google/wiki40b huggingface dataset:
Maarjamaa Hariduskolleegium

Maarjamaa Hariduskolleegium (lühend MHK) on Eesti põhikool (ühtlasi erikool), kus õpivad kasvatuse eritingimusi vajavad ning tundeelu- ja käitumishäirega õpilased. MHK-l on kaks õppekeskust: Tartu maakonnas Kastre vallas Kaagvere külas ja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas  MHK direktor on Pille Vaiksaar. Varem oli direktoriks Maire Reest.
MHK asutati kevadel 2015 Tapa erikooli, Kaagvere erikooli ja Vastseliina internaatkooli baasil.
Alfred Voitk

Alfred Karl Voitk (7. oktoober 1908 – 5. jaanuar 1988 Tartu) oli Eesti politseinik.
Lõpetas Sõjakooli suurtükiväe aspirantide klassi 1929 (aspirant nooremallohvitser), Politseikooli kõrgema klassi 1930, 1931–1939 (lõpetas, Õnnelepingud) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Alates 1930 Narva 2. jaoskonna konstaabel, alates 10. novembrist 1939 Kuressaare jaoskonna politseiabikomissar. Lipnik 1939, 1940 Kaitseliidu Saaremaa maleva õppepealik.
1941 mobiliseeritud Punaarmeesse, kus teenis kuni 1944, seejärel Tartus miilits. Arreteeritud 24. novembril 1948 Raasikul.
Ta oli ka sportlane [võrkpall (1928 Eesti meister), kuulitõuge].
Várpalota

Ajalugu

14. sajandil rajati kindlus, mis siiani asub kesklinnas. 19. sajandiks oli linnas suur juudi kogukond.
20. sajandil kujunes linn kivisöe kaevandamise ja keemiatööstuse keskuseks.
2000. aastal rajati linna lähedale esimene Ungari elektrituulik.
Õisu mõisa kalmistu

Õisu mõisa kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kalvre külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajasid Õisu mõisa tollased omanikud Siversid millalgi 1781. aasta paiku, sest 3. jaanuaril 1781 (vkj) suri Friedrich Wilhelm von Sivers ja ta maeti juba uuele kalmistule. Viimane mõisa-aegne matus toimus 1911. aastal, kalmistule on sel ajavahemikul teadaolevalt maetud 49 lahkunut. Kuna ka 1930. aastal toimus üks matus, siis on kalmistule kokku maetud 50 lahkunut.
Matuste arvu poolest on see on üks suuremaid Eesti mõisakalmistuid.

Kirjeldus

Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 1,8 km kaugusele kagu poole, sinna viib tammedega ääristatud allee ning selle pindala on umbes 0,82 ha. Kalmistu on harvaesinevalt kaheksanurkse põhiplaaniga ning see on ümbritsevast maapinnast kõrgem. Kõrgendit ääristab graniitrahnudest kuivmüür. 
Tänapäeval on kalmistu jäetud maha ja rüüstatud. Seda korrastati ning sealt võeti 2010. aastal maha puid, kuid 2015. aastaks oli see taas kasvanud täis puid ja võsa.
Ene Kangron

Ene Kangron (sündinud 8. novembril 1947 Riisiperes, Harjumaal) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas 1967. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise eriala Laine Karindi klassi ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Gustav Ernesaksa klassi.
Aastatel 1975–1986 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi koorijuhtimise õppejõud, 1986. aastast Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika õppejõud, hiljem dotsent, 2000. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia täienduskoolituskeskuse juhataja.
Ta on juhatanud mitmeid koore. Aastatel 1974–1983 oli ta TPI Akadeemilise Naiskoori dirigent, 1983–1996 peadirigent. 
Ta on Tallinna Meestelaulu Seltsi Türnpu Meeskoori peadirigent.
Ta on Eesti Muusikaõpetajate Liidu üks asutajaid, aastatel 1990–1995 esimehe asetäitja, 1995–2002 esimees, nüüd juhatuse liige. 
Aastatel 1995–1999 oli ta Eesti Muusikanõukogu asepresident.

Isiklikku

Tema abikaasa on koorijuht Tõnu Kangron.
Süsteemikiip

Süsteemikiip (inglise keeles system-on-a-chip, system on chip ehk SoC või SOC) tähendab elektroonikas kiipi, millesse on integreeritud kogu elektroonikasüsteem (näiteks arvuti).
Süsteemikiip võib sisaldada protsessorit ja mälu ning lisaks käskude töötlemiseks vajalikele riistvarakomponentidele ka arvuti tööks vajalikku lisaelektroonikat. Tüüpiliseks rakenduseks on sardsüsteemid, aga süsteemikiipe kasutatakse veel digitaalkaamerates, mobiiltelefonides, nanotehnoloogias, meditsiinis kasutatavas tehnoloogias ja mujalgi. Definitsiooni järgi võib esineda ka muid süsteemikiipe, mis ei sisalda protsessorit. Arvuti süsteemikiibi kohta võidakse kasutada ka mõistet "mikrokontroller".
Tänassilma-Viljandi-Raudna org

Tänassilma-Viljandi-Raudna org on Viljandi maakonnas asuv Sakala kõrgustiku suurim ürgorg, mis eraldab kõrgustiku põhjaosa muust alast. Org on S-kujuline, ligi kilomeetri laiune ja kuni 40 m sügavune.
Org jaguneb tinglikult kolmeks: Tänassilma ürgorg, Viljangi ürgorg ja Raudna ürgorg. Tänassilma oru ja Viljandi oru vahel läheb Ida-Eesti vesikonna ja Lääne-Eesti vesikonna piir.

Ajalugu

Geoloogiliselt tekkelt on Viljandi ja Raudna ürgorud vanimad Sakala kõrgustikul. Org tekkis enne viimast jääaega. Aluspõhjaks on kesk-devoni liivakivi, mida katavad hilisemad setted.
Selles asuvad suuremad veekogud olid osa oletatavast Pärnu–Viljandi–Tartu veeteest.

Tänassilma ürgorg

Tänassilma ürgorg on Tänassilma-Viljandi-Raudna oru idapoolsem osa, mis algab Kösti oja ligidalt ja kulgeb alguses põhja-kirdesuunal, pöörab Vana-Võidu küla juures itta. Kohe pärast pööret suubub orgu põhjasuunast Tääksi-Välgita-Kehklase ürgorg ja lõunast Ärma ürgorg. Edasi kulgeb org järjest madalamaks muutudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tänassilma küla ligidal. Orus saab alguse Tänassilma jõgi, mis voolab kogu oru pikkuses ja suubub Võrtsjärve. Orus asuvad ka Rutsniku Mädajärv ja Vana-Võidu Mädajärv.
Oru serval kasvab Viiralti tamm. Kaitsealustest aladest asub Tänassilma orus Vana-Võidu Mädajärve serval Kivistiku metsapark, Tusti külas asub oru nõlval Tusti metsapark.
Tänassilma oru ülemjooksule (vahemikus Tänassilma jõe algusest kuni Ärma jõe suudmeni) on aastakümneid juhitud Viljandi linna reovett. Orus asuvat lammisood läbiva kogumiskraavist põhja poole asuv laiuv märgala on ühetaolise, äärmuseni vaesunud taimestikuga soo, mida katab lausjalt laialehine hundinui.

Viljandi ürgorg

Viljandi ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru keskosas ja kulgeb edela-kirdesuunal. Oru keskmeks on 4 km pikkune Viljandi järv, millest voolab edelasse välja Raudna jõgi. Oru keskosasse suubub põhjasuunast Valuoja org, oru põhjaosas aga Uueveski org. Oru loodenõlval asub Viljandi linn. Oru lõunapoolse osa veerudel esineb rohkesti allikaid.
Viljandi ürgorg kuulub Viljandi maastikukaitseala koosseisu.

Raudna ürgorg

Raudna ürgorg asub Tänassilma-Viljandi-Raudna oru lääneosas ja kulgeb alguses edelasuunal ning pöörab Paistu ürgoru suubumisel Ramsi küla juures loodesse. Edasi kulgeb org järjest madalamaks muutudes kuni Sakala kõrgustiku servani ja lõppeb Tohvri küla ligidal. Raudna orus voolab kogu oru pikkuses Raudna jõgi, selles asub ka Raudna tehisjärv.
Raudna ürgorg kuulub osaliselt Loodi looduspargi koosseisu.
Cincinnati Bengals

Cincinnati Bengals on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Cincinnati Ohios ja kodustaadion Paul Browni staadion.
Meeskond mängib konverentsi AFC Põhjadivisjonis koos Baltimore'i Ravensi, Pittsburghi Steelersi ja Clevelandi Brownsiga.
Cincinnati Bengals loodi 1968. aastal. Meeskonna värvid on must, oranž ja valge.
Konverentsi meistriks on Bengals tulnud kaks korda, aastatel 1981 ja 1988. Divisjoni meistri tiitel on võidetud seitse korda, aastatel 1970, 1973, 1981, 1988, 1990, 2005 ja 2009. Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud aastatel 1970, 1973, 1975, 1981, 1982, 1988, 1990, 2005, 2009, 2011, 2012.
Meeskonna mängujuht (quarterback) on 2011. aastal Bengalsiga liitunud Andy Dalton. Aastatel 2003–2011 oli quarterback Carson Palmer.
Aprillis 2013 sai meeskonna liikmeks defensive end'i positsioonil mängiv Margus Hunt, kelle Bengals valis draft'i teises ringis 53. valikuna.
Erika Lust

Erika Lust (pärisnimi Erika Hallqvist; sündinud 1977 Stockholmis) on rootsi filmilavastaja, publitsist ja produtsent, üks feministliku pornograafia alusepanijaid. Ta elab Barcelonas.
Ta on õppinud riigiteadusi, inimõigusi ja feminismi Lundi ülikoolis. 2004 asutas ta ettevõtte Lust Films, mis keskendub feministlike pornofilmide tootmisele.

Isiklikku

Erika Lust on abielus, tal on koos abikaasa Pabloga kaks last.
Süsteemitarkvara

Operatsioonisüsteemid või süsteemi kontrolli programmid

Operatsioonisüsteem võimaldab arvuti osadel koos töötada täites ülesandeid nagu andmete transportimist mälu ja ketaste vahel või väljundi renderdamist näidikule. See pakub platvormi selleks, et kasutada süsteemitarkvara ja rakendustarkvara.
Tuum on peamine osa operatsioonisüsteemist, mis annab rakendustele rakendusliidese ja liidese seadmete draiveritele.
Seadmete draiverid, kuhu kuulub baasvahetussüsteem ja seadme püsivara, pakuvad võimaluse, et opereerida ja kontrollida riistvara, mis on ühendatud arvuti või sisseehitatud arvutisse.
Kasutajaliides võimaldab kasutajatel arvutiga suhelda. Kas läbi käsurea või alates 1980ndatest graafilise kasutajaliidese. Kuna see osa operatsioonisüsteemist, millega kasutaja otse suhtleb, võidakse seda pidada rakenduseks ehk mitte süsteemitarkvaraks.

Süsteemi toetamise programmid

Ajaloolistel põhjustel kasutavad mõned organisatsioonid terminit süsteemi programmeerija, et kirjeldada tööd, mis on paremini kirjeldatud süsteemiadministraatorina. Tarkvara tööriistad, mida need töötajad kasutavad on süsteemitarkvara. Mõnedes väljaannetes kuuluvad süsteemitarkvara hulka ka tarkvara arendamise tööriistad.
Elu24

Elu24 on Postimehe meelelahutus- ja uudisteportaal. 
Alates 2008. aasta veebruarist 2017. aasta aprillini oli selle peatoimetaja Anu Saagim.
Stolõpini vagun

Stolõpini vagun ehk stolõpin (vene Столыпинский вагон) oli raudteevaguni tüüp Vene Keisririigis ja Nõukogude Liidus.
Stolõpini reformide käigus, mil väga suur hulk talupoegi asus Siberisse, loodi kolimise tarbeks uut tüüpi raudteevagun. See koosnes üldistatult kahest osast: üks reisijatele ja teine kariloomadele või põllumajandustööriistadele.
Pärast Suurt Sotsialistlikku Oktoobrirevolutsiooni leidis tšekaa need vagunid head olevat süüdimõistetute ja sundümberasustatavate transportimiseks. Reisijate osa kasutati valvurite jaoks ja kariloomade osa vangide tarvis. Kuna vagunid olid kitsad, nagu Stolõpini ajal, siis hakkasid vangid neid vaguneid stolõpiniteks nimetama.
Oikumeenia

Oikumeenia ajaloost

1992. aastal Porvoo ühisavaldus, Põhja-Euroopas uus osaduskond: anglikaani, Šoti, Iiri, Põhja ja Baltimaade kogudused kooskõlastasid ühise arusaama piiskopiametist.
1997. aastal alustasid katoliku kogudused ja luteri kogudused tihedamat koostööd. Alusdokument "Ühisavaldus õigeksmõistuõpetusest".

Oikumeeniline meedia

Kristlik portaal Kaev.net - Eesti kristlaskonda esindav portaal, kus on uudised, artiklid, pildid, videod, usukogemused, arvamused, jutlused, üritused, foorum, blogid ja mängud. Kristlikud uskkonnad, mida aktsepteerib Eesti Kirikute Nõukogu, on Kaevus erineval moel esindatud.
Noolutamine

Noolutamine on eelnevalt karastatud terase kuumutamine kriitilisest punktist madalama temperatuurini, hoidmine nimetatud temperatuuril ja jahutamine.
Noolutamine tõstab karastatud terase kõvadust, sitkust, plastsust ja vähendab sisepingeid.
Tuntakse kolme noolutamise liiki: madal noolutamine, keskmine noolutamine ja kõrge noolutamine.
Ankara Ülikool

Ankara ülikool (türgi keeles Ankara Üniversitesi) on ülikool Türgis Ankaras.
Ülikool asutati 1946.
Ülikoolis õpib üle 45 000 üliõpilase.
Sõmerpalu vasallilinnus

Sõmerpalu vasallilinnus asus praegusel Võrumaal Sõmerpalu aleviku territooriumil.
Linnus rajati tõenäoliselt 15. või 16. sajandil. Seda on esmakordselt mainitud 1555. aastal. Mõni aasta pärast esmamainimist purustati linnus Liivi sõjas. Tänapäevaks on linnus täielikult hävinud, alles on vaid väike küngas Sõmerpalu mõisa pargis. Linnuse puhul oli tõenäoliselt tegemist kastellilaadse pikliku rajatisega, mille kolmes nurgas asusid flankeerivad ümartornid, neljandas aga nelinurkne rajatis.
Siiri Oviir

Siiri Oviir (sünninimi Tavel; sündinud 3. novembril 1947 Tallinnas) on Eesti poliitik.

Hariduskäik

Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Töökäik

Oviir on töötanud Riiklikus Arbitraažis sekretärina ja konsultandina 1966–1972, Eesti NSV Justiitsministeeriumis konsultandina 1972–1975, Eesti NSV Ülemkohtu esimehe abina 1975–1990 ning Tallinna Pedagoogikaülikoolis dotsendina 1992–2003.
Ta on Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige ning Tallinna Ülikooli Kuratooriumi aseesimees alates 2001.

Liikmesus

Ta on ka Eesti Invaspordi Liidu president alates 1991, Vabariigi Valitsuse Teadusnõukogu liige alates 1995, Eesti Juristide Liidu liige, Eesti Naisliidu taasasutajaliige ja juhatuse liige 1989–1996, Eesti Naisliidu esinaine alates 1996, Rahvusvahelise Naisteklubi Zonta Tallinna Klubi liige, Eesti Assotsiatsiooni Anti-AIDS president 1993–1998 ja aupresident.

Tegevus NLKP-s

Ta oli NLKP liige aastatel 1976–1990.

Poliitiline tegevus

Oviir on olnud Keskerakonna asutajaliige alates 12. oktoobrist 1991 ja juhatuse liige. 
Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1996–2002.
Ta oli VII, VIII, IX ja X Riigikogu liige 1992–2004 ning Riigikogu aseesimees 1999–2001. 
Ta oli sotsiaalhooldusminister Edgar Savisaare valitsuses 1990–1992 ning sotsiaalminister Tiit Vähi teises valitsuses 1995 ja Siim Kallase valitsuses 2002–2003. 
Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 
11. aprillil 2012 lahkus Siiri Oviir Keskerakonnast, olles 9. aprillil koos veel seitsme poliitikuga teinud sellesisulise ühisavalduse.

Siiri Oviir popkultuuris

Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir sõnas 19. aprillil 2017 Eesti Televisiooni saates "Ringvaade" mõni nädal enne 2017. aasta aasta ema valimist: 
 
„Te ei kujuta ju ette, et me valiksime aasta emaks naise, kel on küll, tõesti, jah, palju lapsi, kuid igal jõululaupäeval tutvustatakse uut isa.“
Oviiri tsitaadist lähtuvalt lõi Kristiina Ehin ansambliga Naised Köögis loo "Aasta ema".

Isiklikku

Tema abikaasa on riigikontrolör Mihkel Oviir. Neil on kolm tütart: Liisa Oviir, Maarja Oviir-Neivelt ja Aina Oviir.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli aastatel 1954 kuni 1989 Saksamaa DV territooriumil tegutsenud Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse välisluure välisesindus, mis teostas luuretegevust autonoomselt RJK keskasutusest Moskvas. Esindus asus Berliini idapoolses Karlshorsti rajoonis.
Riikliku Julgeoleku Komitee esindus SDV-s oli Nõukogude Liidu välisluure filiaal Saksamaa territooriumil, mis moodustati pärast Saksamaa okupeerimist Teise maailmasõja tulemusel Nõukogude okpatsioonitsoonis.
Geenitehnoloogiakomisjon

Geenitehnoloogiakomisjon (lühendatult GTK) on Keskkonnaministeeriumi juures toimiv komisjon, mille töö eesmärgiks on anda soovitusi uute geenitehnoloogiliselt muundatud liikide osas.
Alates 2004 kuuluvad komisjoni ka Eesti Põllumajandusülikooli, Tallinna Tehnikaülikooli ja keskkonnaorganisatsioonide esindajad. Uues GTK-s on 17 liiget, neist kaks keskkonnaministri, üks majandus- ja kommunikatsiooniministri, kaks põllumajandusministri, üks sotsiaalministri, kaks Tartu Ülikooli rektori, kolm liiget Teaduste Akadeemia presidendi, üks Eesti Põllumajandusülikooli rektori, üks Tallinna Tehnikaülikooli rektori ja neli liiget keskkonnaorganisatsioonide ettepanekul (liikmete nimed on esitatud allpool).
Joe Hahn

Joe Hahn (õieti Joseph Hahn, lavanimi Mr. Hahn; sündinud 15. märtsil 1977 Glendale'is Californias (teistel andmetel Dallases Texases) USA-s) on ansambli Linkin Park liige.
Bändi palus tal tulla kursusekaaslane Mike Shinoda.
Varem tegi ta seriaalile "Salatoimikud" eriefekte.
Aissen Nikolajev

Aissen Sergejevitš Nikolajev (jakuudi keeles Сэргэй уола Ньукулаайап Айыы Сиэн; vene keeles Айсен Сергеевич Николаев; sündinud 22. jaanuaril 1972 Leningradis Vene NFSV-s) on jakuudi rahvusest Venemaa riigitegelane, Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea kohusetäitja.  
Ta oli aastatel 2004–2007 Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahandusminister ja 2011–2012 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe esimene asetäitja. 2012. aastal sai ta Jakutski meeriks. 
28. mail 2018 määras Venemaa president Vladimir Putin Nikolajevi Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea kohusetäitjaks. Nikolajev on  Ühtse Venemaa liige.

Haridus ja töökäik

Ta lõpetas 16-aastaselt kuldmedaliga füüsika-matemaatika kallakuga Verhneviljuiski keskkooli Jakuutias ja 1994. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Samal aastal lõpetas ta ka Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Rahvamajanduse Akadeemia rahandusjuhi kvalifikatsiooniga.
Aastatel 1995–1998 oli Nikolajev Jakuutias tegutseva kommertspanga aktsiaseltsi AKB Almazergienbank juhatuse liige ja 1998–2003 juhatuse esimees.
1997. aastal valiti ta 25-aastaselt Sahha parlamendi Il Tümene rahvasaadikuks. Parlamendi liikmeks jäi ta 2004. aastani. Ta oli aastatel 2004–2007 Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahandusminister, 2007–2011 Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi ja valitsuse administratsiooni juht, 2011–2012 Sahha (Jakuutia) Vabariigi valitsuse esimehe esimene asetäitja ning 2012–2018 munitsipaalmoodustise linnaringkond "Jakutski linn" administratsiooni pea.
Nikolajev oli aastatel 1998–2017 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ratsaspordi Föderatsiooni president. Presidendiamet tuli maha panna seoses muudatusega seadusandluses, mille järgi omavalitsusjuht ei tohi osaleda tulundus- ega mittetulundusühingu juhtimises.

Isiklikku

Aissen Nikolajev on pärit õpetajate perekonnast. Tema abikaasa Ljudmila Nikolajeva on pangajuht. Peres kasvab kolm last.
John Deacon

John Richard Deacon (sündinud 19. augustil 1951 Leicesteris) on endine inglise muusik, kes on tuntud eelkõige ansambli Queen basskitarrimängijana. 
John Deacon oli ansambli noorim liige ja kirjutas vähe lugusid, kuid paljudest tema lugudest said hitid. Deaconi tuntuimad lood on "Another One Bites the Dust", "You're My Best Friend" ja "I Want to Break Free".
Deaconi esimene ansambel The Opposition sai alguse aastal 1965. Ta mängis seal kitarri. 
Pärast The Oppositioni lahkuminekut 1969. aastal vahetas John Deacon kitarri basskitarri vastu.
Roger Meddows Taylor ja Brian May kohtusid John Deaconiga aastal 1971. Ansamblisse nimega Smile otsiti uut bassimängijat ja Deacon pakkus ennast. Brian May on öelnud, et nad teadsid kohe, et Deacon oli see õige ja viimane liige, keda Queen vajas. Esimene lugu, mille Deacon Queenile kirjutas oli "Misfire" kolmandale albumile "Sheer Heart Attack" (1974).
Deaconi oma sõnade järgi puudus tal lauluoskus ning ta ei osalenud Queeni lauluharmooniate loomises.
Rahulik ja pisut tagasihoidlik Deacon jäi Queenis tagaplaanile, sest suurema tähelepanu osaliseks said karismaatiline laulja Freddie Mercury ja virtuoos Brian May. 
Pärast Mercury surma aastal 1991 on John Deacon esinenud harva: Freddie Mercury mälestuskontserdil aastal 1992, Queeni ja Elton Johni väikesel ühisel esinemisel ja aastal 1997 singli "No-One but You (Only the Good Die Young)" salvestusel.
Deacon on lõpetanud oma karjääri Queeni basskitarrimängijana ega pole osalenud kitarrist Brian May ja trummar Roger Tayloriga uutes projektides.

Isiklikku

Hariduselt on Deacon elektriinsener.
John Deacon abiellus 18. jaanuaril 1975 Veronica Tetzlaffiga. Neil on kuus last: Robert (sündinud 1975), Michael (sündinud 1978), Laura (sündinud 1979]), Joshua (sündinud 1983), Luke (sündinud 1992) ja Cameron (sündinud 1993). Perekond elab Londonis.
Rapla valla vapp

Rapla valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rapla valla vapp.

Vapp 2003-2017

Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 a. määrus nr 225 "Haldusterritoriaalse korralduse muutmine Rapla linna ja Rapla valla osas" alusel senise Rapla linna ja senise Rapla valla baasil on moodustatud uus omavalitsusüksus Rapla vald. Rapla kui asula liigiks kehtestati vallasisene linn. Vastavalt Rapla vallavolikogu 13. 03.2003 a. otsusele nr 15 on Rapla valla vapiks endise Rapla linna vapp.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil müüritud sillakaar ja selle all kolm lainelõikelist varrast, kõik hõbedased.

Põhjendus

Rapla valla vapil on kujutatud Rapla ühte sümbolit, kivisilda (19. saj).
Alexander Stubbi valitsus

Alexander Stubbi valitsus oli Soome 73. valitsus. Peaminister Alexander Stubbi juhitav valitsus astus ametisse 24. juunil 2014.
Stubb sai peaministriks pärast seda, kui eelmine valitsusjuht Jyrki Katainen ametist loobus seoses võimaliku kandideerimisega Euroopa Komisjoni. 23. juunil 2014 kinnitas Eduskund häältega 98:76 Alexander Stubbi peaministriks ja president Sauli Niinistö nimetas tema valitsuse päev hiljem ametisse.
18. septembril 2014 teatas Roheline Liit, et lahkub valitsusest Fennovoimale uue tuumajaama ehitusloa andmise tõttu. 26. septembril astusid ametisse uus arengukoostöö minister Sirpa Paatero ja keskkonnaminister Sanni Grahn-Laasonen.
Robert Lattik

Isiklikku

Tema abikaasa Alma Lattik oli samuti arst, arst on ka nende tütar Helbe Merila-Lattik. Tema vend Jaan Lattik oli vaimulik ja poliitik.
Vladimir Kovalevski

Vladimir Kovalevski (vene keeles Владимир Онуфриевич Ковалевский; 2. august 1842 Daugavpils – 15. aprill 1883 Moskva) oli vene revolutsionäär ja paleontoloog-evolutsionist, paleoökoloogia rajaja. Osales lühikest aega Pariisi Kommuuni tegevuses.
Ta kaitses doktorikraadi Saksamaal Jena ülikoolis. 1881. aastast oli Moskva ülikooli dotsent. 
Lõpetas elu enesetapuga.

Isiklikku

Ta oli zooloog Aleksandr Kovalevski vend ja matemaatik Sofja Kovalevskaja abikaasa.
Kallaste lipp

Lipu kirjeldus

Kallaste linna lipp on neljast ühelaiusest horisontaalsest värvilaiust koosnev ristkülikukujuline kangas. Värvilaiud ülalt alla on sinine, kollane, sinine, kollane.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Jüri Marran

Jüri Marran (sündinud 12. veebruaril 1937 Tartus) on eesti pedagoog ja maalikunstnik.
Ta sündis aastal 1937 Tartus Tartu Ülikooli füüsikaõppejõu perekonnas. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1961 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ühe aasta Kingissepa Keskkoolis füüsikaõpetajana, aastast 1962 peab ta sama ametit Tartu õhtukeskkoolis. 
Kunstihariduse omandas ta aastatel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis. Ta on viljelenud värviküllast lille- ja figuurimaali, portreed ja abstraktset kompositsiooni. Samuti on ta teinud raamatuillustratsioone (Karl August Hindrey "Aovalged aknad", 1995) ja kavandanud lavakostüüme ("Hingede öö", 1995, "Vanemuine"). Lisaks on ta loonud keskkooli füüsika õppevahendiks sarja slaide.