google/wiki40b huggingface dataset:
Aerjalalised

Iseloomustus

Aerjalalised on mikroskoopilised, nende pikkus on alla 1 mm kuni 5 mm. Kehaehituses eristub pea, rindmik ja tagakeha. Pea on kokku kasvanud rindmiku esimese segmendiga. Pea eesotsas asub allapoole kaldus nokis ehk rostrum. 
Tavaliselt on aerjalaliselt pea eesosas paaritu liitsilm ja lihtsilmana talitlev naupliussilm. 
Nende eestundlad (antennid) on suhteliselt pikad ja osalevad ujumisel ja hõljumisel. Aerjalaliste liikumine pole sujuv, vaid tõukeline. 
Enamik aerjalalised toituvad vee filtreerimisest (filtrijad), vähem on parasiite.

Sigimine ja areng

Aerjalalised on lahksugulised. Munadest kooruvat vastset nimetatakse vähikvastseks ehk naupliuseks. Elu jooksul kestuvad nad mitu korda.
Swissôtel Tallinn

Avamine ja tegevus

Swissôtel Tallinn ehitati aastatel 2004–2007 ning ametlikult avati 10. detsembril 2007. Hotell on osa multifunktsionaalsest Tornimäe keskusest, kuhu kuuluvad ka korterid, kontorid, kohvikud ja kauplused, kuid elumaja (Tornimäe Maja) on 2 cm madalam . Hotellis on 238 tuba, 2 koosolekuruumi, nõupidamisruum ja Eesti suurim (455 ruutmeetrit) peosaal.
Hotelli hoones on toimunud päästjate trepijooksuvõistlus "Kõrghoone kuningas".
Swissôtel Tallinnas on ööbinud 2012. aasta augustis teiste seas Lady Gaga.
Terrakotasõdalased

Asukoht

Terrakotasõdalaste asukoht Hiinas Xi'ani linnas, mis asub 1160 km  Pekingist edelas, ei ole juhuslikult valitud. See paik oli keiser Shi Huangdi kodukoht ja Xi'an oli seejärel keisririigi pealinn rohkem kui tuhat aastat. Tangi dünastia valitsusajal (618–907) oli Xi'an maailma suurim linn ja kandis kau­nist nime Changan – 'Taevalik Rahu'. Linn asus Siiditeel.

Leidmine

Ühe 20. sajandi suurima arheoloogilise leiu peale satuti täiesti juhuslikult. Nimelt leiti terrakotast sõdalased talupoegade poolt, kes 1974. aastal kaevu kaevates neile peale sattusid.
Praeguseks on leitud enam kui 8000 skulptuuri kolmes maa-aluses kaevandis.

Kirjeldus

Leitud on nii jalaväe­lasi, vibulaskjaid, ammukütte, ratsaväge ja hobustega sõjavankril seisavaid lahinguvalmiduses sõdureid.
Sõdalased on 1,6–1,7 meetri pikkused ja täiesti individuaalsete nägudega (ei leidu kahte ühesugust). Tõenäoliselt on kujud tehtud keisri enda sõjaväelasi eeskujuks võttes nende täpsete savist koopiatena.
Osa sõdalasi on püstiasendis, osa toetub ühele põlvele, hoides käes paljastatud mõõka. Paljud sõdalased on turvises, kuid enamik kannab vöötatud sõduri­kuu­be, sääri­seid ja kan­diliste ninadega jalanõusid. Sõdalaste kehad on seest õõnsad, kuid käed ja jalad on umb­sed. Nende relvad – pronksist odad ja mõõgad, puidust vibud pronkskaunistustega – on tõelised (arvatakse, et neid võidi varem ka tõelises sõjategevuses kasutada) ja ka hobustel on pronksist valjad. Ja­la­väelaste juuksed on pealaele rulli seotud, ratsaväelased aga kannavad mütse.
Figuurid olid algul värvitud eredate värvidega, kuid need on üle 2000 aasta jooksul ära kulunud. Peaaegu 6000 skulptuuri leiti esimesest peaaegu viie meetri sügavusest kaevandist mõõtmetega 230x60 meetrit. Sealt tuli päevavalgele nii jalaväelasi, vibulaskjaid kui sõjavankreid. Teisest, väiksemast kaevandist, leiti veel sadu sõdalasi, ratsaväelasi, sõja­vank­reid ja vibulaskjaid. Kolmandas kaevandis oli ainult 68 figuuri – ilmselt väepealik koos oma staabiga.

Eksponeerimine rahvale

Suure hulga figuuridega esimene kaevand on avatud külastajatele. Kohalikus muuseumis näidatakse videofilme arheoloogilistest väljakaevamistest, samuti võib näha sõdalasi ja kaht poole elusuurust pronksvankrit hobuste ja vankrijuhtidega. 1980. aastal avastatud vanker näeb välja täpselt samasugune nagu need, mida kasutasid kunagi keiser, tema õukonna kõr­ged­ ametnikud ja konkubiinid

Qin Shi Huangdi haud

Qin Shi Huangdi haud asub üle 40 meetri kõrguse künka all, mi­­da pole seni veel avatud. Keegi ei tea, kus paikneb selle hauakambri sissepääs. Arvatak­se, et ehitajad tapeti ja maeti sinnasamasse, et saladust hoida. Usutakse, et paljud keisri ametnikud, teenijad ja naised maeti elavalt koos keisriga, et nad jätkaksid tema teenimist ka pärast isan­da surma. Sunnitöölised ehitasid hauakompleksi juba palju aastaid enne keisri surma.
Tänapäevaste seadmetega on tuvastatud, et hauakambris asub suurel hulgal münte. Siiski ei avata hauakambrit tõenäoliselt ka lähitulevikus, kuna kardetakse, et haua avamine võib kaasa tuua väärtusliku arheoloogilise leiu hävinemise.
Jeffersoni maakond (Washington)

Ajalugu

Jeffersoni maakond moodustati 22. detsembril 1852. aastal Thurstoni maakonna osast. Maakond sai nime kolmanda Ameerika Ühendriikide presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
Frotörism

Frotörism on seksuoloogias parafiilia, mille korral on mehel erutuse ning seksuaalse naudingu saamiseks ja orgasmini jõudmiseks on vaja kuskil rahvahulgas või inimesi täis liiklusvahendis oma sugutit vastu võõrast naist hõõruda või teda puudutada. Erutuse või ejakulatsiooni saavutamisel mees tavaliselt põgeneb sündmuskohalt.
Enamik hõõrumishäire all kannatavaist isikuist on noored üksikud ja eraklikud mehed, ja niisugust käitumist peetakse naiste vastu tuntava viha peegelduseks. Vanusega häire aegamööda väheneb.
Elita Erkina

Elita Erkina (sündinud 29. juuli 1949 Riias) on Läti-Eesti baleriin ja balletiõpetaja.
Lõpetas Riia koreograafiakooli. Aastatel 1971–1987 oli ta Estonia balletisolist. 
Aastatel 1988–1991 ja 2001. aastast Estonia balleti repetiitor.
Töötanud ka balletiõpetajana Tallinna Balletikoolis.

Isiklikku

Ta on aastast 1983 abielus Viktor Fedortšenkoga.
Kalina soolinnus

Kalina soolinnus on arvatav linnusekoht Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kalina rabas

Kirjeldus

Kalina rabas liivaseljandikul asuvad nõlvad ei tõuse üle ühe meetri. Kuid vallitaolised moodustised annavad selleks looduslikud eeldused, et seal võis olla linnusekoht. Kuid nõrkade kaitserajatiste tõttu võib pidada seda kindlustatud pelgupaik-linnuseks. Pelgupaik-linnus on dateeritud I aastatuhande esimesse poolde. Kuid võimalik, et seda kohta kasutati hiljemgi lihtsa pelgupaigana sõjalise ohu eest.
Piirsalu

Rahvapärimus

Rahvajutu järgi teatakse Piirsalu asustust väga vana olevat. Ümbruskonnas olnud kaks küla: Kiigemäe ja Kalmu, mis hävisid Piirsalu mõisa loomise käigus pärast Põhjasõda. Kalmu rahvas kolis praegusesse Kabeli külla, Kiigemäe rahvas aga Ehrkundi saarele, kus oli olnud Anne mõis. Viimane jätnud Kiigemäe küla rahvale päranduseks Annamõisa nime, ahjuvareme ja sirelipõõsa. Annamõisa küla püsis elujõus veel 1948. aastani, mil sinna asus sõjavägi.
Kiigemäe küla Laasu talu õuel kasvanud tamm. Kui peremees oli sunnitud talust lahkuma, öelnud ta puule: "Näed talu minemist, näed talu tulemist." Laasu tamm oma madala, kuid jändriku kerega püsib tänapäevani. Karjalapsed on küll selle õõnsusesse lõket teinud, kuid haljus ei kao. Õõnsus mahutab umbes 7 last.
Piirsalu metsas olnud suurem veega piiratud ala, mida on nimetatud Ehrkundi saareks. Sinna ehitanud Koluvere lossi krahv väikese mõisa, kuhu pannud elama oma armukese Anna. Anna olnud mõisnikutütar ja tal oli olnud vallaslaps.
Piirsalu valla külad kuulunud Koluvere lossi alla, ent need olid orjusest vabad, kuna maa asus eraldi muudest valdustest. Üks soise maaga piiratud mets peitnud endas asundust, millest ei teatud midagi. Kord lasknud Koluvere lossi omanik mingi ehitise jaoks tellisesavi otsida. Otsijad sattunud senitundmata külale ja lausunud: "Seal metsas on üks "falsch" ("vale" ehk "ebaseaduslik") küla." Just sealt saadudki savi ja ühtlasi sai küla nime – Valkse, mis hilisemalgi ajal savitelliste põletamisega kuulus.
Pärast Põhjasõda ja Piirsalu mõisa loomist nähtud kurja vaeva, et sinna teed ehitada. Teesihti aeti kolm korda, kuid ikka läinud tee sihtkohast mööda. Siis tehtud tuli esimese talu väravasse kuuse otsa ja varahommikul tule, päeval suitsu järgi aetud siht õigesti. Tee kannab nime Sihi tee ja viib Piirsalu keskusest Valkse külla.
Plessetski kosmodroom

Plessetski kosmodroom on kosmodroom Venemaal Arhangelski oblastis Plessetski alevis. Koha geograafilised koordinaadid on 62° 55′ 40″ N, 40° 27′ 0″ E.
Plessetski kosmodroom ehitati mandritevaheliste ballistiliste rakettide stardipaigana, sest üle Põhja-Jäämere oli lühim tee Ameerika Ühendriikidesse. See valmis 1959. aastal, samal aastal paigaldati sinna esimene stardivalmis tuumalõhkepeaga R-7 rakett.
Kosmodroom on tuntud koodnimede GIK-1 ja GNIIP all.
Tänapäeval asub seal üheksa stardiseadeldist, kust võivad startida kanderaketid Rokot, Zenit, Sojuz, Molnija, Tsiklon ja Angara.
Plessetskis on toimunud üle 1500 raketistardi, kosmosesse on toimetatud üle 2000 satelliidi ja kosmoselaeva.
Kosmodroomi teenindav personal elab Mirnõi linnas.

Õnnetusjuhtumid

26. juunil 1973 hukkus stardivalmis Kosmos-3M raketi plahvatusel üheksa inimest. 18. märtsil 1980 hukkus Vostok-2M raketi plahvatamisel 48 inimest. 15. oktoobril 2002 plahvatas rakett Sojuz-U mõni sekund pärast starti, lööklaine tõttu sai lähedalasuvas hoones surma üks sõdur.
2007. aasta augustis vallandus skandaal, kui tuli avalikuks, et mitmed kosmodroomil teeninud ohvitserid osalesid reamees Sergei Sinkoneni surnukspeksmisel. 29. augustil teatati kosmodroomi staabiülema, kindralmajor Konstantin Tšmarovi vallandamisest.
Haga loss

Haga loss (rootsi keeles Haga slott) on loss Rootsis Stockholmis Solna vallas Hagas Haga pargis.
Seal sündis ja kasvas praegune Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.
Antsla vald (1999)

Vallasisesed linnad

Antsla.

Alevikud

Kobela ja Vana-Antsla.

Külad

Antsla vallas on 38 küla: Anne, Antsu, Haabsaare, Jõepera, Kaika, Kassi, Kikkaoja, Kirikuküla, Koigu, Kollino, Kraavi, Kuldre, Kõlbi, Litsmetsa, Luhametsa, Lusti, Lümatu, Madise, Mähkli, Oe, Pihleni, Piisi, Rimmi, Roosiku, Ruhingu, Savilöövi, Soome, Säre, Taberlaane, Toku, Tsooru, Uhtjärve, Urvaste, Uue-Antsla, Vaabina, Viirapalu, Visela ja Ähijärve küla.

Loodus

Antsla vallast osa kuulub Karula rahvusparki.
Valla alal on muu hulgas Pormeistri järv, Sibula järv ja Alakonnu järv.
Ain Saviauk

Ain Saviauk (sündinud 10. oktoobril 1964 Põltsamaal) on vabakutseline lavastaja ja endine Põltsamaa linnapea.
Ta on lõpetanud Põltsamaa Keskkooli, Tallinna 2. Tehnikakooli ja aastal 1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (maamõõduinsenerina).
Ta oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnapea.
Vassili Bežanitski

Vassili Bežanitski (24. juuli 1863 Kuigatsi – 10. november 1916) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik (preester).

Elulugu

Ta  sündis 1863. aastal Tartumaal Sangaste kihelkonnas Kuigatsi vallas Priipalu külas ülempreester Stefan Bežanitski ja Anna Bežanitskaja (Jegorova) peres. Tema vend Aleksander Bežanitski oli samuti vaimulik.
Bežanitski lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1885. aastal, ta oli II järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) pühitses ta diakoniks 31. jaanuaril 1888 Riia Püha Aleksei kirikus ja preestriks 7. veebruaril 1888 Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirikus. Seejärel teenis ta preestrina Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise koguduses (1888–1890), Uduvere Apostel Jaakobuse koguduses (1888–1907) ja Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses (1907–1916). Ta oli Kergu praost aastatel 1895–1900. Preester Bežanitski suri 1916. aastal ja maeti Tartu Uspenski kalmistule.

Isiklikku

Vassili Bežanitski oli abielus Sofia Bežanitskajaga. Neil oli viis last: Ludmilla Bežanitskaja, Konstantin Bežanitski, Leonid Bežanitski, Boris Bežanitski, Sergei Bežanitski.
Pisticci

Haldus

Pisticci piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bernalda, Craco, Ferrandina, Montalbano Jonico, Montescaglioso, Pomarico, Scanzano Jonico.
Pisticci halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Casinello, Centro Agricolo, Marconia, Pisticci Scalo, Tinchi, Marina di Pisticci.

Loodus

Pisticci piirneb põhjas ja kirdes Basento jõega ning  lõunas ja edelas Cavone jõega. Kagupiiriks on Joonia mere Taranto laht. Lääneosas paiknev ajalooline keskus asub kolmel mäel, milleks on Serra Cipolla, San Francesco ja Monte Como.
Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +7,4 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +25,5 °C).

Maalihked

Pisticci ajalugu on olnud lahutamatult seotud maalihetega. 
Esimene registreeritud ja dokumenteeritud maalihe leidis aset 1555. aastal
1688. aasta 9. veebruari ööl, pärast tugevat lumesadu toimunud maalihe oli üks laastavamaid. Hukkus umbes 400 inimest.
1976. aastal, pärast novembrivihmu, toimus maalihe "Croci" piirkonnas. Tänu piirkonna elanike õigeaegsele evakueerimisele inimohvreid polnud.

Ajalugu

Pisticci alad olid asustatud hiljemalt alates X sajandist e.m.a., millest annavad tunnistust mitmed nekropolid.
Hiljem vallutasid ala kreeklased ning Pisticcist sai Metaponto alade tähtis keskus. V–IV sajandil e.m.a. elas ja töötas Pisticcis nõndanimetatud Pisticci vaasimaalija.
Pärast Taranto vallutamist läks Pisticci roomlaste võimu alla ja kujunes oluliseks põllumajanduskeskuseks.
Oleg Kim

Oleg Kim (sündinud 7. detsembril 1970 Žambõlis Kasahhi NSV) on taekwondo-treener ja sporditegelane.

Elulugu

Oleg Kim lõpetas 1988 Kõzõlorda 4. keskkooli ja 2004 Jaroslavli Pedagoogikaülikooli. 1993. aastast oli ta spordiklubi Hodori treener ja juhataja. 2017. aastal töötas Katleri Taekwondo Klubis meistertreenerina.
Tal on nii Ülemaailmse Taekwondo Föderatsiooni kui ka Ülemaailmse Hapkido Föderatsiooni (World Hapkido Federation) 5. dan.
Taekwondo-treenerina on tal  (World Taekwondo Federation) V tase (2009).
William Windom

William Windom (28. september 1923 New York – 16. august 2012) oli USA filminäitleja.
William Windom mängis sarjas "Mõrv sai teoks" doktor Seth Hazlittit.
Aastal 1970 võitis ta Emmy auhinna osatäitmise eest telesarjas "My World and Welcome to It".
Dzisna

Ajalugu

Esimest korda on seda asulat mainitud aastal 1374 nimega Капец-гарадок. Alates 1461. aastast tuntud praeguse nime all. Aastal 1569 sai linnaõigused. Dzisnast sai tähtis kaubanduskeskus, kus oli mitu kloostrit ja kirikut. Aastal 1793 läks teisel Poola jagamisel Venemaa keisririigi koosseisu. XX sajandi alguseks oli Dzisnas umbes 10 000 elanikku, aga seoses jõeliikluse vähenemisega hakkas kahanema ka rahvaarv. 1921. aastal liideti Dzisna Poolaga, aastal 1939 Valgevene NSV-ga.
Sattesele linnus

Sattesele linnus oli noorema rauaaja ja Liivi ristisõja aegne linnus Sattesele linnamäel Koiva vasakul kaldal tänapäevase Sigulda linna territooriumil.

Linnus

Rahuajal u 50 elanikku mahutanud 90x75 m suurune linnuseõu piirnes kolmest küljest järsunõlvaliste orgudega. Looduslikult kaitsmata kaguküljele oli rajatud 8 m kõrgune ja 75 m pikkune muldvall, mille edelapoolses servas asus linnuse sissekäik. Väljakaevamistel on linnusest leitud peamiselt ajavahemikku 11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni dateeritavaid majapidamiskoldeid, erinevaid ehteid, kääre, nuge, võtmeid, lukke ja muid metallitöötlemisele viitavaid esemeid. Leidude hulgas on nii liivlastele, latgalitele, semgalitele kui saksa ristisõdijatele omaseid relvi 12.–13. sajandist.
Arvatavasti 10. sajandi teisel poolel või 11. sajandil rajatud Sattesele linnus koos teda ümbritseva külaga oli Sattesele piirkonna keskuseks. Sattesele linnusest mõne kilomeetri raadiuses asusid 13. sajandi alguses ka Turaida ja Krimulda muinaslinnused. Sel ajal, kuni oma surmani 1212. aastal kuulus linnus Sattesele piirkonna juhtivale ülikule Dabrelile.

Ajalugu

Henriku Liivimaa kroonikast on teada kaks Sattesele linnuse piiramist Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu ning nende liitlaste vägede poolt, mis toimusid 1206. ja 1212. aastal. Esimene piiramine lõppes ründajate lahkumisega pärast edutuid katseid linnust vallutada, teise piiramise tulemusena seesolijad alistusid, kuid linnust ei hävitatud. Millal linnus maha jäeti, pole täpselt teada. Arheoloogilised väljakaevamised viitavad vähemalt kahele linnuses toimunud tulekahjule. 1442. aastal on linnamäge veel nimetatud Liivi mäeks (Lieffse bergk, mons Liffen).
Pimemadulased

Nägemismeel ja silmad

Pimemadulastel on küll kaks silma, kuid neid loetakse peaaegu pimedateks.
Eve Jugandi

Eve Jugandi (umbes 1981) on eesti sulgpallur.
Ta on mitu korda tulnud Eesti meistriks. 1999 oli ta edukas ka Balti meistrivõistlustel sulgpallis.
Gneisenau (soomusristleja)

Gneisenau oli saksa merelaevastikku ristleja aastast 1908. Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse kuulunud Gneisenau hukkus Inglismaa laevastikga Falklandi saarte juures , toimunud merelahingus 8. detsembril 1914.
Laev oli Scharnhorsti sõsarlaev.

Laeva üldandmed

Pikkus: 144,6 m
Laius: 21,6 m
Süvis: 7,3 m
Veeväljasurve: 11600 t
Võimsus: 26 000 hj
Kiirus: 22,5 sõlme
Meeskond: 726 inimest
Ehitusmaksumus: 19 200 000 kuldmarka
Juvenalis

Decimus Junius Juvenalis (sündinud u 60 ja surnud pärast 127) oli Vana-Rooma luuletaja, keda mäletatakse eelkõige tänu säravalt vaimukale satiirile, mis oli suunatud muistse Rooma vastu.

Elukäik

Juvenalis sündis jõukas peres ning sai hea hariduse. Ta pärines Lõuna-Itaalia linnast Aquinumist. Rooma elama asudes õpetas ta avalikku kõnepidamist. Lühikest aega teenis ta tõenäoliselt ka Rooma sõjaväes. 
Juvenalise nooruses olid Roomas teiste seas võimul keisrid Nero ja Domitianus. Nad mõlemad olid julmad ja karmid valitsejad. Domitianuse valitsusajal sai ka Juvenalis karistada, tõenäoliselt avalikul esinemisel keisri kritiseerimise eest. Ebaõiglane karistus ning valitsuses lokkav korruptsioon tegid Juvenalise väga tigedaks. Ta tundis, et Rooma ühiskonna traditsioonilisi väärtusi ignoreeritakse ning et ülemklass hoolib vaid luksuslikust elust, mitte ei hoolitse vaesemate inimeste eest.
Alles palju aastaid pärast Domitianuse surma söandas Juvenalis tulla välja oma satiiriliste teostega.

Looming

Kirjanduse alale asus Juvenalis alles küpses eas. Juvenalis kirjutas 16 heksameetrilist värss-satiiri, need on koondatud viide raamatusse ja avaldatud umbkaudu aastail 110–127. Oma loomingus on ta eeskätt kirglik kombelanguse ja linnaelu pahede sarjaja. Tema ideaaliks on "vanale heale" aristokraatlikule Roomale omistatud väärtused (kasinus, lihtsus, vaprus jms), mis nüüd on langenud. Kogu Juvenalise loomingut läbivad polaarsed hea ja halva vastandused.
Oma üksikasjaliste olukirjeldustega on ta parimaid allikaid tollase Rooma argielu kohta. Juvenalise satiirid on mitmete mõtteterade ja ütlemiste allikaks ("leiba ja tsirkust", "terves kehas terve vaim" jne).
Eesti keeles on Juvenaliselt ilmunud 1. ja 3. satiir ("Rooma kirjanduse antoloogia", 1971, tlk August Sang).
Maardu õhtukeskkool

Maardu õhtukeskkool on õhtukool Harju maakonnas Maardus. Kool tegutseb Maardu põhikooli ruumides.
Kool asutati 1949 Maardu töölisnoorte õhtukeskkoolina. 1983 nimetati kool ümber Maardu õhtukeskkooliks.
Ühisosa

Matemaatikas on hulkade A ja B ühisosa ehk lõige ehk korrutis hulk, mis koosneb kõikidest hulkade A ja B ühistest elementidest.
Hulkade A ja B ühisosa tähistatakse A∩B.
Hulkade ühisosa leidmine moodustab mis tahes hulkade hulgal binaarse tehte, mingi hulga alamhulkade hulgal binaarse algebralise tehte.
Romeo Kalda

Romeo Kalda (sündinud 15. veebruaril 1974 Märjamaal) on eesti kurjategija.
1996. aasta 27. aprillil kell 0:30  haavas ta raskelt teda kinni pidada üritanud politseinikku Mart Laant, kes suri samal ööl Mustamäe haigla operatsioonilaual. Selle eest mõisteti Kaldale surmanuhtlus, mis hiljem muudeti eluaegseks vanglakaristuseks. Ta on väitnud, et nägi politseiniku tapmist unes ette ja, et ta ei soovinud politseinikku tappa. 
Katarina Kalda on tema õde.
Kõrvalest

Kõrvalest (ladina keeles auricula) on paljudel selgroogsetel loomadel väliskõrva nähtav osa, mis on nahaga kaetud ja koosneb kõrvalestakõhrest.  Kõrvalesta abil toimub helide koondamine kuulmekäiku. Kõrvalestal on oluline osa ka ruumilisel kuulmisel.
Ürgimetajatel ja vees elavatel imetajatel kõrvalest puudub.
Samuti puudub kõrvalest lindudel, roomajatel (sh madudel) ja kahepaiksetel.
Inimese kõrvalesta saab kasutada peale kuulmistajule ka kõrvarõngaste riputamiseks ja nõelraviks. Armastajatele on kõrvalest erogeenne tsoon.
Paljudel imetajatel (kass, koer, hobune) kõrvalest liigub ja pöördub heliallika suunas. Ruuporitaolise kuju tõttu koondab helid kuulmekäiku. Inimese kõrvalesta lihased on evolutsiooni käigus taandarenenud ja seetõttu ei saa inimene oma kõrvalesti heliallika suunas pöörata.
Władysław Józef Zaleski

Władysław Józef Zaleski (14. juuli 1894 Sanok – 5. veebruar 1982 London) oli Poola diplomaat, advokaat, õigusteadlane, sõjaväelane.
1937 otsustati talle anda Valgetähe III klassi teenetemärk.
Heatherette

Heatherette oli ameerika moemaja ja -bränd. See asutati 1999. aastal New Yorgis Club Kid tegelase Richie Rich'i and Traver Rains'i poolt. Disainerite paar alustas T-särkide ja nahktoodete kujundamisega. Kui Rich kandis ühte enda nahktagi ööklubis, jäi see silma moepoe omanikule Patricia Field'ile, kes tellis neid tema käest 20 tükki. Seejärel kujunes nende ettevõtmisest edukas moebränd, mille kliendid olid tihti maailmakuulsused. Ettevõte lõpetas äritegevuse 2008. aastal.
Juhistik

Juhistik on energiatehnikas elektrijuhtide kogum elektrienergia edastamiseks elektripaigaldise ühelt koostisosalt teisele või ühelt paigaldiselt teisele. Elektrijuhi all mõeldakse siin elektri edastamist võimaldavat seadmekomponenti, toodet või tarindit.
Juhid jagunevad otstarbe ja ülesande järgi faasi-, neutraal- ja kaitsejuhtideks. Selle järgi, kuidas neid juhte ühendatakse elektriliini sõlmpunktides, on kasutusel erinevaid juhistikusüsteeme.
Erjon Tola

Erjon Tola (sündinud 15. detsembril 1986) on Albaania mäesuusataja.
Ta oli ainuke 2006. ja 2010. aasta taliolümpiamängudel osalenud Albaania sportlane.
Ta elab Itaalias Breuil-Cervinias.
Erüteem

Erüteem (ladina keeles erythema) on osadel loomadel ja inimestel esinev patoloogiline seisund, mis avaldub veresoonte laienemise tagajärjel tekkinud nahapunetusena.

Klassifikatsioon

Erüteemi puhul on tegemist haiguslike seisundite rühmaga ja diagnoosi ning võimaliku ravi saamiseks tuleks pöörduda arstide poole.

Põhjused

Erüteemi võivad põhjustada nii kehavälised kui seesmised tegurid.
Välisteks erüteemi põhjustavateks teguriteks võivad olla massaaž, elektriravi, liigne füüsiline treening, päikesekiirgus (päikesepõletus) jt.
Sisemisteks erüteemi põhjustavateks teguriteks on infektsioonid, Lyme'i tõbi, akneravimid, allergiad, A-vitamiini ja niatsiini manustamine jpm.
Erüteem on kiiritusravi üsna levinud kõrvalnäht.
Enamikul juhtudest võib erüteemi põhjus jääda selgusetuks.
Carl Robert Jakobsoni Talumuuseum

Carl Robert Jakobsoni Talumuuseum on aastal 1948 asutatud muuseum, mis asub Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Kurgja külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. 
Muuseumi põhiülesanne on põhikirja järgi "jäädvustada Carl Robert Jakobsoni ja tema perekonna elu ning tegevust iseloomustavat ainestikku, koostöös teiste asutuste, organisatsioonide ja isikutega koguda ja säilitada 19. sajandi teise poole talupidamist ja elukeskkonda kajastavat kultuuriväärtuslikku materjali ning korraldada nende vahendamist üldsusele teaduslikul, hariduslikul ja meelelahutuslikul eesmärgil".

Alates 2018. aasta 1. jaanuarist on Carl Robert Jakobsoni Talumuuseum Sihtasutus Eesti Maaelumuuseumid struktuuriüksus.
Haavakliinik

Haavakliinik ehk kirurgiakliinik oli endisaegne ülikooli juures tegutsev raviasutus, kus eelkõige koolitati tulevasi arste (sh kirurge ehk haavaarste) haavade ravimise, lõikuse, lahasesse panemise jms alal.
Eestis tegutses nt Tartu ülikooli haavakliinik.
Cẩm Vân

Cẩm Vân (31. mail 1959 –) on Vietnami laulja.