google/wiki40b huggingface dataset:
Mustpea-tsiitsitaja

Levila

Mustpea-tsiitsitaja on pesitsusajal levinud Euroopa kaguosas Itaalia ja Balkani poolsaare lõunaosades, Türgis, Kaukaasias, Lähis-Idas ning Iraanis. Talvitub Indias. 
Eestis on ta eksikülaline.

Välimus

Sabal puudub valge värvus. Isaslind on hundsulestikus eksimatult määratav. Emaslind on märksa tuhmim, helekollase või kollakashalli alapoole ja tumeda hallika peaga.
Kaspia merest kagus, kus mustpea-tsiitsitaja ja punapea-tsiitsitaja (Emberiza bruniceps) levilad kattuvad, esineb hübriide.

Elupaik

Asustab poolavamaastikku: hajali puurühmadega põllumaastikku, astelvõsa ja üksikute puudega kuivi mäenõlvu, jõgede kalda- ja õlipuusalusid, viinamägesid, aedu.
Saabub pesitsusaladele aprillis-mais, lahkub augustis.
Simulatsioon

Simulatsioon on reaalmaailma protsessi või süsteemi jäljendamine ajas. Millegi simuleerimine eeldab esmalt mudeli loomist, mis kujutab valitud füüsilise või abstraktse süsteemi või protsessi põhinäitajaid või käitumisi/funktsioone. Mudel esindab süsteemi ennast, samas kui simulatsioon kujutab süsteemi toimimist aja jooksul.
Simulatsiooni kasutatakse paljudes kontekstides, näiteks tehnoloogia jõudluse optimeerimisel, ohutustehnikas, testimisel, treenimisel, hariduses ning arvutimängudes. Tihti kasutatakse simuleerimismudelite uurimiseks arvutieksperimente. Simuleerimist kasutatakse veel looduse ja inimsüsteemide teaduslikuks modelleerimiseks, et saada ülevaade nende toimimisest. Simulatsioonide abil saab näidata alternatiivtingimuste ja -tegevuste mõju süsteemile. Samuti kasutatakse simuleerimist siis, kui tõelist süsteemi ei ole võimalik rakendada põhjusel, et see ei ole ligipääsetav, selle kallal töötamine võib olla ohtlik või vastuvõetamatu, see on alles väljatöötamisel või see lihtsalt ei eksisteeri.
Simulatsiooni võtmeküsimuste hulka kuuluvad oluliste omaduste ja käitumiste kohta paikapidavate lähteandmete omandamine, lihtsustavate eelduste ja samasuste kasutamine simulatsiooni kestel ning simulatsiooni tulemuste täpsus ja kehtivus. Simulatsioonitehnoloogia akadeemilise uurimise, täiustamise, teadus- ja arendustöö jätkuvateks tegevusaladeks on menetlused ja protokollid mudeli kontrollimiseks ja valideerimiseks, seda eriti arvutisimulatsiooni valdkonnas.

Arvutisimulatsioon

Arvutisimulatsioon (tuntud ka kui „sim“) on katse modelleerida reaalseid või hüpoteetilisi olukordi arvutis nii, et neid saaks süsteemi tööpõhimõtte teadasaamiseks uurida. Süsteemi käitumise ennustamiseks muudetakse simulatsiooni muutujaid.
Arvutisimulatsioon on osutunud kasulikuks osaks paljude ökosüsteemide modelleerimisel füüsikas, keemias ja bioloogias ning inimsüsteemide modelleerimisel ökonoomias ja sotsiaalteadustes (näiteks arvutuslik sotsioloogia). Süsteemide toimimise mõistmiseks kasutavad seda ka insenerid. Hea näite arvutisimulatsioonide kasutamisest võib tuua võrguliikluse simulatsiooni valdkonnast. Selliste simulatsioonide korral muudab mudeli käitumine igat simulatsiooni keskkonnale antud esialgsetele parameetritele vastavalt.

Arvutiteadus

Arvutiteaduses on simulatsioonil mõned spetsialiseerunud tähendused: Alan Turing kasutas terminit „simulatsioon“, et viidata mis juhtub, kui universaalne masin täidab olekusiirde tabelit (tänapäeva terminoloogias jooksutab arvuti programmi), mis kirjeldab uuritava diskreetses seisundis masina olekumuutusi, sisendeid ja väljundeid. Arvuti simuleerib uuritavat masinat. Vastavalt tähistab teoreetilises informaatikas termin „simulatsioon“ seost üleminekusüsteemide vahel, mis on kasulik operatiivse semantika uurimisel.
Reisidokument

Reisidokument on mingi riigi valitsuse või vastava rahvusvahelise organisatsiooni (inglise international treaty organization) välja antud isikut tõendav dokument inimesele või väiksemale inimeste rühmale, et lihtsustada riigipiiridevahelist liikumist. Reisidokumendid on nt pass, ID-kaart.
Gloria (restoran)

Gloria on Tallinna restoran, mis asub aadressil Müürivahe 2.

Ajalugu

Restoran asutati 1936. Aastatel 1936–1944 kandis see nime Dancing Paris. 
Aastatel 1944–1957 kuulus restoran Erirestoranide Trustile, aastatel 1957–1980 Tallinna Toitlustrustile. 
Aastal 2001 avati restorani katusekorrusel Gloria Guesthaus.
Vasil Bykaŭ

Vasil Bykaŭ (kasutatakse ka nimekuju Vassil Bõkav, varem Vassili Bõkov; valgevene Васіль Уладзіміравіч Быкаў; 19. juuni 1924 Byčki, Ušačy rajoon, Viciebski oblast – 22. juuni 2003 Baraŭljanõ, Minski oblast) oli valgevene kirjanik.
Tema teoste läbiv teema on Suur Isamaasõda. Ta on kirjutanud jutustusi, ühe romaani, filmistsenaariume ja näidendeid.
Boruka keel

Piirkond

Boruka keelt räägitakse Costa Rica lõunarannikul Playa Bonita ja Golfito vahepeal.

Kõnelejate arv

Boruka keelt kõneles 2007. aastal kolm inimest. Mitte väga ladusa keelekasutusega kõnelejaid on umbes 30–35. Kõnelejateks on ainult vanemad inimesed, kes on rahvuselt põhiliselt hispaanlased. Etniline populatsioon on 1000 inimest (aastal 1991). Keele staatus on 8b ehk siis peaaegu väljasurnud.

Arvsõnad

Boruka keeles on järgmised arvsõnad. Ortograafias on kasutusel "n", mil on peal kaks täppi, "¨", kuid kuna sellist märki ei ole võimalik sisestada, on siin kasutusel "ṅ", sel on veidi teine hääldus kui tavalisel n-il või ñ-il.
1 – éˇxe, éˇxi
2 – búˇc
3 – maṅ
4 – bájcaṅ
5 – shishcáṅ
6 – téshan
7 – cúj, cújc
8 – éjtaṅ
9 – cújtaṅ, éjcuj
10 – téjcuj, cróshtaṅ, búˇc,cúj

Keelestruktuuri andmed

Tüpoloogiliselt on boruka keel nominatiiv-akusatiivne, sõnajärg SOV. Kasutab postpositsioone. Verbi kategooriaid väljendatakse tavaliselt sufiksitega. On järgmised grammatilised verbi ajakategooriad: mitteminevik, minevik ja tulevik. Üldiselt on boruka ja hispaania keele grammatika sarnased.

Kirjaviisi kasutamine

Boruka keel kasutab ladina kirjaviisi.

Huvitavaid fakte

Costa Ricas on kampaania, mille käigus õpetatakse koolilapsi rääkima nende vanu ajaloolisi keeli ja boruka on üks neist, mida algtasemel õpetatakse. On välja antud keeleõpik algtasemele, kus on olemas kõige elementaarsemad sõnad (nt arvsõnad, kehaosad) ja muud väljendid.
Varese Euroopa Kool

Varese Euroopa Kool (inglise European School Varese, ladina Scuola Europea Varese) on Itaalias Varese linnas tegutsev Euroopa Kool, kus õpivad Euroopa Liidu institutsioonides töötavate vanemate lapsed.
Kool asutati 1960.
Enne 2016 on koolis õpetatud ka eesti keelt.
Keemiline stabiilsus

Mineraalide keemiline stabiilsus

Mõistet "keemiline stabiilsus" kasutatakse geoloogias iseloomustamaks mineraalide võimet säilitada oma keemiline koostis termodünaamika parameetrite (rõhk ja temperatuur) muutumisel. Näiteks subduktsioonivööndites sügavamale vajuvad kivimid soojenevad ja satuvad järjest suureneva rõhu tingimustesse. Suureneva rõhu käes pole paljud mineraalid enam keemiliselt stabiilsed ning hakkavad muutuma teisteks, uutesse tingimustesse sobivateks mineraalideks.
Enamik mineraale ei ole maapinnal termodünaamiliselt stabiilsed ning neid võib vaadelda kui teatud metastabiilseid süsteeme.
Koldvint

Levila

Koldvint on levinud Vahemere maades, Lääne- ja Kesk-Euroopas põhja suunas kuni Lõuna-Rootsi ja Lõuna-Soomeni. Koldvint on viimase paarisaja aasta jooksul oma levilat laiendanud pidevalt põhja suunas. 19. sajandi algul oli ta levinud ainult Lõuna-Euroopas, 1875. aastaks oli ta jõudnud Kesk-Euroopasse ja 1925. aasta paiku jõudis Läänemere lõunarannikuni. Eestisse jõudis koldvint hiljemalt 1927. aastal.
Tänapäeval on koldvint Eestis harv haudelind, keda pesitseb siin hinnanguliselt 100–300 paari. Peamised pesitsuspiirkonnad on Liivi lahe ja Soome lahe äärsed rannamännikud ja pargid. Saabub meile aprillis, lahkub septembris-oktoobris.

Välimus

Linnu üldpikkus on 11–12 cm. Väike, suhteliselt suure pea ja pisikese nokaga vint. Isaslinnu pea, kurgualune ja rind on sidrunkollased, ülapool triibuline kollase päranipualaga, alapool valge mustade triipudega. Emaslind heledam, tuhmi kollakashalli peaga. Noorlind on pruunim, tal puudub kollane värvus.
Häälitsused mitmesugused, lennul on tunnuslik tjililili. Laul on pikk ja väga kiire kliriseva kõlaga siristus. Laulab tavaliselt puu väljaulatuval oksal, traadil, lennul ja harva ka maas. Laul on kõige aktiivsem keskpäeval ja õhtupoolikul. Tegutseb sageli paariti või väikestes seltsingutes.

Elupaik

Koldvint asustab kultuurmaastiku puistuid. Lõuna-Euroopas leidub teda ka mägedes.

Pesitsemine

Suve jooksul pesitseb koldvint kaks korda. Pesitsemise ajal laulab isaslind sageli puuvõrade vahel käänakulisel mängulennul end ühelt küljelt teisele pöörates. Emaslinnu kõrval oksal mängides laiutab ta saba, ajab pugusulestiku kohevile ja keerab end ühtelugu siia-sinna. Pesa paikneb tihti puu ladvas või külgoksal tüvest eemal. Pesa on väga väike ja koosneb pehmest taimsest materjalist. Kurnas 3–6 muna, mis on sinakasvalge taustaga ja pruunide kuni mustjate laikudega. Poegi toidavad mõlemad vanemad.

Toitumine

Toiduks on puude ja rohttaimede seemned.
Gert Raudsep

Gert Raudsep (sündinud 30. aprillil 1970 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1988 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1992 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Aastatel 1992–2005 töötas ta teatris Ugala, aastatel 2005–2018 töötas ta teatris NO99.
Rapla kalmistu

Rapla kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Rapla vallas Uuskülas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Rapla kalmistu õnnistati matmiseks 18. oktoobril 1780. Kalmistul on ka kultuurimälestiseks tunnistatud kabel, kus on olnud Krusensternide ja Tiesenhausenite hauakambrid.
Peter Heinrich Alimann

Peter Heinrich Alimann (9. november 1795 Pärnu – 16. august 1847) oli Eesti arst.
Õppis Riias ja Tartu Ülikoolis. Dr.med. 1820 De inflammatione dissertatio inauguralis medica quam consentiente amplissimo medicorum ordine in Universitate Caesarea Literarum Dorpatensi pro gradu doctoris medicinae legitime obtinendo loco consueto publice defendet auctor Petrus Henricus Alimann, Pernaviensis.
1822–25 laevaarstina ümbermaailmareisil, seejärel siirdus Vene-Ameerika Kompanii teenistusse.
1838–1847 Musta mere laevastiku peaarst.
Hi-Fi (ansambel)

Hi-Fi on Vene pop-ansambel, mis tegutseb aastast 1999.
Bändi peasolistiks oli aastatel 1999–2009 Dimitri (Mitja) Fomin. Hiljem tuli ansamblisse peale peasolisti ka mitu kaastegijat.
Tyrolean Airways

Ajalugu

Lennufirma asutasid 1978. aastal Gernot Langes-Swarovski ja Christian Schwemberger-Swarovski.
Tyrolean Airways lõpetas tegevuse 31. märtsil 2015, kui see ühendati Austrian Airlinesiga.
Peep Koort

Isiklikku

Tema isa oli kujur Jaan Koort.
Oksana Domnina

Oksana Aleksandrovna Domnina (vene Оксана Александровна Домнина; sündinud 17. augustil 1984 Kirovis) on Venemaa iluuisutaja, jäätantsija. Ta sõidab paaris Maksim Šabaliniga.
Oksana Domnina on 2009. aasta iluuisutamise maailmameister ja kahekordne Euroopa meister (2008 ja 2010).
2010. aasta Vancouveri olümpiamängudel võitsid Domnina ja Šabalin pronksmedali, jäädes alla olümpiavõitjaks tulnud Kanada paarile Tessa Virtue – Scott Moir ja hõbemedalile tulnud USA paarile Meryl Davis – Charlie White. Nende üldpunktisummaks jäi 207,64.
Nõelaneem

Nõelaneem (ka Agulhase neem; afrikaani keeles Kaap Agulhas, inglise keeles Cape Agulhas) on Aafrika mandri lõunapoolseim punkt. See asub Lõuna-Aafrika Vabariigi territooriumil Lääne-Kapimaal Overbergi ringkonnas Nõelaneeme vallas Nõelaneeme rahvuspargi territooriumil 170 km Kaplinnast kagus. See on India ookeani ja Atlandi ookeani vaheline ametlik piiripunkt. Ookeanide piiriks peab IHO tinglikult 20. meridiaani, mis läbib Nõelaneeme. Neeme geograafilised koordinaadid on 34° 50′ 0″ S, 20° 0′ 9″ E .
Nõelaneem arvatakse mõnikord kolme suure neeme hulka.
Neeme lähedal on L'Agulhase asula, mille lõunaotsas on Lõunaneeme tuletorn.
Neeme üldkõrgus on 140 m.

Meri

Mandrilava ulatub neemest 250 km lõuna poole. Neeme ümbruse veed on kalarikkamate seas Lõuna-Aafrika rannikul.
Nõelaneemest lõuna pool pöördub Nõelaneeme hoovus, mis voolab piki Aafrika idarannikut lõuna poole, India ookeani tagasi. Sealjuures eralduvad suured ookeanikeerised (Nõelaneeme rõngad), mis jõuavad Lõuna-Atlandi ookeani, viies sinna kaasa tohutu palju soojust ja soola. See on üks tähtsamaid elemente termohaliinses tsirkulatsioonis.

Avastamislugu, nimi ja ajalugu

Nõelaneemeni jõudis esimese eurooplasena 1488 Bartolomeu Dias.
Neeme portugalikeelne nimi Cabo das Agulhas tähendab 'Nõelte neem'. Arvatakse, et portugali meresõitjad andsid talle selle nime arvukate kaljude ja karide tõttu. Ei hoovuste kokkusaamine tekitab sageli kõrgeid laineid; Nõelaneeme ümbrust peetakse lainete ja karide tõttu väga ohtlikuks. Teise oletuse järgi näitas kompassinõel seal 1500. aasta paiku seal täpselt geograafilise põhjapooluse suunas (magnetiline deklinatsioon oli seal täpselt 0°).
Nõelaneeme järgi on nime saanud muu hulgas soe Nõelaneeme hoovus, mida esimesena kirjeldas Vasco da Gama oma India-reisil 1497–1498.
Traditsioonilisel klipriteel oli Nõelaneeme ümbrus kõige ohtlikum paik.
Fritjof Capra

Fritjof Capra (sündinud 1. veebruaril 1939) on austria päritolu USA füüsik ja teaduskirjanik. Ta on kõige enam tuntud oma avalikkusele suunatud füüsikat ja metafüüsikat ühendada üritavate raamatute poolest.
Viinis sündinud Capra sai 1966. aastal Viini ülikoolist doktorikraadi teoreetilise füüsika alal. Tema teadustööd on osakeste füüsika ja süsteemiteooria alal, kuid ta on suurema osa tähelepanu pälvinud oma populaarteaduslike teostega (tuntuim "Tao of Physics"), milles väidab, et füüsika ja metafüüsika viivad samadele järeldustele. Capra seisukohtadele pole teadusüldsus tähelepanu pööranud, kuna need pole falsifitseeritavad.
Capra on nii budist kui ka katoliiklane.
Rändlinnud

Rändlinnud on linnud, kes vahetavad elukohta vastavalt aastaajale.
Igal aastal rändab maailmas umbes 50 miljardit lindu, sealhulgas umbes 5 miljardit Euroopa ja Aafrika vahet.
Eestis on tüüpilisteks rändlindudeks näiteks kuldnokad, pääsukesed.
E-majandus

Mõiste

E-majanduse mõiste tekkis 20. sajandi viimasel kümnendil. Nicholas Negroponte kasutas aastal 1995 metafoori, et aatomitöötluselt minnakse üle bititöötlusele. Ta rääkis klassikaliste kaupade puudustest (kaal, tooraine, transport) ja uue majanduse kasust (kaupade massi puudumine, virtuaalne reaalsus, toorainet ei ole peaaegu vaja, momentne globaalne liikumine).

Mõõtkava

Digitaalse majanduse suuruse hindamine on seotud erinevate raskustega ja on paljude vasturääkivuste põhjuseks. Mõned autorid jagavad e-majanduse kaheks osaks: "sirge" (äri internetis) ja "kaudne" (ühisettevõtete digitaalne tegevus).

Mõju

On laialdaselt omaks, et digitaalse majanduse kasv on tugev mõju kogu majandusele. Proovitakse hinnata selle sfääri mõju traditsioonilistele majandusharudele. Näiteks Boston Consulting Group räägib "4 muutuste lainete kohta, mis mõjuvad tarbekaupadele ja jaekaubandusele". Teised autorid arvavad, et konkurents muutub globaalsemaks ja intensiivsemaks digitaalse majanduse leviku tulemusena.

E-majandus ja e-valitsus

Maailma rahvastiku kasvu ja ressursside mobiliseerimise tõttu, e-majandus ei piirdu e-kaubanduse ja äriteenustega, vaid mõjutab iga elu aspekti: tervishoid, haridus, e-pangandus ja muud.
Arvestades massilist dokumentide ja kommunikatsioonide üleviimine digitaalse meediale, tundub loogiliseks riigiga suhtluse üleviimine elektroonilise platvormile. E-riik ja e-valitsus hakkavad olulise osa elektrooniliste toodete ja teenuste looma oma kodanikutele.
Juba praegu võtavad valitsused meetmeid, et kiired digitaalsed seaded olid kodanikutele kättesaadavad. Näiteks, Austraalia rahvuslik lairibavõrk peab pakkuma kiirust 1 Gbit/s 93% Austraalia rahvastikust vanuses üle 10 aasta.
Liis Lemsalu

Elulugu

Esimene kokkupuude muusikaga oli Liisil Norras, kus ta oli ühe projekti raames kokku pandud koori liige ning salvestas sellega norrakeelse lastelauludest koosneva albumi.  
2006. aastal kolis Liis tagasi Eestisse ning liitus Nõmme Kalju jalgpallinaiskonnaga. Hiljem loobus jalgpallist ning asus õppima WAF Laulu- ja Tantsukoolis Maikeni (Kadri Koppel) käe all. Lemsalu lõpetas 2012. aastal Tallinna Nõmme Gümnaasiumi.

Pärast saadet

Peagi pärast saate "Eesti otsib superstaari" lõppu, 15. juunil 2011, ilmus Liisil singel koos saateks teiseks jäänud Artjom Savitskiga. Singel kandis pealkirja "Kõnnime seda teed". Loo autorid on Tarvo Valm ja Aapo Ilves.  
22. septembril 2011 ilmus Liisi esimene singel debüütalbumilt, mis antakse välja novembri lõpus. Esimene singel kannab nime "Shining Star" ning selle on kirjutanud Niara Scarlett (Suurbritannia) ning Ellen T. ja Kyösti Salokorpi (Soome).
Liis on alustanud ka näitlejakarjääri Egiptuse tõsielul põhinevas filmis "Olen egiptlane", mis räägib sportlasest Omar El Ghazalyst. Liis mängib filmis peategelase kallimat.
Novembri lõpus ilmus Liis Lemsalu album "Liis Lemsalu", millelt pääses laul "Made Up My Mind" ka Eesti Laul 2012 poolfinaali.
3. märtsil toimunud Eesti Laul 2012 finaalkontserdil saavutas Liis Lemsalu oma lauluga 5. koha.
2013. aasta sügisel kehastas kirjanik Allan Keiani populaarse krimiromaani kaanel raamatu naiskangelannat 20-aastast psühholoogiatudengit Liisit.
2014. aastal pääsesid Liis Lemsalu ja Egert Milder looga "Hold On" Eesti Laul 2014 poolfinaali.

Isiklikku

Tema isa on jalgpallur Marek Lemsalu. 2002. aastal, mil Liisi isa liitus Norra jalgpalliklubiga Bryne FK, kolis Liis perega elama Norrasse. Norras kujunes tema hobiks sarnaselt isaga jalgpall.
Elisabeth Schwarzkopf

Elisabeth Schwarzkopf (9. detsember 1915 – 3. august 2006) oli Saksamaal sündinud Austria-Briti ooperilaulja. Teise maailmasõja järgsel perioodil oli ta maailma üks juhtivaid sopraneid. Tema silmapaistvaimad rollid olid Mozarti, Straussi ja Hugo Wolfi ooperites.

Biograafia

Tema sünninimi oli Olga Maria Elisabeth Friederike Schwarzkopf. Tema isa oli klassikalise filoloogia õpetaja. Laulmist õppis ta Berliinis ning tegi oma ooperidebüüdi 1938. aastal Berliini Linnaooperis. Hiljem laulis ta Viini Rahvusooperis.
Manu Trigueros

Manuel Trigueros Muñoz (sündinud 17. oktoobril 1991 Talavera de la Reinas) on Hispaania jalgpallur. Ta mängib La Liga klubis Villarreal poolkaitsja positsioonil.
Testeerimisvõime

Testeerimisvõime on isiku võime teha kehtivalt viimse tahte avaldus, seda muuta ja tühistada. Testeerimisvõimeline on isik, kes on piisavalt vana, teovõimeline ning otsusevõimeline.

Testeerimisvõime vajalikkus

Pärimisõiguses kehtib üldiselt privaatautonoomia põhimõte, mille kohaselt isikul on vaba voli otsustada, kas ja kuidas oma pärimist korraldada. Testeerimisvabadus on igaühel. Testeerimisvõime nõue piirab selle põhimõtte absoluutsust lisaks kohustuslikele vorminõuetele ning isiklikkuse põhimõttele. Kehtiva viimse tahte avalduse koostamiseks peab aga isik olema ka testeerimisvõimeline, kuna testeerimisvõimetu isiku tehtud viimse tahte avaldused ei too kaasa õiguslikke tagajärgi ning need on tühised.

Õigusvõime

Igal isikul on ühetaoline ja piiramatu õigusvõime, mis algab elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga. Seega ei ole õigusvõime olemasolu üldjuhul testeerimisvõime hindamise juures probleem.

Testeerimisiga

Testeerimisealiseks on Eesti õiguskorras isik, kes on vähemalt 15 aastat vana. Seejuures ei ole vajalik alaealise isiku seadusliku esindaja nõusolek viimse tahte avaldamiseks. Siiski võib üle 15-aastane alaealine teha testamendi vaid notariaalselt tõestatud vormis, mis tähendab, et alaealine ei saa teha kodust testamenti, notarile hoiule antud testamenti ega pärimislepingut. Koduse testamendi ja pärimislepingu juures kehtib tingimus, mille kohaselt peab isik olema täieliku teovõimega ehk täisealine.

Teovõime

Füüsilise isiku teovõime on võime teha iseseisvalt ja kehtivalt tehinguid, st kindla õigusliku tagajärje kaasatoomisele suunatud tahteavaldusi. Teovõime olemasolu eeldab, et isik saab adekvaatselt aru oma tegude tähendusest, mh mõistab testamendi tegemise tähendust ja saab aru selle tagajärgedest. Täielik teovõime on isikul, kes on vähemalt 18 aastat vana. Alaealine isik on piiratud teovõimega, seetõttu on vähemalt 15-aastasel alaealisel erandkorras võimalik teha testament vaid notariaalselt tõestatud vormis. Isik ei ole teovõimeline, kui ta ei suuda vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt oma tegudest aru saada või neid juhtida. Kuivõrd isiku psüühiline seisund on muutuv, tuleb viimse tahte kehtivuse üle otsustamisel hinnata testaatori testeerimisvõime olemasolu viimse tahte avalduse tegemise hetke seisuga.

Otsusevõime

Isik on otsusevõimeline, kui tal tehingu tegemisel ei esine vaimutegevuse ajutist häiret või muud asjaolu, mis välistaks tema võime õigesti hinnata seda, kuidas tehing tema huve mõjutab. Sel juhul on isik küll teovõimeline, kuid tema arusaamine on pärsitud haigushoo, alkoholijoobe, uinutite või ravimite mõju tõttu. Kui otsusevõimetuna tehtud viimse tahte avalduse tegija oma avalduse hiljem otsusevõime taastudes heaks kiidab, on viimse tahte avaldus kehtiv.

Isiklikkuse nõue

Isiklikkuse nõue tähendab, et viimse tahte avalduse peab tegema testaator isiklikult ning seda ei saa teha esindaja, sh eestkostja kaudu. Esindaja kaudu avaldatud viimse tahte avaldus ei oma õiguslikku tagajärge. Mistahes viimse tahte avalduse sisu üle peab testaator otsustama iseseisvalt ning vabana kolmandate isikute mõjutustest.
Konsool (arhitektuur)

Konsool (prantsuse keeles console, saksa keeles Konsole) on seinast (seinakonsool) või mujalt eenduv tugi simsi, karniisi, frontooni, katuse, skulptuuri vm kandmiseks.
Ka võlvid ja kaared võivad toetuda konsoolidele. Klassikalises antiikarhitektuuris olid konsoolid ornamentaalsed tugikivid, mis liigendusid pealisplaadiks ehk tallaks ja kandeosaks, mis koosnes sageli kahest vastassuunalisest S-kujulisest voluudist. Antiigis, keskajal ja hiljem kaunistati konsoolid stiilikohaste figuuride või reljeefornamendiga (kapiteelidega sarnaselt). Sageli asendati konsoolid ka lühikese sambakesega ehk rippkolonetiga või kärbitud liseeniga ehk rippliseeniga.
Konsool esineb ka mööblikunstis. Eksterjööris eristatakse seinaäärseid konsoolriiuleid ja konsoollaudu.
Nüüdisajal on konsool igasugune eenduv kandetarind.
Võhksa vald

Võhksa vald (saksa keeles Wexholm) oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vana-Lõve vallaga.
Karjala köök

Karjalaste köögi tuntuimaks roaks on rukkitainast küpsetatud Karjala pirukad (soome keeles karjalanpiirakka, vene keeles калитки), mida peavad oma rahvustoiduks ka karjalaste naabrid soomlased. Sedalaadi rahvustoidu jagamist esineb teistegi soomeugri roogadega.
Head pirukad on küpsetajale uhkuseks, eriti oluliseks peetakse vanadest traditsioonidest kinnipidamist. Karjalas on käibel kõnekäänd „Kalittoa kyzyy kaheksoa“. Pirukate tegemiseks on tarvis 8 komponenti: rukkijahu, vett, petti, soola, piima, võid, hapukoort ja täidist. Täidiseks kasutatakse kartuli-, tangu- või riisiputru, aga ka erinevaid köögivilju. Kokku on teada üle 50 liigi Karjala pirukaid.
Karjalaste toidulaual on kindel koht kalal. Eriti soositud on kuivatatud kala, kuid levinud on ka soolakala. Soolamiseks kasutatakse männipuust pütte, kuhu puhastatud kalad laotakse kihiti jämeda soolaga. Soolamiseks roogitakse kalu hoolega, rääbistelgi võetakse pea ära ja kalu pestakse mitu korda järvevees. Kuivatamiseks puhastatakse seevastu ainult suuremaid kalu, väikestel jäetakse sisikond rookimata, sest see kuivab iseenesestki.
Väga palju süüakse seeni. Neidki kuivatatakse, soolatakse, marineeritakse ja hapendatakse.
Üldlevinud toiduks on pudrud, mida süüakse hapukoore ja suhkruga. Piimasuppe keedetakse vähe. Ka liha tarbimine on piiratud. Liha säilitatakse peamiselt soolatult.