google/wiki40b huggingface dataset:
Hõõre

Hõõre ehk hõõrdumine on jõud (hõõrdejõud), mis takistab üksteisega kontaktis olevate kehade või vedeliku kihtide libisemist üksteise suhtes. Hõõrdel muundub osa liikumise kineetilisest energiast termiliseks energiaks (aga ka helienergiaks). Hõõret käsitleb teadus nimega triboloogia.

Liugehõõre

Liugehõõre on jõud, mis takistab üksteisega kontaktis olevate tahkete kehade liuguvat (libisevat) liikumist üksteise suhtes. Üldiselt tutvustatakse hõõrde nime all just liugehõõret. Liugehõõrdel eristatakse kuivhõõret (dry friction) ja märghõõret (lubricated friction). Lisaks eristatakse veel paigalseisu- ehk staatilist hõõret ja kinemaatilist hõõret. Kuna laialdaseimalt kasutatavad liugehõõret kirjeldavad seadused pärinevad Charles de Coulomb'ilt nimetatakse antud seadustega kirjeldatud liugehõõret ka Coulomb'i hõõrdeks.

Kuiv- ja märghõõre

Märghõõre on hõõre, mille puhul on kontaktis olevate kehade vahel vedelik. Kuivhõõrde korral on kehad vahetult kontaktis. Märghõõrde hõõrdetegurid on üldiselt väiksemad, kui samade materjalide kuivhõõrde hõõrdetegurid. Kuivhõõre võib mehaanilistes süsteemides esile kutsuda erinevat tüüpi ebastabiilsusi mida hõõrde puudumisel antud süsteemides ei esineks.

Pindhõõre

Pindhõõre tekib tahke keha liikumisel vedelikus antud tahke keha pinna ja vedeliku vastasmõjul ja on otseselt seotud vedelikuga kokkupuutuva keha pinna suurusega. Pindhõõrde suurust kirjeldab kaasahaarde võrrand (drag equation) ja pindhõõre suureneb võrdeliselt kiiruse ruuduga.
Pindhõõret tekitab kehaga kontaktis oleva vedeliku kihtide vahelist liikumist takistav hõõre ehk viskoossus. Pindhõõrde vähendamiseks on erinevaid meetodeid. Peamiselt proovitakse vedelikus liikuva keha kuju teha selline, et vedelik voolaks võimalikult laminaarselt.

Sisehõõre

Sisehõõre (inglise internal friction) on keha osade vahelisel liikumisel toimiv hõõre. Näiteks vedeliku puhul vedelikukihtide omavahlist liikumist takistav hõõre ehk viskoossus.
Tartu ülikooli peahoone tulekahju

Tartu ülikooli peahoone tulekahju oli ööl vastu 21. detsembrit 1965 Tartu ülikooli peahoones toimunud tulekahju.
Tulekahjus hävis 900 m² põrandapinnast (kogu peahoone põrandapind oli 6255 m²). Eeluurimise käigus tuvastati, et põleng sai alguse hoone teisel korrusel asunud üldfüüsika kateedri üldpraktikumi pimedas (ilma akendeta) ruumis elektririkkest. Peahoone taastati 1. septembriks 1966, ülikooli aula aga 28. aprilliks 1967.
Lapsekeel

Lapsekeel (ka lastekeel) on emakeelt omandavate laste keelekasutus.
Indrek Laul

Indrek Laul (sündinud 22. veebruaril 1968 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja ühiskonnategelane, Estonia Klaverivabriku juhataja.
Laul on Eesti Posti nõukogu aseesimees, Arvo Pärdi Keskuse nõukogu liige, ühingu Ameerika Kaubanduskoda Eestis president, MTÜ Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Vilistlaskogu juhatuse esimees, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Fondi üks asutajaid ja nõukogu liige ning EELK Toetusfondi üks asutajaid ja nõukogu esimees. Ta on alates oktoobrist 2018 Bulgaaria aukonsul Eestis. Indrek Laul on olnud Eesti Kontserdi nõukogu esimees.

Haridus

Indrek Laul õppis Tallinna Muusikakeskkoolis klaveri erialal ja seejärel Tallinna Konservatooriumis (Artur Lemba stipendium). Ta jätkas bakalaureuseõpinguid Belgradi kunstiülikooli muusikaosakonnas eesti õppejõu Arbo Valdma klaveriklassis, mille lõpetas cum laude kolme eripreemiaga. Aastal 1993 sai ta magistri- ja 1999. aastal muusikakunstide doktorikraadi (Doctor of Musical Arts) New Yorgi The Juilliard Schoolist, kus pälvis Vladimir Horowitzi nimelise stipendiumi.

Isiklikku

Indrek Laulu isa oli Venno Laul ja ema on Reet Laul.
Indrek Laulu abikaasa Triin-Maret Laul on klaveriõpetaja. Peres on kaks poega.
Kukerpillid

Kukerpillid on eesti folkansambel. 
Ansambel loodi 1972. aastal. Ta alustas oma pikka karjääri esinemisega telesaates "Ervin Abeli sou" 1. aprillil. Bändi nime mõtles välja Heino Mikiver.
Kukerpillide repertuaari kuulub nii eesti rahvalaule, kantrit, rock'n'roll'i, rockabilly't, eri rahvaste rahvalaule kui ka lorilaule. Esitatakse palju omaloomingut ja vanade ununenud laulude töötlusi. Kukerpillid on osalenud lastesaadete tegemisel ning teinud muusikat teatri ja televisiooni jaoks.
Kukerpillid on esinenud ka paljudes välisriikides.
Eero Raun

Eero Raun (sündinud 24. mail 1971) on eesti kultuuritegelane ja riigiametnik.
Bernhard Caspar von Stackelberg

Bernhard Caspar von Stackelberg (ka Berend Caspar; 12./23. oktoober 1768 Mõisamaa mõis – 6./18. mai 1845 Adavere mõis) oli Liivimaa mõisnik ja Venemaa sõjaväelane (rittmeister).
Bernhard Caspar von Stackelberg sündis Mõisamaa ja Kassari mõisniku Justus Friedrich von Stackelbergi ja Katharina Elisabeth von Stackelbergi (sünd. von Mohrenschildt) pojana.
Talle kuulusid Adavere, Imavere, Hermani ja Võrevere mõis.
25. märtsil 1816 autasustati teda 1812. aasta isamaasõja mälestusmedali (ru:Медаль «В память Отечественной войны 1812 года») pronksmedaliga Vladimiri-lindi küljes. Pronksmedalit anti Venemaa keisririigi aadliperekondade vanimatele liikmetele ja selle saaja ei pidanud ilmtingimata 1812. aasta isamaasõjas osalema.
Mõisate talupojad kutsusid Stackelbergi Vanaks Mustaks.
Ta suri 1845. aasta 6. mai pärastlõunal rinnapõletikku ning maeti 23. mai pärastlõunal.
Arbavere mõis

Arbavere mõis oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile.
Arbavere mõis (saksa keeles Arbafer) eraldati Hulja mõisast 1696. aastal. 18. sajandil ja 19. sajandi algul kuulus mõis Palmse mõisa omanikele von Pahlenitele. Enne mõisa võõrandamist oli selle omanikuks Loobu mõisa omanik Nikolai von Dellingshausen.
Peahoone on 1840. aastatel püstitatud ühekorruseline puitehitis. Hoone hilisest ehitusajast hoolimata on tal mitmeid arhailise mõisahoone tunnuseid. Hoone vasaku otsa läheduses paikneb temaga ühel ajal ehitatud väike kavaleridemaja. Hoone on eravalduses.
Fenrir (kuu)

Nimi

Fenrir sai nime skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiglasliku hundi Fenriri järgi.

Füüsikalised parameetrid

Fenriri keskmine diameeter on hinnanguliselt 4 km (eeldusel, et albeedo on 0,04).
Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil), mis viitab sellele, et ta on Saturnist möödudes tema raskusvälja lõksu jäänud ega ole tekkinud Saturni algselt ümbritsenud tolmukettast akretsiooni teel nagu mõned suuremad ja planeedile lähemad Saturni kaaslased.
Fenriri orbiidi pikem pooltelg (keskmine kaugus Saturnist) on 22,4548 miljonit km, ta on Saturni praeguseks teada olevate kaaslaste seas kauguselt 57. kohal. Peritsenter on 19 463 821 km, apotsenter 25 445 779 km. Orbiidi pikkus on 140 459 769,23 km. Orbitaalkiirus on 4643,3 km/h. Tiirlemisperiood on 1260,3 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164,9° või 164,444° ja orbiidi ekstsentrilisus 0,136 või 0,1332
Fenriri näiv tähesuurus on 25. Ta on üks tuhmimalt paistvaid planeedi kaaslasi Päikesesüsteemis. Ta avastati Maa pealt suure Subaru teleskoobi abil. Selle taevakeha heledus on nii väike, et teda ei "näe" ka Saturni ümber tiirlev kosmosesond Cassini, mille juurest ei paista ta kunagi heledamana tähesuurusest umbes 17.
Interneti kuulsuste hall

Ülevaade

Interneti kuulsuste hall asutati 2012. aastal, ISOCi 20. aastapäeval. Deklareeritud eesmärgiks on "avaldada avalikku tunnustust üleilmse Interneti arengusse ja edendamisse oluliselt panustanud silmapaistvate ja eriliste visonääride, eestvedajate ja suurkujude rühmale".
Nominente võib esitada igaüks. Lõpliku valiku teeb nimekaist onlain-teenuste pakkumise ala asjatundjaist koosnev konsultatiivnõukogu.

Ajalugu

Esimesed kolmkümmend kolm kuulsuste halli vastuvõetut kuulutati välja Internetiühing Global INETi konverentsil Genfis 2012. aasta 23. aprillil. 
2013. aasta kolmkümmend kaks laureaati kuulutati välja 2013. aasta 26. juunil. Autasustamistseremoonia toimus 3. augustil Saksamaal Berliinis.
2014. aastal lisandus 14 inimest.
Väino-Rahuleid Järv

Väino-Rahuleid Järv (sündinud 4. novembril 1930 Alal Valgamaal) on eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1949. aastal Valga 1. keskkooli ja 1955. aastal Tartu Ülikooli. Aastatel 1961–65 oli ajaloo instituudis aspirant. 1971. aastal kaitses ajaloo alal kandidaadikraadi väitekirjaga kodu-uurimise ajaloost Eestis.
Järv töötas aastatel 1950–54 Valga rajoonilehe Uus Elu toimetajana. Aastatel 1955–1965 oli ta mitmes koolis ajalooõpetaja ja aastatel 1955–1961 ka Tapa keskkooli ja Aravete 8-klassilise kooli direktor. Aastatel 1965–1979 oli ta ajaloo instituudi teadur ja vanemteadur, 1980–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Presiidiumi teadlaskaadri ettevalmistamise osakonna juhataja, 1990–91 Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi vanemteadur. Aastatel 1992–1999  oli Järv AS-i Lasuur juhatuse esimees.
Ta on uurinud eesti kultuuri, põllumajanduse ning kodu-uurimise ajalugu.
Andras Kaasik

Andras Kaasik (sündinud 25. juulil 1971) on eesti ettevõtja ja alpinist.
Alpinistina on ta tõusnud maailma kahe kõrgema mäe – Džomolungma ja K2 – tippu. Maailmas on vaid paarsada mägironijat, kes sellega on hakkama saanud. Teise Eesti mägironijana Alar Siku järel on ta käinud ka seitsme tipu klubi kõigil seitsmel eri paigus asuvail mäetipul (2015).
Ta on puidu ja metsamaterjali töötlemise, ostu ning müügiga tegeleva ettevõtte – osaühingu Estfores – juhatuse liige Kaasik on Eesti suurimaid metsaomanikke. Talle ja tema äripartnerile kuulub tuhandeid hektareid metsa Jõgevamaal ja selle ümbruses.

Alpinism

Andras Kaasik on saanud oma alpinismikooli Jaan Künnapi käe all. 2006. aasta detsembris tõusis Kaasik koos Alar Sikuga Lõuna-Ameerika kõrgeima mäe Aconcagua tippu. Aasta hiljem, 2007. aasta detsembris, tõusid esimeste eestlastena Alar Sikk, Andras Kaasik ja Ervin Mast Austraalia ja Okeaania kõrgeima mäe Jaya (tuntud ka kui Carstensz Pyramid; 4884 m) tippu Uus-Guineas.
2009. aasta juunis osales Kaasik koos Saulius Viliuse ja Tanel Tuuleveskiga ekspeditsioonis Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Denali (6194 m). 15. juunil jõudsid kõik kolm mäe tippu. Järgmise aasta mais võttis ta osa Leedu-Eesti ühisekspeditsioonist Cho Oyule (8201 m), kuid tippu ei jõudnud (tipus käisid Saulius Vilius, Allan Valge ja Tanel Tuuleveski).
2011. aasta mais võtsid kaks eestlast osa Jagged Globe'i Everesti ekspeditsioonist David Hamiltoni juhtimisel. 16. mail jõudsid Džomolungma (8848 m) tippu nii Tanel Tuuleveski kui ka Andras Kaasik. Nad on esimesed Eesti alpinistid, kes jõudsid Džomolungma tippu lõunaküljelt, s.t Nepali poolt.
2015. aasta mais tõusis Kaasik Antarktise kõrgeima mäe Vinson Massifi (4892 m) tippu. Ühtlasi pääses ta teise eestlasena Seitsme tipu klubisse.

K2 (8611 m)

2015. aasta suvel käisid Andras Kaasik ja Tanel Tuuleveski Karakoramis vallutamas  maailma kõrguselt teist mätippu K2 (8611 m). Sel hooajal oli üritajad üldse vaid 14 mägironijat ja kellelgi neist ei õnnestunud ootamatult halvenenud ilmaolude tõttu tippu tõusta. Toona ootasid eestlased laagris K2 tipputõusuks sobivat hetke, kuid siis läks ootamatult soojaks, hakkas sadama laia lund, tekkisid laviinid ning kivivaringus sai viga ka üks šerpadest. Otsustati, et tippu minek on liiga ohtlik.
22. juunil 2018 alustas Pakistani pealinnas Islamabadis oma teed K2-le Madison Mountaineeringu mägiekspeditsioon, kuhu kuulus 10 ronijat, 3 giidi ja 10 šerpast kõrgkandjat. Ekspeditsiooni juhtis kogenud ameerika alpinist ja mägigiid Garrett Madison. 10 ronija hulgas oli ka Andras Kaasik. 
22. juulil tõusis Kaasik K2 tippu.
Peetrimõisa vald

Peetrimõisa vald (saksa keeles Petrimois) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1867 ja siis liideti Peetrimõisa vald Sõmerpalu vallaga.
Valla alal asus Peetrimõisa mõis.
Otava (Mikkeli)

Haldusajalugu

Kuni 2001. aastani oli Otava Mikkeli maavalla üks suuremaid külasid ja keskasula. Seejärel liideti valla ala Mikkeli linna koosseisu.

Taristu

Otavat läbib Helsingit ja Mikkelit ühendav valtatie 5. 
Otava arengu tähtsaim mõjutaja oli Savo raudteelõigu valmimine 1889. aastal. 1890ndatel rajati juurdepääsutee Tuula järve äärde. Otava sadama kaldaehitis on tänini säilinud. Sadamast veeti peamiselt puitu. Kui raudteeühendus tegi veo tasuvaks, rajati Puula äärde saeveskeid. Tänapäeval rongid Otavas ei peatu. 
Esimesed aurikud ilmusid Puula järvele 1890ndatel. Need vedasid peamiselt puitu. Aurikuga Puula sai 1891. aastal alguse Kangasniemi ja Otava vaheline reisiliiklus. Otava sadamast sai rongiga Otava jaama ning sealt edasi Mikkeli või Kouvula suunas.

Tööstus

Otava suurim tööstusettevõte on saeveski, mis kuulub Heinola firmale Versowood Oy. Esimene saeveski rajati Otavasse 1891. aastal. See kuulus algul norralaste firmale Otavan Koivusaha Oy ja asus teises kohas.

Haridus

Otavas tegutses 2014. aastani Otava koolitalu (Otavan koulitila), mis oli viimati osa õppeasutusest Etelä-Savon ammattiopisto. Talu renditi 1. jaanuarist 2015 eraisikule.
Otava Õpistu (Otavan Opisto) on Mikkeli linnale kuuluv rahvaõpistu. Kool toodi 1901. aastal Joroinenist üle Otavasse, kus see sai oma maja. 
Töötab ka Otava kool.

Ajalugu

Soome kodusõja ajal 1918. aastal asus Otava sügaval valgete tagalas. 25. veebruaril 1918 hukkasid valged Otavas pärast formaalset kohtupidamist kümme punaseks peetud Otava elanikku. See oli nähtavasti suurim nn valge terrori juhtum Lõuna-Savos. Hukatud mehed ei võidelnud kodusõjas.
Talvesõja ja Jätkusõja ajal elas Otava Mikkeli staabis töötavaid kõrgeid ohvitsere. Talvesõja ajal elas 5. jaanuarist 5. märtsini Otava Õpistu ruumides marssal Mannerheim.
Sõdade ajal töötas Otavas osa staabist. Talvesõja ajal pommitati Otavat kaks korda, aga keegi kannatada ei saanud ja ka materiaalsed kahjud olid väiksed.
Mälupõhine andmebaas

Mälupõhine andmebaas (inglise keeles in-memory database, lühend IMDB) on andmebaasi haldamise süsteem, mis talletab andmeid muutmälus. See on vastand andmeid välismälus säilitavatele andmebaasihaldussüsteemidele. Mälupõhised andmebaasid on ketassalvestil põhinevatest kiiremad, kuna ketta poole pöördumine on muutmällu pöördumisest aeglasem, sisemised optimeerimisalgoritmid on lihtsamad ning käideldakse vähem protsessorikäske.
Sageli kasutatakse mälupõhiseid andmebaase kriitilise reaktsiooniajaga rakendustes. Ideaalsed kandidaadid on reaalajas ärianalüüsiga, pettuste tuvastamisega või andmete voogedastamisega tegelevad rakendused. Mälupõhised andmebaasid on muutunud üha populaarsemaks, eriti andmeanalüüsi valdkonnas. IMDB kasutuselevõtt on muutunud üha teostatavamaks, kuna mitmetuumalised protsessorid suudavad adresseerida suurt hulka mälu ning muutmälu hind on ajapikku odavnenud.
Mälupõhiste andmebaaside peamine tehniline puudus on, et üldjuhul säilitatakse andmeid hävimälus ja toitekatkestuse korral andmed hävivad. Säilmälu kasutamisel suudavad mälupõhised andmebaasid käidelda täiskiirusel ja säilitada andmeid ka toitekatkestuse korral.

Hübriidid

Kuigi andmete talletamine mälus tõstab jõudlust, on tegemist kalli tehnoloogiaga. Üks viis, kuidas võimalikult odavalt mälupõhisest andmebaasist kasu saada, on talletada enimpäritud andmed muutmälus ning kõik ülejaanud kettal. Sellisel juhul on tegemist hübriidiga, kus enamik andmetest säilitatakse kettal ning ainult väike osa andmetest muutmälus. Osad süsteeemid uuendavad andmeid mälus dünaamiliselt sõltuvalt andmete kasutatavusest. Võimalik on ka kasutada puhverdamist, kus talletatakse ainult kõige viimati päritud andmed muutmälus.
Ostujõud

Ostujõud on toodete/teenuste hulk, mille saab osta ühe rahaühiku eest.

Kuidas arvutatakse ostujõudu?

Kõik sissetulekud, millest on lahutatud igakuised püsikulud, annavad kokku selle, mis jääb üle sisseostude tegemiseks ehk tarbimiseks - ostujõu.Ostujõu indeksi arvutamisel võetakse aluseks sissetuleku-, palga- ja riiklike toetuste statistika. Peale selle arvestatakse vastava maakonna või linna piirkondlike tegureid. Indeksi väärtust saab võrrelda riikliku keskmise näitajaga. Statistiliste uuringute tulemused on eri majandusharude jaoks suure tähtsusega, et nad saaksid oma pakkumist vastava piirkonna nõudlusele ja ostujõule kohandada.
Geir Rönning

Geir Rönning (norra keeles Geir Rønning) (sündinud 5. novembril 1962 Ålesundis) on norra laulja. Ta elab praegu Oslos. Ta on elanud ka Stockholmis, New Yorgis ja Los Angeleses.
Ta valiti lauluga "Why?" Soome esindajaks 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis, aga laul ei saanud poolfinaalist edasi. Ta oskab ka veidi soome keelt.
Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti"

Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti" (VE) oli nn rahvuskommunistide asutatud poliitiline ühendus, mis tegutses aastatel 1990–1993. Ühenduse peamine tegutsemispiirkond oli Eesti NSV / EV XII Ülemnõukogu (1990–1992). Ühenduse esimees oli Indrek Toome.

Ajalugu

Vaba Eesti asutamine oli ühenduses EKP võimu autoriteedi kokkuvarisemise ja partei lagunemisega. EKP-l ei nähtud enam olevat ühist ideoloogiat, platvormi või poliitilist eesmärki, mille pärast sooviti koguda eestimeelsete kommunistide Indrek Toome ja Mikk Titma juhatusel kokku kõiki demokraatiat toetavad ja rahvuslikult meelestatud piirkonnad laiapõhiliseks ühenduseks. Peamiselt oli küsimus juba väljakujunenud EKP juhitud Eesti NSV ühiskonnategelastega, kellest kõik polnud siiski EKP liikmeid. Sekka sooviti ka rahva seas populaarseid või hästi tuntud ajakirjanikke, kultuuritegelasi ja ettevõtjaid.
Demokraatlik Ühendus "Vaba Eesti" loodi 26. jaanuaril 1990 Tallinnas. Asutajate hulgas olid Toomas Alatalu, Jaak Allik, Siim Kallas, Rein Otsason, Mart Siimann, Arvo Sirendi, Mikk Titma, Ülo Vooglaid, Igor Gräzin, Kaljo Kiisk, Jaak Kangilaski jpt. Ühenduse liikmeid oli ligi 100. Oma koostöövalmidust Vaba Eestiga väljendasid Eesti NSV Töökollektiivide Liidu poolt Ülo Nugis ja Endel Lippmaa, Maaliidust Arvo Sirendi ja Juhan Telgmaa, Rahvuslike Kultuuriseltside Assotsiatsioonist Enn Leisson ja Hagi Šein. Ka Edgar Savisaar oli Ühenduse liige, aga ta hakkas varsti nägema selles endale ebameeldivat konkurenti ning hakkas nimetama Vaba Eestit EKP variorganisatsiooniks.
Eesti NSV XII Ülemnõukogu valimistel 18. märtsil 1990 valituks osutunud 15 Vaba Eesti esindajat moodustasid Sõltumatu Demokraadide fraktsiooni, mida hakkas juhtima Ülo Uluots. Lisaks Uluotsale olid fraktsiooni liikmed Jaak Allik, Hillar Eller, Ants Järvesaar, Toomas Kork, Ahti Kõo, Ants Käärma, Alar Maarend, Mart Madissoon, Aavo Mölder, Juhan Telgmaa, Mikk Titma. Ülemnõukogus oli Vaba Eesti opositsioonis Rahvarindega. Imperiumimeelsed organiseerusid Lembit Annuse juhatusel kommunistiseks fraktsiooniks (NLKP platvormil). See kaheks jagamine kinnitati ametlikult EKP viimasel parteikongressil 23.–25. märtsil 1990.
Aasta 1992. riigikogu valimistel said Vaba Eesti tegelastest valituks Jaak Allik, Ants Käärma, Aavo Mölder, Juhan Telgmaa, aga ühendus oli tegelikult oma tegevuse lõpetanud juba enne Riigikogu valimisi.
Juuni keskmine õhutemperatuur

Juuni keskmine õhutemperatuur on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel.
Juuni jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel arvestatakse kuu keskmine õhutemperatuur. Kogu vaatlusperioodi andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.
Børselv

Børselv (kveeni Pyssyjoki) on umbes 250 elanikuga Norra asula Finnmargi maakonnas Porsangeri vallas, umbes 42 km kaugusel Lakselvist. Asulat läbib Børselva jõgi. Läheduses tegutseb kveeni keele ja kultuuri keskus – Kainun institutti.
Tundmus

Tundmuse tähendus

Tundmus on hinnangu tulemus keskkonna mõjurile. Kuigi hinnang võib olla kolmesugune: positiivne, negatiivne, neutraalne, on tundmuseid kahesuguseid: positiivsed või negatiivsed. Viimaseid tundmusi on inimesel rohkem. Tundmust, mis väljendaks ükskõiksust, ei ole olemas.
Pärast nähtuse märgistamist tundmusega käivitub motivatsioonisüsteem, mis väljendub organismi reaktsioonis nähtuse suhtes. Kui nähtus on positiivse tähendusega organismile, siis selle poole püüeldakse, kui negatiivse tähendusega, siis sellest nähtusest püütakse eemalduda. Nähtuseks võib olla toit, värske õhk, vaenlane, ohtlik metsloom jms.
Näiteks: inimesel või loomal on kõht tühi ja ta näeb toitu. Kui nähtut hinnatakse eelneva kogemuse põhjal meeldivaks, siis süüakse toit ära, mille tulemusena kindlustatakse organismi edasine eksistents. Kui aga mingil põhjusel tundub toit ebameeldiv, kas siis välimuse või lõhna tõttu (riknenud toit, mis võib sisaldada organismi jaoks ohtlikke ühendeid), siis hinnatakse nähtut negatiivselt ja antud sööki ei sööda ära, mille tulemusena kindlustatakse organismi edasine eksistents (ohtlikud aineid ei sattunud organismi).
Ka seksuaalse käitumise (soo jätkamine) regulatsioonil on tundmustel võtmeroll. Kui vastassoo esindajat hinnatakse heade tundmustega, siis toimub kontakt. Kui hinnatakse halbade tundmustega, siis kontakti välditakse ja soo jätkamine on välistatud.
Siit tuleneb tundmuste äärmiselt oluline roll olendi eksistentsi kindlustamiseks.

Neurofüsioloogilised alused

Uuringud on näidanud, et tundmused on seotud aju vanemate struktuuridega ja seetõttu inimeste ja loomade tundmuste mehhanismid ei erine olulisel määral. On leitud, et tundmuste anatoomiline substraat on limbiline süsteem – struktuurid, mis paiknevad aju koorealuses talamuse ja hüpotalamuse piirkonnas. Vastavate piirkondade ärritamise tulemusena on võimalik tekitada nii meeldivaid kui ka ebameeldivaid tundmusi.
Mõõtmised on näidanud, et tundmused tekivad pärast välisärritaja toimet väga kiiresti – mandeltuuma neuronite aktivatsioon ilmneb juba 0,02 sekundit pärast hirmu esile kutsuva ärritaja esitamist. See aeg on liig lühike, et ärritajat teadvustada. Järelikult toimub ümbritseva hindamine ja tundmustega märgistamine eelteadvuslikult ja see viitab tundmuste ülitähtsale rollile kohanemisel muutuva ümbrusega.

Kõrgemad tundmused

Kõrgemad tundmused on isiksuse olemuslikud jooned, mis võimaldavad teha otsustusi isiksuse arengutaseme üle ja on ainuomased inimestele. Kõrgemad tundmused jaotatake kolme gruppi:
1)kõlbelised tundmused,
2)intellektuaalsed tundmused – uudishimu, imestamine, kahtlus, joovastus, avastus jt;
3)esteetilised tundmused.

Tundumuse ja emotsiooni mõiste

Tundmuseid ja emotsioone peetakse lähedasteks mõisteteks. Kuid need ei ole päris kokkulangevad, kuna 'tundmust' käsitletakse laiemas ja üldisemas tähenduses. Tundumusega tähistatakse igasugust vajaduse rahuldamist või mitterahudamist või ka spontaanselt tekkivat subjektiivset reaktsiooni (tundeelamus). Emotsiooniga tähistatakse selle läbielamise konkreetset vormi, see on subjektiivne tundeelamuslik reageering sise- või välisärritajatele.
Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine

Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks? on dokumentaalse taustaga Kinoteatri monolavastus, mis esietendus 2015. aasta septembris. 
Monolavastuse osatäitja on Priit Kruus, Tallinna Ülikooli kirjandusõppejõud, kes on töötanud aastaid ka eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Kaasautorid ja lavastajad on Diana Leesalu, Henrik Kalmet, Paavo Piik ja Paul Piik. Lavastus on dokumentaalse taustaga ja selle loomiseks koguti lugusid põneva koolikogemusega inimestelt, õpetajatudengitelt ja tegevõpetajatelt. Märkimisväärne osa lavastusest on inspireeritud osatäitja Priit Kruusi isiklikest kogemustest.
„Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ on lugu noorest õpetajast, kel on veel hästi meeles oma põhikooliaegsed õpetajad – vana kooli pedagoogid, raudse kaardikepi ja terava ütlemisega. Teda kannustab soov saada heaks õpetajaks, aga mitte muutuda nendesugusteks. Meil kõigil on olnud oma õpetaja Tammik, kes kõigi karmide õpetaja koondkujuna on meie edasist elu mõjutanud. „Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine“ on hariv võimalus vaadata, mismoodi paistavad asjad klassi eest. Teisalt on see elust võetud teater. 
Esimesel hooajal (sept 2015 – juuni 2016) mängiti “Õpetaja Tammiku rehabiliteerimist” 59 etendust, kokku jõuti umbes 8500 vaatajani 22 Eesti linnas ja väiksemas asulas.