Vene keel

Riigikeel

Venemaa
Vene keel on Venemaal ainus riigikeel föderaaltasandil, rahvusvabariigid Venemaa Föderatsiooni koosseisus võivad kehtestada oma territooriumil lisaks ka muid riigikeeli, mida nende vabariikide territooriumil kasutatakse võrdsetel alustel vene keelega (nt Tšetšeenia Vabariigis on riigikeelteks vene ja tšetšeeni keel, Tatarstanis vene ja tatari keel jne). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas vene keelt 99,41% Venemaa elanikest, kes vastasid keelte oskamist puudutavale küsimusele.
 Valgevene
Vene keel on Valgevene riigikeel, sama staatus on ka valgevene keelel. 2009. aasta rahvaloendusel deklareeris 41,5% Valgevene elanikest vene keelt oma emakeelena, kuid koduse keelena kasutab vene keelt koguni 70% vabariigi elanikest. Valgevene puhul on tähtis veel see, et vene ja valgevene keeled on omavahel väga sarnased (kuni valgevene keele standardimiseni peeti seda kohati isegi vene keele dialektiks või räägiti dialektide rühmast), tänu millele võivad ühe keele oskajad teisest keelest (enam-vähem) aru saada ka ilma tõlketa. Teatud osa elanikkonnast räägib aga hoopis trasjankat, mis kujutab endast vene-valgevene segakeelt.

Ametlik keel

Kasahstan
Vene keelel on Kasahstanis ametliku keele staatus. Riigikeeleks on kasahhi keel, kuid vastavalt Kasahstani Konstitutsioonile ja Konstitutsiooninõukogu selgitusele kasutatakse vene keelt riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes võrdsetel alustel riigikeelega.
 Kõrgõzstan
Vene keelel on riigis ametliku keele staatus, riigikeeleks on kirgiisi keel.

Osaliselt tunnustatud või tunnustamata riikide keel

Transnistria
Ametlik keel, sama staatus on nominaalselt ka ukraina ja moldova keelel.
 Lõuna-Osseetia
Riigikeel, sama staatus on ka osseedi keelel.
 Abhaasia
Riigiasutuste ametlik keel, riigikeeleks on abhaasi keel.

Küsisõnad

что "mis", кто "kes", как "kuidas", почему "miks", зачем "milleks", сколько "mitu", где "kus", куда "kuhu", откуда "kust", когда "millal", какой "milline", который "milline, kumb", какой, что за "missugune".

Rõhk

Vene keeles on vaba rõhk, ent mitte kaootiline. Rõhust võib sõltuda sõna tähendus (nt дома "kodus" ja дома "majad", писать "kirjutama" ja писать "pissima, urineerima"). Sõna käänamisel võib rõhk muutuda (nt гора "mägi" ja горы "mäed").
Vene keeles on tähtis just täishäälikute rõhutamine, kaashäälikuid tavaliselt ei venitata.
Rõhuta täishäälikuid hääldatakse tavaliselt lühemalt ning häälikute "а", "е", "о", "э", "я" puhul toimub reduktsioon.

Keele variandid

Tänu keele standardimisele ei ole vanal ajal eksisteerinud regionaalsed erinevused vene keeles enam eriti teravalt väljendunud. Ainult häälduse või keelekasutuse järgi on üldiselt võimatu kindlaks teha, millisest regioonist on inimene pärit. Moskvas, Peterburis ja riigi teises otsas Vladivostokis räägitakse üsna ühesugust vene keelt. Omapärase aktsendiga räägivad siiski paljud (aga mitte kõik) Ukrainast, Valgevenest ja Põhja-Kaukaasiast pärit vene keele emakeelena kõnelejad. Vastupidi teatud ringkondades levinud stereotüübile, ei räägi Eestis elavad venelased aktsendiga, vaid üsna puhast vene keelt, milles esineb mõningaid eesti keelest laenatud sõnu ("estonismid"). Mõnikord eristatakse ka venekeelsete juutide kasutatavat veidi moonutatud vene keelt (nt r-tähe vale hääldamine), kuid täpsemad statistilised andmed selle kohta puuduvad.
Palju rohkem on erinevusi aga hoopis erinevate sotsiaalsete rühmade ja põlvkondade vahelises keelekasutuses (sotsiolektid – nt blatnoide keel ehk fenja, noorte internetisläng – nn. "йазык падонкафф" või "олбанский йезыг"). Sõnavara järgi on sageli võimalik aimata, kas inimene kuulub madalamate ühiskonnakihtide või intelligentide hulka.

Teiste keelte mõju vene keelele

Vene keele sõnavarale on avaldanud väga suurt mõju teised maailmakeeled, millega vene keel on oma ajaloolise arengu käigus kokku puutunud. Eriline koht on nende seas prantsuse keelel, mis oli 19. sajandil väga populaarne vene aadlike seas.
Prantsuse päritolu on nt järgmised vene keele sõnad: абажур (abat-jour) – lambikuppel, авангард (avant-garde) – avangard ehk eelvägi, аванс (avance) – avanss ehk ettemakse, адюльтер (adultère) – truuduse rikkumine, аксессуар (accessoire) – aksessuaar, альбом (album) – album, ансамбль (ensemble) – ansambel, актёр (acteur) – näitleja, актриса (actrice) – näitlejanna, антураж (entourage) – ümbruskond (kunstilises mõttes), аплодисменты (applaudissements) – aplaus ehk käteplagin, афиша (affiche) – afišš, бандаж (bandage) – bandaaž ehk tugiside, барьер (barrière) – barjäär ehk takistus, безе (baiser) – besee, бижутерия (bijouterie), браво (bravo) – braavo, бульвар (boulevard) – bulvar ehk puiestee, буржуазия (bourgeoisie) – kodanlus, бюджет (budget) – eelarve, бюро (bureau) – büroo, визит (visite) – visiit ehk külastus, вояж (voyage) – reis, вуаль (voile) – loor, гараж (garage) – garaaž, гуашь (gouache) – guašš, дебют (début) – debüüt, деликатес (délicatesse) – delikatess, дежурный (de jour) – valvel olev, päevnik või korrapidaja, директор (directeur) – direktor, директриса (directrice) – direktriss ehk naisdirektor, досье (dossier) – toimik, душ (douche) – dušš, жалюзи (jalousie) – žalusii ehk ribakardin, желе (gelèe) – želee, журнал (journal) – žurnaal ehk ajakiri, канва (canevas), каприз (caprice) – kapriis, кастрюля (casserole) – kastrul, кафе (café) – kohvik, киоск (kiosque) – kiosk, комильфо (comme il faut) – nagu peab, комплимент (compliment) – kompliment, котлета (côtelette) – kotlet, кошмар (cauchemar) – õudus või õudusunenägu, кураж (courage) – kuraas ehk uljus, магазин (magasin) – kauplus, макияж (maquillage) – meik, майонез (mayonnaise) – majonees, одеколон (eau de Cologne) – odekolonn, омар (homard) – homaar, пароль (parole) – salasõna, пейзаж (paysage) – maastik, пляж (plage) – plaaž ehk supelrand, прононс (prononcer) – hääldus, пюре (purée) – püree, район (rayon) – rajoon, реверанс (révérence) – reveranss, рельеф (relief) – reljeef, ресторан (restaurant) – restoran, риск (risque) – risk, роль (rôle) – roll ehk osa, рояль (royale) – klaver, сезон (saison) – aastaaeg, суп (soupe) – supp, сутенёр (souteneur) – sutenöör ehk kupeldaja, театр (théâtre) – teater, тротуар (trottoir) – trotuaar ehk kõnnitee, туалет (toilette) – tualett ehk käimla, ураган (ouragan) – orkaan, фаворит (favorite) – favoriit ehk lemmik, фасон (façon) – fassong, фойе (foyer) – fuajee, шанс (chance) – šanss ehk võimalus, шарм (charme) – sarm ehk veetlus, шоссе (chaussée) – maantee, шофёр (chauffeur) – autojuht ja paljud teised. Suur osa nendest sõnadest on (tõenäoliselt tänu just vene keele mõjule) olemas ka eesti keeles.
Saksa keelest on laenatud sellised sõnad, nagu бухгалтер (Buchhalter) – raamatupidaja, парикмахер (Perückenmacher) – juuksur, ландшафт (Landschaft) – maastik, мундштук (Mundstück) – huulik, sigaretipits, офицер (Offizier) – ohvitser, плац (Platz) – plats, фейерверк (Feuerwerk) – ilutulestik, шахта (Schacht) – kaevandus, шлагбаум (Schlagbaum) – tõkkepuu, штат (Staat) – osariik, айсберг (Eisberg) – jäämägi, бутерброд (Butterbrot) – võileib, бюстгальтер (Büstenhalter) – rinnahoidja, вундеркинд (Wunderkind) – imelaps, курорт (Kurort) – kuurort, рюкзак (Rucksack) – seljakott, торф (Torf) – turvas ja teised.
Uuemal ajal on peamiseks laensõnade allikaks vene keele jaoks olnud siiski inglise keel: компьютер (computer) – arvuti, ноутбук (notebook) – sülearvuti ehk süler, файл (file) – fail, сайт (site) – veebisait ehk -leht, фаерволл (firewall) – tulemüür, браузер (browser) – veebibrauser, принтер (printer) – printer, факс (fax) – faks, ланч (lunch) – lantš ehk keskpäevaeine, рекрутинг (recruiting) – värbamine, футбол (football) – jalgpall, баскетбол (basketball) – korvpall, гандбол (handball) – käsipall, митинг (meeting) – miiting, бизнесмен (businessman) – ärimees, хулиган (hooligan) – huligaan, шорты (shorts) – šortsid ehk lühikesed püksid, брифинг (briefing) – infotund, teabeminutid, саммит (summit) – tippkohtumine, джинсы (jeans) – teksapüksid, маркетинг (marketing) – marketing ehk turundus jpt.
Eesti keelest pärinevat sõna курáт (kurat) kasutatakse vene keeles vahel halvustava sõnana eestlaste kohta (analoogiliselt vastava eesti sõnaga tibla).

Eesti transkriptsioon

Vene nimede eesti keeles kirjutamiseks kasutatakse spetsiaalset vene-eesti tähetabelit, mille viimased täpsustused tegi Emakeele Seltsi keeletoimkond 2005. aastal ja mille samal aastal kinnitas Vabariigi Valitsus. Vene tähestiku eesti transkriptsiooni vaata vene tähestiku tabelist ülalpool.