google/wiki40b huggingface dataset:
Sinilaugas

Sinilaugas (ka Väike Sinijärv, Väike Sindi järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 714 m. Järves on üks saar.
Pico Viejo

Pico Viejo (ka Montaña Chahorra) on kihtvulkaan Hispaanias Tenerifel.
Pico Viejo asub Teide vulkaani edelanõlval paari kilomeetri kaugusel tipust. Vulkaani geograafilised koordinaadid on 28° 15′ 43″ N, 16° 40′ 5″ W.
Vulkaani kõrgus on 3135 meetrit ja see on Teide järel kõrguselt teine mägi Kanaari saartel. Pico Viejo purskas viimati 1798. aastal.
Vulkaani kraatri läbimõõt on umbes 1 km ja sügavus üle 250 meetri.
Pico Viejo ja Teide ümbruse hõlmab Teide rahvuspark.
Jüri Sutt

Jüri Sutt (8. mai 1937 Tallinn – 20. aprill 2013 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja majandusteadlane.

Haridus

Lõpetas Tallinna 22. Keskkooli 1955; TPI ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala 1960; aspirantuur Eesti TA Majanduse Instituudis 1965–1968. Täiendas end Londonis Westminsteri Ülikoolis 1996. 
Majandusteaduste kandidaat 1968 Eesti NSV teaduste Akadeemia, Планирование строительства математическими методами); majandusteaduste doktor 1989 Eesti NSV teaduste Akadeemia, Моделирование производственно-экономической деятельности строительной организации при исследовании эффективности сокращения продолжительности строительств); professor 1990.

Töö

Remondi-Ehitusvalitsuse nr. 3 peainsener 1960–1963; Üleliidulise Ehitustehnoloogia Kesk-Uurimisinstituudi Eesti filiaali grupijuht 1963–1964;
Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi juhtimissüsteemide osakonna rajaja ja juhataja 1965–1975; Eesti NSV Ehituskomitee arvutuskeskuse rajaja ja direktor 1975–1978.
Tallinna Polütehnilises Instituudis / Tallinna Tehnikaülikoolis 1974–2013: tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri tunnitasuline õppejõud 1974–1978; ehitustehnoloogia kateedri dotsent 1978–1989, professor 1989–1992; ehitustootluse instituudi ehitusökonoomika ja -juhtimise õppetooli juhataja 1992–2002 ja professor 1992–2013.
Kooperatiivi Ehituskonsultant, hiljem OÜ Ehituskonsultant rajaja ja juhatuse esimees 1987–2013; ehitus- ja keskkonnaministrite nõunik majandusreformi alal 1988–2003, valmistas ette regulatsioonid ehitussektori üleminekuks turumajandusele.

Teadustöö põhisuunad

Ehitusettevõtete majandustegevus, ehituse juhtimise infotehnoloogiline modelleerimine ja projektijuhtimine. Eesti ehitusturgu reguleerivate esimese põlvkonna normdokumentide autor 1992–2002.
Avaldas üle 120 teaduspublikatsiooni, sh monograafiaid. Tema juhendamisel on kaitstud 3 doktoriväitekirja.

Teaduskorralduslik tegevus

Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi teadusnõukogu liige 1965–1975; NSV Liidu Ehitustehnoloogia Kesk-Uurimisinstituudi (ЦНИПИАСС, Moskva) teadusnõukogu liige 1968–1970; NSV Liidu Riiklik Teaduse ja Tehnika Komitee (Moskva) võrkplaneerimise metoodilise komisjoni liige 1970–1974; Ehituse eelarvestamise IT metoodilise komisjoni (Moskva) juhatuse liige 1975–1980; NSV Liidu Projektijuhtimise Assotsiatsiooni Nõukogu (Moskva) juhatuse liige 1986–1995; Eesti Teadlaste Liidu liige 1981–2013; Eesti Ehitusinseneride Liidu liige 1991–2013; Eesti Ehitusettevõtjate Liidu asutamise initsiaator ja organiseerija ning juhatuse liige 1992–1994; Ehitusteadlaste Rahvusvahelise Assotsiatsiooni CIB töögruppide liige 1995–2013; kinnisvara haldamise õppesuuna rajaja ja vastava õppekava looja TTÜs 1997; juhendmaterjalide koostamine Eesti ehitusettevõtlusele; Eesti Ehitustellijate Liidu asutamise initsiaator ja organiseerija ning juhatuse liige 1997–2013, ajutine tegevdirektor 1997–1998. Jüri Sutt oli Korporatsioon Leola liige.
Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja

Eesti Rahva Muuseumi endine peamaja on hoonekompleks Tartus aadressil Veski tänav 32. 
Uusrenessanss-stiilis kompleks ehitati 19. sajandi lõpus arhitekt Vladimir Lunski projekti järgi Tartu–Võru rahukohtu (esimese astme kohtu) jaoks.

Muuseum

Eesti Rahva Muuseum (aastatel 1948–1988 Eesti NSV Riiklik Etnograafiamuuseum) toodi kompleksi peamajja ja J. Liivi tänava poolsetesse kõrvalhoonetesse pärast Teist maailmasõda. 
Alates 1994. aastast oli siin muuseumi peamaja, kus asusid administratsioon, kogude, teadus- ja säilitusosakond ning ka Eesti Rahva Muuseumi raamatukogu.
Alates 2016. aastast asub Eesti Rahva Muuseumi uus peahoone Raadil.

Arestimaja ja vangla

Veski tänava poolsetes kõrvalhoonetes paiknesid arestimaja ja vangla, mis eri aegadel on kandnud eri nimesid. Näiteks aastatel 1946–1958 oli nimetus Eesti NSV Siseministeeriumi Vangla nr 3 korpus nr 2.
CITES

CITESi ehk Washingtoni konventsioon (akronüüm ingliskeelsest nimetusest Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora – 'Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon') on rahvusvaheline valitsustevaheline leping, mis reguleerib ülemaailmse kaubitsemise tagajärjel ohtu sattunud liikide riikidevahelist importi ja eksporti. CITESi poolt määratud liike (nn CITESi liigid) on umbes 33 000. 
Eestis reguleerib CITES-i konventsiooni täitmist Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakond ja vastavat järelevalvet teeb Keskkonnainspektsiooni looduskaitse osakond.

CITES-i lisad

Konventsiooni lisades on välja toodud kolm kategooriat:
I kategooria – otseses väljasuremisohus liigid, kelle eksisteerimist ülemaailmne kaubandus otseselt või kaudselt (nahk, luud) mõjutab. 
Ühtekokku kuulub I kategooriasse umbes 800 liiki, Eestis merikotkas, rabapistrik, atlandi tuur ja euroopa saarmas.
II kategooria – liigid, mis pole otseses väljasuremisohus, kuid kes võivad selleks kontrollimatu kaubitsemise käigus saada. 
II kategooriass kuulub umbes 32 500 liiki, Eestis näiteks hunt, must-toonekurg, sookurg, apteegikaan ja orhideed.
III kategooria – liigid, millega kauplemise kvoodid sätestab konkreetne riik ise.
III kategooriasse kuulub umbes 170 liiki, Eestis pole sellesse kategooriasse kantud ühtki liiki.
Kohalik Leht

Kohalik Leht (inglise keeles Local Sheet) on lähipiirkond Universumis, kus Kohaliku Galaktikarühma liikmesgalaktikad (teiste seas ka meie Linnutee tähesüsteem) ning teised galaktikad omavad sarnast pekuliaarkiirust (kiirus lokaalse taustsüsteemi suhtes).  
Kohalik Leht on gravitatsiooniliselt omavahel mitteseotud galaktikarühmade kogum. Siia kuulub mitu rühma, sealhulgas (lisaks Kohalikule rühmale) Kujuri galaktikarühm.
Kohaliku Lehe suurust iseloomustavad piirkonna raadius umbes 7 megaparsekit (23 miljonit valgusaastat) ja paksus 0,46 megaparsekit (1,5 miljonit valgusaastat). 
Kohalik Leht on osa Kohalikust Mahust (inglise keeles Local Volume), see omakorda on osa Kohalikust Superparvest. Kohaliku Superparve massiivseim element Neitsi galaktikaparv asub Kohaliku Lehe keskmest 17 megaparseki (55 miljoni valgusaasta) kaugusel.  
Kohaliku Lehe naabriks on praktiliselt galaktikavaba hiiglaslik Kohaliku Tühimiku piirkond. Sisuliselt moodustab Kohalik Leht Kohaliku Tühimiku ääristava galaktikatest seina.
Mõnikord liigitatakse Kohalik Leht galaktiliseks filamendiks.
Jēkabs Osis

Jēkabs Osis (Jakob Ohse) (9. juuli 1860 Kabile, Kuramaa – 24. märts 1919 Voronež) oli läti filosoof.
Taluniku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1877–1882 alul teoloogiat ning seejärel filosoofiat. Töötas Tartus filosoofia eradotsendina 1888–1889 ja professorina 1889–1918.
Osis oli üks esimesi akadeemiliselt haritud läti filosoofe. Teda peetakse kriitilise personalismi loojaks. Osise tuntumate tööde seas on magistriväitekiri "Uurimusi substantsi mõistest Leibnizi filosoofias" ja doktoriväitekiri "Personalism ja projektivism Lotze filosoofias" (1896).
Osis oli seotud ka Läti Ülikooli rajamisega ning tahtis seal tööle asuda, kuid evakueerus Esimese maailmasõja tõttu Venemaale ja suri seal tüüfusse.
Eisenia fetida

Lõhn

Rohmakalt käsitsedes toodab Eisenia fetida ebameeldivat tugevalõhnalist eritist. Sealt ka ussi nimetus foetida ehk "ebameeldivalt haisev". Ilmselt on see teatud kiskjatevastane kohastumus.

Seotud liigid

Eisenia fetida on tihedas suguluses liigiga Eisenia andrei, mida vahel nimetatakse ka kui E. foetida andrei. Üks lihtne viis neil vahet teha on Eisenia fetida  üldiselt heledam värvus. Molekulaaranalüüsid on tõestanud nad kui eraldiseisvad tõud ja ka katseliselt on nad võimetud tootma omavahelisi hübriide.

Sigimine

Nagu teisedki vihmaussiliigid, on Eisenia fetida hermafrodiitne, kuid reproduktsiooniks on vaja siiski kahte isendit. Paaritumisel ussid ühendavad oma vööd (heledam, näärmeline nahapaksend ussi kehalülidel) ja vahetavad spermat. Mõlemad isendid valmistavad kehale erituvast limast kookonid, mis sisaldavad mitut muna. Kookonid on sidrunikujulised ja alguses kahvatukollase värvusega, mis munade valmimise käigus muutub pruunikamaks.
Helena (eesnimi)

Helena on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 115. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helena 1594 naisel.
Kaká

Isiklikku

Kaká on 186 cm pikk ja kaalub 82 kg.
23. detsembril 2005 abiellus Kaká oma lapsepõlvekallima Caroline Celicoga. Nende esimene laps Luca Celico Leite sündis São Paulos 10. juunil 2008.
Varangu raamatukogu

Varangu raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Varangu külas Varangu seltsimajas. Varangu raamatukogu on Haljala vallaraamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukoguhoidja on Urve Kingumets.
Traadita rakenduste protokoll

Traadita rakenduste protokoll (ingl Wireless Application Protocol; WAP) on standard, mis võimaldab WAP-teenust toetava mobiiltelefoniga saada ühenduse mobiil-märgistuskeeles (WML) kirjutatud veebilehtedega ning kasutada sealsel infol põhinevaid teenuseid. 
WAP-lehti saab külastada pakettandmeside- või sissehelistusteenust kasutades. Tänapäeval on see oma tähtsust kaotamas, kuna suurel osal mobiiltelefonidest on juba olemas täisväärtuslik HTML-brauser, mille abil saab külastada tavalisi, varem vaid arvuti abil vaadatavaid veebilehti. Ka on tõusnud mobiilse interneti kiirused ning alanenud hinnad, mis samuti sellesuunalist arengut soodustab.
Ungari jalgpallikoondis

Tuntumad mängijad

Flórián Albert – Ferenc Bene – József Bozsik – Balázs Dzsudzsák – Nándor Hidegkuti – Sándor Kocsis – Tibor Nyilasi – Ferenc Puskás – György Sárosi – Imre Schlosser – Lajos Tichy – Gyula Zsengellér
Tiiu Kuurme

Isiklikku

Tiiu Kuurme abikaasa on muusik ja õpetaja Tõnis Kuurme. Ta on täiskasvanud poja ja tütre ema ja lisaks vanaema. Talle meeldib reisida, matkata looduses, kasvatada lilli, pildistada.
Andres Pallon

Andres Pallon (29. aprill 1939 Rannu vald, Tartumaa – 12. november 1980 Tallinn) oli Eesti spordiajakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1958 Tartu 1. Keskkooli ja õppis TRÜ majandusteaduskonnas.
Ta hukkus 12. novembril 1980 liiklusõnnetuses ja ta maeti 16. novembril 1980 Pärnamäe kalmistule.
Angamuco

Angamuco on endisagne linn tänaväeva Mehhiko territooriumil, Michoacáni osariigis, umbes 10 km kaugusel Pátzcuaro järvest idas.
Lidaruuringute andmeil oli linna pindala 26 km². Õitsenguaegses linnas (u 1000–1350) oli umbes 40 000 hoonet.
Väino Poikalainen

Väino Poikalainen (sündinud 6. aprillil 1947 Illuka vallas Virumaal) on Eesti piimandusteadlane.

Elulugu

Väino Poikalainen on talupidaja poeg.
Lõpetas 1965 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1971 EPA veterinaariateaduskonna piima ja piimasaaduste tehnoloogia erialal, tehnikamagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Temperatuuritundliku RC-generaatoriga digitaaltermomeeter ja selle kasutamine veiste kehatemperatuuri mõõtmiseks", 1994–98 EPMÜ doktorant, (esimene Eesti) toiduteaduse doktor (1999, EPMÜ), väitekiri "Lehma kehatemperatuur tervisekontrolli näitajana automaatsel piimatootmisel". Oli 1971–72 Kohtla-Järve Piimatoodete Kombinaadi tehnoloog, 1972–76 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) Erikonstrueerimisbüroo insener ja juhtivinsener, 1977–94 EPA/EPMÜ õppemeister, assistent ja teadur, 1994–2000 EPMÜ loomakasvatusinstituudi teadur ja vanemteadur, 2000–04 loomaarstiteaduskonna piimandusinstituudi dotsent, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduteaduse osakonna dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: piima tootmine ja töötlus; veiste füsioloogiliste näitajate automatiseeritud andmehõive, veiste kehatemperatuur, tervisekontroll ja heaolu; muinastaie. Temperatuurimõõturite, konveierkaalu ja puistesöötade doseerimise seadme konstruktor. EÕS, Looduseuurijate Seltsi (LUS), Akadeemilise Põllumajanduse Seltsii, Societas Historiae Fenno-Ugricae, International Society of Animal Hygiene'i liige. Tunnustatud ekspert muinastaide vallas (korraldanud üle 20 ekspeditsiooni Äänisjärve kaljujooniste dokumenteeriseks), Eesti Muinastaideseltsi esimees (1988), Finnish Society for Prehistoric Art'i juhatuse liige (1999). Valgetähe V klassi teenetemärk (1999). Üle 200 teadustrükise, sh 7 monograafiat; 5 autoritunnistust.
Jäähoki maailmameistrivõistlused

Jäähoki maailmameistrivõistlused korraldati esimest korda 1920. aastal. Maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon (IIHF).
Esimesed MM-võistlused toimusid samaaegselt Antwerpenis peetud 1920. aasta suveolümpiamängudega. 1983. aastal kinnitas Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon need võistlused ametlikult esimesteks maailmameistrivõistlusteks. Ka 1924. ja 1928. aasta taliolümpiamängudel peetud jäähokivõistlused said 1930. aastal tagantjärele MM-võistluste väärtuse. Samal aastal otsustati, et MM-võistlusi hakatakse korraldama igal aastal. Vahele jäid MM-võistlused aastatel 1940–1946. 1971. aastani ühendati MM olümpiamängude aastal olümpiaturniiriga. 1980.–1988. aastani MM-turniiri olümpiamängude aastal ei korraldatud. 1989. aastast toimub MM-turniir igal aastal. Alates 1976. aastast võivad MM-il osaleda ka elukutselised mängijad.
Narva Püha Anna klooster

Narva Püha Anna klooster oli dominiiklaste klooster keskaegses Narvas.
Kloostri asutas 1520. aastate algul Tartu piiskop Johannes Blankenfeld. Kuna 1524. aastal saabusid Narva esimesed luterlastest jutlustajad, jäi kloostri ehitamine pooleli.
Klooster asus arvatavasti praeguse Suure ja Rüütli tänava nurgal.
Jüri Samarütel

Jüri Samarütel (17. aprill 1938 Tallinn – 2. jaanuar 2018) oli eesti arstiteadlane ja anestesioloog-reanimatoloog.

Elulugu

Jüri Samarütel oli juristi poeg.
Lõpetas 1956 Tallinna 10. Keskkooli, 1962 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Happe-alustasakaalu ja arteriaalse vere gaaside dünaamika, seoses operatsiooni ja anesteesiaga". Oli 1965–1966 TÜ üldkirurgia kateedri assistent, 1968–1976 hospitaalkirurgia kateedri assistent, 1977–1992 dotsent, 1992–2003 anestesioloogia ja intensiivravi kliiniku dotsent. Aastast 2003 emeriitdotsent ja Tartu Ülikooli Kliinikumi arst-konsultant.

Teadustöö

Uurimusi anestesioloogiast, reanimatoloogiast, südamekirurgiast, kunstvereringest, vältimatust kirurgilisest abist ja traumatoloogiast. Aktiivne osaleja uute meetodite juurutamisel anestesioloogias ja intensiivravis (kehaväline vereringe jm). Tervishoiuministeeriumi erialanõunik ja erialakomisjoni liige, Euroopa Anestesioloogiakadeemia liige, Eesti Anestesioloogia-Reanimatoloogia Seltsi asutajaliige ja esimees (1979–2003). Nõukogude Eesti preemia (1970, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemiad (kollektiivis: 1992, 1998), Tartu medal (2004). Umbes 230 teadustrükist.
Kahetiivalised

Morfoloogia

Kehakujult on kahetiivalised mitmekesised. Välimuse järgi saab kahetiivalisi jagada sääskedeks ja kärbesteks, kuid on teada sääski, kes esmapilgul meenutavad pigem kärbest, ja vastupidi. Parasiitsete loomade seas leidub ka selliseid, keda esimese pilgu põhjal ei julgekski kahetiivalisteks pidada.
Suuruse poolest on kahetiivalised väga varieeruvad. Väikseimate vormide kehapikkus on alla 1 mm, suurimate pikkus aga ületab 5 cm.
Kahetiivaliste pea on alati väga liikuv, peene kaelaga rindmiku külge kinnitunud, osal liikidel suur, teistel väga väike. Liitsilmad on suhteliselt suured. Täppsilmad (kaks või kolm) võivad, kuid ei pruugi esineda.
Tundlaid on kahesuguseid: harjasega 3 lülist koosnevad tundlad esinevad kärbselistel ja pikemad, vähemalt 7-lülilised mitmesuguse kujuga (niitjad, sulgjad jne) tundlad esinevad sääselistel. Tundlate ehituse uurimine ongi kõige kindlam meetod sääskede ja kärbeste eristamiseks. Suised on üsna mitmesugused, kohastunud pistmiseks ja vereimemiseks või lihtsalt vedela toidu vastuvõtuks.
Rindmik on kahetiivalistel suur, rindmikulülid on tugevasti kokku kasvanud. Jalad on enamasti peenikesed, mõnikord väga pikad, ületades isegi looma keha pikkuse. Parasiitsetel vormidel võivad jalad olla jämedad, varustatud võimsate küünistega, mis on kohastunud peremehe külge klammerdumiseks.
Tiibadest on kahetiivalistel normaalselt arenenud ainult eesmine tiivapaar, tagatiivad on muutunud sumistiteks, mis talitlevad lennu ajal stabilisaatoritena. Tiivad on enamasti paljad, kilejad, võivad olla nii mustriga kui värvitud. Tiivutuid vorme leidub mitmes sugukonnas.
Tagakeha koosneb sääselistel 7 või 8 lülist ja alamatel kärbselistel ning kõrgematel kärbselistel 4 lülist. Põhiliselt on olemas kaks ehitusplaani: pikk ja sale tagakeha (sääsed) ning jässakas tagakeha (kärbsed). Tagakeha võib olla paljas või kaetud mitmesuguste karvade või harjastega, kuid kunagi ei ole sabaniiti ega urujätkeid.
Svir

Ajalugu

Pärimuse järgi rajas Sviri asula Daumantas, püstitades XIII sajandil Peruni pühamu kohale lossi. Asula esimesed dokumenteeritud omanikud olid Svirskid. Asula oli Vilniuse vojevoodkonda ja Ašmiany maakonda kuuluv alev. Aastast 1528 läks see Radziwillide valdusse.
Poola jagamisel läks Svir aastal 1795 Venemaa koosseisu. Algul hakkas alev kuuluma Słonimi, hiljem aga Vilno kubermangu. Aastal 1879 rajati sinna pruulikoda, aastal 1896 aga piiritusevabrik. Aastal 1897 oli Sviris telegraafijaam, kohtumaja, 34 ladu ja 12 võõrastemaja, 14 kõrtsi. Lisaks peeti seal viis korda aastas laata.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Svir Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi muudeti alev külaks. Svirist sai taas alev aastal 1958. Aastal 2008 muudeti Svir agrolinnakeseks.
Eesti Raamat

Ajalugu

Kirjastus moodustati riikliku kirjastusena 1964, kui Eesti Riiklik Kirjastus lahutati kirjastuseks Eesti Raamat ja kirjastuseks Valgus. Eesti Raamat spetsialiseerus ilukirjandusele ning sotsiaal- ja humanitaarteemalisele kirjandusele.
Aastast 1995 on Eesti Raamat osaühing.
Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium

Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium oli aastatel 1923–1924 Tallinnas tegutsenud keskkool.
1919. aastal asutati Tallinna Juudi Koguduse juurde venekeelne Tallinna Juudi Algkool. 1923. aastal, kui lõpetas esimene lend algkooli õpilasi, asutati Tallinna Juudi Eraühisgümnaasium, kus õpetus oli ajutiselt venekeelne. Esialgu oli kooli asukohaks Maakri tänav 5, alates 1924. aasta 3. veebruarist paiknes kool Karu tänaval. Alates 1927. aastast allus kool Juudi Kultuuromavalitsusele ning 1930. aastast kandis nimetust Juudi Kultuurivalitsuse Tallinna Ühisgümnaasium. 1937. aastal tegi kool läbi veel ühe nimemuutuse: senine gümnaasium nimetati Tallinna Juudi Eraühisgümnaasiumiks ning selle kõrvale asutati viieaastase õppeajaga Tallinna Juudi Erareaalkool. Õppekeele küsimuses valitsesid Tallinna juudi kogukonnas suured lahkhelid ning seetõttu töötasid koolis nii heebrea- (ivriidi-) kui jidišikeelsed klassid. Kool suleti 1940. aastal.
Kooli direktorina töötas aastail 1923–1940 Samuel Gurin.
Jersey City

Geograafia

New Yorgi suurlinnapiirkonnas asuv 49,4 km pikkuse rannapiirkonnaga linn piirneb idas Hudsoni jõe ja New Yorgi ülemlahega ning lääne pool Hackensacki jõe ja Newarki lahega. Linn asub Manhattani saare vastaskaldal ning selle taga kulgevad Palisaadid.

Majandus

Esmajärguliste raudteeühendustega on linn koos jaotamis- ja tootmiskeskustega Port of New York and New Jersey sadama jaoks oluline transpordi-lõppjaam. Kiire transpordiühendus Manhattaniga on loonud ka kasvupinnase finants- ja teenindussektorile, mis mängivad olulist rolli veepiiril asuva Jersey City ümberkujunemisele üheks riigi suurimaks keskseks äripiirkonnaks.
Patsy Rodenburg

Elukäik

Patsy Rodenburg sündis aastal 1953.Ta õppis Londonis Central School of Speetch and Drama's. Enne, kui ta pöördus teiste õpetamise juurde töötas ta näitlejana. 
Guildhall School of Music and Drama's on ta õppejõud alates aastast 1981. Alates 1981. aastast töötas ta üheksa aastat ka Royal Shakespeare Company' ga. Royal National Theatre'i's pani ta aluse kõnekunsti osakonnale (töötab seal alates aastast 1990). Ta on avaldanud neli erialast raamatut: "The Need for Words", The Right to Speak", "Acting Shakespeare" ja ainsana ka eesti keeles avaldatud "Näitleja kõneleb: hääl ja esitaja".

Humanitaartöö

Patsy Rodenburg on töötanud psühholoogiliste häiretega vangidega, kelle kuritööd on kõige julmemat sorti. Ta on välja töötanud meetodid, kuidas ravida psüühiliselt haigeid ja vägivaldseid inimesi luule ja Shakespeare abil. Vangla kõige kinnisemates osakondades on ta lavastanud kinnipeetavatega Shakespeare näidendeid. 
Rodenburg on oma õpetusi jaganud Indias, Aafrika hõimudes. Samuti on ta koolitanud Shakespeare'i ja kõnekunsti osas Amsterdamis prostituute.

Isiklikku

Rodenburg oli abielus ühe oma kolleegiga Kuninglikust Akadeemiast, aga viimase probleemid alkoholiga viisid suhte karidele. Praegu elab Rodenburg koos oma baleriist elukaaslase Antonia Franceschiga ning nad kasvatavad üheskoos poeg Michaelit, kes sündis aastal 2003.
Masateegid

Masateegid on indiaanirahvas, kelle asuala on Mehhikos, Oaxaca osariigis, Sierra Mazateca piirkonnas ja kogukonniti elavad nad ka lähedastes Puebla ja Veracruzi osariikides. 
Nad kutsuvad end masateegi keel has shuta enima, mis tähendab kultuuri või traditsioonidega inimesi. Nimetus 'masateek' tuleb nahua keele sõnast mazatec,
mis on tuletatud kohanimest Mazatla, mis tähendab ligikaudu 'hirvede maa'.

Keel

Masateegi keel kuulub popoloka keelkonda, mis omakorda kuulub oto-mange hõimkonda. 
Masateegid kasutavad lisaks tavakeelele ka vilekeelt.

Religioon ja rituaalid

Masateekide religioosses maailmapildis on segunenud kristlik religioon ja nende enda põliskultuurilised uskumused. Näiteks kasutavad masateegi šamaanid oma rituaalides ja spiritualistlikel eesmärkidel psühhoaktiivseid taimi ja seeni, seostades neid kristlike pühakutega. Rituaalides võib olla ka teisi kristlikke elemente. Psühhoaktiivsete taimede-seente hulka kuuluvad psilotsübiinseened, psühhoaktiivsete lehtertapuliste seemned (näiteks liikide Ipomoea tricolor ja Turbina corymbosa) ja luulusalvei (Salvia divinorum). Luulusalveid nimetavad masateegi šamaanid kristliku pühaku neitsi Maarja järgi näiteks ska María Pastora.
Masateegi indiaanlastest ja nende spirituaalsetest praktikatest on hispaanlaste saabumise eelse aja kohta vähe teada.
Mitmed uurijad on märkinud, et masateekitelt on nende šamanistliku kultuuri kohta raske informatsiooni saada, kuna nad kipuvad olema sel teemal salatsevad.
Üks paremini teatud masateegi šamaan oli María Sabina.
Hopa vald

Ajalugu

Vald on kujunenud endisest Jaunroze vallast. Aastal 1935 oli selle pindala 48,91 km² ja seal oli 1014 elanikku. 1945. aastal moodustati Jaunroze valda Jaunroze ja Hopa külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 nimetati Jaunroze külanõukogu ümber Hopa külanõukoguks. Aastal 1956 ühendati see Hopa linnaga. Hopa linna maaterritooriumiga ühendati aastal 1963 Uue-Laitsna külanõukogu kolhoosi «Padomju Dzimtene» alad. 2009. aastast kuulub vald Hopa piirkonda. Aastal 2010 loodi Hopa linna maaterritooriumist Hopa vald.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Uue-Laitsna mõisa jahiloss. Kohaliku kaitse all on Lūši kõrts ja Ķipari muinaskalme (Rootsi kalmistu). Looduskaitse all on Skripji – Jāki tuulepesaga kuusk, Uskani pärn, Gavari mänd, Hopa dolomiidipaljand, Niedrase nulg, Ģērmaņi nulg, Čūski kuusk, Miķeļi kadakas, Grūbe dolomiidipaljand, Dzenīši pajud ja Līdumi paju. Valda jääb ka 76 hektari suurune Aši soo hoiuala, valla põhjaosa jääb osaliselt Korneti-Peļļi hoiualale, samuti Vana-Laitsna kaitstavale maastikule.