google/wiki40b huggingface dataset:
5. SS-Soomusdiviis "Wiking"

5. SS-Soomusdiviis „Wiking“ (5. SS-Panzer-Division „Wiking“) oli Saksa Relva-SS diviis Teise maailmasõja ajal, kuhu kuulus palju välismaiseid vabatahtlikke. Diviis arenes välja SS-Diviisi "Germania" (SS-Division Germania) rügemendist "Wiking", kuhu see rügement kuulus novembrist 1940 kuni jaanuarini 1941. Sõja käigus arenes väeosa jalaväediviisist motoriseeritud diviisiks ning lõpuks soomusdiviisiks.
Sten Lassmann

Sten Lassmann (sündinud 26. mail 1982) on Eesti pianist, keda tuntakse eelkõige Heino Elleri muusika interpreedina.
Lassmann on õppinud Eesti Muusikaakadeemias, Pariisi konservatooriumis ja Kuninglikus Muusikaakadeemias (Royal Academy of Music).
2002. aastal võitis Sten Lassmann VI Tallinna riikliku klaverikonkursi ning neli aastat hiljem jagas oma esimest rahvusvahelist auhinda (3. koht) Danil Sajamoviga.
Aastal 2011 sai ta Heino Elleri muusikapreemia.
Ta on pianist Peep Lassmanni poeg.
Friedersdorfi vald (Saksimaa)

Vallaosad

Friedersdorf ja Neufriedersdorf
Tegevtoimetaja

Tegevtoimetaja on ajakirjanduses toimetuse liige, kes korraldab väljaande igapäevast tööd. Tegevtoimetaja ülesannete seas võib olla ka määrata lugude jaotus lehekülgedele, kärpida laotud lugusid.
Pavel Rostovtsev

Isiklikku

Pavel Rostovtsev oli tippsportlasena 187 pikk ja kaalus 80 kg.
Helge Pihelga

Elukäik

Helge Pihelga lõpetas 1945. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning asus 1946. aastal Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti samal aastal avatud metallitöö erialale õppima. Tema õpingukaaslased olid Salme Raunam ja Leida Palu. Saanud korraliku ettevalmistuse ka skulptuuris, oli 1951. aastal tema diplomitöö reljeef. Pärast kooli lõpetamist alustas tööd Kunstitoodete Kombinaadi metallehistöö ateljee kunstilise juhina. 1959. aastast on ta vabakutseline tarbekunstnik. Aastatel 1979–1983 töötas ta Eesti Riiklikus Kunstimuuseumis. Osales Kristjan Raua majamuuseumi loomises.

Looming

Helge Pihelga loomingu peamise osa moodustavad pidulikud ehted. 1950. aastate esimesel poolel ja keskel lõi Pihelga suuri ehtekomplekte, mille põhiolemuse määrab kaelaehe. Kunstnik armastas siduda tumedat oksüdeeritud hõbedat türkiiside, korallide ja pärlitega. Kuni 1960. aastani lõi Pihelga ainult ehteid. 1961. aastal toimus Moskvas üleliiduline näitus, mis oli mõeldud kaasaegse interjööri ning sellega seotud tarbe- ja dekoratiivesemete väljapanekuna. Osavõtt näitusest ajendas Helge Pihelgat kätt proovima ka väljaspool ehete žanri – põhiliselt dekoratiivnõude vallas. Algul oli tema nõude vorm rangelt silindriline, kuid hiljem muutus see mõnikord peenema jalaga karikaks. 1961.–1965. aasta nõudel oli välispind kujundatud ornamentaalseks kohrutusega. 1964. aastal kandus õõnesvormide dekoori juba varem ehetes rakendatud söövitustehnika. Motiivistik oli algul puhtgeomeetriline, hiljem sekkus mõni harv loodusmotiiv.
Helge Pihelga oli Adamson-Ericu kõrval esimesi, kes võttis eesti ehtekunstis kasutusele loodusliku kivi. Põllu- ja merekividest oli vaimustatud ka Ede Kurrel, Helge Pihelga õpetaja, kes tegi neist ehteid 1980. aastatel. Helge Pihelga paelub oskusega leida igale kivile sobiv raamistus, millel vahel näib jätkuvat tolle enda joonis.
Näitustel hakkas Helge Pihelga esinema 1951. aastal.

Isiklikku

Tema isa oli kunstnik Kristjan Raud ja abikaasa oli maalikunstnik Agu Pihelga.
Toini Gustafsson

Toini Gustafsson-Rönnlund (sünninimi Toini Karvonen; sündinud 17. jaanuaril 1938 Soomes Suomussalmis) on Rootsi endine naismurdmaasuusataja, kahekordne olümpiavõitja.
1962. aasta maailmameistrivõistlustel Zakopanes ja 1964. aasta olümpiamängudel Innsbruckis kuulus Gustafsson hõbemedali võitnud Rootsi teatevõistkonda. 1966. aasta MM-il Oslos võitis Gustafson esimese individuaalse tippvõistluste medali, saades 10 km hõbemedali. Samadel võistlustel sai ta teatevõistluse pronksmedali.
1968. aasta OM-il Grenoble'is tuli Gustafsson olümpiavõitjaks nii 5 kui ka 10 km distantsil ning sai teatevõistluses hõbemedali. Samal aastal autasustati Gustafssoni Svenska Dagbladeti kuldmedaliga.
Toini Gustafsson-Rönnlund oli ametilt kehalise kasvatuse õpetaja. Ta on rahvuselt soomlane, kuid adopteeriti sõja ajal Rootsi.
Gustafsson-Rönnlundi elukaaslane oli Assar Rönnlund, kes oli samuti edukas suusataja.
Eesti kodakondsuseksam

Eesti kodakondsuseksam on eksam, mis tuleb sooritada Eesti kodakondsuse saamiseks. See koosneb eesti keele oskuse eksamist ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsusseaduse tundmise eksamist. 
Piiratud teovõime, halva terviseseisundi ja eestikeelse põhi-, kesk- või kõrghariduse omandanud isikud on eksamist vabastatud. Enne 1. jaanuari 1930 sündinud inimesed on keeleeksami kirjalikust osast vabastatud. Eksameid korraldab alates aastast 2012 Innove (varem Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus).
Danilo Türk

Danilo Türk (sündinud 19. veebruaril 1952 Mariboris) on Sloveenia poliitik, jurist ja diplomaat.
Ta oli 22. detsembrist 2007 kuni 22. detsembrini 2012 Sloveenia president.
Lõpetas 1975 aastal Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna. 1982. aastast rahvusvahelise õiguse doktor. 1984. aastast töötas ÜRO juures. Aastal 1992 sai Danilo Türk Sloveenia esimeseks suursaadikuks ÜRO juures, 1990. aastate lõpus tõusis ta ÜRO Julgeolekunõukogu esimeheks. 2000–2005 töötas ta ÜRO peasekretäri abina poliitilistes küsimustes. 2005. aastast oli Türk Ljubljana ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse kateedri juhataja.

2007. aasta presidendivalimised

Presidendivalimiste esimeses voorus 21. oktoobril 2007 jäi teiseks ning pääses edasi koos Lojze Peterlega teise vooru. Teises voorus 11. novembril 2007 võitis ülekaalukalt, kogus 68,03% häältest .

2012. aasta presidendivalimised

2012. aasta presidendivalimiste teises voorus 2. detsembril 2012 kaotas Türk ülekaalukalt Borut Pahorile, kes valiti Sloveenia uueks presidendiks.
Õllepruuli tänav

Õllepruuli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis.
Tänav sai nime 1908. aastal.
Lääne-mõõkrohi

Lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Štš-317

Štš-317 (Щ-317) oli Nõukogude Štšuka-klassi allveelaev.  
Lasti vette 24. septembril 1935. Kuulus Balti laevastiku koosseisu kodusadamaga Kroonlinnas. 1939. aastast baseerus Tallinnas, osales Talvesõjas.
Jäi kaduma juulis 1942 ebaselgetel asjaoludel.

Lahinguretked

29.11.1939 - 05.12.1939
19.12.1939 - 08.01.1940
29.09.1941 - 16.10.1941
09.06.1942 - +

Võidud

16.06.1942 06:05 uputatud Soome "Argo" 2513 brt.
18.06.1942 õhtul vigastatud Taani "Orion" 2405 brt.
22.06.1942 12:14 uputatud Rootsi "Ada Gorthon" 2399 brt.
08.07.1942 07:47 uputatud Saksa "Otto Cords" 966 brt.
Tallinn liigub!

Tallinn liigub! on Tallinna terviseliikumisprogramm, mille eesmärk on pöörata tähelepanu liikumise vajalikkusele ja suurendada liikumisharrastajate osakaalu, et iga tallinlane liiguks päevas vähemalt 60 minutit. Programmi üritused on sobivad igale vanusele ja tasemele. 2016. aastal toimus selle programmi raames 306 üritust.
Tark kuul

Tark kuul (inglise keeles smart bullet) on kuul, mis on pärast tulirelva rauast väljatulistamist lisaks tulistamisel etteantud trajektoori ja kiiruse järgmisele võimeline muutma lennu ajal suunda ja kiirust, edastama andmeid; vajadusel saab kuuli detoneerida enne sihtmärgini jõudmist. Selline laskemoon võimaldab hõlpsamini tabada näiteks liikuvaid sihtmärke.
Kõnealuse laskemoona arendamisega on tegevad nii NATO, Ameerika Ühendriigid, Venemaa kui teised. 2016. aasta keskel andis näiteks Venemaa infoagentuur TASS teada arendustöödest kuni 10 km kaugusel asuvate sihtmärkide tabamiseks mõeldud juhitavate („tarkade“) kuulide väljatöötamisel. 2018. aasta detsembris levitati uudist, et Venemaa on targa kuuli arendamise peatanud.
Estiko-Plastar

Estiko-Plastar on Eesti aktsiaselts, mis toodab trükitud ja trükkimata pakkematerjale, kilesid ja kilekotte. Aktsiaselts on Baltimaade juhtiv kilepakendite tootja. Aktsiaselts on ettevõtte Estiko tütarfirma.
2012-2013 sisenes ettevõte ka Rootsi turule.
Felix Salten

Felix Salten (sünninimi Siegmund Salzmann; 6. september 1869 Pest – 8. oktoober 1945 Zürich) oli juudi päritolu Austria kirjanik, kes sai maailmatuntuks raamatuga "Bambi".
Tuntud raamat on ka talle omistatav "Josephine Mutzenbacher", mis on eesti keeles ilmunud ajakirjas Maaja.
Tema teosed keelati Saksamaal 1936. aastal. Alates 1939. aasta veebruarist elas Felix Salten Šveitsis.
Hilda Maikalu

Hilda Maikalu (21. november 1893 Soosaare vald, Viljandimaa – 1967 New York) oli eesti advokaat.
Ta oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922. aastal ja üliõpilane 1923–1926 (lõpetas), Korporatsioon Lembela vilistlane.
Hilda Maikalu oli 1927–1928 vandeadvokaat Karl Grau abi Tartus, 1928–1932 Väike-Maarjas, alates 1932. aastast vandeadvokaat Väike-Maarjas. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse.]
Sündinud 1982

Sellel leheküljel on loetletud 1982. aastal sündinud tuntud inimesi.
Antónios Nikopolídis

Antónios Nikopolídis (Antonis Nikopolidis; Αντώνιος Νικοπολίδης; sündinud 14. oktoobril 1971 Ártas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Nikopolídis 90 korda aastatel 1999–2008. Debüüt koondises toimus 18. augustil 1999, kui mängiti El Salvadoriga ja võideti 3:1. 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti Nikopolídis jalgpallitähtede koondisse.

Isiklikku

Antonis Nikopolidis on 188 cm pikk ja kaalub 88 kg.
EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis
1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Aleksei Savrassov

Aleksei Kondratjevitš Savrassov (24. mai (vkj 12. mai) 1830 Moskva – 8. oktoober (vkj 26. september) 1897 Moskva) oli vene maalikunstnik, üks peredvižnikutest.
Aastatel 1844–1854 õppis ta Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis.
Aleksei Savrassovi üks tuntumaid maale on "Künnivaresed saabusid".
Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus

Eellugu

Korvpalliajakirja Basketball eestvedamisel peetakse alates 30. jaanuarist 2016 Tallinnas Eesti meistrivõistlusi korvpallitemaatilises mälumängus. Traditsioonile pandi algus 2015. aastal, alates 2016. aastast Eesti Korvpalliliiduga kooskõlas peetakse mälumängu nimetusega Eesti meistrivõistlused korvpallimälumängus. 
Kokku esitatakse 60 korvpalliteemalist küsimust, iga õige vastus annab võistkonnale kaks punkti. Eestvedajateks ja küsimuste koostajateks on mälumängur Jaan Allik ja ajakiri Basketball peatoimetaja Kristo Raudam. Lisaks on osaliselt küsimuste koostamisel aidanud Janar Filippov (2016 aastal) ja Reigo Kimmel (2017 aastal). Läbi aastate on osavõtnud ja see läbi oma teadmisi näidanud nii korvpallurid ise, fännid, mälumängurid ja paljud teised, kellele see mäng vähegi korda läheb. Tuntumad osavõtjad on olnud korvpallurid Sten Olmre, Indrek Kajupank, Jaan Puidet, Reimo Tamm ja Madis Soodla, ajakirjanikud Ville Arik, Dannar Leitmaa ja Ivar Jurtšenko, treenerid Priit Vene, Raido Ringmets, Siim Raudla ja Indrek Visnapuu, korvpallikohtunikud Atso Matsalu ja Ranno Konks ning mälumängurid Indrek Salis ja Illar Tõnisson.
Svante Stensson Sture

Krahv Svante Stensson Sture (1. mai 1517 Stockholmi kuningaloss – 24. mai 1567 Uppsala loss) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Elulugu

Svante Sture sündis aastast 1512 Rootsi riigihoidja olnud Sten Sture noorema (1493–1520) ja Kristina Nilsdotter Gyllenstierna (1494–1559) pojana.
Ta oli 29. juunil 1561 üks kolmest esimesest Rootsi krahvitiitli saajast Per Brahe vanema (1520–1590) ja Gustav Johanssoni (Tre Rosor) (1531–1566) kõrval, kellele kuningas Erik XIV kroonimispidustustel Uppsalas selle tiitli andis. Tema abikaasast Märta Eriksdotter Leijonhuvudist sai ajaloo esimene Rootsi krahvinna.   
30. juunist (28. augustist) 1562 kuni 27. juulini 1564 oli Eestimaa asehaldur.
Hukati kuningas Erik XIV käsul, koos on poegade Nilsi (1543–1567) ja Erikuga (1546–1567), ning on maetud Uppsala katedraali Sturede kooriruumi.
Meistriliiga 2010

Hooaja eel

Tiitlikaitsjana alustas hooaega FC Levadia. Esiliigast tõusis kõrgliigasse Kohtla-Järve Lootus, asendades eelmisel hooajal viimaseks jäänud Tallinna Kalevit.

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Sellest kohtumisest sai võidu kirja Kuressaare ilma ühegi väravata, kuna Sillamäe Kalev kasutas keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 6-0.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²Sellest kohtumisest sai võidu kirja Trans ilma ühegi väravata, kuna Paide LM kasutas keelatud mängijat. Originaalne tulemus oli 0-0.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Ülekanded

TV14 tegi iga vooru ühest mängust otseülekande.
Eesti Disainikeskus

Eesti Disainikeskus on mittetulundusühing, mille asutasid 21. aprillil 2008 Eesti Kunstiakadeemia, Tallinna Tehnikaülikool, Eesti Disainerite Liit ja Eesti Disaini Instituut.
Eesti Disainikeskuse missioon on teha disain nähtavaks, teadvustada disaini kui lisandväärtuse andjat ning luua disaini arenguks inspireeriv, innovaatiline ja koostööle suunatud keskkond. Visioon: Eesti Disainikeskus on disainivaldkonna arendaja, disainialase info, teadmiste ja oskuste koguja ning vahendaja. Soovime, et inimesed mõistaksid disaini kui olulist lisandväärtuse andjat - disain aitab muuta meid ümbritsevat keskkonda toimivamaks, mugavamaks, ilusamaks ja lihtsamini kasutatavaks.
Eesti Disainikeskuse visioon aastaks 2020:
- Eesti ettevõtted ja avalik sektor kasutavad eesti disaini strateegilisel tasandil
- Eesti disainerid pakuvad konkurentsivõimelist disainiteenust nii kodu- kui ka välisturul
- Eesti disain on eestlaste jaoks väärtuslik
- Eesti disain on nähtav ja kättesaadav
- Meid ümbritsev elukeskkond muutub läbi disaini inimkesksemaks
- Juba kooliõpilane mõistab disaini olemust
Keskuse strateegilised eesmärgid on:
1. Suurendada disainibüroode ja disainerite disaini- ja ettevõtlusalaseid oskusi
 2. Toetada strateegilist disainikasutust ettevõtetes ja avalikus sektoris, edendamaks innovatsiooni ning maailma tasemel kaubamärkide loomist
 3. Tõsta teadlikkust Eesti disainist nii Eestis kui välismaal, loomaks soodsat keskkonda disainiteenuste pakkujatele
 4. Kujundada riiklikke poliitikaid, soodustamaks disaini kasutust läbi riiklike regulatsioonide
5. Aidata kaasa disaini algtõdede ja disainiprotsessi õpetamisele Eesti üldhariduskoolides
Tour Opus 12

Tour Opus 12 on 100 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Vladimir Sollogub

Elukäik

Tema isapoolne vanaisa oli leedu-poola päritolu aadlik. Ta õppis aastatel 1829–1834 Tartu ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Peterburis, alguses välisministeeriumis ja seejärel siseministeeriumis, ning hiljem ka Kaukaasias. Sollogub kolis koos perega 1850. aastate lõpus Tartusse, kus neile kuulus maja. Majas elati talvel, suved veedeti Tartu ümbruses maal.
Ta suri 1882. aastal ja on maetud Moskvasse Donskoi surnuaeda.

Looming

Vladimir Sollogub on avaldanud romaani "Tarantass", jutukogu "Enne und" ja elu lõpupoole memuaarid "Mälestused". Üliõpilasaastate kogemused Tartust on leidnud kajastamist jutustustes "Kaks üliõpilast" (1837) ja "Apteekriemand" (1841). Samuti kirjeldab ta Tartut ja sealseid olusid üsna pikalt oma mälestustes ning tema kirjatöödes avaldub positiivne suhtumine baltisakslastesse.
Hans-Gert Pöttering

Biograafia

Ta lõpetas keskkooli 1966. aastal. Siis ta oli 2 aastat reservohvitser sõjaväeteenistuses. Pärast ta õppis õigusteadust, poliitikateadust ja ajalugu Bonni ja Genfi ülikoolis ning Genfis asuvas Institut des Hautes Études Internationalesis (1968–1973), õppis ka Columbia Ülikoolis New Yorgis (1971). Ta sai doktorikraadi (Ph.D.) 1974. aastal.
Hans-Gert Pöttering töötas uurimisassistendina (1976–1979). Ta oli kutsutud õppejõud Osnabrücki Ülikoolis (1989) ja 1995. aastal sai erakorraliseks professoriks.
Linnutee osarühm

Linnutee tähesüsteemi osarühm (inglise keeles Milky Way subgroup) on üks kahest Kohaliku Galaktikarühma osarühmast. 
Siia kuuluvad gravitatsiooniliselt omavahel seotud satelliitgalaktikad, mis tiirlevad ümber neist oluliselt suurema nn peagalaktika (Linnutee) ümber. Suurim neist tiirlevaist  kaaslastest on kääbusgalaktika Suur Magalhãesi Pilv.
Rattenberg

Geograafia

Mäe lähedus linnast lõunas tähendab, et Rattenberg, nagu paljud külad järsuküljelistes orgudes kogu Alpide Tirooli piirkonnas, ei saa enamuse talve jooksul otsest päikesevalgust kätte. See on üks väheseid kohti oluliselt lõunapoolsel laiuskraadil, kus on pikk aeg ilma otsese päikesevalguseta (teine on Viganella Itaalias); kuid kui taevas on selge, kui linn on mäe varjus, pole siin püsivat pimedust või 'polaarööd', nagu see on põhja pool polaaraladel.

Ajalugu

Asutatud 14. sajandil, ehitati see sõnasõnaliselt Rotimäe varju, et kaitsta end marodööride eest. Maximilian I laiendas algse linna kantsi võimsaks kindluseks.

Tänapäev

Novembris 2005 teatas linn, et ehitatakse 30 spetsiaalselt pöörlevat peeglit, mida kutsutakse heliostaatideks, et peegeldada talvekuudel linnaosadele päikesevalgust. $2,4 miljonilist operatsiooni soovitas valgustusfirma Bartenbach Lichtlabor GmbH. Euroopa Liit kavatses novembris 2005 poole arvest tasuda. Kuid projekti ei viidud kunagi ellu.

Majandus

Rattenberg on tuntud oma klaasivalmistamise poolest. Kristallklaasipoodide rohkus jätkab töömeisterlikkuse traditsiooni.
Licinius

Licinius (Imperator Caesar Valerius Licinianus Licinius Augustus); sünninimi teadmata; (265 – kevad 325) oli Vana-Rooma keiser 11. november 308 kuni 19. september 324, astus tagasi. Hiljem tapeti. Tema kaasvalitsejad olid Galerius, Maximinus Daia ja Constantinus Suur.
Lisanimed: Germanicus maximus (310), Sarmaticus maximus (310).
Enn Kunila

Enn Kunila (sündinud 19. märtsil 1950 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja kunstikollektsionäär.
Kunila on Eesti ühe suurima erakapitalil põhineva, enam kui 4700 inimesele tööd andva tööstus-, kaubandus- ja kinnisvarainvesteeringute grupi NG Investeeringud üks juhte ja suuromanikke.
Eesti ettevõtluse edendamise eest pälvis Enn Kunila 2006. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
Enn Kunila on olnud aastaid Eesti Toiduainetööstuse Liidu volikogu esimees ja Eesti Kultuurkapitali nõukogu liige ning on mitme ettevõtlusega seotud ühiskondliku organisatsiooni juhtorgani liige.
Kunstikollektsionääri ja metseenina on Enn Kunila olnud aastaid väljapaistev Eesti kunstielu edendaja.
Enn Kunila on MTÜEesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade Seltsi juhatuse esimees alates seltsi loomisest 2007. aastal. Lisaks on ta Eesti Kunstimuuseumi Kunstisõprade seltsile olulist majanduslikku tuge pakkuvate patroonide kogu asutaja.
Enn Kunila on sihtasutuse Eesti Kunstimuuseum nõukogu liige alates selle loomisest 2016. aastal.
Enn Kunila on hariduselt insener-tehnoloog metallide lõiketöötluse alal.
Georg Dertinger

Georg Dertinger (25. detsember 1902 Berliin – 21. jaanuar 1968 Leipzig) oli Saksa ajakirjanik ja poliitik ning Saksa DV riigitegelane.
Georg Dertinger oli pärit kaupmehe perekonnast. Ta õppis reaalgümnaasiumis ja kadetikooolis. 1922–1924 õppis ta Berliinis õigusteadust ja majandust, kuid ülikool jäi lõpetamata. 1923–1927 töötas Dertinger ajalehtede Mageburgische Zeitung ja Stahlhelm toimetuses. 1928–1930 oli ta mitmete kohalike ajalehtede Berliini korrespondent. 1930–1933 töötas ta pressiagentuuris Dienst nationaler Tageszeitungen. Georg Dertinger oli Saksa Rahvusliku Rahvapartei liige, mille natsionaalsotsialistid 1933. aastal laiali saatsid.
1934–1935 ja 1938–1945 töötas Georg Dertinger toimetajana pressiagentuuris Dienst aus Deutschaland.
1945. aastal oli Georg Dertinger üks Kristlik-Demokraatliku Liitu asutajatest Nõukogude okupatsioonitsoonis. 1946. aasta jaanuarist kuni 1949. aasta oktoobrini oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär Nõukogude okupatsioonitsoonis. 1948–1949 oli ta Saksa Majanduskomisjoni (Saksa DV valitsuse eelkäija) ja Saksa Rahvusnõukogu liige. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1953 Rahvakoja (parlamendi) liige.
12. oktoobrist 1949 kuni 23. jaanuarini 1953 oli Georg Dertinger Saksa DV välisminister.
Georg Dertinger vahistati Stasi poolt 15. jaanuaril 1953. Teda hoiti 17 kuud eeluurimisvangistuses. 8. juunil 1954 mõisteti Dertinger süüdi vandenõus ja Saksa DV võimu kukutamise kavatsuses ning teda karistati 15-aastase vabaduskaotusega. 6. oktoobril 1964 vabanes Georg Dertinger amnestiaga vangistusest.
Vanglast vabanemise järel töötas Georg Dertinger aastatel 1964–1967 Leipzigis katoliiklikus kirjastuses St. Benno Verlag lektorina. 1967–1968 töötas ta Leipzigis heategevusorganisatsioonis Caritas administraatorina.
Microsoft Outlook

Importimine teistest programmidest

Seni toetab Outlook andmete importimist ainult Outlook Expressi ja Lotus Notesi programmidest. Eritarkvara abil on võimalik andmeid importida ka Mozilla Thunderbirdist.
Teine Büroo

Sõjaväeluure asutamine

Prantsusmaa sõjaväeluure asutati Kindralstaabi teise büroona 8. juuni 1871. aastal ülesandega "välja selgitada vaenlase plaanid ja tegevus". Kindralstaabi esimene osakond oli sõjaväe operatiivjuhtimise büroo ning Teine büroo tema tegevuseks vajaliku informatsiooni kogumiseks.
Kõht

Kõht ehk abdoomen (abdomen, venter) on selgroogsetel keha osa rindkere ja vaagna vahel. Kõhusisest piirkonda nimetatakse kõhuõõneks. 
Kõhuõõnt ümbritsevad kõhtmiselt ja külgmiselt kõhulihased ja selgroog. Kõhtmisi ja külgmisi seinu võivad ümbritseda ka alumised roided. Kõhuõõs läheb üle vaagnaõõneks. Rinnaõõnest eraldab teda vahelihas. Vahelihast läbivad näiteks aort, alumine õõnesveen ja söögitoru. 
Kõhu- ja vaagnaõõnt vooderdab serooskest, mida nimetatakse seinakõhukelmeks.  See kest läheb üle elundite sisusekõhukelmeks. 
Kõht sisaldab mitmesuguseid elundeid, mis kuuluvad näiteks seedeelundkonda ja erituselundkonda.

Inimese kõht

Inimese kõht on kere osa rindkere ja vaagna vahel.

Kõhu piirkonnad

Kõhu ülemise piiri võib paigutada rinnaku tipu kõrgusele, alumise piiri kubemesideme juurde. 
Roietega ümbritsetud piirkond ülalpool naba on ülemine kõht ehk näärmekõht. Ilma luuelementideta piirkond on keskmine kõht ehk sooltekõht. Alakõhtu ümbritseb vaagen. 
Kui peale selle jaotada pikisuunas piki kõhu sirglihase välisäärt, siis saadakse keskel ülalt alla maopiirkond, nabapiirkond ja häbemepiirkond ning küljel roidepiirkond, välispiirkond ja kubemepiirkond.

Kõhu pind

Kõhu esiküljel, kõhuseinal, on olenevalt treenituse astmest rohkem või vähem selgelt näha kõhu sirglihas, mida kuni naba kõrguseni katkestab kolm põiki kulgevat kitsast kõõlusplaati – intersectiones tendineae. Umbes kõhu keskel on naba. Kõhu ülaosa ümbritsevad alumised roided, mis jooksevad kokku rinnaku tipu (mõõkjätke) juurde. Alumises piirkonnas asub niudeluuhari.   
Lihasreljeef on enamikul inimestel kaetud paksu rasvakihiga, nahaalune rasvkude on eriti meestel suurim rasvadepoo. Alati hästi kombitav on ülal rinnak ja all niudeluuharja eesmine ülemine tipp. Häbemepiirkonnas saab kompida häbemeluu harja sümfüüsiga.
Pandivere mõis

Pandivere mõis (saksa keeles Pantifer) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 1801 Kärsa mõisast eraldatud alast.
Resti

Resti on endine küla Reastvere lähedal Pedja jõe ääres.
Geograafilised koordinaadid on 58° 53′ 20″ N, 26° 29′ 30″ E.
Ameerika Riikide Konföderatsioon

Ajalugu

Pärast Vabariikliku Partei kandidaadi Abraham Lincolni võitu presidendivalimistel 1860 lõid Lõunaosariigid 4. veebruaril 1861 11 osariigi konföderatsiooni, mille presidendiks sai Jefferson Davis. Konföderaalide rünnakuga Fort Sumterile 14. aprillil 1861 algas Ameerika kodusõda. Hoolimata põhjaosariikide majandusliku potentsiaali ja inimressursside ülekaalust, saavutas konföderatsioon esialgu tunduvat edu. Murrangu tõid Homesteadi akt 1862, neegerorjade vabaks kuulutamine 1. jaanuaril 1863 ja armeesse mobiliseerimine, mis andsid sõjale liberaalse revolutsiooni ilme. 9. aprillil 1865 lõppes sõda konföderatsiooni purustamisega.