Erioperatsioonide grupp

Ajalugu

02. oktoobril 2012 annetati EO üksusele lipp, üksuse ja lahinguvalmiduse sümbol.

Struktuur

Erioperatsioonide grupp kuulub erioperatsioonide väejuhatuse koosseisu ja seda juhib eroperatsioonide grupi ülem, kes allub vahetult erioperatsioonide väejuhatuse ülemale. Grupi ülemat asendab vajadusel erioperatsioonide väejuhatuse ülema poolt määratud tegevväelane. EOG ülema põhiülesanded on sätestatud Kaitseväe korralduse seaduse algusel kehtestatud Kaitseväe põhimääruses.
Erioperatsioonide grupp on jagatud meeskondadeks ja sektsioonideks.
Erioperatsioonide väejuhatuse ülem on alates 16. juulist 2019 kolonelleitnant Margus Kuul. Varem on väejuhatust juhtinud kolonel Riho Ühtegi.

Ülesanded

Erioperatsioonide grupi peamiseks ülesandeks on arendada Eesti kaitseväe mittekonventsionaalse sõjapidamise võimet, planeerides, ettevalmistades ja viies läbi erioperatsioone. EOG poolt läbiviidavad erioperatsioonid jaotuvad peamiselt eriluureks

Värbamine

Erioperatsioonide grupi teenistusse astumiseks peavad kandidaadid vastama kandideerimistingimustele ja läbima edukalt erineviad ülesandeid sisaldavad, 14-päevased, vastuvõtukatsed.
 
„„Kandidaadilt ei eeldata mitte ainult head füüsilist vormi – kuigi ka see peab olema ülihea–, vaid ka kõrget intelligentsi ja tugevat vaimu,” “
 – kaitseväe peastaabi luureosakonna analüüsi- ja planeerimisjaoskonna ülem major Leon Meier

Kandideerimistingimused

Kandideerimistingimuste järgi peab kandidaatitel olema vähemalt keskharidus, nad peavad olema läbinud ajateenistuse, võimelised saavutama kaitseväe üldfüüsilises testis nõutud tulemused (62 kätekõverdust, 72 istessetõusu, 3,2 km jooks alla 13,49 minuti). Lisaks ei tohi kandidaadid olla kriminaalkorras karistatud.

Vastuvõtukatsed

Vastuvõtukatsetel testitakse kandidaatide vastupidavust ja käitumist erinevates stressirikastes olukordades ning nende täies mahus läbimine on eeldus EOG operaatori ametikohal teenistusse asumiseks. Katsete ajal pole kandidaatidel lubatud kasutada mobiiltelefone ega internetti. Katsetel läbitavate ülesannete hindamiskriteeriumid ja ajalised normid on salastatud.
Katsed jagunevad viieks faasiks, ning algavad kaks päeva kestva administreeriv faasiga, mille raames tutvustatakse kandidaatidele katsete ülesehitust ning hinnatakse nende üldfüüsilist ja vaimset võimekust. Administreeriva faasi läbimisel jätkuvad katsed neljapäevase individuaalse faasiga, millega testitakse kandidaatide vastupidavasut erinevaid füüsiliselt ja vaimselt raskete harjutustega. Järgneb orienteerumise faas, mis samuti kestab neli päeva. Faasi raames sooritavad kandidaadid nii päeval kui öösel iseseisvalt erineva pikkuse ja raskusastmega orienteerumisharjutusi, kasutades kompassi ja kaitseväe 1:50 000 mõõtkavaga kaarti. Viimane, meeskondlik faas, kestab samuti neli päeva ja selle raames sooritavad kandidaadid erinevaid meeskondlikke harjutusi, mille raames hinnatakse nende võimet meeskonnana tegutseda ja meeskonda juhtida.
2013. aastal osales vastuvõtukatsetel ajakirjandusliku eksperimendi korras "Pealtnägija" saatejuht Rasmus Kagge.

Sümboolika

Erioperatsioonide grupp kasutab erioperatsioonide väejuhatuse lippu ja embleemi.

Embleem

Embleemil on must kilp, mille keskel on vardast moodustatud, tipule asetatud ja heraldiliselt paremalt poolt avatud hõbedane romb. Rombi keskel on põikasendis vasakule suunatud teraga hõbedane mõõk.
Hõbe sümboliseerib ustavust ja tarkust, must on lisaks ka traditsiooniline eriüksuste tunnusvärv, tähistades tegutsemist ohtlikutes ja kriisiolukordades. Küljelt avatud romb koos mõõgaga sümboliseerib valmisolekut riigikaitselisteks ülesanneteks. Kujund viitab visuaalselt E-tähele ning selle kaudu üksuse nimele ja Eesti riigile. Kujundil on mõtteline ja visuaalne seos Vabaduse Risti südamikuga.

Lipp

Lipul on mustal taustal kujutatud erioperatsioonide väejuhatuse embleemi.