google/wiki40b huggingface dataset:
Denis Sassou-Nguesso

Denis Sassou-Nguesso (sündinud 1943 Edous) on Kongo Vabariigi kindral, president aastatel 1979–1992 ja uuesti alates 1997. aastast. 2002. aastal toimunud presidendivalimistel sai ta üle 90% häältest, sest peamistel opositsioonikandidaatidel oli kandideerimine keelatud.
12. juulil 2009 toimunud presidendivalimistel valiti Denis Sassou-Nguesso 78,6 protsendiga häältest ametisse uueks 7-aastaseks ametiajaks.
15. septembril 2009 kaotas Denis Sassou-Nguesso Kongo Vabariigi peaministri ametikoha.

Elustiil

Sassou-Nguesso on tuntud oma pillava elustiili poolest. Teda on süüdistatud sadade sõjapõgenike ja mitmete opositsioonipoliitikute "kadumises" ning miljonite dollarite suuruse altkäemaksu võtmises.
Septembris 2005 selgus, et Sasson-Nguesso oli teinud 169 000 Suurbritannia naela suuruse hotelliarve ja maksnud sellest 100 000 naela sularahas. See summa oli märksa suurem kui 106 000 naela, mille Suurbritannia 2006. aastal Kongole humanitaarabiks andis. Maailmapank plaanis suurtes võlgades vaestele maadele võlalõdvendust, aga pärast uudise avalikuks tulekut võttis Maailmapanga juht Paul Wolfowitz Kongo võlalõdvendust saavate riikide nimestikust välja.
Juunis 2007 alustas Prantsusmaa politsei uurimist Sassou-Nguesso ja Gaboni presidendi Omar Bongo suhtes, sest neid kahtlustati miljonite naelade riigi raha kasutamist isiklikuks otstarbeks, et osta Prantsusmaal kinnisvara. Politsei andmetel on Sassou-Nguesso saanud varem Prantsusmaa omanduses olevalt naftaettevõttelt Elf sadade miljonite eurode ulatuses ebaseaduslikke makseid. 
Juulis 2007 avaldas briti MTÜ Global Witness dokumendid, mille järgi on presidendi poeg Denis Christel, kes on Kongo riikliku naftakompanii SNPC turundusjuht, kulutanud sadu tuhandeid USA dollareid riigi raha ostureisidel Pariisis ja Dubais. Sealhulgas kulutas ta 35 000 dollarit disainerite Louis Vuittoni ja Roberto Cavalli toodetele..
Heinz Karl Gruber

Heinz Karl Gruber (sündinud 3. jaanuaril 1943 Viinis) on Austria helilooja ja dirigent.
Ta on "Püha öö" autori Franz Xavier Gruberi järeltulija, niinimetatud Kolmanda Viini Koolkonna juhtfiguur.
Tema läbimurdeteos on pandemoonium "Frankenstein!!".
2011. aasta sügisel viibis ta Eestis festivalil NYYD ja andis ka meistrikursuse Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Panga tamm

Panga tamm on looduskaitsealune tammepuu, mis asub Pärnumaal Karinõmme külas, endises Koonga vallas, nüüdses Lääneranna vallas, Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel.
1936. aastal sai Panga tammest Pärnumaa esimene looduskaitsealune puu. Praeguseks on sel vanust üle 300 aasta. Legendi kohaselt olla tamm sündinud tõrust, mis lendas Pangamäele Rootsi kuninga Karl XII hobuse kabja alt.
Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396.
Ķīpsala

Ķīpsala  on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 1,975 km². Asub Ķīpsala jõesaarel Dzirciemsist idas. 823 elanikku (2010).
Asumit piirab idast Daugava jõgi; üle selle viib rippsild. Läänes eraldab Ķīpsalat Dzirciemsi asumist kitsas jõe haru nimega Zunda kanal. 
XVII sajandi teisel poolel kandis saar veel Žagarsala nime. Praeguse nime sai ta kas seal elanud mehe järgi või siis vanast alamsaksa keele sõnast kip, mis tähendas nahka köidetud kaubapalle.
XVIII sajandil rajati Daugava kaldale tamm, mis ühendas Ķīpsalaga ka kaks väiksemat naabersaalt – Maza Klīversala ja Burkānu sala. Kuigi saarel elas juba ammustest aegadest mõni kaluripere, algas aktiivsem ehitustegevus saarel alles XX sajandi algul. Esimesed asukad olid mere ja sadamaga seotud – lootsid, meremehed, kaubalaadijad. Vastavad olid ka asumi tänavate nimed. Saare peatänavaks oli tammile rajatud  Balasta dambise nimeline tänav. Saar on piisavalt omanäoline, et olla osaks UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast Riia linna alast. Eriti hinnaliseks teeb paiga see, et seal on säilinud veel XVII ja XVIII sajandil ehitatud puidust maju.
XIX sajandi lõpus hakati saarele ehitama tellistest hooneid. Toona rajati ka aastal 1863 avastatud kriidilademe kohale kipsivabrik. Aastal 1878 asutatud Riia jahtklubi hooned asuvad samuti Ķīpsalas, need püstitati saare lõunatippu aastal 1893.
Adze kihistu

Adze kihistu (inglise Adze Formation) on ordoviitsiumi ladestu kihistu. Kihistu kuulub Keila ja Haljala lademete kõrval Kurna alamladestikku. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1970.
Kihistu stratotüüp on Adze (tänapäeval Adzese) 6 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Kihistu on nime saanud Adze küla järgi. Eestis esineb kihistu riigi lõunaosas, kus võib osalt esineda Haljala lademe koosseisus; kõige paksem on see Päigistes Abja 92 puuraugus (16 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 11,5 meetrit.

Kihistu on tekkinud veetõusu faasis ja seda esindavad lubjakivi ning mergel.
Pooriruum

Pooriruum (inglise pore space) on kivim- või settekehas sisalduvate tühemike kogum.
Poorid kivimis on majanduslikult väga olulised, sest nad on peamiseks reservuaariks, mis sisaldab põhjavett ja naftat.
Algselt suure poorsusega setted kaotavad selle tavaliselt aja jooksul vähemalt osaliselt, sest pooridesse sadestuvad neis liikuvast veest mineraalid, mis moodustavad setteid kivimiks siduva tsemendi.
Merike Pitk

Merike Pitk (sündinud Pärnapuu, seejärel Paulus; 5. aprillil 1959) on eesti ajakirjanik. 
Pärast žurnalistika eriala lõpetamist Tartu Ülikoolis 1982. aastal asus ta tööle ajakirja Sotsialistlik Põllumajandus. Kui 1987. aastal loodi ajaleht Maaleht, asus tööle Maalehe ajakirjanikuna. 
1992. aastal siirdus ettevõtte Farmers Voice Ltd vastloodud ajakirja Maa Pere. Järgmise aasta sügisest oli ta lühikest aega Saaremaa ajalehe Oma Saar peatoimetaja, seejärel läks aga teise Saaremaa ajalehe Meie Maa ajakirjanikuks. 
1998. aastast oli ta Maalehe Lääne-Eesti korrespondent, 2007. aastast Maalehe vanemtoimetaja. 
Septembrist 2011 töötas Merike Pitk ajalehe Saarte Hääl peatoimetajana. 1. novembril 2012 nimetati ta Pressinõukogu liikmeks.
2015. aasta veebruarist kuni 2018. aasta jaanuarini töötas taas Maalehe vanemtoimetajana. 2018. aasta jaanuarist töötab ta Saaremaa valla meediaspetsialistina.
Virtuaalne üllatusmuna

Virtuaalne üllatusmuna (Easter egg) on peidetud nali või sõnum, mis võib olla filmis, arvutiprogrammis, veebilehel, arvutimängus või mujal virtuaalkeskkonnas. Termini lõi Warren Robinetti sõnul Atari, kui nad avastasid Robinetti jäetud salasõnumi mängust "Adventure".
Boris Punnis

Elulugu

Boris Punnis oli ametniku poeg.
Lõpetas 1934 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi, 1939 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna, mag. sc. math. (1942, TÜ), väitekiri "Interferentse lineaarse häirega kristallilisest võrest", doktor. phil. math. (1947, Göttingeni Ülikool), väitekiri "Zur Berechnung der laminaren Einlaufsströmung im Rohr". Oli 1938 Tartu Ülikooli matemaatikainstituudi ajutine abijõud, 1940 teoreetilise füüsika labori ajutine abijõud, 1940–1942 TÜ teaduslik stipendiaat rakendusmatemaatikas ja mehaanikas. Läks 1943 Saksamaale, töötas 1943–1947 Göttingeni Ülikoolis professor L. Prandtli laboris. Siirdus 1947 Rootsi, elas Stockholmis, Karlskogas ja Göteborgis, töötas aastani 1963 Chalmersi tehnikaülikooli termodünaamika ja hüdrodünaamika instituudis.
Tiina Ristimäe

Tiina Ristimäe (aastani 1987 Teesalu, sündinud 19. mail 1965 Kuressaares) on Eesti arstiteadlane ja kardioloog.

Elulugu

Tiina Ristimäe on Rein Teesalu tütar.
Lõpetas 1982 Tartu 10. Keskkooli, 1990 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 1991 samas internatuuri, 1997 doktorantuuri ja 2001 residentuuri kardioloogias; meditsiinidoktor (1998, TÜ), väitekiri "Heart rate variability in patients with coronary artery disease". Oli 1991–1992 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kliinilise füsioloogia labori vanemlaborant, 1993 TÜ kardioloogia kliiniku assistent, 1996–1998 samas vanemlaborant, 1998–2001 TÜ kardioloogia kliiniku teadur ja resident, aastast 2002 samas vanemteadur ja Tartu Ülikooli Kliinikumi kardioloogia kliiniku kardioloog, 2004–2005 ka TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline dotsent, aastast 2005 dotsent. Mitmeid Eesti Teadusfondi grante, rahvusvaheliste töörühmade liige. Eesti ja Euroopa Kardioloogide Seltside liige, Eesti Hüpertoonia Ühingu president (2004).

Teadustöö

Uurimisvaldkond: südame-veresoonkonna haigused ja nende kliiniline farmakoloogia. Üle 20 teaduspublikatsiooni.
Malolaktiline kääritamine

Malolaktiline kääritamine on veinivalmistamisel kasutatav töötlus, millega muudetakse õunhape palju mahedamaks piimhappeks. Selle läbivad peaaegu kõik punased veinid ja ka mõned täidlasemad valged veinid. Selle käigus ei toimi pärmiseened, vaid bakterid.
Selleks kasutatakse piimhappe baktereid (näiteks Oenococcus oeni), kes kasutavad õunhapet energiaallikana.
Meditatsioonid esimesest filosoofiast

"Meditatsioonid esimesest filosoofiast" ehk "Metafüüsilised meditatsioonid" (ladinakeelne pealkiri "Meditationes de prima philosophia") on René Descartesi filosoofiline teos, mis on üks kuulsamaid teoseid filosoofia ajaloos.
Teose pealkiri täiskujul on "Meditationes de prima philosophia, in qua Dei existentia et animae immortalitas demonstrantur" ("Meditatsioonid esimesest filosoofiast, milles tõestatakse Jumala olemasolu ja hinge surematus").  
Teos ilmus 1641. Aastal 1647 anti välja autori poolt heakskiidetud prantsuskeelne tõlge "Méditations sur la philosophie première, dans laquelle sont démontrées l'existence de Dieu et l'immortalité de l'âme". Eesti keeles on osa teosest (teine ja kuues meditatsioon) trükis ilmunud ajakirjas Akadeemia 1996. aasta 8. numbris Marju Lepajõe tõlkes.

Sisukokkuvõte

Teos "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" sisaldab kuut "meditatsiooni".

Esimene meditatsioon

Esimeses meditatsioonis rakendab Descartes metoodilist kahtlust. Ta kahtleb tunnetuse printsiipides, millele tuginevad kõik tema senised tõekspidamised. Kõigepealt jätab ta kõrvale kõik arvamused, mis on saadud meelte vahendusel. Seejärel jätab ta kõrvale aritmeetika, geomeetria ja teiste sääraste teaduste tulemused, mis tegelevad üldiste asjadega, sest on mõeldav, et jumal (või pigem kuri vaim) võiks teda neis asjus petta.

Teine meditatsioon

On üks punkt, milles ei saa kahelda, sest isegi jumal ei saaks selles petta. Kui ma mõtlen, et ma olen, siis ei saa selles mind petta.

Kolmas meditatsioon

Kolmandas meditatsioonis on jutt sellest, kuidas leitud toetuspunktile kindlad teadmised rajada. Selleks peab ta välistama Jumala pettuse. Ta esitab jumalatõestuse, milles ta järeldab Jumala ideest, mida ta iseendas kannab, Jumala olemasolu. Et inimene kui ebatäiuslik olend ei saa lõpmatu, sõltumatu, kõiketeadva ja kõikvõimsa olendi ideed olla ise tekitanud, siis peab Jumal eksisteerima. Jumal ei saa petta, sest pettus kuulub ebatäiuslikkuse juurde ning on Jumala kui täiusliku olendi ideega vastuolus.

Neljas meditatsioon

Neljandas meditatsioonis selgitab Derscartes, miks inimesed võivad hoolimata sellest, et petva jumala olemasolu on tõestatavalt võimatu, aritmeetikas, geomeetrias ja muudes sarnastes teadustes eksida. Jumal ei ole inimestele andnud eksimisvõimet. Kui inimesed nendes teadustes eksivad, siis sellepärast, et nende võime otsustada selle üle, mis on tõene, on lõplik ning nad teevad ennatlikke otsustusi.

Viies meditatsioon

Viiendas meditatsioonis tõestab Descartes uuesti Jumala olemasolu, järeldades Jumala definitsioonist tema olemasolu.

Kuues meditatsioon

Kuuendas meditatsioonis näitab Descartes, et meelteaistingud on alati seotud mõtleva ja aistiva minaga. Jumal, kelle olemasolu ta viiendas meditatsioonis tõestas, istutab inimesse ettekujutuse, et meelteaistingud pärinevad kehast. Et pettus ei ole Jumala olemusega kooskõlas, peavad kehalised asjad tõeliselt eksisteerima.  
Descartes järeldab, et kõik see, mida on võimalik selgelt ja aredalt tunnetada, on tõene, nii et ta on leidnud oma filosoofilisele tunnetusele kindla aluse.
Mihkel Kunnus

Mihkel Kunnus (sündinud 23. veebruaril 1982) on eesti semiootik ja kirjanduskriitik.

Elulugu

Ta lõpetas 2000. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi ja 2010. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kulturoloogia erialal.
Ta on oma erialaseid teadmisi realiseerinud nii esseisti kui ka muudes žanrides kirjutava publitsistina. Osales mitmes Eesti Televisiooni telesaates sarjast Jüri Üdi klubi.
2013. aasta kevadel avalikustas Kunnus oma blogis Tartus Supilinnas Oa tänaval ehitustegevuse käigus toimunud rikkumised, millest alguse saanud skandaali tagajärjel ehitusluba peatati ning Tartu linnavalitsus vahetas välja arhitektuuri ja ehituse osakonna juhataja.
2016. aasta algul avaldas Mihkel Kunnus avalikus kirjas prokuratuurile toetust seoses kohtuasjaga Kaur Kenderi teose "Untitled-12" asjus, vastandudes arvukatele kultuuritegelastele, kes olid võtnud sõna pigem Kenderi toetuseks.

Õigusrikkumine

21. detsembril 2016 mõistis Tartu maakohus Mihkel Kunnuse süüdi perevägivallas. Kohus määras kokkuleppemenetluse tulemusel Kunnusele karistuseks 11 kuu pikkuse tingimisi vangistuse üheaastase katseajaga. Juhtunust andis ta koos elukaaslasega usutluse Õhtulehele, mille kärpimata versioon ilmus ta blogis. Samuti reflekteeris pärast seda lähisuhtevägivalla teemal kultuurilehes Sirp.

Võimalik pseudonüüm

Mitmes artiklis on viidatud sellele, et pseudonüümi Elli Soolo (kultuurilehe Sirp aastaauhind 2012, kogumik "Teine tegupool" 2018, Vabamõtleja) taga on Mihkel Kunnus.

Liikmesus

Kunnus on Eesti Kirjanike Liidu liige (2012).

Sport

Ta on tegelenud võitlusspordiga. Näiteks on ta tulnud aastal 2005 Eesti üliõpilasmeistriks poksis (91 kg+) ja Eesti meistrivõistlustel kikkpoksis tuli ta 2016. aastal üliraskekaalus hõbemedalile.
Siena Katariina

Siena Katariina (25. märts 1347 – 29. aprill 1380) oli dominikaanlasest tertsiaar ja pühak.

Elukäik

Ta sündis värval Jacobo Benincasa 23. lapsena. Tema ema oli Lapa Piagenti, kes oli kohaliku luuletaja tütar. Kuueaastaselt nägi Katariina esimest ilmutust. 
Aastal 1363 pühendus ta täielikult askeesile ja palvetamisele. Katariina koges mitmeid müstilisi sündmusi: abielu Kristusega u 1367 ja Kristuse kannatustele kaasaelamine. Aastal 1374 tunnistati ta Firenze dominiiklaste üldkogu poolt ortodoksseks, tema pihiisaks sai Capua Raimondus.
Vaadete poolest sarnanes Siena Katariina püha Birgittaga – mõlemad nõudsid paavsti toomist Avignonist Rooma ja kiriku reformimist. Katariina oli ka tuline Itaalia linnade vahelise rahu eest võitleja. Samas toetas ta paganate vastaseid ristisõdu.
Katariinale omistatakse ka paavsti keelitamine naasmaks Rooma, mis ka aset leidis. Kuna paavst aga 27. märtsil 1378 suri (Avignoni vangipõlv oli aastatel 1309–1377), valiti uueks paavstiks Urbanus VI. Prantsusemeelsed vaimulikud valisid aga Avignonis omakorda paavstiks Clemens VII. Nii sai alguse skisma.
Kui 29. aprillil 1380 Katariina suri, siis maeti ta dominiiklaste kalmistule. 1383. aastal kaevati säilmed üles ja viidi Santa Maria Sopra Minerva basiilikasse, kus Katariina pea eraldati kehast, ja toimetati Siena Püha Domenicuse kirikusse.
Paavst Pius II kanoniseeris Katariina 29. juulil 1461.
Väliseesti kirjaniku Karl Ristikivi romaan "Mõrsjalinik" käsitleb Siena Katariina elulugu.
Moskva pisaraid ei usu

"Moskva pisaraid ei usu" (vene keeles "Москва слезам не верит") on Nõukogude Liidu 1979. aasta film, mille režissöör oli Vladimir Menšov.
Film räägib noorest provintsitarist, kes tuli Moskvasse õppima ja samas ka õnne otsima. Filmi peakangelanna armus, kuid ta jäeti maha. Siiski ei heitnud ta meelt, kasvatas üksi üles tütre, tegi hiilgava karjääri. Lõpuks kingib elu talle kohtumise suurepärase inimesega ja tõelise õnne...
Film sai 1980. aasta parima võõrkeelse filmi Oscari.
Jaola

Jaola (ka Jäola) oli endise Kärsa mõisa (Kersel) alla kuulunud küla praeguse Kamariku karjääri territooriumil. Karjääri ümber ja serval võib tuvastada Jaola küla endisi talukohti.
Geograafilised koordinaadid on 59° 1′ 24″ N, 26° 16′ 26″ E.
Karjäärist läänes paiknenud Kamariku kuhu kujunes väike töölisasula oli enne Kärsa mõisa talu Jaola külas.

Ajalugu

Sõnajala talu praeguse Kamariku karjääri lõunakaldal osteti 1872. aastal. 19. saj. lõpul ostetud talude hulka kuulus ilmselt ka talu "Vanemuine", mis asus ca 1,5 km praegusest karjäärist idas. Praegusest karjäärist kirdesse jääb Kubjani talu, mis olevat Kärsa mõisniku poolt kokku liidetud seitsme saunakoha maast. Simuna kõrtsi teenistusega ostis ärimees Karl Kaddak Rakke lähedale talukohad ja Jaola külast Kärsa mõisale kuulunud lubjaahju.
Aidu looduskaitseala

Aidu looduskaitseala on looduskaitseala Jõgeva maakonnas Põltsamaa ja Põltsamaa valdades. Selle maismaaosa pindala on 310,5 ha.
Aidu looduskaitseala oli loodud 19. novembri 2002 Vabariigi Valitsuse määrusega nr 356. Kaitseala loomise eesmärgiks on must-toonekure, metsise, laanepüü ja kassikaku elupaika ning ürgmetsailmeliste puistute säilitamine.
Looduskaitseala territooriumil on levinud kuusikud ja männikud vanusega kohati 180 aastani. Inimtegevus seal peaaegu puudub, välja arvates kuivendamise mõju.
Aidu looduskaitsealal on palju ohustatud liike, eriti sammaltaimed, seened ja selgrootud loomad, peamiselt mardikad. Seal on leitud järgmisi kaitsealuseid taimi: ungrukold, kaunis kuldking, kahkjaspunane sõrmkäpp ja pruunikas pesajuur. 
Peale ülalnimetatud haruldasemaid linde pesitsevad Aidus valgeselg-kirjurähn ja kanakull.
1987. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1987. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Strasbourg'is, Prantsusmaal 5. kuni 23. augustini. Lisaks ujumisele olid kavas ka vettehüpped, kujundujumine ja veepall (mehed/naised). Nii meeste kui ka naiste ujumisvõistlustele lisati üks distants, nimelt 50 meetri vabaujumine. . Kokku olid võistlused 41 alal. Ida-Saksamaa püstitas medalite arvu osas uued rekordid.
Péter Medgyessyi valitsus

Péter Medgyessyi valitsus tuli Ungaris võimule 27. mail 2002, ja lahkus 10. oktoobril 2004 (peaminister esitas lahkumisavalduse augusti lõpul) vastuolude tõttu teise koalitsioonierakonnaga SZDSZ.
Rudolf Bauer

Rudolf Bauer (2. jaanuar 1879 Budapest – 9. november 1932 Sósér) oli Ungari kergejõustiklane. Ta võitis Pariisi olümpiamängudel kettaheites kuldmedali maailmarekordilise tulemusega 36.04.
Keraslillelised

Keraslillelised (Globulariaceae A. P. DC.) on kaheiduleheliste taimede sugukond (Cronquisti süsteemis).
Sellesse sugukonda kuulub kolm perekonda. 
Eestis leidub perekonnast keraslill (Globularia) üks liik (Willkommi keraslill (Globularia punctata)) metsistununa.
Meeskoor

Meeskoor on kooriliik, mille lauljaiks on häälemurde läbinud mehed, häälerühmadeks tavaliselt I tenor ja II tenor ning bariton ja bass (ühendkooris vastavalt I ja II bass). Nii Eesti kui mitmete teiste maade koorimuusikas on rikkalik spetsiaalselt meeskooridele kirjutatud repertuaar, meie kõige tuntumad koorilaulud (Mu isamaa, Koit jt.) on loodud nii mees- kui segakooriseades.
Esimesel kolmel Eesti üldlaulupeol esinesid ainult mehed (meeskoorid ja pasunakoorid). Hiilgeaegadel on Eestis olnud ligi 60 iseseisvaid kontserte andvat meeskoori, praeguseks (üldlaulupeo eel 2014) on neid jäänud vaid 30 ning kolmes maakonnas puuduvad nad hoopis (Hiiu-, Põlva- ja Valgamaa). Noorte meeste kooridest on mitmed võtnud enda kõrvale ka naislauljad ning muutunud sega- või kammerkoorideks. Maapiirkondade koorid vananevad ega leia noori lauljaid, seega ei suuda alal hoida kontserttegevust ja osalevad vaid küla- ja laulupidudel. See seab kahtluse alla meeskooride kui eraldi kooriliigi püsimise üldlaulupidudel. Loodetavasti ei sure siiski välja meeskooride laulupäevade traditsioon (väiksematel lavadel Viljandis, Tartus, Rakveres, Pärnus, Saaremaal, Haapsalus, Toilas jm.).
Mujal maailmas on meeskoorilaul kõige elujõulisem ilmselt Soomes, kus meeskooride liit (Suomen mieskuoroliitto) ühendab üle 120 meeskoori ja korraldatakse kooriliigi laulupidusid üle maa. Neil on järjepidevalt osalenud ka Eesti paremad meeskoorid, kel on sõpruskoorid üle-lahe. 2012.-l aastal korraldati Tartus rahvusvahelised Põhja- ja Baltimaade meestelaulu päevad ning tuhandetel laulumeestel ümber Läänemere on usku ja lootust, et need ei jää viimasteks.
Graafi klikk ja vöö

Klikk on hariliku graafi alamgraaf, mille iga tipp on servade kaudu seotud selle alamgraafi teiste tippudega.
Vöö on graafi alamgraaf, mille tipud moodustavad väikseima suletud tee ehk ahela.

Selgitus

Kui graafi kõik tipud on omavahel seotud, siis on see täisgraaf. Seega, klikk on graafi täis-alamgraaf. Mõiste klikk võtsid kasutusele Luce ja Perry (1949), kes rakendasid neid omavahel suhtlevate inimrühmade modelleerimiseks sotsiaalses keskkonnas. Klikkidel on palju rakendusi erinevates teadusharudes.
Kui suletud ahel ei ole väikseim, siis on see ring või suunatud graafi puhul tsükkel. Vööl ei ole palju rakendusi kuid teatud kaalutlustel on sobiv seda koos klikiga käsitleda.
Kliki definitsiooni kohaselt on väikseim klikk kaheelemendiline – 2-klikk (samas nimetatakse üksikut tippu 1-klikiks). 3-klikki nimetatakse triangliks ning see on ühtlasi ka 3-vöö. Näites esitatud graafil on 23 1-klikki (tippu), 42 2-klikk (serva), 11 iseseisvat 3-klikki (helesinised trianglid) ja kaks 4-klikki (tumesinine). Esitatud graafil on kaks 4-vööd ja üks 8-vöö (valge, kuid järgida ka definitsiooni).
Tavapäraselt huvitutakse suurima kliki ja suurima vöö võimsusest. Antud juhul on graafi klikinumber 4 ja vöönumber 8.
Kliki vastand ehk täiend on graaf, mis omab servi seal kus need originaalis puuduvad.

Klikiprobleem

Efektiivse algoritmi koostamist suurima kliki tuvastamiseks nimetatakse (analoogiliselt isomorfismiprobleemiga) klikiprobleemiks . Niisuguse algoritmi ajalist keerukust peetakse mittepolünomiaalseks NP. Klikiprobleem on populaarne, nende tuvastusalgoritme on koostatud palju, millest suurele hulgale on paraku leitud kontranäiteid. Nö vööprobleemi vastu tuntakse vähem huvi.
Klikialgoritmid piirduvad tavaliselt klikinumbri, paremal juhul ka kliki enda väljatoomisega. Transitiivses (tippudest sümmeetrilises) graafis ei eksisteeri üksikut ja ainsat klikki, selles esineb nö klikkregulaarsus, st lõikuvate või sidusate klikkide kontiinuum, mille puhul paljud klikialgoritmid ei toimi. Graafi semiootilise mudeli abil on võimalik tuvastada vöö- ja klikkregulaarse graafi lõikuvad (või sidusad) n-vööd ja n-klikid.
Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse kage’ks. Peterseni graaf on 5-vöö-regulaarne, selles on kaksteist 5-vööd. Iga tipp esineb kuues vöös, iga serv esineb neljas vöös. Peterseni graafi täiendis on viis lõikuvat 4-klikki. See on 4-klikk-regulaarne, iga tipp esineb kahes klikis, iga serv ühes klikis. Peterseni graaf ja selle täiend on tugevalt regulaarsed.
Heawoodi graaf on kahealuseline (kaks sõltumatut tipuhulka), kuid mitte bi-klikk. Sellest järeldub, et selle täiend koosneb kahest omavahel sidusast 7-klikist ning on 7-klikkregulaarne. Klikid vastavad originaali alustele.
Klikid ja vööd on graafi sümmeetria kõrval selle olulised osised, ilma nendeta ei ole graafi struktuur määratletav.

Matemaatilisi tulemusi

Turáni teoreemis (1941) väidetakse, et iga tihe graaf sisaldab klikki. Ramsey teoreem (1990) väidab, et iga graaf või selle täiend sisaldab klikki võimsusega vähemalt logaritm tippude arvust. Hadwigeri seni tõestamata hüpoteesis väidetakse, et kõige suurema kliki võimsus on seotud graafi kromaatilise arvuga.