Kinect for Xbox One

Kinect for Windows

Nagu esialgse Kinecti puhul, andis Microsoft lisaks Xboxi versioonile välja ka personaalarvuti jaoks mõeldud Kinecti versiooni. Selle sihtrühmaks olid eelkõige arendajad, kes soovisid arvutitele Kinecti rakendusi luua. Riistvaraliselt olid seadmed samade näitajatega, aga arvuti jaoks mõeldud versioonil oli USB 3.0 ühendatavus ja eraldi toiteplokk. 2015. aasta kevadel teatas Microsoft, et lõpetab eraldiseisva personaalarvuti versiooni tootmise ning pakub edaspidi Kinecti arvutiga ühendamiseks eraldi adapterit.

Kinect for Windows SDK 2.0

Koos uue Kinectiga andis Microsoft välja ka uue versiooni Windowsi jaoks mõeldud tarkvaraarenduskomplektist (SDK). SDK 2.0 vajab töötamiseks Windowsi versiooni 8/8.1/10 ja üpris võimekat arvutit, millel peab olema USB 3.0 liides. SDK sisaldab mitmesuguseid komponente, mille abil rakendusi ehitada.

Kinect teistes operatsioonisüsteemides

Kinect on mõeldud kasutamiseks eelkõige Xbox One'i või Windowsiga arvuti kaudu. SDK toetab ainult Windowsi. Eelkõige akadeemilise ringkonna suure huvi tõttu on aga arendatud ka võimalusi kasutada Kinecti teiste operatsioonisüsteemidega. OpenKinect on projekt, mille abil on võimalik Kinecti kasutada nii Linuxis, OS X-is kui ka Windowsis. Tegemist on avatud lähtekoodiga tarkvaraga, mis pakub draivereid ja muud tarkvara mõlema Kinecti versiooni tarbeks. Toetatud on mitmed programmeerimiskeeled (C++, Python, Java jpm).

Värvikaamera

Värvikaamera lahutusvõime on 1920×1080 ning sõltuvalt valgustingimustest edastab 30 või 15 kaadrit sekundis. Kaamera vaatenurga kohta Microsoft täpseid andmeid avaldanud ei ole, aga mõõtmiste tulemusena on hinnatud, et horisontaalne vaatenurk on 84 kraadi ja vertikaalne 54 kraadi.

Infrapunakaamera

Infrapunakaamera lahutusvõime on 512×424 ja pildi kaadrisagedus 30 Hz. Uuel Kinectil on võrreldes eelkäijaga täiesti erinev kauguse mõõtmise tehnoloogia, see võimaldab ka kaugusinfot saada lahutusvõimega kui infrapunakaamera. Lisaks on oluliselt paranenud ka vaatenurgad, mis võimaldab inimest tuvastada lähemalt ja suurema täpsusega. Kuna värvikaamera ja infrapunakaamera vaatenurgad on erinevad, siis anduritest saadavad pildid kattuvad vaid osaliselt.

Lennuaeg

Kinect for Xbox One kasutab kauguse mõõtmiseks valguslaine lennuaja tehnoloogiat. Kolm infrapunalaserit tekitavad amplituudmodulatsiooni abil laineid sagedusega 120 MHz, 80 MHz ja 16 MHz. Lained peegelduvad tagasi läheduses viibivatelt objektidelt ning püütakse kinni infrapunakaamera poolt. Iga infrapunakaamera piksel sisaldab kahte fotodioodi. Kui diood on vooluringiga ühendatud, muundab ta osa endale langevast valgusest vooluks, mida on võimalik mõõta ning seeläbi tuvastada valguse intensiivsus. Kinectis lülitatakse pikslidioode kordamööda sisse ja välja ning mõõdetakse kahe dioodi väljundpingete vahet. Kuna dioodide ümberlülitamine toimub sama sagedusega kui moduleeritud laine genereerimine, siis võimaldab taoline mõõtmine tuvastada objektilt tagasi peegeldunud laine faasinihet, mille abil on võimalik hinnata objekti kaugust valemiga
kus  on kaugus,  on valguse kiirus ja  on moduleeritud laine sagedus. Selline lähenemine võimaldab kaugust unikaalselt hinnata ainult ühe lainepikkuse kaugusel, kuna Kinect aga kasutab kolme eri sagedust, siis on võimalik kauguse hindamine täpselt ka suuremal kauguse korral. Maksimaalne unikaalne kaugus on üle 16 meetri, aga tarkvaraliselt on see piiratud 4,5 meetrile (kuna enamasti elutoas kaugused seda ei ületa).
Lisaks suurenenud eraldusvõimele on uue Kinecti kauguse mõõtmine oluliselt täpsem kui tema eelkäijal, seda eriti suuremate kauguste (üle ühe meetri) puhul, kus viga jääb 1 mm piiresse, samas kui esialgse Kinecti puhul võis keskmine viga kerkida üle 10 mm.
Selle tehnoloogia peamiseks puuduseks on tundlikkus mitmeste peegelduste suhtes. Kui üks ja sama laine jõuab andurisse korduvalt, siis ei ole võimalik sellest informatsioonist ühest pilti kokku panna. Näiteks klaasseina korral peegeldub osa lainest tagasi klaasilt, aga osa selle taga olevalt objektilt.

Meediakajastus

Uue Kinecti arvustused on olnud vastuolulised. Engadget kiitis seadme funktsionaalsust, tuues eriti välja näotuvastuse abil sisselogimist ning väga head liigutuste järgimist. Samas, kui mõnikord funktsioonid ei töötanud, siis tekitas see neis frustratsiooni ning pani ikkagi tavalise puldi järele haarama. Samu positiivseid aspekte tõi välja ka Time.com-i arvustus, märkides aga, et seadme täpsus jättis vahest soovida ning taustamüra häiris seadme tööd oluliselt. Samuti ei olnud kasutajaliides alati piisavalt intuitiivne.
Kuna esialgu plaanis Microsoft teha uue Kinecti Xbox One'i kohustuslikuks lisaks (vastupidi esimesele Kinectile, mis tuli välja valikulise lisana), siis tekitas palju muret võimalik privaatsusoht. Kuna Kinect on pidevalt sisse lülitatud ning Xboxi kaudu ühenduses Microsofti serveriga, siis teoreetiliselt on võimalus Microsoftil näha ja kuulda, mis inimese elutoas toimub. Microsoft küll kinnitas, et neil taolisi plaane ei ole, aga lõpuks pidi siiski loobuma Kinecti kohustuslikuks tegemise plaanist. Siiski müüdi Kinecti pikalt koos Xboxiga.

Müüginumbrid

Microsoft pole Xboxi ega Kinecti kohta ametlikke müüginumbreid esitanud, mille põhjuseks on arvatavasti soov vältida otsest võrdlust Playstation 4-ga. Pärast Kinecti eraldi müügiletulekut on huvi tema vastu olnud üpriski väike, mille peamiseks põhjuseks on pakutavate mängude vähesus. Samas on Kinecti avastanud mitmesuguste rakenduste loojad, kes kasutavad Kinecti näiteks virtuaalse proovikabiinina.