google/wiki40b huggingface dataset:
Must mamba

Kirjeldus

Must mamba on surmavalt mürgine; Ta kuulub maailma mürgisemate madude hulka. Lisaks on ta maailma kiireim madu, tema liikumiskiirus võib-olla 11 km/h ja lühiajaliselt ka kuni 20 km/h (50–80 m, siis hakkab ta ära väsima). 
Mustad mambad on suhteliselt kõhnad ja pikad maod, kelle pikkus on 2,5–3,2 m. Täiskasvanud must mamba kaalub keskmiselt 1,6 kg.
Nad toituvad väiksematest loomadest ja lindudest. Tavaliselt hammustavad saaklooma, jätavad selle mõneks ajaks valveta ja hiljem naasevad sööma.

Värvus

Musta mamba nimi ei tähenda seda, et nad musta värvi oleksid, vaid kui nad avavad oma suu siis on selle sisemus mustjas. 
Täiskasvanud mustad mambad ise võivad olla oliivirohelist, pruuni või läikiv-halli värvi. Noored mustad mambad (loetakse, et kõik mamba perekonna noormaod) on rohelist värvi.

Anatoomia ja füsioloogia

Mambadel on tuvastatud uuringute käigus üksnes üks kops- parem.

Paaritumine ja poegimine

Emas- ja isasmambad paarituvad kevadel. Isaste kopulatsioonielund on hemipeenis. Emasloomad on munaspoegijad ja mõni kuud pärast paaritumist võivad nad muneda 6–17 (ka 20) muna. Paar kuud hiljem kooruvad munadest pojad, kes on üsna kohe iseseisvad indiviidid.

Calciseptine

Musta mamba Dendroaspis p. polylepis süljest on eraldatud bioloogiline närvimürk Calciseptine. Calciseptine toimib in vivo ja in vitro katseloomadel L-tüüpi kaltsiumikanalite blokaatorina ja alandab drastiliselt vererõhku.
Kremerata Baltica

Kremerata Baltica on Baltimaade muusikutest koosnev kammerorkester.
Orkestri asutas 1997. aastal viiuldaja Gidon Kremer. 
Orkester on salvestanud üle 20 CD. 
Orkester on võitnud Grammy auhinna.
Pikknurme–Põltsamaa tee

Pikknurme–Põltsamaa tee on kõrvalmaantee Jõgeva maakonna  Põltsamaa vallas ja Põltsamaa vallas.
Maantee algab Pikknurmes ristumiskohalt Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega ja lõppeb Põltsamaal Lossi tänavana. Maantee läbib Kamari alevikku ning Umbusi ja Väike-Kamari küla.
Tee pikkus on 21,85 km, millest riigimaanteed on 20,04 km.
Tee registrinumber on 14175.
Georg Alexander Pick

Georg Alexander Pick (10. august 1859 Viin – 26. juuli 1942 Theresienstadti koonduslaager (tänapäeva Terezín, Tšehhi)) oli Austria matemaatik.
Ta sündis juudi  perekonnas: ema Josefa Schleisinger ja isa Adolf Josef Pick. Tänapäeval on ta tuntud tänu Picki teoreemile, millega saab määrata hulknurga pindala. Ta avaldas selle artiklis 1899. aastal. Saksamaal õpitakse seda teoreemi koolimatemaatika programmi raames.
Waldemar Pawlak

Waldemar Pawlak (sündinud 5. septembril 1959) on Poola poliitik, alates 16. novembrist 2007 Poola asepeaminister ja majandusminister.
Waldemar Pawlak lõpetas Varssavi tehnikaülikooli ja töötas seejärel arvutiõpetajana.
Ta on olnud seimi liige alates 1989. aastast. Ta on kahel korral olnud Poola peaminister; esimest korda 5. juunist kuni 10. juulini 1992 ning hiljem 26. oktoobrist 1993 kuni 6. märtsini 1995.
Alates 2005. aastast on ta Poola Rahvapartei esimees. Ta oli erakonna esimees ka aastatel 1991–1997.
Aastatel 1995 ja 2010 oli Waldemar Pawlak üks presidendikandidaatidest. Ta sai mõlemal korral presidendivalimistel viienda koha.
Vilbasnastik

Levila

Vilbasnastikud elavad valdavalt Aafrikas, Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Lähis-Idas ning Indias.
Alfred Vaga

Alfred Vaga (ka Waga; 11. mai 1895 Tallinn – 24. aprill 1980 Buenos Aires, Argentina) oli Eesti kunstiajaloolane ja -kriitik.

Elulugu

Alfred Vaga tegutses aastatel 1921–1926 ja 1934–1944 Tallinnas vabakutselisena. Aastatel 1926–1928 töötas ta Tallinnas Eesti Muusikamuuseumi kunstiosakonnas korraldajana.
1944. aastal põgenes ta suure põgenemislainega Saksamaale, siirdus sealt hiljem Taani ja seejärel Argentinasse.

Isiklikku

Tema üks vend oli kunsti- ja arhitektuuriajaloolane Voldemar Vaga ja teine vend oli botaanik August Vaga.
Riia Prantsuse Lütseum

Ajalugu

Marsels Etjēns Segrests, endine Lycée Marsels'i direktor, oli kooli üks esimesi õpetajaid. Lisaks prantsuse keelele õpetas ta ka läti keelt ja kirjandust. Temaga liitus ajalooõpetaja Angelika Gailīte.
Teise Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati kool 26. septembril 1940 ümber Henri Barbusse'i nimeliseks Riia 11. keskkooliks.
Alates 1965. aastast asub kool aadressil Kuu tänav (läti Mēness iela) 8, tollal värskeltvalminud koolimajas (kordusprojekt; algprojekti autorid on arhitektid Udo Ivask ja Herbert Rüütlane, 1963). 
21. septembril 1991 taastati kooli algne nimi Rīgas Franču licejs (Lycée Français de Riga).
Elki maakond

Ajalugu

Elki maakond moodustati 18. aprillil 1843 Jeffersoni, Clearfieldi ja McKeani maakonna osadest.
Aunaku mõis

Aunaku mõis (saksa keeles Aunaek) oli Kassari mõisa karjamõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.
Sularaha

Sularaha kasutamine

Sularaha on oma füüsilises vormis kõige lihtsam, kõige laiemalt aktsepteeritud ja usaldusväärne makseviis. Kontrollid võivad krediitkaarte tagasi lükata, kuid raha käsitsi ei vaja täiendavat töötlemist. Siiski on inimestele üha sagedamini sularaha nendega kaasas, kuna elektrooniline pangandus ja maksesüsteemid on järjest enam sõltuvad.
Rahanduses ja panganduses on sularahas näidatud ettevõtte käibevara või vara, mida saab ühe aasta jooksul sularahaks muuta. Ettevõtte rahavood näitavad ettevõtte sularaha netosummat pärast sissetuleva ja väljamineva raha ja varade faktooringut ning võivad potentsiaalsetele investoritele olla head vahendid. Ettevõtte rahavoogude aruanne näitab sissetulevat sularaha, näiteks tulu ja kõiki väljaminevaid sularaha, mida kasutatakse kulude, näiteks varustuse ja investeeringute maksmiseks.

Sularaha ajaloolised vormid

Sularaha on kasutatud ajast, mil on kaubeldud kaupu ja teenuseid. Selle vorm sõltub tegevuskultuurist. Tsivilisatsioon on viimase nelja tuhande aasta jooksul kasutanud väärismetalle, näiteks vaske, pronksi, hõbedat ja kulla münte. Peale nende on veel kasutatud sularahana merekarpe või kaalukaupa, sealhulgas soola ja suhkrut. Tänapäeval on sularaha koosnenud müntidest, mille metallväärtus on.
Paberrahast on hiljuti kujunenud sularaha, mis ulatub tagasi 18. sajandisse ja selle väärtust määrab selle kasutajate usk valitsusele, kes toetab valuutat. Hinna kindlakstegemise võime avaldab ulatuslikku mõju majandusele. See võib mõjutada inflatsiooni või kaupade ja teenuste hinnatõusu. Mida suuremad on hinnad, seda väiksem on ostujõud paberkandjal või mündil. Inflatsioon võib põhjustada probleeme majandusele, mis ei mõista kontseptsiooni; üldiselt on hea tava hoida inflatsioon miinimumini ja täielikult vältida deflatsiooni. Deflatsioon on vastupidine inflatsioonile, hindade alandamisele ja põhjustab tihti majanduslangust. Tšekid, deebetkaardid, krediitkaardid ja (hiljuti) internetipangandus on vähendanud vajadust, et inimesed võtaksid sularaha mis tahes kujul.

Euro

Euro on sularahana kasutusel olnud alates 2002. aastast ja praeguseks kasutab seda ligi 350 miljonit inimest 19 Euroopa riigis. Eestis tuli euro maksevahendina kasutusele 1. jaanuar 2011. Peale Eesti kuuluvad euroala riikide hulka ka Belgia, Madalmaad, Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Iirimaa, Austria, Soome, Hispaania, Portugal, Luksemburg, Kreeka, Sloveenia, Küpros, Malta, Slovakkia, Läti ja Leedu. Euroopa Ühendusega tehtud ametliku kokkuleppe alusel kasutatakse eurot ka Andorras, Monacos, San Marinos ja Vatikanis. Europangatähtede seerias on seitse nimiväärtust. Eri nimiväärtusega pangatähed on eri mõõtu: mida suurem nimiväärtus, seda suurem on ka pangatäht. Pangatähtedel on kujutatud Euroopa kultuuriajaloo eri ajastuid ja arhitektuuristiile. Esimese seeria pangatähtede kujunduse autor on Robert Kalina.
Adam Friedrich von Stackelberg

Vabahärra Adam Friedrich von Stackelberg (30. aprill (vkj 19. aprill) 1703 Pidula mõis – 3. mai (vkj 22. aprill) 1768 Mäo mõis) oli baltisaksa riigitegelane.
Adam Friedrich von Stackelberg sündis Saaremaa kuberneri vabahärra Karl Adam von Stackelbergi ja Hedvig Ingeborg Clodt von Jürgensburgi pojana.
Aastail 1740–1741 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Mäo, Triigi, Mündi, Piiumetsa ja Alavere mõis.
Penuja vald

Penuja vald (Gemeinde Penniküll) oli vald Halliste kihelkonnas Pärnumaal.
1. aprillil 1939 arvati vald Abja valla koosseisu.
Vallas on sündinud Leili Kuldkepp.

Kooliharidus

Niitsaadul asutati vallakool 1838. aastal. Selles koolis tegutses 1857–1871 koolmeistrina August Kitzbergi vend Jaan. Aastal 1853 alustas Penujal tööd õigeusu abikool, 1861. aastal õigeusu kihelkonnakool. Esimene koolimaja ehitati kiriku kõrvale 1875. aastal. Majas tegutses kool kaheastmelisena – valla- ehk abikooli aste ja kihelkonnakooli aste. 1919. aastal liideti Penuja kihelkonnakooliga ka Niitsaadu vallakool. 1920. aastal nimetati Penuja kihelkonnakool algkooliks ja selle ülalpidajaks sai Penuja vald. Kuni 1928. aastani oli algkoolis neli klassi, 1928. aastal lisandus 5. klass ja alates septembrist 1929 töötas kool 6-klassilisena.
Kelme (kaubamärk)

Kelme on 1977. aastal loodud hispaania firmale "Industrias del calzado y prendas deportivas S.L."  kuuluv kaubamärk. Peamiselt toodetakse selle kaubamärgi all spordijalatseid. "Kelme" riideid kandis hispaania koondis 1992. aasta Barcelona olümpiamängudel
Läti jäähokikoondis

Läti meeste jäähokikoondis esindab Lätit jäähokis rahvusvahelistel võistlustel. Koondist haldab Läti jäähokiföderatsioon.
Taliolümpiamängudel on Läti koondise parimaks kohaks veerandfinaali jõudmine 2014. aasta taliolümpiamängudel. Maailmameistrivõistlustel on kaheksa parema sekka jõutud viiel korral. 2006. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused toimusid Riias.
2018. aasta mai seisuga asub Läti Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) koostatavas maailma koondiste edetabelis 11. kohal.
Koondise praegune kapten on Roberts Bukarts. Peatreener on alates 2016. aastast kanadalane Bob Hartley.
Madeira lipp

Madeira lipp on Atlandi ookeanis asuva Portugali autonoomse piirkonna Madeira lipp.
12. septembril 1978 kasutusele võetud lipp koosneb kolmest vertikaalsest laiust (sinine, kollane, sinine). Kollase laiu keskel paikneb puna-valge Kristuse Rüütlite Ordu rist.
Hans Kubu

Hans Kubu (5. jaanuar 1892 Tuhalaane vald – 6. september 1942 Ussollag, Solikamsk) oli Eesti vaimulik ja haridustegelane.
Hans Kubu lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Aastatel 1912–1916 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Võru Katariina koguduses ja Laiuse Püha Jüri koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1917 õpetajaks.

Vaimulikutegevus

Hans Kubu oli aastatel 1918–1940 Tallinna Jaani koguduse ja aastatel 1940–1941 Tallinna Niguliste koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1935–1941 Tallinna praostkonna praost. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige ja 1940. aastal saksa koguduste likvideerimiskomisjoni esimees.

Pedagoogitegevus

Aastatel 1919–1921 oli Hans Kubu Jaani koguduse gümnaasiumi juhataja, mille baasil ta asutas Hans Kubu eragümnaasiumi, mis 1927. aastal ehitas Tallinna Imanta tänavale uue koolihoone ning 1937. aastal reorganiseeriti erakolledžiks.
Oli samaaegselt ka mitmes Tallinna linna koolis usuõpetaja, sealhulgas aastatel 1920–1922 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja.

Vahistamine ja surm

Hans Kubu vahistati 28. juunil 1941 ning saadeti Siberisse, kus ta suri 1942. aastal Solikamskis Ussollagi vangilaagris.
1,3-dikloropropeen

1,3-dikloropropeen on keemiline aine, mille summaarne molekulvalem on C₃H₄Cl₂. 1,3-dikloropropeeni kasutatakse fumigandina aedvilja ja tubaka juuri söövate ümarusside hävitamiseks.
Aine esineb cis-1,3-dikloropropeenina ja trans-1,3-dikloropropeenina, mis on omadustelt väga sarnased ja mida kasutatakse kahjurite tõrjes sageli mitmesugustes vahekordades segudena.
1,3-dikloropropeen on magusa lõhnaga värvitu vedelik, mille aur on mürgine.
Sõmeri hoiuala

Sõmeri hoiuala on hoiuala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saulepi ja Matsi külas. Kaitseala pindala on 362,5 ha.
Kaitseala moodustati 2007.
Toomas Kallaste

Koondisekarjäär

Koondisedebüüdi tegi Kallaste 3. juunil 1992 sõpruskohtumises Sloveenia vastu. Ta viibis platsil kõik 90 minutit. See oli koondise esimene kohtumine pärast taasiseseisvumist. Sama mänguga debüteerisid veel Mart Poom, Meelis Lindmaa, Urmas Kaljend, Urmas Hepner, Igor Prins, Risto Kallaste, Martin Reim, Indro Olumets, Sergei Ratnikov, Tarmo Linnumäe, Viktor Alonen, Aleksandr Puštov, Urmas Kirs, Marko Kristal. Mäng lõppes viigiliselt 1:1. Kallaste oli siis 21-aastane.
Délfor Dicásolo

Délfor Dicásolo (25. aprill 1920 – 13. september 2013) oli Argentina näitleja.
Raudne neitsi

Raudne neitsi on keskaegne surmanuhtluse meetod. Raudne neitsi on inimesesuurune ja tihti dekoreeritud kamber, kuhu inimene suremiseks sisse pandi. Metallist või puidust kambris olid ogad ja need torkasid vajadusel inimese surnuks. 
Põhjusi, miks just raudset neitsit tapariistana kasutati, oli palju, aga selle eesmärgiks oli valudes piinleva inimese rääkima panemine sellest, millest rääkimast ta muidu keeldus.
Eestis ei ole surmanuhtlust enam pikka aega kasutatud, kuid leidub riike, kus see endiselt kehtib. Raudse neitsi kasutamine ei ole tänapäeval levinud surmanuhtluse meetod, kuid seda on siiski kasutatud.
Antti Kalliomäki

Antti Tapani Kalliomäki (sündinud 8. jaanuaril 1947) on Soome poliitik ja endine kergejõustiklane.
Ta lõpetas Helsingi ülikooli kehakultuuri alal ning töötas seejärel võimlemisõpetajana.
Antti Kalliomäki võitis teivashüppes hõbemedali Montréali olümpiamängudel ja 1978. aasta Euroopa meistrivõistlustel Prahas. Aastal 1975 tuli ta Euroopa sisemeistriks. Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta lisaks kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali. Ta tuli kaheksa korda Soome meistriks ja parandas Soome teivashüpperekordit üheksa korda. Tema isiklik rekord on 5.66.
Antti Kalliomäki kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Aastal 1983 valiti ta esimest korda Eduskunna liikmeks, seejärel on ta kõigil järgmistel valimistel tagasi valitud.
Antti Kalliomäki oli 13. aprillist 1995 kuni 15. aprillini 1999 Paavo Lippose esimese valitsuse kaubandus- ja tööstusminister, 17. aprillist 2003 kuni 24. juunini 2003 Anneli Jäätteenmäe valitsuse rahandusminister, seejärel kuni 23. septembrini 2005 Matti Vanhase esimese valitsuse rahandusminister ja 23. septembrist 2005 kuni 19. aprillini 2007 sama valitsuse haridusminister.
Antti Kalliomäki on teatanud, et ta järgmistel parlamendivalimistel enam ei kandideeri.
Barney ja sõbrad

"Barney ja sõbrad" ("Barney & Friends") on Ameerika Ühendriikide lastesaatesari, mille looja on Sheryl Leach.
Sari on mõeldud lastele vanuses 1-8 aastat. Peategelane, lilla antropomorfne türannosaurus Barney, annab lõbusa laulu ja tantsu kaudu edasi õpetlikke sõnumeid.
Esimene osa oli eetris 6. aprillil 1992. Saadet on tehtud 268 osa. Ühe osa pikkus on 30 minutit.
Rotatsioonaurusti

Rotatsioonaurusti on laboratoorne destillatsiooni seade solventide efektiivseks üleajamiseks mittelenduva (kõrgeltkeeva) proovi pealt. Seda seadet saab kasutada ka solvendi puhastamiseks.
Rotatsioonauruti juurde kuulub mootor destillatsioonikolvi pöörlema panemiseks. See aitab vältida destilleeritava vedeliku liigset kuumutamist. Tavaliselt toimub lahusti üleajamine mõõdukas vaakumis, mis saavutatakse veejoapumbaga.
Laia kasutust on leidnud nn Büchi aurustid, mis on saanud nime tootja-firma järgi.
Ilmar Trull

Ilmar Trull (sündinud 21. veebruaril 1957) on eesti luuletaja, humorist, ristsõnade koostaja, illustraator ja karikaturist. Ristsõnaajakirja Ristik peatoimetaja aastatel 1993–1996.
Sürgavere kultuurimaja

Sürgavere kultuurimaja on kultuurimaja Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Sürgavere asulas.
Asutus asutati 1966.
Peterburi ülempolitseimeister

Peterburi ülempolitseimeister (vene обер-полицеймейстер) oli 18. ja 19. sajandil Venemaa keisririigi pealinnas Peterburis heakorra ning korrakaitsepolitsei tegevuse eest vastutav ametnik ning linna politseiülem.
Peterburi ülempolitseimeistri amet loodi 1766. aastal, alates 1779. aastast allus ülempolitseimeister Peterburi kindralkubernerile ning juhtis laia tegevusvaldkonnaga Peterburi politsei tegevust, vastutas linna heakorra ja korrakaitse eest, oli linna Heakorra- ehk Politseivalitsuse (Управa благочиния; 1782. aastast) ja tuletõrje juht. Pärast Peterburi linnavalitsuse moodustamist 1873. aastal Peterburi ülempolitseimeistri ametikoht kaotati, ehkki taastati ajutiselt aastatel 1881–1883.
Friedrich Gottlieb Bartling

Friedrich Gottlieb Bartling (9. detsember 1798 – 20. november 1875) oli saksa botaanik.
Ta õppis Göttingeni ülikoolis loodusteadust. Aastal 1818 käis ta uurimas Ungari ja Horvaatia taimestikku. Aastal 1822 asus ta Göttingeni ülikoolis õpetama, 1837 sai temast ülikooli botaanikaaia direktor.
Tema järgi sai nime liblikõieliste perekond Bartlingia.
Friedrich Gottlieb Bartlingi kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Bartl..
Knut Tore Apeland

Knut Tore Apeland (sündinud 11. detsembril 1968) on endine Norra kahevõistleja,
kes võistles 1990. aastatel.
Apeland võitis olümpiamängudel kaks hõbemedalit meeskonnavõistluses 1992. aastal Albertville'is ja 1994. aastal Lillehammeris. Lisaks on tal kodustelt maailmameistrivõistlustelt üks maailmameistritiitel ja kaks hõbemedalit meeskonnavõistluses.
Maailmakarikavõistluste üldkarika võitis Apeland hooajal 1995/1996. Ta lõpetas oma sportlaskarjääri 2000. aasta kevadel. Täiskasvanute Norra kahevõistlejate meistriks ta ei tulnud, kuid oli korra teine ja viis korda kolmas.
Koer (perekond)

Iseloomustus

Perekonna Canis esindajatel on suhteliselt kõrge keha, pikad jalad ning kohev silindrikujuline saba.
Pupillid on eredas valguses tavaliselt ümarad.
Kuigi enamikul liikidel on saba lähedal lõhnanääre, ei tekita see nii vänget lõhna nagu rebase perekonna liikidel.
Koljul on suured otsmiku-urked ja oimuharjad on lähestikku, ühinedes sageli noolharjaks.  Näokolju on koera perekonnal (välja arvatud etioopia hundil) suhteliselt lühem kui perekondadel rebane ja Pseudalopex.
Emasloomadel on 8 või 10 rinnanääret.
Wastne Testament

Wastne Testament (Vastne Testament) on Uus Testament Tartu murdes.
See avaldati Riias 1686. aastal ning see oli esimene terviklik eestikeelne Uue Testamendi trükiversioon.
Peamisteks tõlkijateks peetakse traditsiooniliselt Andreas Virginiust ja tema poega Adrian Virginiust.
Skatval

Skatval on maa-asula Norras Nord-Trøndelagi maakonnas Stjørdali vallas.
2005. aastal elas seal 784 inimest ja 2013. aastal 949.
Serdobin

Serdobin (vene keeles Сердобин) on vene aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Serdobinid on Venemaa viitsekantsleri vürst Aleksandr Borissovitš Kurakini (1752−1818) abieluvälised järeltulijad. Suguvõsa sai oma nime Kurakinite Serdobski maakonnas Nadeždino mõisas asunud Serdoba jõe järgi. 1802. aastal tõstis Püha Rooma keiser Franz II vürst Kurakini neli poega ja kaks tütart vabahärra seisusse. 1804. aastal anti ülejäänud neljale lapsele Vene keisririigi paruni tiitel.
Taimekaitse

Taimekaitse on inimesele vajalike taimede (eeskätt kultuurtaimede) kaitsmine neid kahjustavate loomade, haigusetekitajate ja umbrohtude eest. Kultuurtaimede puhul on see oluline põllusaagi suurendamise viis. 
Sõltuvalt taimekaitsemeetoditest eristatakse näiteks agrotehnilist, keemilist ja bioloogilist taimekaitset. Tänapäeval kasutatakse sageli mitut meetodit koos (terviktaimekaitse). 
Keskkonnakaitseliselt problemaatiline on olnud keemiline taimekaitse, mis on põhjustanud veekogude reostumist ja ohtlike ainete akumuleerumist toiduahelates (nt DDT). Keemiline taimekaitse pole tihti täitnud ka oma eesmärki, sest kahjurputukad muutuvad selle taimekaitsemeetodi suhtes kiiresti resistentseks. 
Perioodil 2016. aasta sügis kuni 2017. aasta sügis leiti Keskkonnaministeeriumi tellitud üle-eestilise uuringuga "Taimekaitsevahendite jääkide sisalduse ja dünaamika uuring pinna- ja põhjavees" Eestist glüfosaati, glüfosaadi laguainet AMPA-t, metasakloori ja tebukonasooli.
Surju valla lipp

Surju valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla lipp.
Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996.
Lipu autor on Priit Herodes.

Lipu kirjeldus

Surju valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mis koosneb kahest rohelisest ja ühest kollasest vaheldumisi asetsevast võrdsest vertikaalsest laiust. Rohelise laiu ülaosas asub kollane ja kollase laiu ülaosas roheline kuusk.
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.

Põhjendus

Lipu roheline värvus ning jaotus viitavad metsadele, mis hõlmavad 2/3 valla territooriumist. Kuld on Pärnumaa vapivärvus. Keskmine kollane laid sümboliseerib Reiu jõge ning kuused märgivad seda, et Surju vald koosneb kolme endise valla aladest.
Janis Sillat

Janis Sillat (2007. aastani Janis Putrics; sündinud 2. juunil 1967 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1985 Pärnu 2. Keskkooli. Aastast 2008 OÜ Villa Sillat juhataja ja juhatuse liige.
Saksa laenud eesti keeles

Saksa laenud on alates 16. sajandi teisest poolest Eesti linnades levima hakanud ülemsaksa keelest eesti keelde tulnud laentüved. Saksa laenud on üks arvukamatest laensõna rühmadest eesti keeles. Huno Rätsepa järgi on selliseid laentüvesid kokku 486–520, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul aga 361-507.
Näiteid: aabits, ahv, just, kamm, kleit, lihvi-, loss, pirn, ring, siksak, sink, vürts.
Juli Kun

Juli Kun (vene keeles Юлий Михайлович Кун; 12. juuli 1914 Kurski kubermang – 8. veebruar 1980 Moskva) oli vene päritolu Eesti ja Venemaa filmirežissöör, stsenarist ja operaator.
1960-1977 oli ta režissöör Tallinnfilmis.
Namuri ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkonna halduspiirides on 16 valda ja 142 osavalda.
Olavi Ruitlane

Olavi Ruitlane (sündinud 1. juulil 1969 Tartus) on eesti kirjanik.

Eluloolist

Ta sündis Võrumaalt pärit tööliste peres. Kahekuuselt viidi ta elama Võru linna. Isa on pärit Varstu vallast Metstagast, ema Võrust.
Ruitlane lõpetas Võru I 8-klassilise kooli ja käis kolm aastat Võru Tööstustehnikumis. Lõpetas Võru kaugõppekeskkooli. Ruitlane on olnud ehitusmaaler, treial, autojuht, katlakütja, valvur, töökoja meister, varustaja, karjus, turvamees jne.
Wilsoni tõbi

Wilsoni tõbi (inglise Wilson's disease) on autosoom-retsessiivne haigus, mis põhjustab häireid vase metabolismis.
Adele Ulm-Augustas

Adele Ulm-Augustas (sünninimi Adele Ulm; aastatel 1942–1944 Adele Ulm Oha; 25. märts 1908 Haapsalu – 6. aprill 2000 New York) oli eesti skulptor.
Adele Ulm lõpetas 1930. aastal Riigi Kunsttööstuskooli keraamika erialal; 1942–1944 õppis Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis Voldemar Melliku käe all skulptuuri.
Aastal 1944 lahkus ta Eestist ning elas kuni 1949. aastani Stockholmis, seejärel USA-s Bostonis ja aastast 1958 New Yorgis.
Orvo Ast

Orvo Ast (23. juuni 1920 Tallinn – 25. aprill 1999 Toronto) oli eesti päritolu Kanada loomaarst ja viroloog.
Ta lõpetas Jakob Westholmi algkooli ja 1939. aastal Tallinna 2. Gümnaasiumi. Ta oli õpilasajakirja Realist peatoimetaja. Aastatel 1940–1943 õppis Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust.
Aastal 1943 põgenes koos abikaasaga Soome, aastal 1944 Soomest Rootsi, aastal 1948 Rootsist Brasiiliasse (Rio de Janeirosse), kus lõpetas ülikooli loomaarstina. 
Aastast 1955 elas Kanadas. Ta on töötanud viroloogina Montrealis, aastani 1982 kvaliteedikontrolli juhatajana Québeci ülikoolis. Ta on teinud teaduslikke töid viroloogiast, samuti on ta teinud kirjanduslikku kaastööd ajakirjale Tulimuld.

Isiklikku

Tema isa oli kirjanik ja poliitik Karl Ast, ema arst Alma Ast. Ta oli aastast 1941 abielus arst Helga Astiga, neil on tütar.
Unukse vald

Unukse vald (saksa keeles Unnuks) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja seejärel liideti see 1891 Kalvi vallaga.
Valla alal asus Unukse mõis.
Wilhelm Noorem (Braunschweig-Lüneburg)

Wilhelm (1535–1592), kutsutud ka Wilhelm Noorem, oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1559 kuni oma surmani. Aastani 1569 valitses ta koos oma venna Heinrichiga.