google/wiki40b huggingface dataset:
Aktaion

Aktaion oli vanakreeka mütoloogias Aristaiose ja Autonoe poeg. Tema ema kuulus Boiootiat valitsenud Teeba kuningapaari Kadmose ja Harmonia tütarde hulka, keda kõiki tabasid oma lastega seotud suured õnnetused.
Aktaion sai hariduse kentauri Cheironi juures. Temast sai tuntud kütt. Ükskord jahiretkel Boiootias Orchomenose linna lähedal läks ta end palavuse eest jahutama koopasse, kust väike oja välja voolas. Aga seal nägi ta kogemata Artemist, kes nümfide seltsis suples. Artemis ei hoolinud sellest, et noormees polnud tahtlikult teda vaatama tulnud, pritsis talle vett näkku ja muutis ta hirvesokuks. Aktaioni südagi muutus hirve omaks ning ta põgenes. Tema oma koerad hakkasid teda taga ajama ja murdsid ta maha. Ovidiuse järgi olevat Aktaionil olnud 50 koera, kellest ta loetleb nimepidi 36.
Aktaioni koertest olevat saanud tähtkujud Suur Peni ja Väike Peni või ainult emb-kumb nendest.
Loost on teisigi versioone. Mõne järgi olid koerad mitte Aktaioni, vaid Artemise omad; mõne järgi ei jõudnud Aktaion põgeneda, vaid murti maha sealsamas koopas. Diodorose järgi tegi Aktaion Artemisele abieluettepaneku.
Euripidese järgi kiidelnud Aktaion, et on parem kütt kui Artemis.
Ester Bardone

Ester Bardone (aastani 2012 Ester Võsu, sündinud 24. juulil 1975) on eesti etnoloog, Tartu Ülikooli etnoloogia lektor.
Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on toidukultuur, kultuuripärand ja maaturism. 2013. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Mu talu on mu lava: etenduslik perspektiiv maaturismi ja külalismajanduse teenustele Eestis" (inglise keeles "My Farm is My Stage: A Performance Perspective on Rural Tourism and Hospitality Services in Estonia").
Linda Ariva

Linda Ariva (aastani 1955 Ibrus; 18. november 1921 Tallinn – 27. jaanuar 2009 Elva)  oli eesti tõlkija ja pedagoog, polüglott.

Elukäik

Aastal 1941 lõpetas ta Tallinna 8. Keskkooli, 1949 Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina. 1953–1954 täiendas end sealsamas ajaloo-keeleteaduskonnas.
Aastail 1949–1960 töötas ta pedagoogina Pärnu ja Viljandi koolides, 1960–1969 Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele kateedris, hiljem töötas Nõo Keskkoolis.
Ta tõlkis peamiselt saksa ja inglise keelest. Ta valdas 14 keelt.

Isiklikku

Temaa abikaasa oli matemaatik Karl Ariva.
Poolrühm

Poolrühm (ingl semigroup) on rühmoid, mille tehe on assotsiatiivne.

Tehe

Poolrühmal defineeritud tehe on kahekohaline algebraline tehe. Poolrühma elementide  ja  korral tähistatakse neid elemente koos neil rakenduva tehtega järgmiselt:
 (või lihtsalt ).
Seda võib mõista ka kui poolrühma operaatori rakendamist järjestatud paarile .
Kui poolrühma tähistamisel ei ole spetsiaalselt välja toodud tehet, siis võib tavaliselt eeldada, et tehteks on korrutamine. Muul juhul võib tehteks olla ka näiteks liitmine, suurima ühisteguri leidmine, vähima ühiskordse leidmine, lahutamine jms. Sellisel juhul võib kirjutada ka vastavalt , , ,  jms.

Assotsiatiivsus

Assotsiatiivse tehte all rühmoidis mõeldakse võrdust
,
kus  ja  on antud rühmoidi suvalised elemendid. On selge, et selline rühmoid on ühtlasi poolrühm.
Üldistades eelnevat võrdust kõigile poolrühmadele, võib öelda, et tehte tulemus poolrühmas ei sõltu sulgude paigutusest. See tähendab, et poolrühma mistahes elementide ning indeksite  ja  () kehtib järgmine võrdus:
.
Assotsiatiivsus kehtib ka iga poolrühma alampoolrühmade korral. Olgu nendeks alampoolrühmadeks  ja . Siis
.

Korrutamine

Olgu  poolrühm korrutamise suhtes. Siis defineeritakse mistahes elemendi  astmed järgmiselt:
.

Liitmine

Olgu  poolrühm liitmise suhtes. Siis defineeritakse mistahes elemendi  kordsed järgmiselt:
.

Elemendid

Poolrühma suvalist elementi  nimetatakse idempotendiks, kui .

Kommutatiivne poolrühm

Kui poolrühma suvaliste elementide  ja  korral kehtib võrdus , siis nimetatakse seda poolrühma kommutatiivseks poolrühmaks.

Vaba poolrühm

Poolrühma  elementidest koosnevatest lõplikest jadadest koosnevat struktuuri nimetatakse vabaks poolrühmaks (tähistus ), kui jadadel tehet teostades ei muutu ükski jada(de)sse kuuluv element ega nende järjekord.
Näide 1.
Jadade  ning elementide  korral:
.
Näide 2.
Olgu . Siis .
Seega või liitmistehte korral: .

Seos teiste struktuuridega

Poolrühm on üks algebralistest struktuuridest. Poolrühmas on tehete arv sama kui näiteks rühmoidis, monoidis, rühmas ja Abeli rühmas.
Kõrvaldades poolrühmalt assotsiatiivsuse nõude, tekib rühmoid.
Lisades aga ühikelemendi nõude, tekib monoid. Selleks piisab ühe elemendi, täpsemini ühikelemendi, poolrühma elementidele juurde lisamisest.
Spektrivärvus

Spektrivärvused, ka spektrivärvid ja vikerkaarevärvid on kitsas nähtava valguse lainepikkuste vahemik (380...780 nanomeetrit), mida inimsilm tajub valguse murdumisel tekkivas spektris värvilisena.
Värvuse küllastuse hindamisel on spektrivärvuse kromaatilisus ideaalväärtuseks (näiteks CIELUV-süsteemis).

Värvispektri tekkimine

Valge valguse suunamisel läbi klaasprisma murduvad suurima lainepikkusega kiired kõige vähem ning lühima lainepikkusega kiired kõige rohkem, moodustades sujuvalt üksteiseks üleminevate värvitoonide rea – värvispektri. Iga spektrilõigu värvus on seotud selle spektriosa elektromagnetlainete pikkusega, mis kutsuvad silmas esile erinevaid värviaistinguid. Nähtava valguse spekter koosneb loendamatust hulgast monokromaatilistest kiirtest, mis tähendab, et spekter on pidev ja objektiivselt on selles lõpmatu arv värvitoone. Siiski on see subjektiivselt jaotatud teatud arvuks värvusteks.
Kaarel Kais

Kaarel Kais (sündinud 13. septembril 1974 Tallinnas) on Eesti rannavõrkpallur ja advokaat.
Ta lõpetas aastal 1992 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 2006 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta astus aastal 2006 Eesti Advokatuuri ning aastast 2010 on ta vandeadvokaat. Oktoobris 2015 asutas ta advokaadibüroo Kais, Pihlak & Partnerid. Veebruaris 2017 asutas advokaadibüroo Premium, kus tegutseb tänaseni advokaadibüroo omaniku ja juhtivpartnerina. 
Alustas sportlasteed isa Peeter Kaisi juhendamisel. Aastatel 1995–2002 esindas koos vend Kristjan Kaisiga rannavõrkpallis Eestit rahvusvahelistel suurvõistlustel ja karikasarjades. Parim saavutus rahvusvahelistelt suurvõistlustelt on rannavõrkpalli EM-i 9. koht (1997). Aastal 2010 tegi koos vahepeal samuti tippspordist taandunud vend Kristjan Kaisiga comeback'i rahvusvahelisel areenil, aidates Eesti rannavõrkpallikoondisel võita Londoni olümpiamängude valikturniir Kreekas.   
Eesti rannavõrkpalli meistrivõistlustel on ta tulnud 6 korda Eesti meistriks (1999–2002 koos vend Kristjaniga, 2008 ja 2012 koos Argo Arakuga) ning võitnud 7 hõbemedalit (1994–1998, 2006 ja 2009) ja 3 pronksmedalit (2003, 2007 ja 2011). Koos vennaga oli ta Eesti parim rannavõrkpallur 1999–2002. Võitnud kahel korral Eesti Rannakuninga turniiri. Lisaks võitnud Eesti meistrivõistlustel saalivõrkpallis kaks hõbemedalit (aastal 1999 Pärnu Võrkpalliklubi ja aastal 2001 Tartu Pere Leiva meeskonnas).
Aastast 2009 juhib spordiklubi Rannahunt. 
Kohalike omavalitsuste volikogude valimistel aastal 2013 kandideeris Eesti Reformierakonna nimekirjas Rae vallas ja sai 116 häält, millega osutus valituks. Valiti seejärel ka Rae Vallavolikogu aseesimeheks.

Isiklikku

Sündinud Tallinnas, kuid üles kasvanud Pärnus. Kaarel Kais on 189 cm pikk ja kaalub 85 kg. Vend Kristjan Kais on samuti võrkpallur. Nende isa Peeter Kais on võrkpallur ja sporditegelane.
David Shulkin

Isiklikku

Ta on abielus ja kahe lapse isa.
Laminiit

Laminiit ehk kabjajooksva ehk kabjanaha põletik on hobuste haigus, mida põhjustab ainevahetuse kiirest muutusest tulenev kabjaluu surve nahkkabja närvidele ja veresoontele. Haiguse tagajärjeks on iseloomulik longet ja kabjaluu deformeerumine.
Abstsess

Põhjused ja teke

Abstsess võib olla iseseisev haigus või olla mõne haiguse (kopsupõletik, angiin, trauma) tüsistus.
Kude kahjustub enamasti tõvestavate mikroobide (tavaliselt bakterite), mõnikord ka võõrkeha toimel. Tõvestajad võivad olla stafülokokid (näit Staphylococcus aureus), streptokokid, soolekepikesed, seened, algloomad jt mikroobid. Mikroobid tungivad koesse nahavigastuse või limaskestavigastuse tõttu või hingamisteede või soolte kaudu või vere või lümfiga (metastaatiline abstsess).
Abstsessi võivad põhjustada ka mõned närvikoesse (näiteks ajju) migreerunud amööbilised.

Patoloogia

Abstsessi teket soodustab organismi vastupanuvõime vähenemine. 
Abstsess on kehas asuva elava koe rakkude signaalide tulemusel esile kutsutud kaitsereaktsioon, takistamaks potentsiaalselt ohtlike tõvestajate levikut ja paljunemist. Mikroobide eritatavad ained suretavad välja lokaalseid keharakke, mille tulemusel vabastatakse tsütokiine. Tsütokiinid edastavad immuunvastuseks vajalikud signaalid lümfoid(-immuun)süsteemi rakkudele ja moodustatakse sidekoeline kihn.

Sümptomid

Sümptomid olenevad asukohast. Tüüpilised on valu ja palavik. Külma abstsessi korral põletikule omased sümptomid puuduvad.
Nahaaluse abstsessiga kaasneb naha punetus, turse ja valulikkus.
Sügaval asuv abstsess tekitab perioodilist palavikku, üldist nõrkust ja kaalulangust.
Abstsess võib avalduda ka elundi talitlushäirena.

Diagnostika

Diagnoosimiseks kasutatakse ultraheliuuringut ja punkteerimist, millega saadakse mädanäidis.
Sügaval asuva abstsessi diagnoosimiseks võidakse kasutada näiteks kompuutertomograafiat, magnettomograafiat või isotoopuuringut.

Ravi

Mäda eemaldatakse kirurgiliselt või dreeni kaudu.

Prognoos

Prognoos on raviga enamasti hea, kuid sõltub abstsessi asukohast.

Ennetamine

Nahavigastuse hoidmine puhta ja kuivana aitab vältida nahaaluse abstsessi tekkimist.

Liike

Aju abstsess, Brodie abstsess, Douglase süvendi abstsess, eesnäärme-, epiduraal-, hambasäsi- ja hambasombuabstsess, hüpostaatiline abstsess istmikuluu-pärasoole augu abstsess, keskseinandi- ja klaaskehaabstsess, kõhukelmemädanik, koljusisene abstsess, kopsuabstsess, kusitiümbruseabstsess, lülisambakanali abstsess, maksa-, mandliümbruse-, mediastinaalabstsess, munajuha- ja munasarjaabstsess, munasarja-, nahaabstsess, neelukõrvalkoe abtsess, neeruümbrise-, päraku-, periodontaal-, rinnanäärme-, seljaaju-, suupõhjaabstsess, tuberkuloosibakterite tekitatud abstsess, tüümuseabstsess, ussripikuümbruse abstsess, äge abstsess jt.
Terje Tuisk

Terje Tuisk (sündinud 15. jaanuaril 1968) on Eesti teaduse organisaator ja populariseerija.
Aastatel 1986–1992 õppis Tuisk Tartu Ülikoolis bioloogiat. 
2012. aastast töötab ta Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise osakonna juhatajana.
Nītaure mõis

Ajalugu

Mõisa omanikud on olnud Fermorid.
Kasari Kool

Kasari Kool oli üldhariduskool Lääne maakonnas Lihula vallas Kirbla külas.
Kooli alguseks loetakse aastat 1853.
Kuni 1992. aastani kandis kool nime Kasari 9-klassiline Kool, seejärel Kasari Põhikool ja aastatel 2012–2015 Kasari Kool.
Kooli viimane hoone asub Kasari jõe vasakul kaldal Kasari raudbetoonsilla läheduses, seal alustati õppetööd 1941.
Kool lõpetas alates 1. septembrist 2012 õpetamise 3. kooliastmes ja jätkas tegevust 6-klassilise põhikoolina. Kasari kool lõpetas täielikult tegevuse 2015. aastal.
Kaagri mõis

Kaagri mõis (ka Kaagvere mõis; saksa keeles Kagrimois, Kaweremois, Kaifrer) oli Kooraste mõisa kõrvalmõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
Mõisast on teateid alates 1540. aastast.
Mõis on nime saanud Kaweri vasallisuguvõsa järgi.
Adelina Patti

Adelina Juana Maria Patti (10. veebruar 1843 Madrid – 27. september 1919) oli itaalia ooperilaulja.
Tolle aja diivade Jenny Lindi ja Christina Nilssoni kõrval oli Patti üks 19. sajandi kuulsaimaid ooperilauljaid. Ta oli tuntud oma lüürilise hääle ilu ja bel canto tehnika ületamatu kvaliteedi poolest. Giuseppe Verdi nimetas teda suurimaks ooperilauljaks, keda ta oli kuulnud.
Ta sündis tenori Salvatore Patti (1800–1869) ja soprani Caterina Barilli (suri 1870) noorima lapsena. Tema vanemad olid itaallased, kes Adelina sünni ajal töötasid Hispaanias. Isa oli sitsiillane ja sellepärast oli Adelina lapsena Mõlema Sitsiilia Kuningriigi kodanik. Tema kaks esimest abikaasat olid prantslased ja sellepärast oli ka Adelina hiljem Prantsusmaa alam.
Adelina kasvas üles New Yorgis, kuhu tema vanemad olid kolinud. Tema lapsepõlvekodu on säilinud.
Tema vanemad õed Amalia ja Carlotta Patti olid samuti lauljad. Ka Adelina laulis elukutselisena lapsepõlvest peale. Ta arendas endas välja koloratuursoprani ja usutavasti õppis ta palju laulmistehnikat oma õemehelt Maurice Strakoschilt, kuigi Adelina ise, nagu paljud kuulsad lauljad tollal, väitis hiljem, et on täielikult iseõppija.
Patti tegi oma ooperidebüüdi 1859. aastal New Yorgis, 16-aastaselt, Gaetano Donizetti ooperis "Lucia de Lammermoor".
Aastal 1862 laulis Patti John Howard Payne'i laulu "Kodu, kallis kodu" Valges Majas Abraham ja Mary Lincolnile, kes leinasid oma tüüfusesse surnud poega Willie't. Lincolnid olid pisarateni liigutatud ja soovisid laulu kordamist. Sellest ajast jäi "Kodu, kallis kodu" Pattiga seotuks ja ta esitas seda lisapalana paljudel kontsertidel.
Oma õitseajal nõudis Patti ühe õhtu eest 5000 USA dollarit kullas ühe öö eest enne etendust. Tema lepingud sätestasid, et kontserdikuulutustel peab tema nimi olema kõige üleval ja suuremana kui ükskõik missugune teine nimi. Tema lepingud sätestasid ka, et ehkki tal on õigus osaleda kõigil kontserdi proovidel, ei ole tal kohustust üheski osaleda.
Tema impressaario James Henry Mapleson kirjeldas oma memuaarides Patti kangekaelset iseloomu ja teravat ärivaistu. Väidetavalt õpetas Patti oma papagoi iga kord, kui Mapleson tuppa astus, karjuma "Cash! Cash!".
Väiküla Püha Nikolai kogudus

Väiküla Püha Nikolai kogudus (vene keeles Венкюльский эстонско-православный приход) oli EAÕK kogudus Virumaal Väikülas. 
Kogudus kasutas alates 1926. aastast Väiküla Püha Nikolai kirikut. Enne oma koguduse moodustamist kuulusid Väiküla eesti ja isuri õigeusklikud Narva Nikolai koguduse alla. Pärast kiriku ehitamist moodustati 15. oktoobril 1926 Väiküla Püha Nikolai kogudus. Kogudus lõpetas tegevuse 1944. aastal, kui kirik sõjategevuses hävis.
Tiit Masso

Tiit Masso (sündinud 21. detsembril 1935 Tallinnas) on eesti ehitusinsener.

Haridus

Ta lõpetas aastal 1954 kiitusega Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi. Aastal 1960 lõpetas ta kaugõppe teel Tallinna Polütehniline Instituudi ehitusteaduskonna.

Isiklikku

Tema ema oli telekokk ja kokanduspedagoog Salme Masso, emapoolne vanaisa Oskar Karl Johann Liigand oli koolmeister ja Riigikogu liige.
Whitfieldi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1851. aastal.
Eckerö vald

Külad

Björnhuvud, Kyrkoby, Marby, Storby, Torp ja Överby
Evald Reintam

Evald Reintam (sündinud 27. jaanuar 1932 Kernu vald, Hageri kihelkond, Harjumaa – 27. detsember 2014) oli eesti loomaarstiteadlane ja füsioloog.

Elulugu

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaaria osakonna. 
Oli 1956–1959 Moskva Veterinaariaakadeemia aspirant, täiendas end ka Krasnodari Põllumajandusinstituudis. Kaitses 1961. aastal Moskvas Timirjazevi nimelises Põllumajanduse Akadeemias väitekirja "К вопросу о содержании сахара и летучих жирных кислот в крови крупного рогатого скота" ja sai bioloogiakandidaadi kraadi.
Aastatel 1954–1956 oli ta EPA veterinaariateaduskonnas vanemlaborant, 1959–1961 assistent, 1961–1964 vanemõpetaja ning 1964–1997 dotsent. Alates 2007. aastast oli ta emeriitdotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: süsivesikute ainevahetuse ja happe-leelisseisundi iseärasused veistel, õppemetoodilised ja teadusajaloo küsimused. Arendanud arvuti ja veebi kasutamist õppetöös ning suguvõsa uurimisel.

Isiklikku

Tema isa oli talupidaja Aleksander Reintam. Tema abikaasa oli alates 1955. aastast arstiteadlane ja füsioloog Õie Reintam.
Suure-Jaani kirikumõis

Suure-Jaani kirikumõis (saksa keeles Pastorat Groß-St. Johannis) oli kirikumõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Rasvaimu

Rasvaimu ehk liposuktsioon on kirurgiline protseduur, mille eesmärgiks on liigse rasvkoe eemaldamine teatud kehapiirkondadest, kasutades vaakumaparaati ja peenikesi kanüüle. 
Inimesel ei teki pärast teismeiga enam juurde uusi rasvarakke, kuid olemasolevad võivad kasvada ja paisuda. Kuna rasvaimu käigus rasvarakud eemaldatakse, siis tagab see püsiva tulemuse.
Rasvaimu kõige uuem ja vähekahjustavam meetod on veejoa-rasvaimu ehk WAL-rasvaimu (ingl Water Assisted Liposuction) ehk WaterYet ehk BodyYet. WAL-rasvaimu puhul tuimastatakse piirkond lidokaiini ja adrenaliini lahusega, seejärel eraldatakse rasvarakud veejoa abil ümbritsevatest kudedest ning imetakse välja peenikese kanüüli abil.
Voolunõva

Voolunõva (saksa keeles Talweg, pärineb sõnadest Tal "org" ja Weg "tee") on joon, mis ühendab omavahel jõe, jõeoru, uhtoru, jääraku ja teiste piklikute pinnavormide põhja madalamaid kohti.
Pärnu linnavolinike loend 1921

5. ja 6. veebruaril 1921 valiti Pärnu linnavolinikeks, volitustega kuni 1. jaanuar 1924:
6. SS Mägidiviis Nord

6. SS Mägidiviis Nord (saksa 6. SS Gebirgs Division "Nord") oli Saksa Waffen-SS-i üksus Teises maailmasõjas. Diviis tegutses alates septembrist 1942 kuni allaandmiseni Baieris ameerika vägedele aprillis 1945.  
28. veebruaril 1941 moodustati Norra põhjaosas brigaadi suurune SS vägede operatiiv võitlusgrupp Nord (SS-Kampfgruppe "Nord"). Võtlusgrupp Nord moodustati SS üksuse "Surnupealuu" 6., 7. ja 8. pataljonist. 
Suure isamasõja alguses 22. juunil 1941 alanud pealetungi käigus ei suutnud Võitlusgrupp Nord rinnet Norra põhjaosas läbi murda ja paisati Punaarmee poolt tagasi. Juunis 1941 moodustati võitlusgrupist SS-Diviis Nord (SS-Division "Nord"). Septembrini 1941 suurendati üksuse isikkoosseisu pidevalt. Mais 1942 sai väeosa uue nime SS-Mägidiviis Nord (SS Gebirgs Division "Nord"). Alates 22. oktoobrist 1943 hakkas väeosa kandma nime 6. SS Mägidiviis Nord (6. SS Gebirgs Division "Nord").

Diviisi sõjatee

Diviisi moodustamiseks kasutatud üksused lahkusid Saksamaalt juunis 1941. Diviis võitles Põhja-Soomes, Norras ja Nõukogude Liidu põhjaosas juunist 1941 kuni novembrini 1944. Novembrist 1944 kuni jaanuarini 1945 liikus diviis Norra ja Taani kaudu Lääne-Saksamaale Elsass-Lotringi piirkonda, kus pidas lahinguid läänerindel. Aprillis 1945 kasutati osa diviisi üksustest kiires korras formeeritava 38. SS-diviisi Nibelungid" tuumikuks. Aprillist kuni allaandmiseni Ameerika vägedele mais 1945 võitles diviis Austrias.

Sümboolika

Diviisis pole diviisi nimega varrukalinte kunagi kantud aga kanti varrukalintidel rügementide nimesid nagu "Reinhard Heydrich" (alates juunist 1942) ja "Michael Gaissmair" (juunist 1942). Suuskurpataljonis Norge kanti samu tunnuseid nagu diviisil (mõningat segadust on põhjustanud linte kandnud Allgemaine-SS-i territoriaalüksus Nord, mis tegutses Põhja-Saksamaal). 
Esialgu kanti lõkmetel pealuusümbolit, hiljem kanti nagu teisteski Relva-SS-i üksustes ruunimärke "SS" ja käisel mägiüksuste embleemi.
Igor Abakoumov

Igor Abakoumov (ukraina Ігор Абакумов; sündinud 30. mail 1981 Berdjanskis) on Ukraina päritolu Belgia jalgrattur.
Ta sai naturalisatsiooni korras Belgia kodanikuks 15. septembril 2001.
Ta alustas karjääri 2004. aastal Chocolade Jacques-Wincor Nixdorf meeskonnas. 2007. aastast sõitis ta ISD Danieli meeskonnas.
Langgronne

Langgronne (eestirootsi keeles) on Harju maakonnas Paldiskis asuv saar.
Saare koordinaadid on 59° 20′ N, 23° 57′ E.
Christfried Ganander

Christfried Ganander (ka Kristfrid Ganander; 21. november 1741 – 17. veebruar 1790) oli Soome literaat, folklorist ja vaimulik. Tema tuntuim teos on soome rahvausundit käsitlev "Mythologia Fennica" (1789). Eluajal jäi avaldamata tema soome keele sõnaraamat, mis ilmus Soomes faksiimileväljaandena 1937–1940.
J. G. Aachen

J. G. Aachen oli saksa kalligraaf 18. sajandil.
Ta töötas Kölnis. Ta kirjutas pärgamendile kunstipäraselt nimesid. Ühel Johann Jakob Merlo mainitud lehel on allkiri: J. G. Aachen penna fecit 1767.
Rufus Pollock

Rufus Pollock (sündinud 1980) on Briti majandusteadlane, Open Knowledge Foundationi asutaja.
Pollock nõustab valitsusi ja rahvusvahelisi organisatsioone avaandmete ja infopoliitika valdkonnas. Ta on töötanud teadlase, ettevõtja ja arendajana ning osalenud projektides, mis tegelevad sotsiaalseid, õiguslike ja tehniliste väljakutsetega teadmiste ja info loomise ning jagamise küsimustes. 2008. aastal kaitses ta doktorikraadi majandusteaduses Cambridge'i Ülikoolis.
Ta on üks rahvusvahelise avatud teadmisi, sh avaandmeid propageeriva ja nende kasutamist edendava sihtasutuse Open Knowledge Foundation asutajaist 2004 ja fondi endine tegevjuht. Detsembris 2015 astus Pollock tagasi OKFi tegevjuhi kohalt ning võttis selle asemel taustarolli organisatsiooni presidendina.
Pollock on olnud seotud selliste organisatsioonidega nagu Creative Commons, FFII ja Open Rights Group. Ta on Cambridge'i Ülikooli Mead Fellow majanduse erialal, kus ta on osaline Cambridge'i Ülikooli info- ja intellektuaalomandi õiguse keskuses. 2010. aastal sai ta Shuttleworth Foundationi 3-aastase stipendiumi miljoni dollari väärtuses ja 2012. aastal valiti ta Ashoka Fellow nimekirja.
Pollock on külastanud mitu korda Eestit ning pakkunud oma ettekannetes ja kohtumistel poliitikutega välja, et väikse ja dünaamilise riigina võiks Eesti innoveerida avatud teadmuse valdkonda, nt alustades muusika levitamisest, kasutades riigi kontrollitud avatud Spotify mudelit, või ravimitest, luues vastava avatud patendivaramu. Pollock toetab intellektuaalomandi vallas turuloogikast lähtuvaid tasustamismehhanisme, mille puhul tagab riik nende läbipaistvuse ning saab õiguse osa kogutud tasudest ise ringlusse suunata. Pollocki ettepanekud avatud teadmusega seotud reformideks on kokku võetud 2018. aasta mais ilmunud teoses "Open Revolution".
Forlì

Ajalugu

Forlì asutas 188 eKr Rooma konsul Gaius Livius Salinator nimega Forum Livii.
1504. aastast kuulus Kirikuriiki.

Tuntud forlìlasi

Linnas on sündinud Melozzo da Forlì.
Bjälbo

Ajalugu

Kui tahetaks panna näpp Rootsi kõige kesksemale ja tähtsamale kohale, et tunda ajalooliste ja poliitiliste sündmuste südamelöökide algset päritolu, siis võiks osutada Bjälbole.
Enne kui Rootsi hakkas sarnanema selle riigiga, mida me tunneme praegu, seisis võim Östergötlandis ja Västergötlandis nelja aadlisuguvõsa: Eriku, Stenkilska, Sverkeri ja Bjälbo (hiljem nimetatuna Folkungide) vahel.
Bjälbos sündis XIII sajandil Bjälbo aadlisuguvõsa ajalooline suurkuju, Magnus Ladulåsi isa, riigijarl Birger Jarl, kes lõi rahu, ühendas Rootsi ja sutas Stockholmi linna.
Võib häbenemata väita, et Bjälbo on Rootsi häll. Bjälbo aadlisuguvõsa neli kuningat rajasid üheskoos tee rootsi rahvusriigile. Nendest said ka Taani ja Norra kuningad. Bjälbo kui folkungide aadlisuguvõsa maaomand oli Rootsi riigi esmane kuninga elukoht.
1173. aastal langes Bjälbo lahingus Östergötlandi kuningas Kol Sverkersson (Sverkerite suguvõsast; kui ta üritas võtta võimu kogu toonases Rootsis, võideldes Knut Erikssoniga Eriku suguvõsast).

Bjälbo mõis

Mõisa algsest elumajast pole nähtavaid säilmeid järel kuid arvatakse, et see asus kirikust otse vasakul. Kiriku ja mõisa ümber kerkis XIII sajandil küla mis koosnes vähemalt 14. talumajapidamist. Bjälbo mõis oli Folkunga suguvõsa vanim teadaolev maaomand ja seepärast nimetatakse suguvõsa tihti Bjälbo suguvõsaks. Mõisa on teiste sas omanud Birger jarl ja tema onu jarl Birger Brosa.
Viimane ilmalik Bjälbo mõisa omanik oli Magnus Eriksson (Rootsi ja Norra kuningas 1319–1364), kes annetas 1353. aastal Bjälbo Skänninge nunnakloostrile.

Bjälbo kirik

Bjälbo kirik ehitati aastal 1100, Birger Brosa korraldusel. Kirik domineerib oma suure torniga, mis oli arvatavasti Bjälbo suguvõsa elu- ja kogunemiskoht. Torn on Rootsi ehituskunstis ainulaadne. Torniruumi kasutati ajutise varjupaigana. Rahvamuistendites räägitakse, et Birger jarli ema, Ingrid Ylva, oli elanud selles tornis ja nii nimetatakse ühte kambrit tornis ”kuninganna Ylva kambriks”. Räägitakse veel, et Ingrid Ylva annetas Bjälbo kiriku suure tornikella 1240 ja seda kasutatakse tänini. Loomulikult kutsutakse tornikella Ingrid Ylva kellaks.