google/wiki40b huggingface dataset:
Edward, Kenti hertsog

Prints Edward, Kenti hertsog (Edward George Nicholas Patrick Windsor; sündinud 9. oktoobril 1935) on Briti kuningliku perekonna liige, George V lapselaps. Ta on Kenti hertsogi tiitlit kandnud 1942. aastast.
Kenti hertsog täidab oma nõo, kuninganna Elizabeth II eest kuninglikke kohustusi.

Sünd

Prints Edward sündis 9. oktoobril 1935 Londonis. Tema isa, George oli kuningas George V ja kuninganna Mary neljas poeg. Tema ema Marina (neiupõlves Kreeka ja Taani printsess Marina) oli Kreeka ja Taani prints Nicholase ning Venemaa suurvürstinna Elena Vladimirovna tütar. Briti monarhi järeltulijana meesliini pidi oli ta sünnist saati Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriigi prints, tiitliga Tema Kuninglik Kõrgus, seega Tema Kuninglik Kõrgus Kenti prints Edward.
Ta ristiti 20. novembril 1935 Buckinghami palees ning ta ristivanemad olid George V, kuninganna Mary, Walesi prints, printsess Mary, Connaughti hertsog, Argylli hertsoginna ning Kreeka ja Taani prints Nicholas.

Haridus

Printsi haridustee algas Ludgrove'i Algkoolis Berkshire'is, kust ta läks edasi Etoni Kolledžisse ja seejärel Šveitsi Le Rosey kooli. Pärast kooli lõpetamist astus ta Sandhursti Kuninglikku Sõjaväeakadeemiasse, kus ta võitis võõrkeelteoskuse eest Sir James Moncrieff Griersoni auhinna ning temast sai prantsuse keele tõlk.

Kenti hertsog

25. augustil 1942 hukkus Edwardi isa Kenti hertsog Šotimaal lennuõnnetuses. Seetõttu sai Edwardist järgmine Kenti hertsog, St. Andrewsi krahv ja Downpatricki parun. 1959 võttis ta sisse oma koha lordide kojas.
Kuningliku hertsogina tuli tal juba noores eas täita kuninglikke kohustusi. 17-aastaselt kõndis ta oma onu George VI kirstu taga viimase matustel 1952. Järgmisel aastal osales ta oma nõo kuninganna Elizabeth II kroonimisel.

Sõjaväeteenistus

1955 lõpetas Kenti hertsog Sandhursti akadeemia leitnandina; sellega algas tema sõjaväeline karjäär, mis kestis üle 20 aasta. 1962–1963 teenis ta Hongkongis. 1970 juhatas hertsog oma rügemendi eskadroni Küprosel, osana ÜRO missioonist tuua rahu saare Kreeka ja Türgi poolte vahel. 1976 läks hertsog armeest erru, olles sel ajal kolonelleitnant. 1983 sai temast major ja 1993 armee ülemjuhataja.
Arvati, et 1970. aastatel ei lubatud hertsogi juhitud rügemendil meelega Põhja-Iirimaale rahutusi kontrollima minna. Kuigi hertsog ise seda soovis, kartis valitsus võimalust, et kuninganna nõbu võiks vangi langeda või hukkuda, mis põhjustaks häbi valitsusele endale.

Kuninglikud kohustused

Kenti hertsog on üle 50 aasta täitnud oma nõo eest kuninglikke kohustusi. Ta on esindanud kuningannat endiste Briti kolooniate – Sierra Leone, Uganda, Guyana ja Gambia – iseseisvumise tähistamisel. Kuninganna viibimisel välismaal on ta täitnud ka riiginõuniku ametikohta.
Lisaks kuninglikele kohustustele on hertsog Wimbledoni üleinglismaalise kriketi- ja tenniseklubi president; selle ameti võttis ta üle pärast oma ema surma. Lisaks on ta veel mõne organisatsiooni president.
SAAL Biennaal

SAAL Biennaal (varasem nimega Augusti tantsufestival, stiliseeritud kujul Augusti TantsuFestival) on aastast 1999 Tallinnas toimuv nüüdistantsufestival. Festivali korraldab MTÜ 2. tants.
Kōichirō Matsuura

Kōichirō Matsuura (jaapani keeles 松浦 晃一郎 Matsuura Kōichirō; sündinud 29. septembril 1937 Yamaguchi prefektuuris) on Jaapani diplomaat, UNESCO endine juht.
Matsuura lõpetas 1959. aastal Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ja 1961. aastal Haverford College'i Pennsylvanias. Ta töötas aastatel 1992–1994 Jaapani asevälisministrina ja 1994–1999 Jaapani suursaadikuna Prantsusmaal.
Matsuura oli aastatel 1999–2009 UNESCO peadirektor.
2006. aastal võttis ta osa Sahhas toimunud Venemaa põhjaregioonide hariduse, teaduse ja kultuuri arengule pühendatud rahvusvahelisest foorumist.
2009. aastal käis ta Ungaris, kus talle anti üle Ungari Teaduste Akadeemia Pro Cultura Hungarica auhind.
Arved Reinvald

Arved Reinvald (12. juuni 1921, Sootaga vald, Tartumaa – 26. november 2003, Tallinn) oli Eesti arstiteadlane ja pulmonoloog.

Elulugu

Arved Reinvald oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1941 Tallinna 12. Keskkooli, õppis 1942–49 TÜ-s, 1949 küüditati Omski oblastisse, lõpetas 1951 Omski Meditsiiniinstituudi ja 1959 Leningradi Arstide Täiendusinstituudi aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1960, samas), väitekiri "О функциональном состаянии нервой системы у больных туберкулёзом легких в условиях клинического и санаторного лечения", meditsiinidoktor (1971, TÜ), väitekiri "Туберкулёз легких у лиц в возрасте старше 50 лет". Oli 1951–56 Omski oblastis jaoskonnahaigla peaarst. 1960–81 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogia osakonna vanemteadur, aastast 1981 Valkla internaatkodu arst. Nõukogude Eesti preemia (1977 kollektiivis).

Teadustöö

Uurimisvaldkond: kopsutuberkuloosi teke, levik ja ravi; eakate kopsutuberkuloos, bronhiaalastma immunodepressiivravi. 89 teadustrükist.
Oru peakraav

Oru peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Jalukse, Mõisaküla, Soolu ja Vedra külas.
Peakraavi pikkus on 9,7 km. Peakraav suubub Vedra külas vasakult Salajõkke (59° 1′ 58″ N, 23° 40′ 36″ E) (4,1 km suudmest). Peakraavi valgala on 17,8 km². Lähe on Jalukse külas (59° 1′ 28″ N, 23° 47′ 57″ E). Lähtest põhja poole jääb Leidissoo looduskaitseala. Suudmest lõuna-edela poole jääb Salajõe maastikukaitseala.
Oru peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Oru peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104500.
2003 SQ222

2003 SQ₂₂₂ on meteoorkeha, mis 27. septembril 2003 möödus Maast 88 000 kilomeetri kauguselt. See oli sel ajal Maast teadaolevalt kõige lähemalt möödunud taevakeha.
Selle läbimõõt on 4–8 m. Ta teeb tiiru ümber Päikese iga 1,85 aasta tagant.
Objekti avastasid USA-s Arizona osariigis asuva Lowelli observatooriumi astronoomid 11 tundi pärast hetke, kui tema kaugus Maast oli kõige väiksem.
Ekspertide sõnul oli taevakeha liiga väike, et Maale tõsist ohtu kujutada.
Zell am Ziller

Rajatised

Zillertal Arena asutati 2000. aastal Zelli, Gerlosi ja Königsleiteni suusakeskuste ühinemisel ning on suurim suusapiirkond Zillertalis. Sinna pääseb Rosenalmbahni kaudu ja 2010/11 hooajast ka Karspitzbahni kaudu, mille jaamad orus asuvad Zelli vallas. Mitu suusabussi firmat opereerib Zell am Zilleris suusahooajal. Kui on piisavalt lund, tehakse Zillerisse murdmaasuusarajad (nii klassikalised kui ka vabastiili).
Margaret Chan

Margaret Chan Fung Fu-chun (traditsioonilises kirjas 陳馮富珍; lihtsustatud kirjas 陈冯富珍; sündinud 21. augustil 1947 Hongkongis) on hiina arst, kes oli Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) peadirektor aastatel 2007–2017.

Elulugu

Margaret Chan lõpetas oma meditsiiniõpingud Kanadas Lääne-Ontario ülikoolis.
Aastal 1978 asus ta tööle Hongkongi terviseametkonnas. Aastatel 1994–2003 oli ta Hongkongi valitsuses tervisedirektor. Sellel ametikohal vastutas ta ka linnugripi (1997) ja SARSi vastase võitluse eest (2003). SARS-i suri Hongkongis ligi 300 inimest. Avalikkus ja parlament kritiseerisid Chani viivitava hoiaku pärast SARS-iga võitlemisel.
Aastatel 2003–2005 ning 2005–2007 WHO nakkushaiguste järelevalve ja nakkushaigustevastase võitluse osakonna direktor ja peadirektori asetäitja gripipandeemia alal. 8. novembril 2006 valis WHO Täitevkomitee ta WHO peadirektoriks ja 9. novembril kinnitas selle valiku Maailma Terviseassamblee eriistung. Tema esimene ametiaeg algas 4. jaanuaril 2007 ning lõppes 30. juunil 2012, ent 2012. aasta mais kinnitati ta samale ametikohale ka teiseks perioodiks, mis kestis kuni 30. juunini 2017.
New Yorgi Eesti Maja

New Yorgi Eesti Maja (inglise keeles New York Estonian House) on New Yorgi peamises kesklinnas Midtown Manhattanis asuv Eesti Maja.
East Riveri vahetus läheduses asuva hoone aadressil 243 East 34th Street ostsid väliseestlased seltsi- ja kultuurielu alalhoidmiseks aastal 1946.

Arhitektuur

Uusbarokses prantsuse beaux-arts-stiilis maja projekteeris Brooklyni arhitekt Thomas Grey ja see ehitati aastatel 1898–1899.

Ajalugu

Maja valmis Kodanikuklubi (Civic Club) jaoks, mille oli asutanud kohalik sotsiaalelu reformija Frederick Norton Goddard (1861–1905), et vähendada ümbruskonnas vaesust ja võidelda mängurlusega. Pärast tema surma lakkas klubi olemast, aga maja jäi Goddardi perekonna kätte, kuni Nortoni lesk müüs selle 1946. aastal 25 000 USA dollari eest New Yorgi Eesti Haridusseltsile, kellele New Yorgi Eesti Maja tänapäevalgi kuulub.

Restaureerimised

1992. aastal tehti hoones saja tuhande dollari väärtuses restaureerimistöid.

Varia

Hoone esine tänav on hea koht nn Manhattani pööripäeva vaatlemiseks.
Arkebuus

Arkebuus ehk harkpüss ehk haakpüss (saksa Hakenbüchse, prantsuse arquebuse) on eestlaetav sileraudne käsitulirelv, mida kasutati 15.–17. sajandil. Arkebuusi kaliiber oli 18–30 mm.
Gun Hellsvik

Gun Birgitta Hellsvik (neiupõlvenimi Blomgren; sündinud 27. september 1942 Ängelholm – 14. november 2016) oli Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige.
4. oktoobrist 1991 kuni 7. oktoobrini 1994 oli ta Rootsi justiitsminister.
1999. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Ljudmila Agranovskaja

Ljudmila Semjonovna Agranovskaja (vene keeles Людмила Семёновна Аграновская; neiupõlvenimi Smolinova; sündinud 29. veebruaril 1932 Sahhalinil) on vene alpinist ja treener.
Ta oli esimene naine Nõukogude Liidus, kes tõusis riigi kõrgeima mäe (Kommunismi) tippu (1968) ja pälvis esimese naisena Lumeleopardi aunimetuse (1970).

Elukäik

Agranovskaja elas aastatel 1934–1954 Moskvas, 1954–1968 Leningradis (töötas seal majahoidjana) ja elab aastast 1968 Kamtšatkal Petropavlovsk-Kamtšatskis, kus töötas koos abikaasa German Agranovskiga (1931–1984) nende poolt rajatud alpinismi- ja mäesuusakoolis treenerina. Agranovskaja kuulsaim kasvandik Varvara Zelenskaja võitis 1990. aastatel maailma karikavõistlustel mäesuusatamises 4 etappi kiirlaskumises.

Alpinism

Agranovskaja alustas mägironimisega 1955. aastal. Aastatel 1960–1973 tegi ta 7 edukat tõusu seitsmetuhandeliste tippu, sealhulgas kahel korral tõusis Kommunismi tippu.
Igor Švõrjov

Igor Švõrjov (sündinud 24. mail 1955 Vorošilovgradis) on Eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 1973 Vorošilovgradis keskkooli ja aastal 1982 ülikoolis majandusteaduskonna. Ta elab aastast 1990 Eestis.
Ta on treeninud malet aastatel 1965–1975 Jakov Morgulise ja aastatel 1975–1990 Gennadi Kuzmini juhendamisel.
Ta täitis suurmeistri normi Aluštas aastatel 2003 ja 2004 (mõlemal korral jagas ta 1–2 kohta). Ta on saanud häid kohti paljudel maleturniiridel.
Väikepütt

Levila

Ta elab paljudel avavetel oma areaali ulatuses Euraasias, osadel Malai saartel, Uus-Guineal ja Aafrikas .

Välimus

Väikepüti üldpikkus on 25–29 cm, tiibade siruulatus 40–45 cm. 
Väikepüttide hundsulestik on hõlpsasti teistest liikidest eristatav: kogu keha on valdavalt tumedate toonidega, roostepunased põsed ja kael ning nokalahulaik kollakas, linnu tagakeha on valkjas. Linnu nokk on teravdunud. Väikepüti puhkesulestik on heledam kui hundsulestik: siis on kurgualune valkjas, keha küljed, kael ja põsed aga kollakaspruunid.  
Häälitsused on heledakõlalised ja sageli trillerdavad.

Eluviisid

Väikepütt pesitseb oma laia levila ulatuses väikeste kolooniatena (Eestis küll mitte, sest siin on tema leviku piiriala). Väikepütt vajab pesitsemiseks varjupakkuva tiheda kaldataimestikuga veekogusid. Pesa teeb ta kalda lähedale, selles on tavaliselt neli kuni seitse muna. Väikepüti pojad on triibulised. 
Eestis on väikepütt haruldane haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10–30 paarile, talvist arvukust 0–10 isendile .  Mõnikord ka talvitub jäävabadel veekogudel.
Esimesed tõestatud pesitsemised Eestis 1861. aastal Õisu järvel ja 1909.–1910. aastal Riksu järvel . Eestis pesitseb väikepütt kaks korda aastas: täiskurn on mai keskel ja juulis. 
Väikepütt toitub kaladest ja veeselgrootutest, sukeldudes osavalt saagi järele.
Eestis on väikepüti vaatlemiseks head kohad Lääne-Eesti, Tartu ümbrus, Ilmatsalu kalatiigid ja Paljassaare linnuala.
Tüvikonna põhimõte

Tüvikonna põhimõte on üks seadusjärgse pärimise põhimõtteid. Selle järgi ühe ja sama järjekorra siseselt jagatakse sugulased tüvikondadesse. Ühe tüvikonna moodustavad kõik pärandaja alanejad sugulased, kes on ühe pärandaja alaneja sugulase kaudu omavahel suguluses.  Tüvikonnad määratakse pärima õigustatud isikute ja nende alanejate alusel igas järjekorras.

Näide

Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimse tahte avaldust. Pärandajal ei ole lapsi ega lapselapsi, aga ka abikaasat. Ka pärandaja vanemad on surnud. See-eest on aga elus 2 õde ning 1 poolvend, poolvennaga on pärandajal ühine ema. Pärimise järjekorra põhimõtte järgi ei pea vaatama kolmanda järjekorra täidetust, vaid pärand jagatakse terviklikult teises järjekorras (pärimisseadus § 12 lg-d 2 ja 3). Tüvikonna põhimõtte järgi peaksid pärima esmalt pärandaja vanemad, mõlemad ½ osas, tekib isa ja ema tüvikond. Kuna aga ka vanemad on surnud, tuleb pärand jaotada nende alanejate sugulaste vahel (asenduspõhimõte, pärimisseadus § 14 lg 3). Ema tüvikonnas on pärandaja 2 õde ning 1 poolvend, kes kõik pärivad tüvikonnas oleva osa pärandvaras võrdselt (1/3 osa ½ pärandvarast, seega 1/6 osa). Isa tüvikonnas aga poolvenda ei ole, kuna poolvend ei ole isa laps. Seega pärivad isa tüvikonnas oleva osa pärandvarast ainult pärandaja õed, pärides isa tüvikonnas mõlemad ¼ osa (1/2 osa ½ pärandvarast). Seega pärib pärandaja poolvend 1/6 osa pärandvarast, pärandaja õed aga mõlemad ¼ ja 1/6, seega kokku 5/12 suuruse osa pärandvarast.
Wilhelm II (Braunschweig-Lüneburg)

Wilhelm II (u. 1300 – 1369) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Lüneburgi vürst aastast 1330 kuni oma surmani.
Estonian Junior Open

Estonian Junior Open on Tallinnas Nõmmel peetav juunioride tennisevõistlus. Võistlus on üks ITF Junior Circuit'i turniire.
Rondônia osariigi lipp

Rondônia osariigi lipp on Brasiilia Rondônia osariigi lipp.
Lipu kujundas Silvio Carvalho Feitosa ning see võeti kasutusele 22. detsembril 1981. Lipul on esindatud Brasiilia lipu värvid kollane ja roheline. Lipu keskel on valge täht, mis sümboliseerib Brasiilia kohal sinisesse taevasse tõusvat uut osariiki.
Eestimaa suvemängud

Eestimaa suvemängud on Eesti Olümpiakomitee egiidi all toimuv spordiüritus.

Ajalugu

Eesti maaspordimängud said alguse 1959. aastal, kui 1.–5. augustini korraldati Pärnus Eesti I maaspordimängud (MSM).
Kavas oli kergejõustik, jalgrattasport, klassikaline maadlus, sportlik võimlemine, ujumine, laskesport, jahilaskmine, ratsasport, võrkpall, korvpall, jalgpall, mootorisport ja kaasaegne kolmevõistlus.
Vastse-Laitsna mõis

Vastse-Laitsna mõis ehk Jaunlaicene mõis (saksa keeles Neu-Laitzen) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisakompleks Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas Jaunlaicenes.
Aastal 1732 oli see riigimõis, millele pandi kohustuseks Apekalnsi kiriku majanduskulude katmine.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 28 ja 7/8 adramaad, sellele allus 1007 mees- ja 1395 naishinge.
Aastal 1920 kuulus Jaunlaicene mõisale ja selle Kalnsi ja Evalda karjamõisadele 3076,35 hektarit maad.

Mõisaansambel

Sealset mõisakompleksi asuti rajama XVII sajandil. Aastal 1789 valmis sealne härrastemaja, mis on tänapäeval säilinud vaid osaliselt, kuna suurem osa sellest lammutati XX sajandi kolmekümnendatel aastatel ja selle ehitamiseks kasutatud kivid müüdi maha. Selle säilinud osa on muinsuskaitse all. Aastal 1860 valmis mõisa omanike Wolffide rahulasse püstitatud muinsuskaitse alune kabel, mida restaureeriti aastal 1992. Kohaliku kaitse all on Jaunlaicene mõisa hoonetekompleksist veel park, tall, ait, kaks majapidamishoonet ja mõisavalitseja maja. Riikliku kaitse all on mõisale kuulunud jahiloss, mis jääb tänapäeval Hopa valda.
Mõisakompleksi juurde rajati ka tiikidega park, kus kasvab 25 liiki puid.
2016. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2016. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused on 48. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimuvad Norras Oslos Holmenkollenis 3.–13. märtsini.
Oslo oli ainus linn, mis maailmameistrivõistluste korraldajaks kandideeris. Oslole anti korraldusõigused Rahvusvahelise Laskesuusatamise Liidu 10. kongressil 2. septembril 2012 Meranos Itaalias. See on kuues kord, mil Oslo maailmameistrivõistlusi korraldab. Varem on Oslos korraldatud ka 1986., 1990., 1999., 2000. ja 2002. aasta maailmameistrivõistlused.
Otto Wilhelm von Struve

Isiklikku

Tema isa oli astronoom Friedrich Georg Wilhelm Struve. Otto pojad olid astronoomid Hermann Struve (1854–1920) ja Ludwig Struve (1858–1920).

Mälestuse jäädvustamine

Väikeplaneet 768 Struveana on nimetatud astronoomide Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Otto Wilhelm von Struve ja Karl Hermann Struve auks.
Anna Samuil

Anna Samuil (vene keeles Анна Александровна Самуил; sündinud 1976 Permis) on Venemaa ooperilaulja, sopran.
Ta pälvis 2001. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel Rahvusvahelisel Ooperilauljate Konkursil I preemia.
Jakob Heinrich von Ulrich

Jakob Heinrich von Ulrich (surnud 10. juunil 1743) oli baltisaksa poliitik.
Jakob Heinrich von Ulrich sündis Laitse, Munalaskme ja Lohu mõisniku Ewert Gustav von Ulrichi pojana.
Jakob Heinrich von Ulrich teenis Rootsi armees rügemendi kortermeistrina.
1720. aastal sai ta meeskohtunikuks ja 1725–1728 oli Eestimaa rüütelkonna peamees. Hiljem oli ta Eestimaa maanõunik (1734–1743) ja 1738. aastast konsistooriumi president.
Jakob Heinrich von Ulrichile kuulusid Lohu ja Laitse mõis.
Ta maeti Tallinnas 20. juunil 1743.
Heidelberg

Loodus

Heidelberg asub Ülem-Reini madalikul Neckari jõe kaldal. Selles kohas jõuab jõgi Odenwaldist välja tasandikule ja suubub 22 kilomeetrit Heidelbergist kirdes Reini.
Linna ümber asuvad kolm mäge: Königstuhl (568 m), Gaisberg (375 m) Neckari vasakul kaldal ja Heiligenberg (445 m) paremal.
Heidelbergis on mereline kliima. Linna aasta keskmine sademete hulk on 770 mm ja see jaotub aasta lõikes ühtlaselt. Kõige märjemad kuud on juuni (86 mm) ja mai (79 mm), kõige kuivemad veebruar, märts ja september (kõik 53 mm).

Ajalugu

1907 avastati Heidelbergi lähedal Maueri külas Heidelbergi inimese jäänused (alalõualuu), mille vanus hinnati 600 tuhandele aastale.
Heiligenbergi kõrgustikult on leitud vanema kiviaja, keldi ja rooma asulate jäänuseid.
Heidelbergi on mainitud esmakordselt 1196, kuid mitut tänapäeva linnaosa on mainitud juba 8. sajandil, mil nad olid omaette asulad. 1225 on mainitud Heidelbergi kindlust.
Reformatsiooni alguses oli Heidelberg luterlik, ent kuurvürst Ottheinrich, kes 1556 võimule sai, lähenes kalvinismile ja 1563 (juba pärast Ottheirichi surma) ilmus Heidelbergi kateheesis, mis on kalvinismi üks tähtsamaid aluseid. 17. sajandil vastureformatsiooni käigus piirkond osaliselt rekatoliseeriti.
Heidelbergi vallutasid ja loovutasid Prantsuse väed 1689. ja uuesti 1693. aastal Pfalzi pärilussõjas. Selle tulemusena Heidelbergi loss purustati ja lammutati osaliselt, peamiselt linnaelanike poolt, kes kasutasid lossi jäänuseid pärast sõda linna taastamiseks.
1720 viidi kuurvürsti residents üle Mannheimi, misjärel Heidelberg kaotas poliitilise tähtsuse.
1803 läks Heidelberg koos Pfalzi Reini paremal kaldal oleva osaga Saksa-Rooma riigi erakorralise saatkonna raamlepinguga Badeni kuurvürstkonna (alates 1806 Badeni suurhertsogkonna koosseisu.
1840 ühendati Mannheim ja Heidelberg raudteega. See oli esimene raudtee Badenis.

Haridus

Linnas asub 1386. aastal asutatud Heidelbergi Ruprecht Karli ülikool, mis on vanim ülikool tänapäeva Saksamaa territooriumil.
Läbi aegade on Heidelbergi ülikoolis tehtud hulgaliselt avastusi ja leiutisi. Jalgratta leiutaja Karl von Drais oli Heidelbergi ülikooli tudeng. Arst Wilhelm Heinrich Posselt ja keemik Karl Ludwig Reimann avastasid Heidelbergis, et nikotiin on tubaka põhiline toimeaine. Robert Wilhelm Bunsen ja Gustav Robert Kirchhoff leiutasid Heidelbergis spektraalanalüüsi.
Hoolimata pikast akadeemilisest kuulsusest, oli Heidelbergi ülikool esimene Saksamaa kõrgkool, kes heitis välja kõik juudi päritolu õppejõud ja üliõpilased, kui natsid 1933 võimule tulid.

Turism

Heidelberg on populaarne turismikeskus. Aastas külastab linna umbes 3,5 miljonit turisti.
Heidelbergil on kuus sõpruslinna: Cambridge (Suurbritannia, alates 1957), Montpellier (Prantsusmaa, alates 1961), Rehovot (Iisrael, alates 1983), Bautzen (Saksamaa, alates 1991), Simferopol (Ukraina, alates 1991) ja Kumamoto (Jaapan, alates 1992).
Andrei Prii

Andrei Prii (sündinud 5. oktoobril 1938 Mäla külas Muhumaal) on eesti poliitik ja majandusjuht.
Ta on lõpetanud Muhu Liiva Algkooli, seejärel Tallinna Kalatööstusliku Merekooli laevajuhtimise erialal ja TPI tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.
Ta töötas aastani 1961 kalalaevadel tüürimehena, aastatel 1961–1972 kaptenina. Ta on olnud Hiiu Kaluri ja Kalandusliidu aseesimees ning laevatehase direktor, ka Angola kalandusministri nõuandja.
Aastatel 1989–1990 oli ta Saare maavolikogu ja selle eestseisuse liige, astus tagasi seoses Eesti Vabariigi Ülemnõukogu (1990–1992) liikmeks valimisega, ta oli selle keskkonnakomisjoni liige. Aastatel 1968–1988 oli ta NLKP liige, aastast 1990 kuulus ta Eesti Kristlik-Demokraatlikku Liitu. Aastal 2012 kuulub ta Isamaa ja Res Publica Liitu.
Peeter Rõigas

Peeter Rõigas (23. juuli 1914 Enu talu, Peraküla, Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 21. detsember 1998 Tartu) oli Eesti metsateadlane.

Elulugu

Peeter Rõigas oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1932 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. 1939. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonna cum laude diplomitööga "Uurimusi ja tähelepanekuid Sagadi metskonna iseseisvusaegseis männikultuures". 1942. aastal kaitses Tartu Ülikoolis metsandusmagistri kraadi väitekirjaga "Kasvuarengulisi uurimusi Sagadi metskonna nooremais männikultuures" ja 1956. aastal põllumajanduskandidaadi kraadi Eesti Põllumajanduse Akadeemias) väitekirjaga "Kasvuarengulisi uurimusi Sagadi metskonna männikultuures".
1937–1946 oli Tartu Ülikooli metsakasvatuse kateedri assistent, 1946–1949 metsakasvatuse kateedri juhataja, dotsent, samal ajal 1947–1949 Zooloogia ja Botaanika Instituudi vanemteadur ja 1949–1950 metsasektori juhataja. 
Vahistati Tartus 20. aprillil 1950. Oli 1950–1955 Karaganda oblastis (Žezkazgani vasekaevanduses) poliitiliselt represseerituna vangilaagris. Vabanes 4. veebruaril 1955.
1955–1956 Kilingi-Nõmme metsamajandi meister, 1956–1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsakasvatuse ja kultuuride kateedri assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1960–1970 Kuremaa Metsamajandusetehnikumi õpetaja, 1970–1978 Eesti Metsainstituudi metsakaitse osakonna juhataja ja vanemteadur.

Teadustöö

Mitmed tema teadustööd olid seotud Sagadi metskonnaga. Tema uurimisvaldkonnad olid metsakultuurid, metsakaitse ja metsakahjurite tõrje.
Keskharidus

Keskharidus on haridustase, mis järgneb põhiharidusele ning on kõrghariduse eelduseks.
Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks.

Eesti

Keskhariduse omandamine ei ole kohustuslik.
Üldkeskharidus on gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum.
Kutsekeskharidus on kutseõppeasutuse seaduse ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum.
Nominaalne õppeaeg keskhariduse omandamiseks on kolm aastat.
Keskharidust saab omandada keskkoolis, gümnaasiumis, kutsekeskkoolis.
Lincolni maakond (Põhja-Carolina)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 29′ N, 81° 14′ W
Maakonna halduskeskus on Lincolnton.
Maakonna pindala on 795 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 78 265. Aastal 2000 oli elanike arv 63 780.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 1779 Tryoni maakonna osast. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja kindrali Benjamin Lincolni järgi.
1782 annekteeriti Burke'i maakonna kaguosa Lincolni maakonnale. 1841 moodustati Lincolni ja Rutherfordi maakonna osadest Clevelandi maakond. 1842 kaotas Lincolni maakond kolmandik oma põhjaosast Catawba maakonnale. 1846 kaotas Lincolni maakond pool oma lõunaosast Gastoni maakonnale.