google/wiki40b huggingface dataset:
Kätlin Piirimäe

Kätlin Piirimäe (sündinud 8. novembril 1995) on Eesti kuulitõukaja. Ta tuli 16-aastasena 2012. aastal Eesti täiskasvanute meistriks. Kätlin Piirimäe elab Järvamaal Koigi külas. Tema treeneriks on ema Külli Tambre.
2013. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel võitis Piirimäe tulemusega 16.80 pronksmedali.
2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta 15. koha tulemusega 15.66 m.
Herpes

Herpes ehk ohatis (ladina keeles herpes) on peamiselt inimestel esinev naha- või limaskestade infektsioonhaigus, mida põhjustab Herpes simplex'i viirus (HSV).

Tekkepõhjused

Herpesviirused levivad otsese kontakti teel – üks alamliik enamasti mittesuguliselt, teine alamliik kaitsmata tupe-, anaal- ja suuseksi ajal partneritega, kellel on herpes.
Huuleherpes võib suuseksi kaudu kanduda ka suguelunditele.
Herpes levib ka siis, kui herpesehaigel puudub lööve. Herpesviirusega nakatunud rase naine võib sünnituse ajal nakatada oma vastsündinud last. 
Viirus tungib organismi kas limaskestade kaudu või läbi vigastatud naha.
Nakatumise järel jääbki viirus organismi, liikudes nahalt tundenärvide kaudu seljaaju tundenärvikogumikesse. Seal püsib ta varjatud kujul kogu elu ning kui organismi immuunsüsteem ajutiselt nõrgeneb, liigub viirus tundenärvide kaudu tagasi nahale või limaskestale, põhjustades vaevusi.

Sümptomid

Huuleohatisele on iseloomulik sügelus, torkimistunne ja valu huulte piirkonnas, millele järgneb läbipaistvate vesivillide teke. 
Villid armistuvad ja paranevad iseenesest 3–5 ööpäeva jooksul. Teatud aja möödudes villiline valulik lööve huultel enamasti kordub. Ohatise kordumist võivad esile kutsuda UV-kiirgus, palavikulised haigused, stress, traumad, kirurgilised protseduurid ning külmetamine. 
Haiguse tõsiseks tüsistuseks võib olla silmade kahjustus.
Suguelundite ohatise puhul ilmnevad esimesed lööbenähud 3–7 päeva pärast nakatumist. 
Esmalt tekib sügelus ja valulikkus suguelundite piirkonnas, millele järgneb haavanduvate vesivillide teke. 
Uusi ville ja haavandeid tekib umbes 10 ööpäeva jooksul ning ilma ravita kestab haigus 3–4 nädalat. Naistel kulgeb haigus raskemini kui meestel. 
Suguelundite ohatise kordumist võivad provotseerida suguühe, nahatrauma, menstruatsioon, füüsiline või psüühiline stress. 
Sageli võib lööbimisega kaasneda palavik, pea- ja lihasevalud ning lähedal asuvate lümfisõlmede suurenemine.

Diagnoosimine

Ohatise sümptomid on väga tüüpilised ning tavaliselt pole vaja uuringuid teha. 
Diagnoosi saab kinnitada, kui koguda tampooniga materjali villi või haavandi põhjast ning uurida seda laboris. 
Vereanalüüsist saab määrata viirusevastaseid antikehi.

Ravimine

Herpesviiruste poolt põhjustatud huuleohatist, suguelundite ohatist ning tavaliselt vanematel inimestel avalduvat vöötohatist ravitakse viirusevastaste ravimitega, millest levinum on atsükloviir. 
Atsükloviiri on saada kreemina, tablettidena ja süstitava vormina. 
Sõltuvalt haiguse raskusest valitakse ravimvorm: huuleohatise puhul piisab tavaliselt kreemist, tablette kasutatakse väga tihti korduva ohatise ning nõrgenenud immuunsüsteemiga haigete puhul. 
Rasketel juhtudel (näiteks ajupõletiku korral) manustatakse viirusevastast ravimit veeni.

Ennetamine

Kuna herpesehaige on nakkav ka mittelööbivas perioodis, on oluline seksuaalvahekordade ajal kasutada kondoomi või turvakilet.
Tšakrate avamine

Tšakrate kujuteldav avamine

Tšakrate avamiseks on palju erinevaid moodusi, vastavalt religioonile või siis selle puudumisele.
Järgnev näidis ei ole otseselt seotud ühegi religiooniga:
Võta sisse endale mugav asend ja rahusta oma hing, keha ja mõtted. Kui oled saavutanud vaikuse ja rahu enda ümber ja mõtetes, siis kujutle kinnise õienupuga lille oma juurtšakra peal. Pane sellele lillele mingi värv, mis parasjagu sulle meeldib. Siis saada sama värv oma tšakrasse ja jätka seda seniks, kui sa arvad, et piisab. Hinga sügavalt sisse ja samal ajal kujutle, et tõmbad seda lille ülespoole järgmise tšakra punktini. Ava lilleõit natuke ja samuti sisesta värvi oma tšakrasse. Jätka samamoodi, kuni sa jõuad kroontšakrani ja lille õis on täielikult avatud.
Kui oled värvi kõikidesse tšakratesse sisestanud, siis kujutle enda pea kohal ust, mille avad. Ning läbi ukse saadad sama värvi enda kehasse ja kujutle, kuidas see värv suure mullina sinu kehas ringi liigub.
Kui oled lõpetanud psüühilise tegevuse või on midagi, mis tekitab sinus rahulolematust või ebameeldivat tunnet, siis lihtsalt sulge uks oma pea kohal, ja mine sama moodi tšakratega tagasi, nagu sa üles tulid. Kuid seekord sulged lille ja võtad värvi ülevalt alla, mööda tšakrasid liikudes.
David Rockefeller

Isiklikku

Rockefelleril ja tema abikaasal Margaretil sündis kuus last.
Transtsendentaalne meditatsioon

Transtsendentaalne meditatsioon või transtsendentaalse meditatsiooni tehnika (lühendatult TM) on Maharishi Mahesh Yogi poolt loodud vaimne tehnika, mille puhul mediteeritakse õpetaja poolt antud isiklikku mantrat kasutades.
Transtsendentaalne meditatsioon on tänapäeval üks laialdasemalt praktiseeritavaid ja põhjalikumalt uuritud vaimseid tehnikaid.

Praktika

Transtsendentaalse meditatsiooni soovituslik praktika on istuda kinnisilmi korrapäraselt iga päev kaks korda 15 kuni 20 minutiks, lastes mantral oma meeles vaikselt korduda.

Edasijõudnute tehnika

Pärast mõnda aega TM praktiseerimist on võimalik õpetaja(te)lt omandada edasijõudnute tehnika, mille käigus kontrollitakse senist praktikat, värskendatakse mantrat ja antakse täiendavaid juhiseid. Selliseid edasijõudnute tehnika omandamisi võib toimuda mitmeid kordi.

TM-Sidhi tehnika

TM-Sidhi on transtsendentaalse meditatsiooni kõrgem tase, mida on võimalik õpetaja(te)it omandada pärast TM piisavat ja regulaarset praktiseerimist. TM-Sidhi puhul on lisaks mantra meditatsioonile kasutatusel veel meditatsioon mitmetele suutratele Patanjali Yoga Sutra õpetuste kohaselt. Viimase suutra puhul kerkib istuvas asendis praktiseerija üles, sooritades nn "jooga lennu".
Inseneriväe marssal

Inseneriväe marssal (vene keeles Mаршал инженерных войск) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes aastatel 1943–1993 kasutusel olnud väeliigi marssali auaste. Auaste vastas armeekindrali aukraadile. Sellest kõrgem oli inseneriväe peamarssali auaste, ehkki seda kunagi kellelegi ei antud.
Reoveesete

Reoveesete (edaspidi ka sete) on reoveest füüsikaliste, bioloogiliste või keemiliste meetoditega eraldatud suspensioon, mis jaguneb orgaanilise aine töötlemistõhususe alusel töödeldud ja töötlemata setteks. Reoveesete on suurim reovee töötlemise kõrvalprodukt mahu järgi. Vastavalt jäätmeseadusele käsitletakse reoveesetet jäätmena. Sama seaduse järgi on see biolagunev jääde.
Reoveesette käitlemise all mõistetakse reoveesette haldamist ja puhastamist.

Reoveesette koostis ja omadused

Reoveesete koosneb seitsmest põhikomponendist.

Vesi

Töötlemata sette peamine komponent on vesi. Niiskussisaldus sõltuvalt kasutatud käitlusmeetodi tüübist on tavaliselt 99,8–88,0%. See teebki reoveesette töötlemise ja kõrvaldamise üheks keerulisemaks keskkonnaprobleemiks selles valdkonnas. Järkjärgulisel vee eemaldamisel tihendamis- ja tahendamisprotsesside tulemusena saavutatakse sette kuivainesisaldus kuni 20%.

Orgaaniline aine

Sete sisaldab rohkesti orgaanilist ainet, milleks on enamasti mikroorganismid ja nende laguproduktid. Orgaanilise aine sisaldus varieerub, sõltuvalt kasutatud käitlusmeetodist. Selle väärtus võib ulatuda 70%-ni.

Toitained

Reoveesete sisaldab taimtoitaineid, millest olulisemad on lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K). Nende keskmised kontsentratsioonid töödeldud reoveesettes on vastavalt 3,3%, 2,3% ja 0,3%. Need ühendid ongi põllumajanduslikult kõige väärtuslikumad. Settes sisalduvad veel kaltsium (Ca), magneesium (Mg) ja raud (Fe).

Raskmetallid

Reoveesette kasutamine põllumajanduses on saanud palju tagasilööke just raskmetallide esinemise tõttu. Raskmetallid pärinevad linnade ja asulate tööstusettevõtetest ja keemialaboritest. Analüüsid on näidanud, et keskmiselt sisaldub raskmetalle rohkem settes kui põllumajandusmaas. See tähendab, et kontrollimatu sette kasutamine väetistena võib tõsta raskmetallide kontsentratsiooni mullas.
Reoveesette komponentide hulka kuuluvad ka anorgaanilised ühendid (silikaadid, Ca ja Mg ühendid) ja toksilised orgaanilised ühendid – polüklooritud bifenüülid (PCB), polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud (PAH), lineaarsed alküülbenseensulfonaadid (LAS) ning dioksiinid.
Haimre vald

Haimre vald (saksa keeles Heimar) oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus teiste seas Haimre, Orgita ja Tellista mõis.
Aplaus (ajakiri)

Aplaus on tasuta levitatav muusikaajakiri, mida annab välja Eesti Kontsert.
Ajakiri Aplaus on suunatud muusika- ja kultuurihuviliste laiale ringile. Ajakiri tutvustab Eesti ja välisriikide artiste, uusi muusikateoseid, muusikaüritusi ja Eesti Kontserdi hooaja ürituste kava.
Ajakirja esimene number ilmus 2011. aasta sügisel ning see ilmub 3 korda aastas. Ajakirja ilmunud numbrid on elektrooniliselt kättesaadavad Eesti Kontserdi veebilehel ja Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis DIGAR.
Kuldīga tellissild

Kirjeldus

Seitsme võlviga maanteetranspordi jaoks mõeldud kivisilla rajamine üle Venta jõe algas 1873. aastal ja sild avati liiklusele novembris 1874. Sild ehitati vastavalt 19. sajandi tsaariaegsetele teede- ja liiklusstandarditele ning oli kõige pikem seda tüüpi sild. See oli üks tolleaegseid märkimisväärseid saavutusi sillaehituses, sest selle laiusest piisas kahes vastassuunas sõitva tõlla liikumiseks. Silla kuus ornamentikaga kaunistatud malmist valatud lambiposti kalakujulisel jalusel ja kivist tugiehitus andsid mitte ainult Läti uhkeima, vaid moodsaima väljanägemise kogu Euroopas.
Esimese maailmasõja ajal 1915. aastal lasti kaks silla võlvi õhku, need taastati 1926. aastal Läti Ülikooli professori Paul Pāvulāne projekti kohaselt. 1958. aastal silla munakivisillutisega tee sai asfaltkatte. Vanas stiilis lambipostid taastati aastal 2005. Järjekordne põhjalik restaureerimine algas 2007. aasta augustis ja sild avati 28. augustil 2008.
Sillal toimusid Varis Brasla 1985. aastal valminud täispika telemängufilmi "Emīla nedarbi" ("Emili vembud") võtted ning üle ajaloolise tellissilla korraldati 2014. aastal ülimalt omapärane jooksuvõistlus. Sel aastal jooksis üle selle enam kui 100 alasti meest, kellele sekundeerisid ka mõned alasti naised.
Sidesõna

Sidesõna ehk konjunktsioon on muutumatu sõna, mille ainsaks süntaktiliseks funkt­siooniks on siduda lauses moodustajaid, seejuures viimaste vormi mõjustamata.
Sidesõnu on kõikides keeltes vähe. Eesti keeles on neid paar­kümmend: ja, ning, ega, ehk, või, aga, kuid, ent, vaid, et, kui, kuna, sest, kuni, kuigi, ehkki, nagu, arhailised saati, elik ning liitsõnalised justkui, otsekui. Nt Alguses lõi Jumal taeva ja maa. See on hea raamat, aga too teine on huvitavam. Jüri on noorem kui Mari.
Paljud sidesõnad kuuluvad ka ühendsidendite koosseisu koos ase- või rõhumäärsõnaga: nii et, nõnda et, sellepärast et, niikaua kui, parajasti kui, nõnda nagu, kas ... või, kui ... siis, ei ... ega, niihästi ... kui ka jne; nimi‑ või asesõnafraasiga: selleks et, samal ajal kui, sel ajal kui, selle asemel et, sellest hoolimata et, peale seda kui. Nt See küsimus jääbki lahendamata, niikaua kui kumbki pool järeleandmisi ei tee. Nad peavad valima kas ühe või teise võimaluse, muud väljapääsu pole. Ta istus uuesti laua taha, samal ajal kui külalised alles esikus kobistasid. Õhk oli lämbe, sellest hoolimata et päev läbi oli vihma sadanud. Kõige enam mitme­sõnalisi sidendeid moodustavad sidesõnad et ja kui, üldse ei moodusta neid sidesõnad ja, ning, ehk, elik, kuna, kuigi, ehkki, otsekui, justkui.
Vastavalt oma võimele esineda rinnastavas või alistavas seoses jagunevad sidesõnad rinnastavateks (ja, ning, saati, elik, või, ega, aga, kuid, ent, vaid) ja alistavateks (et, kuna, sest, kuigi, ehkki, olgugi, nagu, otsekui, justkui). Nt linn ja maa; kolm või neli; teab, aga ei räägi  – Ma tean, et loota pole midagi. Ta vaatas mind nagu ilmutust. Sidesõnad kui, kuni, ehk võivad esineda nii rinnastavas kui ka alistavas seoses, nt Valvasin ööd kui päevad – Söö, kui maitseb. Paranemine võtab kolm kuni neli kuud – Ole siin, kuni ma tulen. Maria oli komtess ehk krahvipreili – Ehk ta küll kõike teab, ei räägi ta midagi.
Rinnastavad sidesõnad jagunevad tähenduse järgi ühendavateks ja eraldavateks. Ühendavad sidesõnad on kas üldühendavad: ja, ning, ega, saati, nt Alguses lõi Jumal taeva ja maa, vastandavad: aga, kuid, ent, vaid, nt Tuleksin hea meelega, aga mul pole aega, või seletavad: ehk, elik, nt Ta töötab Eesti Keele Instituudis ehk endises Keele ja Kirjanduse Instituudis. Eraldav sidesõna on või, nt elu või surm.
Alistavad ja alistav-rinnastavad sidesõnad võivad täita väga erinevaid funktsioone, olenevalt sellest, missuguste sõnadega koos nad sidendi moodustavad ja/või missuguseid osalauseid omavahel seovad.
Liaanimadu

Levila

Need maod on levinud Aafrikas, sh Sambias.
Benita Ferrero-Waldner

Benita Ferrero-Waldner (sündinud 5. septembril 1948 Salzburgis) on Austria diplomaat ja poliitik, aastast 2004 välissuhete ja Euroopa naabruspoliitikaga tegelev Euroopa Komisjoni liige. 
Ta kuulub konservatiivsesse Austria Rahvaparteisse (ÖVP).
Aastail 1966–1970 õppis ta Salzburgi Ülikoolis õigusteadust (õigusteaduste doktor).
2000–2004 oli ta Austria välisminister.

Isiklikku

Ta on abielus professor Francisco Ferrero Camposega.
Glenmorangie destilleerimiskoda

Glenmorangie destilleerimiskoda on Šotimaal Highlandi regioonis aastal 1843 asutatud viskidestilleerimiskoda.
Korvi kalmistu

Korvi kalmistu on kalmistu Keila kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tutermaa külas Harku vallas. Kalmistu omanik on Harku vallavalitsus ning see on praegu (augustis 2019) kasutuses ja hooldatud. 
Korvi kalmistu asutati 1927. aastal, sest Keila vana kalmistu oli peaaegu maetud täis. Kalmistu pühitseti 29. juulil 1928, esimene matus toimus sama aasta augustis. Kalmistu algne suurus oli 2,8458 ha. Praegu on krundi pindala umbes 5,2 ha, millest matuste ala on umbes 1,3 ha. Kalmistule on maetud ligikaudu 1500 inimest. 
Tuntud inimestest puhkavad Korvil sünoptik Krista Odakivi, fotograaf Olav Koska, haigekassaga võidelnud Marge Valdmann, Keila raamatukoguhoidja Magda Kohava, pedagoog Indrek Sepp ning tuletõrjetegelane Aleksander Tammi. Samuti Keila kirikuteenijad M. ning A. Soom. Seal asub ka Saue kunagise koolijuhi ning karskustegelase Priidu Kohava sümboolne haud.
Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis

Eesti Veterinaararstide Ühing Rootsis (lühend EVÜR) asutati Stockholmi Veterinaarülikoolis 27. märts 1945. aastal. Asutajaks olid Eesti päritolu loomaarstid, kes olid Teise Maailmasõja eest pagenud, asutamiskoosolekust võtsid osa: August Arras, Erik Anari, Artur Herodes, Valter Kraner, Johan Kruus, Aleksander Raudsepp, Philipp Selli, Juhan Siilak ja Ludvig Teder. EVÜRi eesmärkideks sätestati: 1940. aastal suletud Eesti Loomaarstide Ühingu tegevuse jätkamine, paguluses viibivate loomaarstide aineline ja moraalne toetamine ning omavaheliste kontaktide hoidmine. EVÜRi esimeseks esimeheks valiti August Arras (1945-1946), temale järgnesid Artur Herodes (1946-1951), August Kriisa (1951-1973) ja Erik Anari (1973-1990).
21. september 1990. aastal peeti viimane korraline EVÜRi koosolek, kus ühehäälselt otsustati tegevus lõpetada, sest Eesti Loomaarstide Ühing oli taasasutatud ja vajadust selle ühingu järele enam polnud.
Meremees (ajakiri)

Meremees on neli korda aastas ilmuv Eesti merendusajakiri. Kaubamärk kuulub TTÜ Eesti Mereakadeemiale, aastail 2015-2016 koostas ajakirja Meremees ajakirja Paat toimetus. Alates 2017. aastast annab ajakirja taas välja TTÜ Eesti Mereakadeemia ning ajakirja on võimalik lugeda ka veebis. Samast ajast ilmub Meremees koos Veeteede Ameti Teatajaga.
Aastail 1989–1999 ilmus Meremees ajaleheformaadis, nimi aastail 1989–1991 oli Eesti Meremees. Esimene ajaleht ilmus 1989. aasta 8. augustil. Ajakirjaformaadile läks toimetus üle 1999. aasta augustis.
Projektarvutus (masinaehitus)

Projektarvutus on masinaehituses projekteerimisega kaasnev arvutus.
Sellega määratakse kindlaks masinaelementide esialgsed mõõtmed, materjalid ja muud parameetrid.
Et lähteandmed on sageli puudulikud, on hinnangud ligikaudsed.
Projektarvutust lihtsustab tänapäevane mehaanika konstrueerimistarkvara, näiteks programmid Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.
Krüüsel (perekond)

Kirjeldus

Krüüslid on keskmise suurusega punaste jalgade ja kitsa nokaga pelaagilised linnud. Nende hundsulestik on peamiselt must, puhkesulestik hele ja ülapoolel kirju. Krüüslil ja kirdekrüüslil on kõigis sulestikes valged tiivalaigud, prillkrüüslil on valged laigud silmade ümber.

Levik

Krüüslid asustavad kaljuseid randu ja saari peamiselt Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas. Üks liik (krüüsel) esineb ka Eestis.

Toitumine

Krüüslid toituvad peamiselt kaladest ja vähilaadsetest, söövad ka limuseid, putukaid ja taimset materjali.
Lodenrode ja Koila

Lodenrode ja Koila (Lodenrodhe et Cogkele) olid kaks Helmold de Lode linna Eestimaal, mis on mainitud tema kirjas Lübecki raele 25. maist 1296. 
Helmoldus de Lodhe vabastas Lübecki elanikud oma sadamates, vetes, randades ja mõisates tollist, tarbimismaksust ja rannaõigusest, kuni nad tema linnade (opidorum et civitatum nostrum, scilicet Lodenrodhe et Cogkele) elanikele samad vabastused annavad (Livl. U.B. III, DLXIII, b, regest 643, b).
Lodenrodhet samastatakse üldiselt hilisema Harju-Madise kirikumõisaga (Harju-Madise kihelkonda on esmakordselt mainitud parochia Lodenrode nime all 12. septembril 1343) ja Cogkelet Koila külaga. Kuna selliste linnade olemasolust puuduvad muud andmed, oli tegu tõenäoliselt mitte enama kui linnade asutamise kavatsusega.
Felix Bloch

Felix Bloch (23. oktoober 1905 – 10. september 1983) oli Šveitsi füüsik, kes töötas peamiselt USA-s Talle ja Edward Mills Purcellile anti 1952. aastal Nobeli füüsikaauhind uute mõõtmismeetodite väljaarendamise eest tuumamagnetismis. Aastatel 1954–1955 oli ta esimene CERN-i peadirektor.

Elu ja töö

Bloch sündis Zürichis, tema vanemad olid juudid Gustav ja Agnes Bloch.
Ta õppis Zürichis gümnaasiumis ja tehnikakõrgkoolis (ETHZ). Esialgu õppis ta inseneri erialal, kuid vahetas selle varsti füüsika vastu. Ta külastas Peter Debye ja Hermann Weyli ning ka Erwin Schrödingeri loenguid ja seminare. Tema õpingukaaslane oli John von Neumann. Pärast lõpetamist 1927. aastal jätkas ta oma füüsikaõpinguid Leipzigi Ülikoolis koos Werner Heisenbergiga ning sai doktorikraadi aastal 1928. Tema doktoritöö esitas tahkiste kvantteooria, kasutades Blochi laineid elektronide kirjeldamiseks.
1940. aastal abiellus ta Lore Mischiga.
Poolkoks

Poolkoks on tahkekütuse utmisel saadav tahke jääkaine. Selle omadused ja koostis sõltuvad kütuse tüübist ja utmisprotsessi meetodist. Tavaliselt kasutatakse kütuseks turvast, kivisütt, pruunsütt või põlevkivi.
AGV

AGV (Automotrice à grande vitesse, mitmevaguniline kiirrong) on Prantsuse elektrikiirrong, mida toodab Alstom.
Rong on mõeldud sõitma standardrööpmelisel raudteel. Ronge valmistatakse seitsme- kuni neljateistvagunilistena, mis mahutavad vastavalt 245 kuni 446 reisijat.
Maksimaalne kiirus on 360 km/h.
Seni ainsana on AGV ronge ostnud Itaalia ettevõte Nuovo Trasporto Viaggiatori.
Jaapani spanjel

Jaapani spanjel (ingl keeles Japanese chin) on väikesekasvuline seltsi- ja sülekoer.
Jaapani spanjelid olid algselt Jaapani aristokraatia armastatud sülekoerad. Iseloom sarnaneb neil veidi kassi omaga. Need koerad on intelligentsed ja toredad väikesed seltsilised. Jaapani spanjelid on tuntud oma suurte ja armsate silmade poolest.
Täiskasvanud looma turjakõrgus on 20–27 cm, kaal 1,4–6,8kg. Karvastiku värvuse kombinatsioonid: must ja valge, punane ja valge, sidrunikollane ja valge, pruun ja valge. Keskmine eluiga 12–14 aastat.
Prandi mõis

Prandi mõis (saksa keeles Brandtenhof, Brandten; varem Kardina, Kardenay) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Mõisa keskus asus Prandi külas.

Ajalugu

1613. aastal annetati Kardina (Prandi varasem nimi) küla koos Veskiaru veskiga Paide linnuse ülemvahtmeistrile Hinrich Brandtile (ka Brandten), senikauaks kui ta selles ametis on. Läänistus kinnitati kuninga poolt 1616. aasta 29. oktoobril. Brandti perekonnanime järgi kujunes mõisale ja Kardina külale nimeks Prandi (saksa keeles Brandtenhof).
1620. aastal mainiti küla taas riigi omanduses olevana.
1623. aastal rentis Hinrich Brandt valdust 35 riigitaalri eest. Ka 1627. aastal on teda mainitud rentnikuna.
1626. aastal 21. oktoobril annetas Gustav II Adolf küla ooberst Alexander von Essenile (1594–1664). Prandi mõis rajati hiljemalt 1639. aastal.
Alexander von Essen rentis oma mõisa välja: 1641. ja 1649. aastal on rentnikuna mainitud Rötger Eckholti. 
Alexander von Esseni surma järel 1663. aastal sai mõisa omanikuks tema poeg Otto Magnus von Essen (1638–1707), kes rentis mõisa Andreas Wallwichile.
1688. aastal seisis mõis Kuningliku Lossikohtu jurisdiktsiooni all.
Otto Magnus jättis mõisa oma tütrele Christina Hedwigile ja viimase abikaasale Kirna mõisnikule Hans Heinrich von Fersenile (maetud 1724). Prandi mõisa päris nende tütar Luise Magdalena von Fersen, kes oli abielus esmalt Karl Johann von Delwigiga ning hiljem Erich Helmich von Kaulbarsiga.
1725. aastal oli mõisarentnikuks Wilhelm Arendson Sonnenbach.
1756. aastal on Prandi mõisa omanikuna mainitud Hans Heinrich von Rosenit (1703–1780). Tema surma järel läks mõis ta pojale Bengt Friedrich von Rosenile (1738–1809).
Tema järel kuulus mõis Gottlieb von Belawaryle (surnud 1825). Temalt läks mõis tema tütrele Dorothea Elisabethile ja viimase abikaasale Wilhelm Georg Nikolai von Erschellile. 
1834. aastal ostis mõisa Koigi ja Laimetsa mõisnik Otto Magnus von Grünewaldt (1801–1890). Ta likvideeris Prandi küla ning kolis senised elanikud ümber Veskiaru, Sõrandu ja Sigapusma külla. Küla maad mõisastati ning ribaspõllud muudeti suurteks põlluväljadeks. Seniste taluhoonete asemele rajati suured mitmepereelamud kuhu pandi elama moonakad.
1846. aastal mindi Prandi mõisas teorendilt üle raharendile.
1892. aastal sai mõisnikuks Otto Magnuse poeg Georg von Grünewaldt (1830–1901), ning viimase surma järel tema poeg Werner von Grünewaldt (1866–1932).

Mõisakompleks

Prandi mõisakompleks asus Prandi Allikajärve kaldal.
Mõisa peahoone ei ole säilinud. Säilinud on ükskikud majandushooned ümberehitatud kujul või varemetena.
Farmi Piimatööstus

Aktsiaselts Farmi Piimatööstus (varem Maag Piimatööstus ja Hea Meier AS) on aastal 2003 asutatud piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte, AS-i Maag Grupp tütarettevõte. 
AS Farmi Piimatööstus kuulub Eesti toiduainekontserni Maag Grupp, kuhu kuuluvad ka näiteks Rannarootsi Lihatööstus ja Nigula Piim.

Ajalugu

AS Maag Piimatööstus loodi 2003. aasta oktoobris, kui Hea Meier AS omandas ühistu Jõhvi Piim varad. Jõhvi Piim oli loodud 1993. aastal, et erastada Kohtla-Järve piimakombinaat, mis tegutses juba 1963. aastast.
Farmi kaubamärk pärineb juba 1999. aastast, mil selle võttis kasutusele Rakvere Piimatööstus (samuti asutatud 1963). Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus AS-i Rakvere Piim kõik aktsiad, samuti Farmi kaubamärgi. 2015. aasta algul muutis ettevõte nime, võttes uueks ärinimeks Farmi Piimatööstus AS.