Eesti Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Ühendus

Loomine

Kütte-ventilatsioonieriala inseneride ühistegevuse alguseks võib lugeda 1987. aastat, mil põhiliselt Tallinnas paiknevate projekteerimis- ja montaažifirmade juhtivad spetsialistid hakkasid tehniliste probleemide mõistuspärasema lahendamise huvides korraldama temaatilisi nõupidamisi. Nõupidamisi nimetati Kütte ja Ventilatsiooni Tehnikanõukoguks.
1989. aasta kevadel toimus tänase nimetusega (EKVÜ) ühingu asutamine. 18. aprillil 1991 toimus asutamiskoosolek, kus 35 asutajaliiget võttis vastu tollastele nõuetele vastava põhikirja ja valis seitsmeliikmelise eestseisuse. EKVÜ tööd jäi juhtima Vello Penjam (OÜ Inspro), asetäitjad Teet Tark (AS ESP) ja Tiit Pukk (AS Eesti Telefon). Suvi, poliitilised sündmused ja bürokraatlikud protseduurid võtsid oma aja, mistõttu Tallinna Linnavalitsuse antud registreerimistunnistus kannab kuupäeva 4. oktoober 1991.

Areng

Algaastatel tegeleti peamiselt tehniliste päevaprobleemide lahendamisega, nagu renoveerimislahendused (soojussõlmed, küttesüsteemid jne), informatsiooni hankimine ja levitamine, hinnangud erialaküsimustes jne. Väärib märkimist soojusvarustuse, sanitaartehnika ja ventilatsioonitoodete kataloogide koostamine aastatel 1994 ja 1995. Alustati koolituspäevade (seminaride) läbiviimist. Tänu toimkondade tööle on EKVÜ spetsialistid osalenud eriala puudutavate normide ja standardite väljatöötamisel, aidanud koolidel koostada uusi õppeplaane ning süstemaatiliselt korraldanud koolitusseminare.

Liikmed

Valdav osa ühenduse liikmetest tegeleb kütte-, ventilatsiooni- ja jahutussüsteemide projekteerimise, järelevalve ja ekspertiisiga. Rohkearvuliselt on esindatud ka energiatõhususe, energiaauditeerimise, kütte- ja ventilatsiooniseadmete müügi, paigalduse, hoolduse ja tootmisega seotud liikmed. Tänu otsusele võtta ühingu liikmeteks ka üliõpilasi on üliõpilaste ja noorte spetsialistide osakaal ühingus tunduvalt tõusnud.

Koolitused

EKVÜ eestseisuse koosolekul 19. oktoobril 1994 võeti vastu otsus (tolleaegse juhatuse esimehe V. Penjami sõnastuses) – "tuleb hakata organiseerima ühe-söömavahe-seminare". Mõeldud oli koolitusseminare eriala aktuaalsetel teemadel pikkusega kolm kuni neli tundi. Seminarid (neid arvati sobivat nimetada ka seminar-diskussioonideks) pidid olema suunatud mitte ainult EKVÜ liikmetele, vaid kõigile asjast huvitatud erialainseneridele. Samal koosolekul fikseeriti ka võimalikud seminaride teemad, mis tollal tundusid aktuaalsetena. 
Esimene EKVÜ seminar toimus 28. oktoobril 1994 Halton OY kaasabil õhujaotuse teemal. Nii algasid EKVÜ koolitusseminarid ja aja jooksul on kujunenud tavaks neid läbi viia kord kuus (välja arvatud suveperiood). EKVÜ koolituspäevad on mõeldud kütte, ventilatsiooni ja jahutusega seotud spetsialistide ning energiaaudiitoritele ja energiatõhususe spetsialistidele täienduskoolituseks. Kuna teemade ring, mida käsitletakse, on lai, siis sobivad EKVÜ koolitused ka teiste erialade spetsialistidele. 
Koostöös Tallinna Tehnikaülikooliga on korraldatud konverentsi "Teadmistepõhine ehitus".

Sidemed teiste liitudega

Ühing väärtustab kõrgelt koostööd teiste erialaorganisatsioonidega nii Eestis kui ka välismaal, nii õppeasutuste kui ka riiklike institutsioonidega. EKVÜ-l on pikaajalised sidemed Soome erialainseneride ühendusega SuLVI ja Tallinna Tehnikaülikooliga. Alates 1994. aastast on EKVÜ Skandinaavia maade kütte- ja ventilatsiooniinseneride erialaliidu SCANVAC assotsieerunud liige. Eesti Ehitusinseneride Liidu kollektiivliikmeks astus EKVÜ 1998. aastal. 
1998. aastast on EKVÜ Euroopa Kütte- ja Ventilatsiooniinseneride Assotsiatsiooni REHVA liige. REHVA-sse kuulumine annab EKVÜ-le hea võimaluse olla osaline Euroopa Komisjoni tasemel otsuste tegemises ja mõjutada Euroopa Komisjoni direktiivide tekste. 8.–11. mail 2011 toimus EKVÜ eestvedamisel Tallinnas REHVA aastakoosolek ning selle raames ka rahvusvaheline konverents “Towards Net Zero Energy Buildings”.