google/wiki40b huggingface dataset:
Tigran Leoni Petrosjan

Tigran Leoni Petrosjan (armeenia keeles Տիգրան Լևոնի Պետրոսյան; sündinud 17. septembril 1984 Jerevanis) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2004). 
Tema isa pani talle eesnimeks Tigran kuulsa kaasmaalase male maailmameistri Tigran Petrosjani auks. Tigran hakkas maletama 5-aastaselt. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2004. aastal. Aasta varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Petrosjan on kahekordne Armeenia malemeister (2012, 2013). 2004. aastal tuli ta Kochis juunioride maailmameistrivõistlustel esikolmikusse.
Ta võitis Armeenia võistkonna koosseisus kaks kuldmedalit maleolümpiatel (2008, 2012).
23. strategeem

23. strategeem 36 strategeemist on "liitu kaugega võtmaks lähedast".
Ajutise liidu stratageem.

Näiteid

Aastal 270 eKr tahtis Qini kuningas Zhao vallutada Qi riiki, kuid ta peaminister Fan Sui oli  selle vastu ja soovitas selle asemel kuningale plaani sõlmida liit kaugega ja rünnata  lähedast.     
Fan Sui ütles: "Kuue riigi seas on Qi tugevaim ja Qini riigist kõige kaugemal. Kui me ründame Qid nüüd peavad meie sõdurid kõigepealt läbima Hani riigi ja Wei riigi territooriumi. Väheste vägedega on raske vallutada Qid. Aga piisavate vägedega on see siiski võimalik. Me soovime olla ise võitmatud. Seega miks mitte rünnata alguses naabruses olevaid Hani ja Weid ning alles nende sammude järel Qid? " Vältimaks Qi alliansi Hani ja Weiga algatas kuningas Zhao Qiga liidu moodustamise.  Neljakümne järgneva aasta jooksul järgiski Qin seda poliitikat: lõi liidu Qi ja Chu riigiga, võttes samas esmalt ära Hani ja Wei. Hiljem vallutas Qin põhja poolsed Zhao ja Yan  riigid. Seejärel vallutas lõunapoolse Chu. Lõpuks suutis Qin vallutada ka Qi riigi. Kuningas Zhao unistus ühendada Hiina oli seega teostatud. See oli tee kuidas kuningas Zhaost sai Qin Shi Huangdi - esimene Hiina keiser.
Katri luht

Katri luht (ka Katre laht; keskkonnaregistri kood vee2086600) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas. Järve pindala on 15,1 ha.
Haradok

Ajalugu

Haradokki mainitakse esimest korda aastal 1128. Kaart aastast 1579 näitab praeguse linna koha peal kaht asulat, Suurt ja Väikest Haradokki. Aastal 1613 on kaardile kantud kui üks asula – Haradoki alev. Selleks ajaks oli asula juurde juba rajatud ka kindlus, kuigi pole teada, millal see täpselt rajati ja kes selle ehitas.
Aastal 1772 läks alev esimesel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu ja samal aastal sai ka linnaõigused. Aastal 1860 hakati asulas tootma potast. Aastal 1904 avati linnast kaks kilomeetrit idas raudteejaam ja seejärel laienes linn raudteeni. 1924. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Teises maailmasõjas kaotas Haradok ja linna ümbruskond 8000 inimest, linna külje alla rajati aga laager, kus hukkus 2500 inimest.
Robert Looga

Robert Looga (17. mai 1921 Tartu – 6. juuli 2015) oli eesti arstiteadlane ja Tartu Ülikooli professor.
Ta õppis aastatel 1929–1935 Tartu 16. algkoolis, aastatel 1935–1938 Tartu 3. Progümnaasiumis ja lõpetas aastal 1941 Hugo Treffneri Gümnaasiumi kiitusega. Gümnaasiumis õppimise ajal võttis ta osa vaatlustest Tartu Tähetornis Aksel Kipperi juhendamisel. Aastal 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus viibis alguses tööpataljonides ja oli aastatel 1942–1945 Eesti Laskurkorpuses. Aastal 1945 astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1951 arstina cum laude.
Pärast ülikooli lõpetamist jäi ta aastatel 1951–1954 TRÜ füsioloogia kateedri juurde aspirantuuri, kus tal valmis kandidaadiväitekiri teemal "Südamesageduse reflektoorsetest muutustest punnetuste puhul", mille ta kaitses 26. novembril 1954, omandades meditsiinikandidaadi kraadi. Pärast kandidaadikraadi kaitsmist töötas ta lühikest aega TRÜ anatoomia kateedris assistendina ja aastast 1955 TRÜ patoloogilise füsioloogia ja sisehaiguste kateedri vanemõpetajana. Aastal 1961 sai ta dotsendiks. Aastal 1970 valmis tal doktoriväitekiri teemal "Влияние обёма легких и кровотока в малом круги на регуляцию системного кровообращения и дыхания", mida kaitses 18. juunil 1970 Leningradi Riikliku Arstide Täiendusinstituudi Nõukogu ees. Väitekiri kinnitati 12. märtsil 1971 ja ta omandas meditsiinidoktori kraadi. Aastal 1972 sai ta professoriks. Pärast iseseisva patoloogilise füsioloogia kateedri moodustamist määrati ta aastal 1973 selle kateedri professoriks. Patoloogilise füsioloogia kateedri professorina tegutses ta aastani 1984, pärast seda jätkas ta aastani 1994 konsultant-professorina ja erakorralise professorina. Aastast 1994 oli ta emeriitprofessor. Lisaks oli ta aastatel 1959–1961 TRÜ arstiteaduskonna prodekaan.
Elektrilöök

Elektrilöök on suhteliselt tugeva (eriti lihaste kokkutõmmet tekitava) elektrivoolu läbiminek inimese või looma kehast.
Keha läbiva elektrivoolu toime sõltub voolu tugevusest ning liigist (alalisvool, vahelduvvool), voolu mõjumise kestusest ja voolu teekonnast kehas.

Surmav voolutugevus

Elekter kujutab inimesele ohtu mitmel põhjusel.
Eluohtlik on vool siis, kui see kulgeb läbi inimese südame ja kutsub esile südamevatsakeste lihaste koordineerimatu virvenduse (fibrillatsiooni). Sel juhul lakkab vereringe ja kogu inimkeha, sealhulgas aju, ei saa enam verega edasikantavast hapnikku ega veresuhkrut. Aju võib verevarustuse katkemist taluda enimalt 5 minutit, misjärel saabub surm.
Inimese  närvisüsteemi toimimiseks ja lihaste juhtimiseks kasutab organism muuhulgas elektrisignaale. Väljastpoolt mõjuva elektrivoolu mõju all inimese närvid ja lihased ei taju organismi saadetud loomulikke signaale ning võõraste signaalide järgi võivad lihased kokku tõmbuda või lõdvestuda. Siin on oluline täheldada vahelduvvoolu raskemat mõju südametegevuse häirimisel kui sama pingega alalisvoolu korral.
Elektrilöögi mõjul inimese kehas vabanenud energia võib põhjustada tõsiseid termilisi ja ka mehaanilisi kahjustusi..
Elektrilöök või olla surmav, kui 50 Hz vahelduvvoolu tugevus ületab väärtuse, mis on umbes 0,05 A. Seepärast on rikkevoolukaitselüliti rakendusvooluks kokku lepitud 0,03 A ehk 30 mA. Lisaks peab  kaitse rakenduma kiiresti – hiljemalt 30 millisekundi jooksul, et ei tekiks ohtliku kestusega vooluoimpulssi.
Elektrilöögi seisukohalt loetakse ohutuks väikepinged, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50 V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120 V.
Elektri mõju inimkehale on väga individuaalne, olenedes eriti sellest, milliseid kehaosi elektrivool läbib. Mõju sõltub ka inimese südame seisukorrast, naha takistusest ja mitmesugustest välistingimustest.
Vahemehe sõlm

Vahemehesõlm (ka "alpiliblikas", inglise keeles Alpen Butterfly loop) on alpinismis kasutatav sõlm.
"Klassikaline vana sõlm on sõlmede kuningas", kirjutati John Sweeti raamatus "Scout Pioneering" (1974). Saab siduda kiiresti köie keskele, moodustamaks aasa. Alpinismis kasutatakse seda sõlme ühe mägironija kinnitamisel kahe teise mägironija vahele, kuna koormus võib langeda sõlme mõlemale poolele. Sõlme sidumiseks on mitu erinevat moodust.
Zombie walk

Zombie walk (tuntud ka kui zombie mob, zombie march, zombie horde, zombie lurch, zombie shamble, zombie shuffle, zombie pub) on zombide marss, mis toimub tavaliselt linnakeskustes, tänavatel. Inimesed on maskeeritud zombideks ja käituvad nagu zombid. 
Zombie walk sai alguse 2001. aastal Californias Sacramentos. Ürituse eesmärk oli reklaamida uut zombi-õudusfilmi, mistõttu jalutas tänavatel ringi mitukümmend zombit.
Esimene marss toimus oktoobris 2003 Kanadas Torontos. Sellest ajast peale said zombide jalutuskäigud Põhja-Ameerikas iga-aastaseks traditsiooniks.
Üks suuremaid paraade zombi-stiilis oli Pennsylvanias Pittsburghis, kus oli 1100 osalejat ja kogu Zombie walk kestis kaks päeva. 
Zombie walk'e on toimunud aga ka Euroopas, näiteks Rootsis, Soomes ja Ukrainas Kiievis.
Pasang Lhamu Sherpa

Pasang Lhamu Sherpa (10. detsember 1961 Lukla, Nepal – 22. aprill 1993 Džomolungma, Nepal) oli šerpa rahvusest Nepali alpinist.
Ta on esimene Nepali naisalpinist, kes on vallutanud Džomolungma (22. aprillil 1993).
Ta oli pärit mägironijate perekonnast ja hakkas tegelema alpinismiga noores eas.
Ta on roninud Mont Blanci tippu Euroopas ja tõusnud Himaalajas kahele kaheksatuhandlisele (Cho Oyu ja Džomolungma)
Ta jäi kadunuks Džomolungma tipult laskumisel 22. aprillil 1993. Tema surnukeha leidis 10. mail 1993 Leedu mägironija Vladas Vitkauskas. 15. mail toodi Vitkauskase osavõtul surnukeha mäelt alla.
Ściapianka

Ajalugu

Linnaosa kohal asus varem Lipki küla, mille juures asus Ściapianka raudteejaam. Jaam muutus oluliseks Teise maailmasõja järel, mil selle ladudes hoiti Minski ülesehitamiseks vajalikke ehitusmaterjale. ka asus küla lähistel sõjaväelinnak. Piirkond liideti Minskiga aastal 1987.
Aastal 2010 alustati endise sõjalinnaku pooltühjade hoonete asemele uue elamurajooni projekteerimist. Tööd algasid aastal 2011. Sõjaväelinnaku varasematele elanikele ehitati aga individuaalelamud.
Teooria (loogika)

Teooria ehk formaalne teooria keeles L on keele L valemite mingi hulk T.

Teooria semantiline ja süntaktiline defineerimine

Tavaliselt defineeritakse teooria kas semantiliselt või süntaktiliselt.
Semantiliselt defineeritakse teooria T keele L kõigi nende valemite hulgana, mis on tõesed mis tahes interpretatsiooni korral etteantud interpretatsioonide hulgast.
Süntaktiliselt defineeritakse teooria kõigi nende valemite hulgana, mida saab tuletusreeglite abil tuletada etteantud hulka kuuluvatest valemitest, mida nimetatakse aksioomideks.
Matemaatika teooriad võivad olla defineeritud semantiliselt või süntaktiliselt. Näiteks kompleksmuutuja funktsioonide teooria on algselt defineeritud semantiliselt, rühmateooria aga on tavaliselt defineeritud süntaktiliselt, aksioomide abil. Sageli kasutatakse korraga mõlemat defineerimisviisi.
Leonhard Swahn

Leonhard Swahn (ka Leonhard Svan ja Leonhard Samuel Swahn; 11. aprill 1711 Stockholm – 25. mai/5. juuni 1784 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Uppsala ülikoolis usuteadust (immatrikuleeriti 6. augustil 1729).
Aastatel 1738–1742 oli ta Kärla Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja ning aastatel 1742–1755 sama koguduse õpetaja. Aastatel 1755–1765 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1765–1784 Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1750–1784 Saaremaa superintendent.

Isiklikku

Swahn oli kaks korda abielus. Tema esimese abikaasa Gerdruth Sophia isa Michael Hermann Städter oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Tema väimees Johann Werner Gilzebach oli Kuressaare ja Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent, tütrepoeg Samuel Christoph Gottlieb Gilzebach oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja.
Tšuktši mägismaa

Tšuktši mägismaa (vene keeles Чукотское нагорье) on mägismaa Euraasia kirdeosas Venemaal.
Koosneb mitmest mäeahelikust ja mäemassiivist (sealhulgas Šelagski ahelik kõrgusega 1105 m, Ekiatapski ahelik (1522 m), Pegtõmelski ahelik (1810 m)) ning Amguema jõest ida pool kõrgustikest ja seljakutest kõrgusega 500–1000 m. Mägismaa pikkus on umbes 450 km. Põhjaahelikud koosnevad peamiselt liivakivist ja kiltkivist graniidi intrusioonidega, lõunaosas on vulkaanilised setted.
Tšuktši mägismaal on Põhja-Jäämere ja Beringi mere vesikondade jõgesid.
Kliima on karm, talv on pikk (7–8 kuud), suvi on lühike ja jahe. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on alates −15°С kaguosas kuni −30°С loodeosas, juuli keskmine õhutemperatuur on alates +3°С põhjaosas kuni +10°С lõunaosas. Sademete hulk on 250 kuni 400 mm aastas. Mägismaa idaosas esineb tihti udu. 
Rannikualadel on levinud niisked tarna ja tupp-villpeaga mätlikud tundrad ja madalsood, mäenõlvade alaosas on mägitundrataimestik. Nõlvade ülaosas on igilume ja -jää vöönd.
Tšuktši mägismaal on tina, elavhõbeda ja kivisöe leiukohti.
Kristján Eldjárn

Enne presidendiks saamist

Tema vanemad olid Tjörnis õpetajana töötanud Þórarinn Kr. Eldjárn ja Sigrún Sigurhjartardóttir. Ta õppis Kopenhaageni Ülikoolis arheoloogiat ning õpetas seejärel Islandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta õpetajana Akureyri koolis ning Reykjavíki Laevanduskolledžis. Aastal 1945 asus ta tööle Islandi Rahvusmuuseumi, olles seal esialgu kuraator ning aastast 1947 kuni presidendiks saamiseni direktor. Aastal 1957 sai ta oma Islandi paganlikke matuseid käsitleva teadustöö eest doktorikraadi.
Vahemikus 1966–68 juhtis ta sellal vastloodud riigitelevisioonis (Ríkisútvarpið) mitmeid hariva sisuga telesaateid, kus ta näitas publikule mõningaid muuseumist pärit esemeid ja selgitas nende ajaloolist konteksti. Need saated said üpris populaarseks ning tegid temast tuntud ja lugupeetud isiku. Kahtlemata andis just see talle tõuke 1968. aasta presidendivalimistel kandideerimiseks – tal ei olnud seni mingit poliitilist tausta.

Perekond

Kristján Eldjárn oli abielus Ísafjörðuri linnas ärimehe tütrena sündinud Halldóra Ingólfsdóttiriga (1923–2008). Abielust sündis neli last. Nende poeg Þórarinn Eldjárn on üks Islandi kuulsamaid kirjanikke, kes on spetsialiseerunud lühivormidele, kuid kirjutab ka luulet ja romaane. Nende tütar Sigrún Eldjárn on samuti kirjanik ning ka mitmete lasteraamatute illustraator.
Drehu keel

Asesõnad

Ainsus
Eni/ni : Mina, minu
Eö/ö : Sina
Nyipë/nyipëti : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)
Nyipo/nyipot(i) : Sina(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)
Angeic(e) : Tema
Nyidrë/nyidrët(i) : Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana mehe poole)
Nyidro/nyidrot(i) :Tema(viisakas vorm, pöördumaks vana naise poole)
Ej(e) : See
Duaalsus
Eaho/ho : Meie kaks (mina ja tema)
Easho/sho (easo/so) : Meie kaks (mina ja sina)
Epon(i)/pon(i) : Teie kaks
Eahlo : Nemad kaks
Lue ej(e) : Nemad kaks, asjade või loomade kohta
Mitmus
Eahun(i)/hun(i) : Meie (mina ja nemad)
Eashë/shë, easë/së : Meie (mina, sina ja nemad)
Epun(i)/pun(i) : Teie kõik
Angaatr(e) : Nemad kõik
Itre ej(e) : Nemad kõik (asjade või loomade kohta)

Keelenäide

Thupene lai angatr a tro qa lei ngōne hnapet. Nad pidid saarelt konflikti tõttu lahkuma.

Huvitavat drehu keele kohta

Drehu keel on laialdaselt levinud kirikukeel, selle tõestuseks on fakt, et Jehoova tunnistajate igakuine ajakiri Vahitorn ilmub ka drehu keeles (Ita Ne Thup). Kokku ilmub see ajakiri maailmas veidi rohkem kui 150 keeles.
Juhan Ehatamm

Juhan Ehatamm (aastani 1938 Johann Eichbaum, 22. jaanuar 1890 Lähtru vald, Läänemaa – 21. september 1941 Turinski vangilaager, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik, Saaremaa prefekt.
Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust, Korporatsioon Ugala vilistlane. 
Ta oli Eesti politsei teenistuses alates 1921. aastast, 1935–1940 Tallinna abiprefekt, 1940 sai Saaremaa prefektiks.
Ta arreteeriti 14. juunil 1941 NKVD poolt. Suri eeluurimisel.
Elmar Kurvits

Elmar Kurvits (12. märts 1909 Vana-Koiola vald, Võrumaa – ?) oli eesti vabadusvõitleja.
Pärast II maailmasõda oli metsavennana Jaan Rootsi salga liige, varjates end Taevaskoja lähedal punkris. Legaliseerus 1956. aastal ja töötas Taevaskojas Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala valvurina.

Isiklikku

Tema vend oli Oskar Kurvits.
Karl Bühler

Karl Bühler (27. mai 1879 Meckesheim – 24. oktoober 1963 Los Angeles) oli saksa psühholoog ja keeleteadlane. Ta on tuntud geštaltpsühholoogia-alaste tööde poolest ning oli üks Würzburgi koolkonna asutajaid. Bühler oli ka üks psühholingvistika rajajaid.

Elulugu

Karl Bühler sündis 27. mail 1879 Meckesheimis. Ta õppis arstiteadust Freiburgi ülikoolis, mille lõpetas 1903. aastal. 1904 kaitses ta Straßburgi ülikoolis doktoritöö psühholoogia alal Šoti filosoofist Henry Home’ist.
1906. aastal asus Würzburgis tööle Oswald Külpe assistendina. 1907 habiliteerus Bühler Würzburgi ülikoolis tööga "Tatsachen und Probleme zu einer Psychologie der Denkvorgänge". 1913. aastal siirdus Bühler koos Külpega Münchenisse. esimese maailmasõja ajal töötas Bühler arstina rindel. Sõja ajal abiellus ta Charlotte Malachowskiga. 1922. kutsuti Bühler Viini. Bühleri juures õppisid või töötasid sellised nimed nagu Egon Brunswick, Paul Lazarsfeld, Konrad Lorenz ja Karl Popper. 1938. aastal peale paarinädalast gestaapos kinniistumist emigreerus Bühler Norrasse ja sealt edasi suundus ta Ameerika Ühendriikidesse. Alates 1945. aastast elas ja töötas Bühler Los Angeleses, kuhu ta jäi kuni oma surmani, 1963. aastal.

Pärand

1918. aastal sai temast Dresdeni Tehnikaülikooli filosoofia ja pedagoogika professor, 1922. aastal Viini ülikooli psühholoogiaprofessor ja psühholoogia instituudi juhataja. Ta osales koos abikaasa Charlotte Bühleriga, kes oli samuti psühholoogiaõppejõud, Viini Psühholoogia Instituudi asutamisel. See loodi eesmärgiga reorganiseerida koolisüsteemi vastavalt uutele teaduslikele leidudele lapsepsühholoogia vallas. Mõlemad töötasid Viinis kuni emigreerumiseni 1938. aastal esmalt Norrasse ja sealt Ameerika Ühendriikidesse. 1940–1945 töötas Bühler Minnesota ülikooli professorina, 1945–1955 Los Angeleses Lõuna-California ülikooli psühhiaatriaprofessorina.
Bühler oli würzburglaste seas üks väheseid, kes tegeles uurimismeetodite täiustamisega. Ta väitis, et teadvuse sisuks ei ole aistingud, vaid mõte, mis on suunatud esemele ja tugineb skeemile, mis seda eset esindab Darstellunscheme. Oli hiljem tugevalt mõjutatud geštaltpsühholoogiast.
Omistas keelele ja keelemärgile kolm funktsiooni: 1) väljendus Ausdruck – kõneleja või saatja subjektiivse arusaama väljendus; 2) apellatsioon Appell – teate mõju kuulajale; 3) representatsioon Darstellung – seisund või olukord, mida teates kujutatakse.
Väitis, ka, et keele kirjeldavad ehk deskriptiivsed ja argumenteerivad funktsioonid ei pruugi ühtida. Peamiseks panuseks psühholoogiasse võib lugeda seda, et laiendas psühholoogilist uurimust mõtlemiselt edasi keelele ja oli üks psühholingvistika rajajaid.
August Schulzenberg

August Schulzenberg (1891 Kudina vald, Maarja-Magdaleena kihelkond, Tartumaa – 14. märts 1935 Põltsamaa) oli Põltsamaa Ühisgümnaasiumi direktor alates 1920. aastast. Ta oli ka Põltsamaa Ühispanga juhatuse liige.
Tema haual on Ühisgümnaasiumi õpilaste ja õpetajate asetatud mälestustahvel.
Arvo Rist

Arvo-Jüri Rist (3. aprill 1944 Pühalepa vald – 16. aprill 2019) oli eesti kabetaja.
Ta lõpetas aastal 1962 Kärdla Keskkooli, aastal 1971 kehalise kasvatuse õpetajana Tartu Pedagoogilise Kooli Pärnu filiaali ning aastal 1977 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Ta on tulnud Eesti meistriks vene kabes 11 korral (esimene kord 1967 ja viimane kord 2008), kiirkabes 2 korral (1992, 2009) ja välkkabes 4 korral (2008, 2014, 2015, 2018).
1967 oli ta finalist Nõukogude Liidu meistrivõistlustel vene kabes. Nõukogude Liidu kirikabe võistlustelt on ta saanud 1971 ja 1974 kuldmedali, 1976 ja 1978 hõbemedali ning 1969 pronksi. Ta tuli Nõukogude Liidu maaspordiühingute meistriks individuaalselt (1966) ja spordiühingu Jõud meeskonnas (1967).
Ta oli 1962–1987 Hiiumaa spordikomitee esimees, 1987–2007 Palade põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja.
Ta on esindanud Hiiumaa koondist muuhulgas ka kergejõustikus, võrkpallis, lauatennises ja orienteerumises.

Isiklikku

Raivo Rist on tema vend. Taivo Rist on tema poeg.
Kazimierz Glabisz

Kazimierz Glabisz (10. veebruar 1893 Odolanów – 26. november 1981 London) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral) ja sporditegelane.
Aastatel 1929–1945 oli ta Poola Olümpiakomitee president.
1934. aastal otsustati talle anda Kotkaristi III klassi teenetemärk.
Biomajandus

Biomajandus (inglise bioeconomy, biobased economy) on biomassi kasutamisel põhinev majandus. Materjalide, kemikaalide, kütuste tootmiseks ja energia saamiseks kasutatakse põllumajanduse ja toidutööstuse saaduseid ja jäätmeid.
Langepass

Ajalugu

Langepassi alevit hakati ehitama 1980. aastal ning juba 1985. aastal sai Langepass linnaõigused.
Linn on nime saanud handikeelsest sõnast лӑңкипос (langkipos), mis tähendab oravapesa.

Geograafiline asend

Langepass asub Lääne-Siberi madalikul, Obi jõe keskjooksul, Hantõ-Mansiiskist 430 km idas.

Kliima

Linnas valitseb parasvöötme mandriline kliima. Talv kestab umbes seitse kuud ja suvi kaks kuud. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –17,7 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 17,8 °C.
Leptonlaeng

Leptonlaengu jäävus

Leptonlaeng (ja ka leptonlaengu liik) on kõikides vastasmõjudes jääv. See tähendab, et kõikides protsessides peavad protsessi sisenevate ja protsessist väljuvate leptonite arv ja leptoniliikide arv olema samad.
Siiski eksisteerib olukordi, kus leptoniliik ei ole jääv (neutriinovõnkumised).
Kui neutriinode seisumass oleks 0, siis peaks vastavalt stardardmudelile leptonlaengu liik olema jääv. Kuna vaatlus- ja katsetulemused kinnitavad, et teatud olukordades ei ole neutriinode leptonlaengu liik jääv (näiteks müüon-neutriino võib muutuda elektron-neutriinoks), siis järelikult peab neutriinodel olema mass.
Samuti ei ole chirali anomaalia (see toimub osakeste "lekkimisel" ühest vaakumist teise tunneliefekti tõttu) puhul jääv leptoniarv. Siiski arvatakse, et kvantarv B-L (barüonide arv miinus leptonite arv) on jääv.
Kei Nishikori

Kei Nishikori (sündinud 29. detsembril 1989 Matsues) on Jaapani tennisist.
Esimest korda jõudis ta ATP põhiturniirile 2007. aastal Los Angeles Openil, mil oli 17-aastane. 2008. aastal valiti ta ATP aasta uustulnukaks.
Nishikori on üksikmängus võitnud kümme turniiri. 2014. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel jõudis ta üksikmängus finaali, kus kaotas kahes setis horvaat Marin Čilićile.
2015. aasta detsembri seisuga on ta ATP edetabelis kaheksandal kohal. Tema parimaks kohaks on neljas, millel ta paiknes 2015. aasta märtsis. Ta on ainus Jaapani tennisist, kes on jõudnud ATP edetabelis esikümnesse. Samuti on ta esimene Aasia meestennisist, kes on jõudnud suure slämmi turniiril üksikmängus finaali ja ATP finaalturniirile.
Dryophiops

Levila

Need maod on levinud Filipiinidel ja Luzoni, Mindoroli ja Sibuyani saarel.
Suurikpõllu suurkivi

Muistendid

Muistend räägib, et kivi olevat sinnna heitnud vanapagan. Kes kivi otsa ronimisega end vaevatea viitsib, võib seal näha viit sügavat, nagu kivisse puuritud auku. Need olevat vanasarviku sõrmejäljed.
Teine lugu sama kivi kohta räägib, et suur kivi Suurikpõllus on ka Vanapagana vistatud Kaplimäe kabeli põlemise ajal, sest Vanapaganal olnud hea meel selle üle, et see kabel oli ära põletatud, sest tema mäel ei tohi olla püha kabelit. Selle heameele pärast visanudki kivi.
Katalaanid

Katalaanid (endanimetus catalans) on romaani rahvas Hispaanias Kataloonias, Baleaari saartel, Valencia autonoomses piirkonnas ja Andorras. Väiksemad katalaani kogukonnad on ka Lõuna-Prantsusmaal Perpignani ümbruses ja Itaalias Sardiinia saarel. Kõnelevad katalaani keelt. Hispaanias elab ligikaudu 11 miljonit katalaani. Traditsiooniliselt on katalaanid katoliiklased.
Katalaanid on välja kujunenud romaniseerunud ibeeridest ja keltidest, kelle hulka hiljem segunes germaani hõime.