda hüütakse mu Bugesera ('neetud ala'), tõenäoliselt joogivee nappuse tõttu. Siiski on selles piirkonnas omavahel ühenduses olevate soode kompleks mitme väikese madala järvega, millest toitub Kagera jõgi. Allikaid ei ole. Seetõttu kasutatakse joogivee saamiseks käsitsi kaevatud laiu kaeve. Piirkonnas on sagedased põuad, mis tekitavad toidunappust ja sunnivad elanikke lahkuma.
Ronaldinho

Grêmio

Ronaldinho liitus 1987. aastal jalgpalliklubi Grêmio noortemeeskonnaga. Debüüdi esimeeskonnas tegi ta 1998. aastal Copa Libertadorese turniiril.
Grêmio eest mängis Ronaldinho kolm aastat, selle aja jooksul tegi ta kaasa 145 kohtumises ja lõi 72 väravat.

Paris Saint-Germain

2001. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Paris Saint-Germain. Üleminekusummaks oli 5,1 miljonit eurot. 
Ronaldinho tegi oma liigadebüüdi 4. augustil 2001, kui ta tuli vahetusest 1:1 viigimängus Auxerre'iga. Debüütvärava lõi ta 13. oktoobril Lyoni vastu penaltist.

Barcelona

Ronaldinho siirdus 2003. aastal 30 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. Ta lõi oma debüütvärava klubi meeskonnas sama aasta 3. septembril Sevilla vastu.
Hooaegadel 2004–05 ja 2005–06 aitas ta Barcelona tulla La Liga meistriks. Ronaldinho võitis Kataloonia klubiga 2006. aastal ka UEFA Meistrite Liiga.
Kokku mängis ta Barcelona rivistuses viie hooaja peale 207 mängu ja lõi 94 väravat.

Milan

Pärast 2007–08 hooaega liitus Ronaldinho Itaalia Serie A klubiga AC Milan. Ta lõi oma esimese värava Milani eest 28. septembril 2008 mängus Internazionalega.
Ronaldinho mängis debüüthooajal kõikide sarjade peale 36 mängu ja lõi 10 väravat, järgmisel hooajal 43 mängu ja 15 väravat.
2011. aastal aitas ta Milani tulla Itaalia meistriks.

Hilisem karjäär

11. jaanuaril 2011 liitus Ronaldinho ühe aastase lepingu alusel Brasiilia jalgpalliklubiga Flamengo.
Alates 2012 hooajast mängis ta teises Brasiilia kõrgliiga klubis Atlético Mineiro. Atléticoga tuli ta 2013. aastal Copa Libertadores'i võitjaks.
2014. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Mehhiko klubiga Querétaro. Oma teises mängus klubi rivistuses andis ta väravasöödu ja oli täpne penaltil Guadalajara vastu.
2015. aasta juulis naasis ta Brasiiliasse, sõlmides Fluminensega ühe ja pooleaastase lepingu.

Koondisekarjäär

Brasiilia jalgpallikoondises mängis Ronaldinho kokku 97 mängu ja lõi 33 väravat, mis teeb temast koondise aegade kaheksanda parima väravaküti.
Tema debüütmäng toimus 26. juunil 1999 mängus Lätiga, kohtumine võideti 3:0.
Ronaldinho oli 1999. aasta Konföderatsioonide karika parim väravakütt, kui Brasiilia lõpetas turniiri hõbemedaliga. Samal aastal tuli ta koondisega Copa América võitjaks.
2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel moodustas Ronaldinho Rivaldo ja Ronaldoga ründekolmiku. Ta aitas meeskonnal alistada finaalmängus 2:0 Saksamaa.
Ronaldinho võitis 2005. aastal Brasiilia jalgpallikoondisega Konföderatsioonide karika.

Isiklikku

Ronaldinho sündis Brasiilias Vila Novas Porto Alegre naabruskonnas. 
Tema ema Miguelina on endine müüja, kes hiljem õppis meditsiiniõeks, ja isa João oli laevatehase tööline ning kohaliku jalgpalliklubi Cruzeiro mängija, kes suri basseinis ujudes südamerabandusse, kui Ronaldinho oli kaheksa-aastane.
Ronaldinho õde Deisi töötab suhtekorraldajana ja vend Roberto on endine jalgpallur.
Ronaldinhol on Brasiilia tantsija Janaína Mendesega poeg João (sündinud 25. veebruaril 2005), kes on nimetatud Ronaldinho isa järgi.
2007. aasta jaanuaris omandas Ronaldinho Hispaania kodakondsuse.
Jacob Pranck

Elulugu

Jacob Pranck oli rootslane.
Õppis Göteborgi gümnaasiumis, Uppsala Ülikoolis (immatrikuleeriti 15. septembril 1688) ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti septembris 1690), filosoofiastipendiaat (jaanuaris 1694; mainitud 15. septembril 1694). 1694 valmis tal Tartu Ülikoolis (professor Sven Cameeni juures) disputatsioon "Värvuste kasutamisest ja loomusest" ("De usu et natura colorum"), mille kaitses 28. märtsil 1694. Ta kasutas oma uurimuses (inspireerituna matemaatikaprofessor Sven Dimbergi loengutest) ühena esimestest Isaac Newtoni seisukohti.
Virulentsusfaktor

Toksiinid

Võimet toota toksiine tuntakse toksigeensuse nime all. On olemas kaks peamist tüüpi toksiine (kui liigitada keemilise koostise põhjal): lipopolüsahhariidid (primaarselt seotud gramnegatiivsete bakterite välismembraanile) ja valgud. Valke sekreteerivad väga mitmesugused bakterid. Rakk-ühenduses olevaid toksiine (nagu lipopolüsahhariide, mis on kinnitatud välismembraanile) nimetatakse endotoksiinideks. Sekreteeritud valgulisi toksiine, mis difundeeruvad ekstratsellulaarselt, tuntakse eksotoksiinide nime all.

Endotoksiinid

Endotoksiline lipopolüsahhariid (LPS) koosneb polüsahhariidsest ahelast ja lipiidsest sabast. LPSi mürgiseks komponendiks on Lipiid A, mis paikneb lipiidse saba kõige tipmises osas. Kui bakter on kahjustatud või hävinud, siis vabaneb eespool nimetatud endotoksiin ja põhjustab põletikulist immuunvastust. 
Kaasasündinud (mittespetsiifiline) immuunsus on suuteline ära tundma suure hulga patogeene, kaasa arvatud LPS endotoksiine.
See on vahendatud läbi Toll-sarnaste retseptorite (TLR) – retseptorid, mis on võimelised tuvastama patogeenide epitoope. Toll-sarnane retseptor, mis vastutab lipopolüsahhariidide äratundmise eest, on TLR-4.

Eksotoksiinid

Eksotoksiine eritavad ainult elusad mikroobid, kusjuures erinevad bakteriliigid sekreteerivad erilaadi mürkaineid. Toksiin on tähtsaim tegur virulentsuse tuvastamiseks. Näiteks ilma eksotoksiinideta Escherichia coli tüved on peaaegu mittevirulentsed või madala virulentsustasemega. Mürke võib pidada toksiliseks ka väga madalal kontsentratsioonil. Eksotoksiinidele pannakse tavaliselt selline nimetus, mis annab teavet, millele eritatud mürgifraktsioon mõjub. Näiteks: neurotoksiin, leukotoksiin, enterotoksiin ja hemolüsiin.
Maja Dahlqvist

Maja Dahlqvist (sündinud 15. aprillil 1994 Falunis) on Rootsi murdmaasuusataja.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta sprinditeates koos Stina Nilssoniga maailmameistriks
Esimest korda osales ta MK-sarjas 29. novembril 2014 Kuusamos toimunud etapil klassikatehnikasprindis. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas poodiumile 13. jaanuaril 2018 Dresdenis vabatehnikasprindis. Päev hiljem võitis ta seal samas Ida Ingemarsdotteriga teatesprindi.

Maailmakarikavõistlustel

Maja Dahlqvist on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 25. veebruar 2019) 33 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud poodiumile kuuel korral.
Roa/Lunner

Roa/Lunner on asula (tettsted) Norras Opplandi maakonnas.
Ta koosneb Roast ning sellest vahetult loodes paiknevast Lunnerist.
Asula pindala on 2,25 km².
Elanike arv on 1576 (1. jaanuar 2008) (1. jaanuaril 2007 1558). Rahvastikutihedus on 700 in/km² (2007. aastal 696).
Sirje Parve

Sirje Parve (sündinud 20. augustil 1948) on eesti sisearhitekt ja disainer.
Parve on lõpetanud Tartu Kunstikooli (cum laude) ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (nüüdne Eesti Kunstiakadeemia) arhitektuuriteaduskonna sisearhitektina (samuti cum laude). Tal on kutsekvalifikatsioon Volitatud sisearhitekt, Tase 7
1991. aastast juhib Parve endale kuuluvat sisearhitektuuribürood Ruumidisain OÜ, mis tegeleb sisekujunduse, mööblidisaini ja messidisainiga. Ta on kujundanud arvukalt ühiskondlikke hooneid, büroosid ja eluruume, teinud messikujundusi ja disaininud ka tänavasisustust. Läbi aastate on ta võtnud ajakirjanduses eksperdina sõna sisearhitektuuri, tootekujunduse ja sellealase hariduse teemadel.Sirje Parve "7
Sirje Parve teoseid on korduvalt nomineeritud Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiale.
Parve on Eesti Sisearhitektide Liidu liige, 2015. aastast ESL-i nõukoja liige.

Isiklikku

Sirje Parve abikaasa on filosoof ja psühhiaater Valdar Parve, tütar disainer ja sisekujundaja Piret Parve ja poeg tööstustehnoloog Kaur Parve.
Majanduskasv

Majanduskasvu riskid

Majanduskasvu riskidest kirjutas Rooma Klubi uuringugrupp raamatus "Kasvu piirid" (Limits of Growth). Selles tõendatakse, et majanduskasv, seotult tarbimise kasvuga, toob kaasa ka reostuse kasvu. Majanduskasv saab olla vaid ajutine, ökoloogiliselt tasakaalulise majanduse kasv on null. Indrek Tarandi üheks teesiks 2011. aasta presidendivalimistel oli: "Leian Eestile ainitise majanduskasvu asemel parema eesmärgi".

Majanduskasvu, energia- ja ressursitarbimise kasvu vahelise seose lahutamine

Majanduskasvu, energia- ja ressursitarbimise kasvu vahelise seose lahutamine (inglise decoupling) on jätkuv majanduskasv (SKT kasv), mis ei too kaasa ressursikasutuse, jäätmete, saaste kasvu, mis saavutatakse ressursi- ja energiakasutuse tõhususe kasvuga.
Mõõdetakse mahukuse näitajatega (nt majanduse CO₂- ja energiamahukus).
Siiski on seni vähe tõendeid absoluutse seose kaotamise võimalikkusest.
Signaaliprotsessor

Signaaliprotsessor (ingl digital signal processor, lühend DSP) on spetsiaalne mikroprotsessor, mis töötleb signaale ja seda enamasti reaalajas (sündmuse tegeliku toimumise ajal). Tänapäeval põhinevad peaaegu kõik heli, pildi ja video salvestamise, ülekandmise ja säilitamise meetodid digitaalsel signaalitöötlusel. Töötlemiseks kulub teatav  aeg, kusjuures signaal võib töötlustraktis hilistuda mikrosekundi osadest raadiotehniliste signaalide korral kuni sekunditeni tihendatud heli- ja videosignaalide korral.
Analoogsignaali töötlemiseks sisaldab signaaliprotsessor analoog-digitaalmuundurit (ADC) ja digitaal-analoogmuundurit (DAC). Digitaalse signaaliprotsessori eelis analoogsignaali otsese analoogelektroonika vahenditega töötlemise ees on signaalitöötluse algoritmi või selle parameetrite muutmise või teise vastu vahetamise hõlpsus, sest DSP puhul pole riistvaralisi muudatusi selle juures vaja teha.

Ajaloost

Esimene spetsiaalne protsessor digitaalsignaalide töötlemiseks FDP (Fast Digital Processor) valmistati ettevõttes Lincoln Laboratory 1970. aastate algul ja see põhines von Neumanni arhitektuuril. Seejärel valmistati kiireks signaalitöötluseks kohasema Harvardi arhitektuuriga signaaliprotsessor LSP/2; selle koosseisu kuulus enam kui sada integraallülitust. Esimesed DSP-d ühel kiibil jõudsid saritootmisse 1980. aastate algul, tüüpilised esindajad Intel 2920, TMS32010 (Texas Instruments) ja µPD7720 (NEC).
Eva Kams

Haridus

1991. aastal lõpetas Kams Heino Elleri nimelise Tartu muusikakooli, ta on ennast täiendanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Aastatel 2001-2006 õppis ta Eesti Maaülikoolis kinnisvara planeerimist ja hindamist ning lõpetas cum laude. Kamsil on magistrikraad.

Ametialane tegevus

Kams on Elva vallavolikogu liige. Aastatel 2005-2009 oli ta Elva linnavolikogu liige ja 2015-2017 Elva linnapea. 
2002. aastal alustas Eva Kams ettevõtlusega kinnisvaravaldkonnas ja asutas EST Kinnisvara OÜ, mille juhatuse liige ja omanik ta on tänaseni. Lisaks on Kams olnud ja on siiani mitme ettevõtte juht ja osanik. Samuti on ta töötanud 11 aastat muusikaõpetajana Rõngu keskkoolis. Kams on elu jooksul juhtinud mitmeid laulukoore. 2012. aastal asutas ta Tartu Hansa segakoori, kus on praegugi dirigent.
Kams on ettevõtjatöö kõrvalt ka naiskodukaitse ja Tartu Hansa Rotary klubi liige. 2005. aasta augustist 2015. aasta maikuuni oli ta Eesti Reformierakonna liige.
Hermann von Salm

Hermann von Salm (sündis umbes 1035, suri 28. septembril 1088) oli Saksa vastukuningas aastast 1081 kuni oma surmani.
Hermanni poliitilise tõusu põhjustas investituuritüli paavsti, kelleks tollal oli Gregorius VII, ja Saksa-Rooma keisri vahel, kelleks tollal oli Heinrich IV. Tüli käis selle üle, kellel on õigus määrata Saksamaal piiskoppe ja mille alusel seda teha. Kumbki soovis iseenesele piiskoppide määramise õigust. Heinrich hakkas vaimulikele maid läänistama, tagades nii nende lojaalsuse. Juhtus sedagi, et mõnele vabanenud kohale määrasid uue võimukandja nii paavst kui keiser.
Seetõttu pani Gregorius Heinrichi kirikuvande alla. Paavst määras Rudolf von Rheinfeldeni vastukuningaks ja Heinrich omakorda laskis valida vastupaavsti. Saksamaal algas kodusõda. 14. oktoobril 1080 toimus Elsteri lahing, milles Rudolf purustas Heinrichi sõjaväe, kuid suri ise järgmisel päeval lahingus saadud haavadesse.
Saksimaa ja Švaabimaa aadlikud valisid 6. augustil 1081 Ochsenfurdis Hermanni uueks vastukuningaks. Mainzi peapiiskop Siegfried I kroonis Hermanni Goslaris 26. detsembril ja Hermann püüdis paavsti tahtmist Saksamaal läbi suruda.
Hermann lootis koguda suure sõjaväe ja sellega Heinrichit lüüa, aga selle soovi lõpetas tema peamise toetaja Otto von Northeimi surm 11. jaanuaril 1083. Hermann ei osutunud kaugeltki nii võimekaks juhiks kui Rudolf ja Heinrich suutis seetõttu kodusõja peaaegu ilma vastupanuta lõpetada. Hermann põgenes 1085 Taani.
1086 tuli ta sealt sõjaväega tagasi ja võitis liidus Baieri hertsogi Welf I-ga Heinrichit Bleichfeldi lahingus, kuid osutus niivõrd ebapopulaarseks, et pidi 1088 võitlusest Heinrichiga loobuma. Gregorius oli 1085 surnud ja järgmised paavstid enam nii saksavaenulikku poliitikat ei ajanud, nii et ka paavsti toetus Hermannile vähenes. Hermann suri varsti pärast seda. Rohkem vastukuningaid paavstid valida ei lasknud.
Hermann oli abielus Sofia von Formbachiga. Abielust sündis poeg Otto von Salm, kes järgnes isale Salmi valitsejana, kuid ei paistnud poliitikas ega poliitikaväliselt millegagi silma.
Ilmaneitsi

Ilmaneitsi on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg". Kirjelduse tema kohta on andnud ka Matthias Johann Eisen oma kirjutistes Eesti mütoloogiast.
Ilmaneitsit on mainitud rahvuseepose kümnendas loos (Kikerpära soo. Vetevaimu kuld. Jõukatsujad. Võlatasumine Soome. Ilmaneitsi sõrmus.)

Setud

Ilmade muutumine pani juba muistsed inimesed selle põhjust uurima. Setu rahvalaulud tunnevad nelja ilmaneitsit, kes kulla-, hõbeda- ja vasekanga kudumisega tegelevad. Kuna ilmaneitsi on väga ilus ja kaugelepaistev, meelitab ta palju kosilasi enda juurde, kes tulevad nii maalt, kui ka taeva alt. Setu rahvalaulud toovad välja, et kosjas käis ka päev, kuid Ilmatüdruk ei võtnud päeva peiuna vastu päev peab hommikul vara tõusma ja õhtul hilja looja minema. Samuti tõukas ta eemale ka kuu: peab õhtul tõusma ja ööl kustuma.

Olemus

Ilmaneiudude sündimise kohta teab eesti rahvalaul seletust anda: noor neiu ehtis ennast ja läks metsa marjule ning sai marjade söömisest ilusaks. Ilusaks saades sammub ta ilma äärele paistma ega tule vanemate kutse peale sealt enam tagasi. Võimalik, et rahvas arvas selle marja, mis neiu ilusaks tegi, ta ka maa pealt taevasse paistma tõstvat. Ilus, kaugelepaistev ilmaneitsi tõmbab magnetina palju kosilasi enese juurde. Tuleb kosilasi maa pealt ja taeva alt. Mõnel puhul hoopleb ilmaneitsi oma rikkusega, korra kaebab koguni vaesust. Üks rahvalaul laseb hoopleva ilmaneitsi tähele mehele minna. Teisel korral lubavad sugulased ehete puudust kaebavale ilmaneitsile kaasavara, aga ei anna midagi.
Nefroloogia

Nefroloogia on sisemeditsiini eriala, mis tegeleb primaarsete ja sekundaarsete neeru- ja kuseteede haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga.

G

Glomerulaarhaigused

H

Hüperurikeemiline nefropaatia

K

Koldeline nefriit - 
Krooniline glomerulonefriit - 
Krooniline neerupuudulikkus

M

Membranoproliferatiivne glomerulonefriit

N

Neeruamüloidoos - 
Neerutuberkuloos - 
Neeruveeni tromboos

P

Proliferatiivne glomerulonefriit – 
Püelonefriit

R

Ravimnefropaatiad

T

Tsüstiit -
Tsüstneer

V

Vaskulaarne nefroskleroos

Ä

Äge glomerulonefriit - 
Äge neerupuudulikkus
Aime Hansen

Aime Hansen (sündinud 16. augustil 1962) on eesti luuletaja, kirjanik ja kunstnik.
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1987. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti filoloogina. Ta on tegutsenud keeleõpetajana ja ajakirjanikuna (kultuur ja olemuslood),  tegelenud visuaalse teatri ja esinemiskunstiga Eestis ja väljaspool. 
Aime Hanseni luulet iseloomustab tugev visuaalsus, ilmutuslikkus ja religioosne impulss. 
Proosaraamat "Jaipur-Delhi-Himaalaja: reisikohvrist leitud lood" sisaldab kolmteist lugu, mis on inspireeritud autori elu- ja rännukogemustest, kokkupuutest teiste kultuuridega, aga ka tema pikaajalisest huvist idareligioonide, müstika ja psühholoogia vastu.
5. oktoobrist 24. novembrini 2013 on Kiek in de Köki tornis Hanseni idamaa-aineliste digimaalide näitus "Maagilised peeglid".
Aime Hansen on Eesti Kirjanike Liidu liige.
Min izāmō

"Min izāmō" ('Minu isamaa') on liivlaste rahvushümn.
Hümni sõnade autor on Kuramaa luuletaja Kōrli Stalte (1870–1947) ja meloodia pärineb Friedrich Paciuselt. Hümni meloodia on sama mis Soome ja Eesti hümnil.

Hümni sõnad

Min izāmō, min sindimō,

ūod ārmaz rānda sa,

kus rāndanaigās kazābõd

vel vanād, vizād piedāgõd.

Min ārmaz īlmas ūod set sa,

min tõurõz izāmō!
Min izāmō, min sindimō,

ūod ārmaz rānda sa,

kus lāinõd mierstõ vīerõbõd

un rāndan sūdõ āndabõd.

Min ārmaz īlmas ūod set sa,

min tõurõz izāmō!
Min izāmō, min sindimō,

ūod ārmaz rānda sa,

kus jelābõd īd kalāmīed,

kis mīer pǟl ātõ pǟvad īed.

Min ārmaz īlmas ūod set sa,

min tõurõz izāmō!
Min izāmō, min sindimō,

ūod ārmaz rānda sa,

kus kūltõb um vel pivā ēļ

- min amā ārmaz rāndakēļ.

Min ārmaz īlmas ūod set sa,

min tõurõz izāmō!

Ametlik lätikeelne tõlge

Ai tēvzeme, ai dzimtene

un mīļā jūra te,

kur krastā sīkstas, šalcošas

vēl vecās priedes līgojas.

Vismīļākā man pasaulē

tu, dārgā tēvzeme.
Ai tēvzeme, ai dzimtene

un mīļā jūra te,

no kuras viļņi ceļu rod

šurp smilšu krastam muti dot.

Vismīļākā man pasaulē

tu, dārgā tēvzeme.
Ai tēvzeme, ai dzimtene

un mīļā jūra te,

kur zvejnieki vien dzīvot var,

kas dienā, naktī viļņus ar.

Vismīļākā man pasaulē

tu, dārgā tēvzeme.
Ai tēvzeme, ai dzimtene

un mīļā jūra te,

kur jūrmalnieku valoda

vissvētākā vēl dzirdama.

Vismīļākā man pasaulē

tu, dārgā tēvzeme.

Eestikeelne tõlge

Mu isamaa, mu sünnimaa,

oled armas rand,

kus rannaäärel kasvavad

veel vanad, sitked männid.

Sa oled mu ainus armastus,

mu kallis isamaa.
Mu isamaa, mu sünnimaa,

oled armas rand,

kus lained merelt veerevad

ja rannal’ suud annavad.

Sa oled mu ainus armastus,

mu kallis isamaa.
Mu isamaa, mu sünnimaa,

oled armas rand,

kus elavad vaid kalamehed,

kes mere peal on päevad, ööd.

Sa oled mu ainus armastus,

mu kallis isamaa.
Mu isamaa, mu sünnimaa,

oled armas rand,

kus püha keelt veel räägitakse

– mu oma armsat liivi keelt.

Sa oled mu ainus armastus,

mu kallis isamaa.
Pseudoboodon

Levila

Neid madusid võib kohata Aafrikas.
Bashment

Bashment on reggae-, ragga- ja dancehall-kultuuri arendav sündmus Eestis.
Seda korraldavad Ringo Ringvee, Tarrvi Laamann, J.O.C. ja Dice Rudy.
Julius Voolaid

Julius Voolaid (Julius Vollmann, 26. juuni 1900 Tapa – 14. veebruar 1966 Tallinn) oli Eesti poliitik ja kirikuõpetaja, I Riigivolikogu liige 1938–1940. 
Voolaid õppis Tallinna ühisgümnaasiumis. Tartu Ülikooli Usuteaduskonnas 1925–1929. Oli prooviaastal Rõuges ja Amblas. Ordineeriti vaimulikuks 9. märtsil 1930.
Ta nimetati 1956. aastal Türi koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu.
Aleksandr Tšernov

Elulugu

Vedurimasinisti poeg, venelane. NLKP liige 1940. Haridus: 1930–1934 metsandustehniline instituut Arhangelskis, 1939–1940 NSVL NKVD kõrgema kooli kuulaja
Töökohad: 1934–1939 oblasti maaosakonna insener-hüdrotehnik ja sektorijuhataja Arhangelskis, 1940 Komi ANSV NKVD majanduse osakonna (EKO) 2. jaoskonna ülem, 1940–1941 samas 1. jaoskonna ülem ja EKO ülema asetäitja, 1941 Komi ANSV NKGB salajase-poliitilise osakonna (SPO) ülema asetäitja, 1941–1943 Komi ANSV NKVD SPO ülem, 1943–1945 Komi ANSV NKGB 2. osakonna ülem, 1945–1946 NKVD/MVD Berliini operatiivsektori 4. osakonna ülema asetäitja, 1945–1948 Komi ANSV riikliku julgeoleku ministri asetäitja, 1948–1951 Tadžiki NSV Stalinabadi oblasti UMBG ülem, 1951 NSVL MGB kaadrivalitsuse käsutuses, 10.8.1951–16.3.1953 Eesti NSV riikliku julgeoleku ministri asetäitja, 23.3.1953–23.5.1953 Eesti NSV siseministri asetäitja, 1953–1954 Poola julgeolekuministeeriumi juures asuva NSV Liidu Siseministeeriumi vanemnõuniku asetäitja vastuluure alal, 1954–1958 Brjanski oblasti, 1958–1959 Smolenski oblasti UKGB ülema asetäitja, 1959–1963 asutuse „postkast nr. 30“ direktori abi režiimi alal Melekessis Uljanovski oblastis. Alates 1963 pensionär Dimitrovgradis.

Tegevus Eesti NSV julgeoleku ministri asetäitjana

Ministri asetäitjana vastutas ta võitluse eest Eesti "natsionalistide" ja "bandiitidega". Tšernovi kohta on andmeid, et ta võttis isiklikult osa arreteeritud inimeste peksmisest, sealhulgas koos Eesti NSV julgeolekuministri Moskalenkoga. "Samal ajal, kui Moskalenko peksis A.P-d, peksid kõrvaltoas Tšernov ja MGB jaoskonnaülema asetäitja A.P. ema. 20. oktoobril 1951 peksid Moskalenko ja Tšernov ülekuulamise käigus julmalt läbi O.V., kes oli ennast Raplamaal metsatalus varjanud ja tulevahetuses haavata saanud. 1952. aasta aprillis peksid ENSV MGB töötajad Tšernovi juhtimisel Raplamaal kinnivõetud "bandiitide käsilasi" T.M-i ja E.K-d, kui need "vajalikke tunnistusi" ei andnud. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomiteel said Tšernovi vägivallatsemised teatavaks, kuid ka teda ametisoleku ajal parteiliselt ei karistatud."
Eva Silvia Pärt-Enander

Elulugu

Eva Silvia Pärt-Enander on arsti tütar, Peeter ja Toomas Pärdi õde.
Lõpetas 1980 Gävles Vasaskolani gümnaasiumi, 1984 Uppsala ülikooli, filosoofialitsentsiaat numbrilise analüüsi alal (1988, samas), PhD (numbriline analüüs, 1995, samas), väitekiri "Overlapping grids and applications in gas dynamics" (Uppsala, 1995). Oli 1983–1984 Uppsala ülikooli infotehnoloogia õppetooli vanemlaborant, 1984–1985 California Ülikooli (Los Angeles) matemaatika õppetooli külalisdoktorant, 1985–1990 Uppsala Ülikooli assistent ja doktorant, 1991–1996 nooremõpetaja, 1997–2015 tehniline andmetöötluse ülikoolilektor, 2001–2013 Uppsala Ülikooli õppelabori e-õppe ainekursuste juhataja ja juhendaja, 2013– Uppsala ülikooli infotehnoloogia osakonna abijuhataja. Pidanud loenguid rakendusmatemaatikast, programmeerimisest, arvutlusest ja e-õppest, korraldanud aastast 2006 Uppsala Ülikooli võrgupõhist eesti keele õpetust.

Teadustöö

Uurinud osaliste diferentsiaalvõrrandite rakendusi ja nende arvulisi lahendeid, eriti aerodünaamikas. Arendas 1987–1989 koostööd Rootsi rakendusmatemaatikute ja Los Alamose National Laboratory teadlaste vahel. Osales Euroopa kosmosesüstiku projektis HERMES (1987–1993), Rootsi rahvuslikus rakendusmatemaatika võrgustikus (1997–1999), Euroopa Liidu projektis JACO3 (JAVA and COBRA based Collaborative Environment for Coupled Simulations; 1998–2000). Uppsala ja Stanfordi ülikooli ühise magistriõppe arvutuskursuse projektijuht (aastast 2004), Rootsi ülikoolide õpihaldussüsteemide evalveerija (2005–2006). Esinenud konverentsidel Rootsis, Portugalis, Prantsusmaal, Saksamaal ja USA-s, oli Nordic MATLAB Conference '97 korraldajaid. Uppsala ülikooli akadeemilise senati (aastast 2005) ja mentorite kolleegiumi liige (aastast 2006).

Tunnustus

Amelia Earhardi aastapreemia (1989), Rootsi Õppevahendite Autorite Ühingu aastapreemia (1997, 2000). Tunnistatud Uppsala Ülikooli tublimaks pedagoogiks tehnikas ja loodusteadustes (2003).
Ironi maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Pühatu-Riidaku vald

Pühatu-Riidaku vald (saksa keeles Pühhat und Ridaka) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raikküla vallaga.
Kaevandamisviis

Kaevandamisviis on moodus maavara kaevandamiseks.
Eestis kasutatakse avakaevandamist ja allmaakaevandamist.  
Avakaevandmise hulka kuuluvad järgmised viisid: aukkaevandamine, vaalkaevandamine ja väljakkaevandamine; allmaakaevandamise levinud viisid olid Eestis varem umbkaevandamine ja lankkaevandamine, nüüd on neid kahte hakanud asendama sageli kamberkaevandamine.