google/wiki40b huggingface dataset:
Valimisringkond nr 2

Valimisringkond nr 2 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa.

1992. aasta Riigikogu valimised

Ringkonda kuulus Põhja-Tallinna linnaosa (endine Kalinini rajoon) ja seal oli saadaval 5 mandaati.

1995. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati.

1999. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati.

2003. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati.

2007. aasta Riigikogu valimised

Ringkonnas oli saadaval 11 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 99 299, neist käis valimas 64 382 ehk 64,84%. E-hääli anti 4499. Isikumandaadi said Edgar Savisaar (18003 häält, Keskerakond), Mart Laar (9237 häält, IRL) ja Keit Pentus (7049 häält, Reformierakond). Ringkonnamandaadi said Olga Sõtnik (2198 häält, Keskerakond), Katrin Saks (2026 häält, SDE), Jürgen Ligi (1656 häält, Reformierakond), Rein Ratas (1463 häält, Keskerakond), Nelli Privalova (934 häält, Keskerakond) ja Toomas Tõniste (909 häält, IRL)
Pärimusmuusika Ait

Pärimusmuusika Ait on Viljandi maakonnas Viljandis, Tasuja puiestee 6 asuv hoone, kus tegutseb Eesti Pärimusmuusika Keskus. 
Hoone avati 28. märtsil 2008.
Ajalooliselt asus hoone kohal Viljandi mõisa üks aitasid. Viljandi mõisa aidahoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks nr 14725.
Nõukogude ajal kasutati hoonet laona.
Rudolf (Austria-Ungari)

Ertshertsog Rudolf (21. august 1858 Lacenburgi loss – 30. jaanuar 1889 Mayerlingi loss) oli Austria kroonprints sünnist ja Austria-Ungari kroonprints 1867. aastast kuni surmani, Austria keisri Franz Joseph I ja keisrinna Elisabethi ainus poeg.
Ta oli abielus Belgia printsessi Stephaniega, kellega tal oli 2 tütart, kuid keda Rudolf tegelikult ei armastanud.
Oma liberaalsete reformimeelsete vaadete tõttu oli ta tihti konfliktis oma isaga ning kibestus seetõttu. Tema tõusmist valitsejaks oodati idealistlikes liberaalsetes ringkondades väga, kuid Rudolf ise ei suutnud seda ära oodata.

Surm

On spekuleeritud, et lõpliku otsuse vabasurma minekuks langetas Rudolf peale Saksa keisri Friedrich III surma, keda samuti liberaaliks peeti, samuti olevat ta keiser Wilhelm II tema ülespuhutuse, absolutismikalduvuste ja militarismi pärast põlanud. Rudolfi surmaga pole kõik asjaolud tegelikult selged, kuid kindel on see, et ta suri Mayerlingi lossis koos oma armukese Maria Vetseraga.
On loodud mitmeid vandenõuteooriaid, et tegelikult ei teinud Rudolf enesetappu, vaid hoopis mõrvati antiliberaalide poolt. Laiemalt tunnustatakse siiski pigem enesetapuversiooni, kusjuures Rudolf olevat enne seda oma armukese maha lasknud.
Margarita Miglau

Margarita Miglau (16. märts 1926 – 18. märts 2013) oli vene ooperilaulja, sopran.
Margarita Miglau sündis Peterburi kubermangus. Aastal 1951 lõpetas ta Tartu Muusikakooli lauluõpetaja Salme Kanni juhendamisel, seejärel jätkas õpinguid Moskvas ja 1956. aastal lõpetas Gnessinite-nimelise Venemaa Muusikaakadeemia. Aastast 1983 oli samas soololaulu kateedri õppejõud. Aastast 1999 professor.
Pärast õpinguid töötas 1986. aastani Moskva Suures Teatris. Tema esimene roll ooperis oli Giuseppe Verdi "Rigolettos".
Küprose muusika

Küprose muusika on Küproselt pärinev muusika.
Küprose muusika hõlmab traditsioonilist muusikat, lääne mõjutustega klassikalist ja popmuusikat. Küprose muusika on saanud tugevaid mõjutusi ka bütsantsi muusikast. Traditsiooniline muusika sarnaneb väga kreeka rahvamuusikaga, kuna Küprose rahvastiku enamiku moodustavad kreeklased.
Küpros käis keskajal ja enne seda korduvalt käest kätte. Ristisõdade ajal oli saar oluline tugipunkt kristluse ja Lääne-Euroopa kultuuri levitamisel. 14. sajandil käis Küprose kuningas Pierre I kolmeaastasel ringreisil Euroopas ning tõi Küprosele prantsuse kunsti ja muusika. Prantsuse muusikud kinnitasid saarel kanda ja Nikosiast sai ars subtiliori pealinn. 
Rahvamuusikas on nii etniliste kreeklaste kui ka türklaste seas peamine soolopill viiul, mida kreeklased saadavad lautoga ja türklased uudiga. 
Alates 1970. aastatest on püütud traditsioonilist muusikat siduda muude ülemaailmselt levinud stiilidega. Rahvaliku, populaarse ja muude muusikastiilide seos Kreeka muusikaga on väga tugev. Üksikud Küprose lauljad on saavutanud suurt edu ka Kreekas (Ánna Víssi, Elefthería Eleftheríou jt.).
Nikolai Maim

Nikolai Maim (26. veebruar 1884 Tartu – 10. jaanuar 1976 Orangeburg, New Yorgi osariik, USA) oli Eesti õigusteadlane.

Elulugu

Maim oli kaupmehe ja ettevõtja poeg. Ta õppis 1903–1908 Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1909 Moskva Ülikooli õigusteaduskonna kandidaadikraadiga (cand. iur.). Sellele järgnesid mag. iur. (riigiõigus, 1915, Tartu Ülikool) ja dr. iur. (1928, TÜ), väitekiri "Парламентаризм и суверенное государсто" (Tartu, 1927).
1915–17 oli Maim Venemaa Siseministeeriumi ametnik, 1918–1919 Eesti Vabariigi siseministri abi ja Välisministeeriumi juriskonsult, 1919 Asutava Kogu liige. 1919 asus tööle Tartu Ülikooli riigiõiguse professori kohusetäitjana ja õigusteaduskonna dekaanina. Pärast Tartu rahu sõlmimist korraldas 1920 Tartu Ülikooli raamatukogu tagasitoomise Venemaalt.
1919–1924 oli Tartu Ülikooli riigiõiguse professori kohusetäitja, 1924–1928 erakorraline professor, 1928–1944 professor (1940/41 oli degradeeritud lühiajaliselt õigusteaduskonna dotsendi staatusse), ühtlasi 1919–24, 1931–35 ja 1937–40 ka õigusteaduskonna dekaan.
1944 lahkus ta koos perega Saksamaale, oli 1945–50 Marburgi Ülikooli õigusteaduskonna võrdleva riigiõiguse erakorraline professor. Aastast 1950 elas USA-s. Oli Eesti Teadusliku Ühingu Ameerikas asutajaid (1950) ja esimees, seejärel auliige.

Teadustöö

Nikolai Maim oli esimene eestlane, kes kaitses TÜ-s magistriväitekirja õigusteaduses, rahvusülikooli esimene riigiõiguse professor, TÜ õigusteaduskonna rajajaid ja eestikeelse õigushariduse ning -teaduse alusepanijaid. Ta andis olulise panuse eestikeelse õigusterminoloogia kujunemisse ning arendas ka eestikeelset võrdlevat riigiõigust. Tema teaduslikud huvid olid 1919–1934 seotud parlamentarismi, riikliku suveräänsuse ja demokraatia uurimisega ("Parlamentarism ja fašism").
Kohaliku omavalitsuse ajaloolise arengu uurimise tulemusena ilmus 1911 esimene eestikeelne ülevaateteos "Omavalitsuse edenemislugu Liivimaa mannermaal". 1917 osales Maim Eesti- ja Liivimaa haldussüsteemi muutmise aluseks olevate õigusaktide koostamisel Venemaa Siseministeeriumis. Ta töötas välja ka Tuva kohaliku omavalitsuse seaduse eelnõu, mis bolševike võimuhaaramise tõttu jäi ellu viimata.
1930. aastatel hakkas Maim enam huvituma rahvusvaheliste organisatsioonide rollist (sh Rahvasteliit: "Völkerbund und Staat" (1931–1932) jm) riikidevahelises suhtlemises. 1934 asus ta uurima riigiteaduse suunda, mille nimetas mundoloogiaks (Weltwissenschaft).
USA-s, omamata võimalust olla riigiõiguse professor, jäi Maim kõrvale tollal toimunud moodsast riigiteaduse diskussioonist, kuigi tema varasemaid vaateid oli USA erialakirjanduses tutvustatud juba 1933. aastal. Ilmar Tammelo vahendusel said Maimi ideed mundoloogiast pärast Teist maailmasõda teatavaks Sydney Ülikooli rahvusvahelise õiguse ja õigusfilos teadlasele Julius Stone'ile (1907–1985), kes võttis need ideed paljuski üle ja arendas edukalt, pälvides teadusmaailmas laialdase tuntuse. Osa Maimi töödest on koondatud sarjas "Eesti mõttelugu" 2008 ilmunud kogumikku (koostaja K. Strauss).
Rosa Luxemburg

Rosa Luxemburg (5. märts 1871 Zamość, Varssavi kindralkubermang, Venemaa keisririik – 15. jaanuar 1919 Berliin, Saksamaa) oli juudist Poola ja Saksamaa poliitik, marksist ja revolutsionäär.

Elulugu

Rosa Luxemburg sündis Venemaa keisririiki kuulunud Varssavi kindralkubermangus Zamośćis, Lublini lähedal jõukas juudi kaupmehe perekonnas. Varssavi gümnaasiumis õppides liitus põrandaaluse Poola sotsiaaldemokraatliku liikumisega. 
Aastal 1889 emigreerus Šveitsi Zürichisse. Aastail 1890–1897 õppis Zürichi ülikoolis. Sel ajal ühines ta poola poliitiliste emigrantide ringiga, kes 1893 asutasid partei Poola Kuningriigi Sotsiaaldemokraatia. Asunud 1898 Saksamaale, sai Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei vasakpoolse tiiva juhiks. 
Kritiseeris teoses "Sozialreform oder Revolution?" (1899) Eduard Bernsteini revisionismi. 
Rosa võttis osa 1905. aasta revolutsioonist Varssavis. Lähenes bolševikele, propageeris Vene revolutsiooni kogemusi. Naasnud 1906 Saksamaale, jäi Poola Kuningriigi ja Leedumaa Sotsiaaldemokraatia juhatuse liikmeks. Osales III Internatsionaali töös. Taunis militarismi ja imperialismi, eitas rahvaste enesemääramise õigust (ka Poola riigi taasloomist). 
1909. aastal eraldus poliitiliste erimeelsuste pärast oma sõbrast ja Saksa sotsiaaldemokraatia juhist Karl Kautskyst.
Rosa Luxemburg oli I maailmasõja ajal militarismivastase agitatsiooni pärast veebruarist 1915 septembrini 1918 (vaheaeg veebruarist juulini 1916) vangis. Avaldas Juniuse varjunime all illegaalse brošüüri "Die Krise der deutschen Sozialdemokratie" ("Saksa sotsiaaldemokraatia kriis"), milles ründas sotsiaaldemokraatlike juhtide sõda toetavat poliitikat, kuid eitas ka rahvusliku vabadussõja võimalikkust. 
1916. aastal liitus Rosa Luxemburg koos Karl Liebknechtiga ja Spartakusbundiga Hugo Haase juhtimisel Saksamaa SDP vasakpoolse tiiva esindajate moodustatud uue Saksamaa Iseseisva Sotsiaaldemokraatliku Parteiga, mis toetas patsifismi ning oli vastu maailmasõja jätkamisele. 
9. novembrist 1918 andis koos Karl Liebknechtiga välja põrandaalust ajalehte Die Rote Fahne, kuulus Spartakusbundi asutajate ja juhtide hulka. Võitles Novembrirevolutsiooni ajal sotsialistliku vabariigi eest. 
Spartakusbundi konverentsil Berliinis 30. detsembrist 1918 kuni 1. jaanuarini 1919 asutati Saksamaa Kommunistlik Partei. Luxemburg ja Karl Liebknecht valiti selle esimeesteks. Pärast Berliini tööliste relvastatud väljaastumist 6.–14. jaanuaril 1919 mõlemad arreteeriti ja mõrvati.

Mälestuse jäädvustamine

Ida-Saksamaa valitsus nimetas tema järgi väljaku nimega Rosa-Luxemburg-Platz ja U-Bahni (metroo) peatuse U2 liinil Berliini ajaloolises linnakeskuses, Mitte rajoonis. Volksbühne (Rahvateater) asub Rosa-Luxemburg-Platzil.
Trichosanthes dioica

Levik

Trichosanthes dioica on kultuurtaimena levinud Indias ja Bangladeshis.

Kasutamine inimeste poolt ja toimed

Ajurveedas kasutatakse lehti palavikualandaja, diureetikumi, südametoonikumi ja lahtistina ja haavandite vastu.
Taime kasutatakse epilepsia ravis, alopeetsia, mitme nahahaiguse ja diabeedi korral.
Antimikrobiaalne toime: Staphylococcus aureus, Klebsiella pneumonia, Escherichia coli, Pseudomonas aeruginosa, Mycobacterium smegmatis bakteritele.
Hariti & Rathee jt (1995) tõestasid Trichosanthes dioica seemneõli antibakteriaalset toimet põrnatõvebatsillile ja 
Xanthomonas malracearum 'ile. 
Loomkatsetes (laborirottidega) on T. dioica 'st valmistatud erinevatel ekstraktidel maksa kaitsev ja kolesterooli ja põletikku alandav ja immunomodulleeriv toime.
Eskimo jäätisetööstus

Eskimo jäätisetööstus oli aastatel 1934–1944 Tartus tegutsenud jäätisetööstusettevõte. Ettevõtte asutas Evald Rooma, kes hakkas seal tootma Eskimo-nimelist jäätist. Ettevõte suleti Saksa okupatsiooniaja lõpul 1944. aastal.
1987. aastal asutas Rooma Tartusse uuesti ettevõtte Eskimo, mis tootis samuti Eskimo-nimelist jäätist. See ettevõte lõpetas tegevuse 2004. aastal. Selle ettevõtte sisustuse ja retseptid annetas Rooma toiduainetööstusettevõttele Balbiino.
India Rahvuslik Teaduste Akadeemia

India Rahvuslik Teaduste Akadeemia, akronüüm INSA (Indian National Science Academy), on India teadusakadeemia peakorteriga New Delhis.
1935. aastal asutati teaduse edendamiseks Indias India Rahvuslik Teaduste Instituut (NISI). 1945. aastal tunnistas India valitsus selle riigi tähtsamaks teadusühinguks. 1970. aastast kannab ühing praegust nime.
Esialgu valis akadeemia endale presidendi kaheks aastaks, alates 1996. aastast valitakse president kolmeaastaseks ametiajaks. 1949. aastal sai presidendiks füüsik Satyendranath Bose (tema järgi nimetati osakestefüüsikas bosonid).

Liikmeskond

Akadeemial on üle 900 kodumaise liikme.
Akadeemia valib ka välisliikmeid. Praegu on akadeemial 95 välisliiget, sealhulgas kuuluvad liikmeskonda Anny Cazenave, David Gross, Murray Gell-Mann, Dan Peter Mckenzie, Vladimir Platonov, Venkatraman Ramakrishnan, John Graham Ramsay, Aleksei Starobinski, Torsten Wiesel, Peter John Wyllie ja Ahmed H Zewail.
Hubbardi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1883. aastal.
Kõrikilbis

Kõrikilbis (ladina scutum gulare, sün gulare, mitm scuta gularia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Kõrikilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paiknevad kõrikilbised harilikult, kõhu poolt vaadates, kõri piirkonnas enne kõhusoomust. Kõrikilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Tuderna raudteepeatus

Tuderna raudteepeatus oli raudteepeatus Põlva maakonnas Orava vallas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb peatuse asupaik Võru maakonnas Võru vallas Tuderna külla.
Läbi Tuderna kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889 aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Reisirongid sõitsid läbi Tuderna liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Peatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.
Tuderna raudteepeatusele eelneb Valga poolt tulles Lepassaare raudteejaam ja järgneb Piusa raudteejaam.
PricewaterhouseCoopers

PricewaterhouseCoopers (lühendatult PwC) on üks maailma suuremaid nõustamis- ja audiitorettevõtteid. Firmal on kontor ka Eestis.
PwC asutati 1998. aastal Price Waterhouse ja Coopers & Lybrandi ühinemisel.
2009. aastal teenis ettevõte 26,6 miljardit USA dollarit kasumit. Töötajaid oli PwC-l toona 163 000.
Bilobil intense

Kasutamine ja toimeained

Bilobil intense kapslid on taimne ravimpreparaat, mida soovitatakse sümptomaatiliseks raviks – ajutegevuse funktsionaalsete häirete korral eakatel isikutel ja jäsemete arteriaalse verevarustuse funktsionaalsete häirete korral. 
Kapslite manustamine parandab peaaju varustatust hapniku ja glükoosiga.
Tavapärane annustamine ajutegevuse funktsionaalsete häirete korral on 1 kapsel 2 korda päevas ja jäsemete arteriaalse verevarustuse häirete korral 1 kapsel kas üks või kaks korda päevas, hommikul ja/või õhtul.
Ekstrakti toimeaineteks on flavoonglükosiidid, ginkoliidid ja bilobaliid. Üks kõvakapsel sisaldab 120 mg hõlmikpuu lehtede standardiseeritud ja rafineeritud kuivekstrakti (35-67:1), ja see vastab 26,4–32,4 mg flavonoididele (flavoonglükosiididena); 3,36–4,08 mg ginkgoliididele A,B,C ja 3,12–3,84 mg bilobaliididele.

Kõrvatoimed

Väga harva on esinenud kõrvaltoimetena peavalu, seedetrakti kergeid häireid, ülitundlikkusreaktsiooni (väljendub naha punetuse, paistetuse ja sügelusena), seedetrakti, aju ja silma verejooksu.

Koostoimed

Bilobil intense kapslid võivad sekkuda mitmete ravimite ainevahetusse, mida metaboliseeritakse tsütokroom P450 süsteemis, seetõttu soovitatakse konsulteerida arstiga.
Ka epilepsiaravimite, nagu valproehape ja fenütoiin, tarbijad võiksid enne hõlmikpuu taimsete preparaatide tarbimist nõu pidada arstiga.
Bilobil intense kapsleid ei soovitata tarbida kui kasutatakse ravimeid, mis takistavad vere hüübimist (nagu antikoagulandid, atsetüülsalitsüülhape, mittesteroidsed põletikuvastased ravimid), kuna nende samaaegne tarvitamine võib suurendada verejooksu tekke riski.

Ohud

Hõlmikpuu lehtede kuivekstrakti toimeid ei ole uuritud väga palju alla 18-aastastel, rasedatel ja lapsi rinnaga toitvatel naistel, seega soovitatakse enne selle ravimi tarvitamist nõu pidada oma arsti või apteekriga.
Ravimis kasutatud abiained on laktoosmonohüdraaat, maisitärklis, talk, ränidioksid, magneesiumstearaat (E572), veeldatud glükoos jmt, see võib osutuda problemaatiliseks laktoosi ja glükoositalumatuse korral.
Eesti Metsakorralduskeskus

Eesti Metsakorralduskeskus (lühend: EMKK) oli aastal 1919 loodud asutus. Aastal 2003 EMKK likvideeriti ja EMKKi töö võtsid üle teised asutused.

Ajalugu

EMKK asutati 1919 Metsakorralduse Büroona. Nõukogude ajal (1945–1990) kandis EMKK mitmeid nimesid; aastal 1990 ennistati nimi Eesti Metsakorralduskeskus. Aastal 1997 läks EMKK osaühinguna Keskkonnaministeeriumi alluvusse. Aastal 2003 EMKK likvideeriti ja EMKKi riiklike metsakorraldusandmebaaside haldamise võttis üle Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus, metsakorraldusteenust hakkasid pakkuma aga mitmed teised ettevõtted, nt OÜ Metsakorralduse büroo.
Viljuse

Viljuse oli küla Jõgevamaal. 
1601 on mainitud paika nimega Willeß, 1816 Willuste, 1839 Wiluse.  
1977 liideti Viljuse küla Tagumaa külaga.
Lagunemine

Lagunemine on millegi jagunemine väiksemateks osadeks. Näiteks mikromaailma vaadeldes,  võime tõdeda keemiliste ainete molekulide lagunemist väiksemateks aineosadeks, väiksemateks molekulideks või aatomiteks. Aatomid on üldjuhul väga stabiilsed, aga kui nad puutuvad kokku piisavalt suure energiaga, saavad ka aatomid osadeks jaguneda, laguneda. Veelgi stabiilsemad on suurema osa keemiliste elementide isotoopide aatomite tuumad. Ometi võivad laguneda ka nemad. Kaasaegse teadusliku maailmapildi järgi ei saa aga lagunemine toimuda  
lõputult. Osakesed ei saa laguneda väiksemaks kui 
elementaarosakesed, kaasaegse teadusliku maailmapildi alusena esindab seda osakestefüüsika standardmudel. Energiatkandvad või fundamentaalseid vastastikmõjusid vahendavad energiaosakesed on piiratud kvantitatiivse suurusega, Universumis väikseima veel tähendust omava suurusega - Plancki konstandiga. Samuti teeb osakeste lagunemise võimatuks  elektrilaengu jäävuse seadus. Osakesed, millel on elektrilaeng ei saa laguneda väiksemaks kui on elementaarlaengu suurus. (Kvarkidel võib olla küll 1-st väiksem laeng, kuid kvargid ei saa eraldi, üksikult eksisteerida. Nad moodustavad ikka koos teistega tervikuid, mille laeng on 1 või siis kogu hadroni peale kokku 0). 
Makromaailma vaadates lagunevad ühiskondlikud korrad, riigid, ettevõtted, organisatsioonid, pered, inimesed ja teised elusorganismid, eluta aine jne. Lagunemine nagu ka surm on üks pool, eluliselt tähtis, vältimatult vajalik osa looduslikust ringkäigust. Samuti nagu ainevahetuse, metabolismi protsessides katabolism või pidevalt toimuv apoptoosi nähtus meie kõigi kehades. Kosmilisi objekte, universumit, megamaailma vaadeldes peame tõdema, et ka tähed ja teised kosmilised objektid sünnivad, muutuvad ja lagunevad.  
Kõik mis on tekkinud, sündinud võib laguneda ja tõenäoliselt mingi aja jooksul ka laguneb. Küsimus lagunemisest taandub küsimusele ajast. Kui pika aja jooksul midagi vaatleme. Seda, kas kunagi, juhul kui "lõppeb" meie universumi eksistents, võivad laguneda ka meile igaveste ja kindlatena tunduvad loodusseadused...neid kirjeldada aitavad matemaatika, füüsika loogilised tõdemused ise, me keegi ei tea. See on pigem usu, filosoofia küsimus.
Hopa raudteejaam

Hopa raudteejaam (läti Ape raudteejaam) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Hopa piirkonnas Hopas. Jaam asus Gulbene raudteejaamast 59,7 kilomeetri kaugusel.
Jaam avati aastal 1903, mil valmis sealne raudtee. Toona jäi jaam Valga kreisi Apekalnsi kihelkonda Ape mõisa maadele ja kandis nime Hoppenhof. Aastal 1919 pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut sai sellest Opa piirijaam. Aastal 1927 nimetati jaam ümber Ape raudteejaamaks. Algsetest hoonetest on säilinud veetorn ja vedurite manööverdamiseks mõeldud kolmnurk, mis viis saekaatri juurde.
Reisijatevedu lõpetati sealsel raudteelõigul aastal 1970, raudtee suleti lõplikult aastal 1973.
Kajari Klettenberg

Kajari Klettenberg (sündinud 1966) on Eesti sõjaväelane (kolonel).
Lõpetas 1984. aastal Johan Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli.
Alates 1992. aastast on ta Eesti Kaitseväe tegevteenistuses. Ta on teeninud Kupejanovi Üksik-jalaväepataljoni pioneerirühma ülemana, Kaitseliidu peastaabi pioneeriteenistuse ülemana, Tartu Üksik-jalaväepataljoni ülemana ja Maaväe Staabi pioneeriteenistuse ülemana.
Aastatel 2005-2007 teenis ta Kaitseliidu Tallinna Maleva pealiku ametikohal ning oli aastatel 2007-2013 Kaitseliidu peastaabi ülem. Aastal 2012 täitis Klettenberg ajutiselt Kaitseliidu ülema kohuseid. 
Alates 2014. aastast teenis Klettenberg Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides.
Nitriitimine

Nitriitimine on terase pinna rikastamine lämmastikuga. Protsessi eesmärk on saada suure kõvaduse ja kulumiskindlusega pinnakiht. Nitriitimisel suureneb ka pinna väsimustugevus ja korrosioonikindlus.
Nitriitimisprotsess seisneb detaili kauaaegsel (kuni 60 tundi) kuumutamisel ammoniaagis kõrgel temperatuuril. Selleks kasutatakse terasmuhvleid, millest läbi lastakse ammoniaak. Temperatuuril 500–600 °C ammoniaak dissotsieerub, seejuures moodustub vesinik ja atomaarne lämmastik
NH₃ = 3H+N.
Lämmastiku aatomid difundeeruvad α-raua kristallvõrre, moodustades selle raua nitriidid. Suure kõvaduse annavad terasele legeerelementide kroomi, molübdeeni ja alumiiniumi nitriidid. Nitriiditud terase kõvadus Vickersi skaala järgi ulatub kuni 1200 HV, samas kui tsementiiditud terase kõvadus ei ületa 900 HV.
Nitriitimiseks kasutatakse kesksüsinikusisaldusega legeerteraseid kroomiga, alumiiniumiga ja molübdeeniga (vene terased 38Х2МЮА, 35ХМА, 38Х2Ю), sobivad ka mõned sarnased stantsiterased (3Х2В8, 5ХНМ).
Tavaliselt nitriiditakse pärast detaili lõplikku mehaanilist ja termilist töötlemist-karastamist kõrgnoolutusega. Selle tulemusena saab detail suure tugevuse ja sitkusega sorbiitse struktuuri, mis säilib ka pärast nitriitimist. Südamiku suur tugevus tagab selle, et kõva ja habras pealiskiht ei vaju kõrgel koormusel sisse. Kõva nitriiditud pind ei vaja järgnevat karastamist nagu tsementiitimisel – see on nitriitimise eelis tsementiitimisega võrreldes.
Nitriiditud kihi paksus on tavaliselt 0,2–0,3 mm. Madala temperatuuri (500–600 °C) tõttu on lämmastiku difusiooni temperatuur tunduvalt madalam (alla 0,01 mm/tunnis) kui süsiniku difusioon tsementiitimisel. Seetõttu on ka nitriitimise kestus pikem, kuni 60 tundi.

Eelised (võrreldes tsementiitimisega)

Eelisteks on suur pinnakõvadus ja kulumiskindlus, need omadused säilivad ka kuumutusel kuni 500 °C. Pinnakihis on suured survepinged, mis soodustavad detaili väsimustugevust. Pärast nitriitimist ei ole vaja karastamist, mis vähendab võimalike karastusdefektide ilmumist. Nitriiditud pind on korrosioonikindel.

Puudused (võrreldes tsementiitimisega)

Peamiseks puuduseks nitriitimisel on protsessi pikk kestus ja (erinevalt tsementiitimisest) kasutatavate legeerteraste kallidus. Samuti on nitriitimine ammoniaagi kasutamise tõttu keskkonnaohtlik, kuna ammoniaak on inimesele väga mürgine. Seepärast kasutatakse nitriitimist ainult selliste vastutusrikaste, raskkoormatud detailide valmistamiseks, mille puhul on nõutav pinna kõrget kvaliteet.
Terase termiline töötlemine
Aliteerimine | Karastamine | Lõõmutamine | Nitriitimine | Noolutamine | Normaliseerimine | Tsementiitimine | Tsüaneerimine
Tartu gümnaasium (1630–1632)

Tartu gümnaasium oli 1630–1632 tegutsenud Eesti esimene luteri usu gümnaasium. 1632 muudeti gümnaasium Academia Gustaviana'ks (praeguse nimega Tartu ülikool).
Koolis õpetati seitsme vaba kunsti aineid, klassikalisi keeli, usu-, õigus- ja arstiteadust. Kooli esimene rektor oli Uppsala ülikooli professor Raicus (suri 1631).