Minna Canth

Minna Canth, õieti Ulrika Wilhelmina, neiupõlvenimega Johnson (19. märts 1844 Tampere – 12. mai 1897 Kuopio) oli Soome esimene naisajakirjanik ja kirjanik, ärinaine, rahvusvaheliste aadete ja kultuurikandja.

Looming

Ta avaldas kümneid näidendeid, tõustes sellega Aleksis Kivi kõrvale väärikale kohale Soome näitekirjanike ajaloos. Ent alguses kirjutas naine varjunime all – näiteks oma esikteose "Novelleja ja kertomuksia" (1878) autor on Wilja. 
Canthi sulest ilmus ka seitse pikka romaani, mitu jutustust, kõned ja ajaleheartiklid, mis olid kõik kirjutatud soome keeles. Tema tuntuim ja ühiskondlikus plaanis radikaalseim teos on "Töömehe naine" ("Työmiehen vaimo"; 1885). Näidendi vormis kirjutatud teose peategelene Johanna on just abiellunud. Selgub aga, et Risto ei olegi hea abielumees, vaid kohe pärast pulmi joob ta noorikuga majja tulnud raha maha ning saadab perekonna viletsusse. Lisaks ei suuda Risto maha jätta ka oma endist armastatut, mustlasneiu Homsantuutat. Mustlasneiule see aga ei meeldi ning kättemaksuks üritab ta meest tappa. Kriitikarahe alla satuvad lõpuks nii viinapudel kui ka meeste ülemvõim abielus. 
1895. aastal kirjutas Canth muuhulgas mõrvaloo "Anna Liisa", mis käsitleb lapsetappu ja armuandmist. Teoses tuleb esile dostojevskilik nägemus sellest, kuidas tehtut lepitab teo avalik kahetusus. 
Canthi isiklikust kirjavahetusest on säilinud enam kui viissada kirja.

Minna Salong

Canthi Kuopios asuvast kodust – Kanttilast – arenes pikapeale kirjanduse ja aadete keskus, mida kutsuti hellitavalt Minna salongiks. Seal avaldati arvamusi ja kirjutati. Põhiteemad olid töörahva tulevik, naiste positsioon ühiskonnas, rahuliikumine ja kainuse edendamine, darvinism, spiritism, arstiteadused ja hingeabi, kirjandus. Läbivalt arutleti inimese rolli üle kõigi nende aadete keskel argises elus ja parema tuleviku nimel peetud veretus võitluses. 
Salongis kõlanud mõtted mõjutasid veel aastakümneid hiljemgi Soome arengut. Sündis palju ametlikke seltse ja ühinguid, mis muutsid oluliselt soomlaste mõtteviisi, käitumist ja suhtumisi. Lõpuks ka seadusi.
Minna Salongis kogunes ka Kuopio naisintelligents – viis keelevaistu ja avara silmaringiga naist, kelle südameasjaks olid keele- ja kooliõpetus ning naise õiguste avardamine kogu Soomes. Need naised olid Elisabeth Stenius-Aarneenkallio, Selma Backlund, Elisabeth Ingman, Lydia Herckman ja Minna Canth. 
Minna Canthi kodus asub nüüd tema majamuuseum.

Isiklikku

Minna abiellus oma õppejõuga ning neil sündis seitse last. Pärast abikaasa surma, 1879. aastal, jäi ta üksi laste eest hoolitsema. Naine kolis koos lastega Kuopiosse, lapsepõlvekoju. Samas elasid veel ta ema ja vend, kes pidasid ka pärast isa surma edasi papa asutatud tekstiiliäri. 
Peagi kirjutati pereäri kogunisti Minna nimele, naine laiendas pereäri ja hoolitses raamatupidamise eest. 
Pärast Minna surma jäi ettevõte tema laste hoida ning tegutses jõudsalt kuni 1974. aastani.

Lipupäev

Alates 2003. aastast tähistatakse Soomes just Minna Canthi sünniaastapäeval võrdõiguse päeva. Tegu oli alguses Soome Siseministeeriumi soovitusliku lipupäevaga, kuid 2007. aastal sai päevast Helsingi Ülikooli eestvõttel ametlik lipupäev. Nii sai Minna Canthist esimene soome naine, kelle auks lehvivad riigilipud. Lipupäeva ametlik nimi on Minna Canthi päev, võrdsuse päev. Kõige pidulikumalt tähistatakse seda päeva alati Kuopio linnas.

Ausambad, medalid, margid

Canthi mälestuseks on tehtud Soomes lugematul hulgas medaleid, ausambaid, postmarke, näitustest, maalidest ja lavastusest rääkimata. Tema nime kannavad Soomes mitmed ehitised ja kohad. Canthi nimi on antud ka mitmele kultuuriseltsile.
Rahvusvahelises plaanis suurim mälestusmärk on aga 2013. aastal Norra lennufirma poolt Norwegian Air Shuttle lennuki sabatiivale kantud portree.