google/wiki40b huggingface dataset:
Jaht Punasele Oktoobrile

Sisu

1984. aastal määratakse Marko Aleksandrovitš Ramius uue kõrgtehnoloogiaga varustatud Typhoon-klassi allveelaeva Punane Oktoober komandöriks. Laeva pardal on tiguajam, mis muudab laeva sonaritele nähtamatuks. Ramius saab käsu minna koos Alfa-klassi allveelaevaga V. K. Konovalov harjutustele. Konovalovi komandör on kapten Tupolev, kes on Ramiuse endine õpilane. Merel olles tapab Ramius laeva poliitilise ohvitseri, vanemleitnant Ivan Putini ja määrab uue kursi üle Atlandi ookeani, USA idarannikule.
Järgmisel hommikul teavitab CIA analüütik Jack Ryan koosolekul viibivaid valitsusametnikke Punase Oktoobri sadamast lahkumisest ja tutvustab neile ohtu, mida laev endast kujutab. Ametnikud saavad muuhulgas teada, et Nõukogude merevägi jälitab laeva ja vastavalt käsule peavad nad laeva võimalusel uputama, sest kardetakse, et Ramius ründab ilma loata USA-d. Ryan seevastu usub, et Ramius soovib pooli vahetada ja USA poolele üle tulla. Ryan suundub kiiresti USA allveelaevale USS Dallas, et oma teooriat tõestada. Samal ajal arvab Tupolev ära Ramiuse kursi ja asub samuti teele USA idakalda poole.
Punase Oktoobri tiguajam saab riskantsete manöövrite ajal kannatada ja Dallase sonaritehnik Jones, kes on avastanud viisi Punase Oktoobri avastamiseks, määrab kursi, et laev peatada. Jack Ryan korraldab kohtumise Dallasega keset ookeani ja üritab pardale jõudes veenda laeva kaptenit Bart Manuscot, et see Punast Oktoobrit ei uputaks, vaid kontakteeruks sellega, et teada saada Ramiuse kavatsused.
Nõukogude suursaadik informeerib USA-d, et laev on tagaotsitav ja palub USA mereväe abi laeva uputamisel. Vastav korraldus edastatakse kõigile USA sõjalaevadele, sealhulgas Dallasele. Siiski jääb Ryan endale kindlaks, et Ramius soovib üle joosta ja suudab selles ka Manuscot veenda. Kui Dallas Ramiusega ühendust võtab, on viimane vapustatud, et ameeriklased ta plaani ära arvasid. Ta lavastab reaktoririkke, et enamus meeskonda laeva maha jätaks ja lubab Ryani, Manusco ja Jonesi pardale. Seejärel palub Ramius Manuscolt endale ja oma ohvitseridele asüüli.
Ootamatult ründab laeva Konovalov. Samal ajal, kui kaks allveelaeva omavahel manööverdavad, avab laeva kokk Loginov, kes on tegelikult GRU salaagent, tule meeskonna pihta. Täitevohvitser Vassili Borodin saab surmavalt haavata ja Loginov põgeneb raketišahtide juurde. Hiljem haavab ta ka Ramiust. Ryan laseb Loginovi varsti maha, et ta ei jõuaks raketti detoneerida, et nii laev hävitada. Dallase abiga suudab Punane Oktoober manööverdada nii, et Konovalov hävib omaenda torpeedo tabamusest. Pärast seda sõidab laev Penobscoti jõkke, et seal varjuda.
Tuuslar (ajakiri)

Tuuslar : kirjandus-kunst-pilge oli huumoriajakiri, mis ilmus 1922. aasta detsembris Tallinnas. 
Kaastööd ajakirjale tegid Konstantin Osvet, esikaane ja illustratsioonid joonistas Arnold Vihvelin ja lisaks Gustav Mootse.
Ajakirja tükiti Tallinna trükikojas Täht. Hinnaks oli 30 marka. Kokku ilmus vaid 2 numbrit.
Roman von Rosen

Roman von Rosen (24. veebruar 1847 (ukj) Tallinn – 31. detsember 1921 New York) oli baltisaksa päritolu Venemaa õuemeister ja diplomaat.
Ta oli konsul Yokohamas, saatkonna sekretär ja saadik Tokyos, peakonsul New Yorgis, saadik Mehhikos.
Tema isa oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane Robert von Rosen.
Akadeemiline veerandtund

Akadeemiline veerandtund (ka akadeemiline veerand) on paljude riikide ülikoolides kehtiv akadeemiline tava, et loengud, seminarid või ka kohtumised, mille algusajaks on märgitud täistund, algavad tegelikult veerand tundi hiljem. Täpsustuseks võidakse kellaaja juures kasutada ladinakeelseid väljendeid cum tempore ("ajaga"; lühend c.t.) või sine tempore ("ajata", lühend s.t.). Viimane tähendab seda, et loeng vms algab täpselt, ilma akadeemilise veerandtunnita.
Akadeemiline veerandtund on pärit ajast, kui kellaaega arvestati suuresti kirikukella löömise järgi. Kui kell lõi täistundi, oli üliõpilastel aega 15 minutit loengusse jõudmiseks. On arvatud, et see tava pärineb Uppsala Ülikoolist.
Munitsipaalrajoon

Munitsipaalrajoon on omavalitsusüksus mitmes riigis. Tegu on haldusüksuse või selle osaga, kus teostatakse omavalitsuslikku haldamist.

Munitsipaalrajoonid Venemaal

Venemaal on munitsipaalrajoon (vene keeles муниципальный район) munitsipaalmoodustise liike. Aastatel 2003–2006 Venemaal läbi viidud munitsipaalreformi käigus moodustati munitsipaalrajoonid praktiliselt kõigis Venemaa regioonides. Enamik neist kattub territooriumilt haldusrajooniga. Munitsipaalrajoonid võivad hõlmata mitu linna- ja külaasundust.
Venemaa keskalluvusega linnade Moskva ja Peterburi rajoonides moodustatud omavalitsusüksusi nimetatakse munitsipaalringkondadeks (vene keeles муниципальный округ). Munitsipaalringkonnad on moodustatud ka kolmandas Venemaa keskalluvusega linnas – Venemaa Föderatsiooni poolt õigusvastaselt okupeeritud ja annekteeritud Ukraina territooriumil asuvas Sevastopolis.
Probleemiruum

Probleemiruum (inglise keeles problem space ehk problem domain) on kontseptuaalne või formaalne ala, mille määratlevad kõik võimalikud olekud, mida saab kasutada konkreetse probleemi lahendamisel arvessetulevate elementide ja operatsioonide vaheliste interaktsioonide analüüsis.
ByeAlex

ByeAlex (kodanikunimega Alex Márta; sündinud 6. juunil 1984 Kisvárdas) on Ungari indie-poplaulja. 
Ta esindas Ungarit 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös Rootsis lauluga "Kedvesem". Finaalis sai ta 84 punktiga 10. koha.
Iduse raudteepeatus

Iduse raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Mazsalaca piirkonnas Sēļi vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 138,3 km kaugusel.
Peatus avati 4. detsembril 1937, et teenindada piirkonda, kus Sēļi valda läbiv tee ristus raudteega. Aastal 1977 uuendati sealset taristut. Viimane rong peatus seal aastal 1996. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Peatuse likvideerimise ajal kuulusid sealsete ehitiste hulka ootepaviljon ja ooteplatvorm.
Tökat

Tökat (ka: kasetõrv, ladina Pix liquida) on kasetohust valmistatud tõrv, mida kasutati hobuserakmete ja vankrimäärdena, samuti nahksaabaste ja suuskade tõrvamiseks.
Kasekoorest valmistatud kasetõrva (pix Betulinae) on kasutatud ka rahvameditsiinis ekseemi ja psoriaasi ravimisel. Kasetõrvast destilleeritakse õli (Betulae oleum empyreumaticum retification).
Tökatit kasutatakse ka šampoonides ja seepides. Tökatiseepi kasutatakse akne vastu. Naturaalne tökatiseep ei kuivenda ega ärrita nahka; sellist seepi toodavad käsitsi nii seebitootjad kui ka artisanid. Samuti on tökatiseep efektiivne infektsioonide ärahoidmisel ja elavdab nahka mikrotraumadest ja intertrigost. Tökatiseepe ja -šampoone toodetakse peamiselt Venemaal.
Eesti ala talupoegade kasutatud tökat oli enamasti sisse toodud Venemaalt. Vähesel määral tehti tökatit ka Eestis.
Raymond Bernard Cattell

Raymond Bernard Cattell (20. märts 1905 – 2. veebruar 1998) oli ameerika ja Suurbritannia psühholoog. Peamised tegevusvaldkonnad olid intelligentsuse ja isiksuseomaduste mõõtmine.
Boris Hagelin

Boris Caesar Wilhelm Hagelin (2. juuli 1892 Aserbaidžaan – 7. september 1983 Zug, Šveits) oli rootsi ärimees ja krüptograaf, mitme šifreerimismasina leiutaja. Hagelin konstrueeris masinad B-21, C-36, M-209 ja C-52.
Hagelini isa töötas Nobeli kompanii heaks Bakuus. Poeg saadeti Rootsi, kus ta õppis algul Lundsbergi internaatkoolis ja pärast Kuninglikus Tehnoloogiainstituudis. Perekond naasis Rootsi pärast 1917. aasta revolutsioone Venemaal.
Hagelini isa oli investeerinud Arvid Gerhard Dammi ettevõttesse A.B. Cryptograph ning Boris asus sinna tööle, et perekonna investeeringul silma peal hoida. 1925. aastal võttis Boris firma juhtimise üle.
Teise maailmasõja alguses asus Hagelin elama Šveitsi ja asutas seal Crypto AG, mis tegutseb edukalt tänase päevani. Ettevõttel läks hästi ja Hagelinist sai peagi miljonär.
Kaupo Meiel

Kaupo Meiel (sündinud 29. septembril 1975 Pärnus) on eesti kirjanik, toimetaja ja ajakirjanik.

Haridus

Ta lõpetas Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi 1993. aastal ning õppis seejärel Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

Töökohad

Töötas 1999. aastast ajalehes Pärnu Postimees uudistereporteri, kultuuritoimetaja ja arvamustoimetuse juhatajana. 2016. aasta sügisest 2018. aasta sügiseni töötas toimetajana Postimees Kirjastuses (varasema nimega Post Factum). Alates 2019 Eesti Rahvusringhäälingu arvamustoimetaja. 
Meiel oli aastatel 2012–2018 Eesti Televisiooni saate "Kirjandusministeerium" konsultant ja toimetaja. Telekanali ETV2 saate "Ongi Koik" stsenarist. Alates 2013. aastast kirjutab ja esitab päevakommentaare Vikerraadio saates "Uudis+".

Kirjanduslik tegevus

Kabli Päikeseloojangu Festivali raames korraldas aastatel 2011–2016 suvel Kosmonautika Puhkekeskuses "Kosmonautika kirjandusõhtu", kus on üles astunud Aapo Ilves, Jaan Pehk, Contra, Tuuli Velling, Doris Kareva, Leelo Tungal ja paljud teised eesti luuletajad.
Koostanud ja toimetanud Siim Pauklini, Contra, Jan Kausi, Indrek Hirve, Kirke Männiku ja Martin Plaseri raamatuid.
Arvamuslugusid, kirjanduskriitikat ja muud publitsistikat kirjutanud väljaannetele Postimees, Eesti Päevaleht, Pärnu Postimees, Sirp, Vikerkaar, Looming, Müürileht ja Estonian Literary Magazine.
Eesti Kirjanike Liidu liige 2008. aastast.
Raivo Korstnik

Raivo Korstnik (31. mai 1932 Uniküla, Maidla vald, Virumaa – 15. oktoober 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja kunstiõppejõud.
Ta on maalinud maastikke, kalurielu- ja merepilte ning portreid. Hilisemal loomeperioodil  maalis ta sürrealistlikke teosed. Raivo Korstnik eelistas aktiivsele näitustegevusele õppejõuna töötamist. Teadaolevalt toimus kunstniku elu jooksul vaid üks isikunäitus.
Korstnik oli alates 1957. aastast Eesti NSV Kunstnike Liidu (1990. aastast Eesti Kunstnike Liit) liige.

Haridustee ja töökäik

Korstnik õppis Sargvere ja Koigi algkoolis. 1951. aastal lõpetas ta Paide Keskkooli. Õpiajal tegutses ta Paide kino "Aurora" kunstnikuna. 1957. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Aastatel 1961–1980 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja 1979–1992 ERKI (1989. aastast Tallinna Kunstiülikool) õppejõuna.

Retrospektiivnäitus 2017. aastal

31. mail 2017 toimus Fahle galeriis Raivo Korstniku 85. juubeliaastale pühendatud retrospektiivnäituse "Tagasivaates: sotsrealismist modernismini" avamine. Näitus andis läbilõike Raivo Korstniku loomingust perioodil 1960–1992. Suur osa eksponeeritavat loomingust jõudis avalikkuse ette esmakordselt (teosed pärinesid kunstniku perekonna erakogust). Näitusel oli lisaks enim kajastatud 1960. aastatel loodud loomingust olulisel kohal ka hilisemast loomeperioodist pärinevad sürrealistlikud teosed.
Kaserahu mõis

Kaserahu mõis (saksa keeles Birkenruh) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.
Mõis asutati 1884 Pikva mõisast eraldatud alast.
20. sajandi algul oli mõisa omanik ühiskonnategelane Eduard Virgo. Seal perioodil suvitasid ja kirjutasid seal oma teoseid näiteks Marie Under, Friedebert Tuglas, Artur Adson ning A. H. Tammsaare.
Ardon

Ajalugu

Asula rajati 1824. aastal, 1964 sai linnaõigused.
Linna läbib raudtee.
Gilmeri maakond (Lääne-Virginia)

Gilmeri maakond (Gilmer County) on maakond USA-s Lääne-Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°92' N, 80°85' W.
Maakonna halduskeskus on Glenville.
Maakonna pindala on 881 km². Veekogusid ei ole.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8963. Aastal 2000 oli elanike arv 7160.
2010. aastal asus ainus maakonna foor Glenville'is.

Ajalugu

Gilmeri maakond moodustati 3. veebruaril 1845 Lewise ja Kanawha maakonna osadest. Maakond on nime saanud Lääne-Virginia kuberneri Thomas Walker Gilmeri järgi.
Peter Naur

Peter Naur (25. oktoober 1928 – 3. jaanuar 2016) oli taani arvutiteadlane.
Ta oli üks programmeerimiskeele Algol-60 loojaid.
Alates 1990. aastaist rõhutas ta eriti William Jamesi ja ka Otto Jesperseni tööde tähtsust mõtlemise mõistmisel, ning nende unustussejäämist suures osas 20. sajandi psühholoogias.

Teosed

Naur, Peter 1995. Knowing and the Mystique of Logic and Rules. Kluwer.
Sõmeru vald (1939)

Sõmeru vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kaarli külanõukogu, Kohala külanõukogu ja Uhtna külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Rakvere rajooni koosseisu.
Friedrich August I

Friedrich Augusti sisepoliitika riigijuhina

Friedrich August oli suhteliselt vabameelne ja valgustatud valitseja, tänu läbiviidud kohtureformidele sai ta endale hüüdnimeks "Õiglane".

Friedrich Augusti välispoliitika riigijuhina

1789. aastal pärast Prantsuse revolutsiooni sõdis Saksimaa Friedrich Augusti juhtimisel siiski esialgu revolutsionääride vastu (alates 1796. aastast), kuid pärast Napoleon I võitu Preisimaa üle Jena ja Auerstadti lahingus liitus Friedrich August Napoleon Iga. Temast sai Prantsuse keisri Napoleon I üks ustavamaid liitlasi, tänu millele sai temast 1806. aastal lisaks Saksi kuningale ka Varssavi hertsog Fryderyk August I nime all (seda ka tänu sellele, et varem olid kaks Saksi kuurvürsti olnud Poola kuningad). Friedrich August jäi Napoleoni liitlaseks kuni 1813. aastani, mil tolle vastased Saksimaa vallutasid. Kuningas langes preislaste kätte sõjavangi. Maal hakkas kehtima Vene okupatsioon ning tundus, et riik annekteeritakse Preisimaa poolt.
Viini kongressil suutis Friedrich August tänu Austria keisri Franz I ja teiste valitsejate toetusele oma riigi, ehkki tunduvalt vähendatud kujul, siiski säilitada.
Pärast Friedrich Augusti surma järgnes talle troonil tema vend Anton.
Larissa Rodman

Larissa Rodman (aastani 1968 Aitova, sündinud 4. detsembril 1946 Tallinnas) on Eesti arstiteadlane ja allergoloog.

Elulugu

Larissa Rodman on ökonomisti tütar.
Lõpetas 1971 Leningradi Pediaaatria Instituudi; meditsiinikandidaat (1981, TÜ), väitekiri "Этиологические особенности бронхиальной астмы (на примерe Эстонской ССР)". Oli 1971–74 Tallinnas jaoskonna pediaater, 1974–82 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kutsepatoloogilise osakonna nooremteadur, 1982–91 vanemteadur, 1992–1995 firmas Vitalis allergoloog, aastast 1995 OÜ Alefo Medikon direktor-allergoloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: allergiliste haiguste diagnostika ja ravi.
Tatjana Muravjova

Tatjana Muravjova (sündinud 13. jaanuaril 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik.

Haridus

Tatjana Muravjova on lõpetanud Tallinna 23. Keskkooli 1966 ning Venemaa G. V. Plehhanovi nimelise Majandusakadeemia majanduse erialal 1970.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Muravjova on töötanud Riikliku Plaanikomitee Arvutuskeskuse osakonnajuhatajana 1970–1987, Eesti Hoiupanga juhatuse liikmena 1987–1993, RASi Eesti Loto personalidirektorina 1993–1997 ning Balti Kindlustuse ASis projektijuhina 1997–1999.
Ta on E-Arsenali nõukogu liige, ASi Tallinna Lennujaam nõukogu liige, Eesti Tagatisfondi nõukogu liige ning naisteklubi AGORA liige.

Poliitiline tegevus

Tatjana Muravjova oli Tallinna Haabersti linnaosa vanem 1999–2004 ning Tallinna abilinnapea 2004–2005. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1996, X Riigikogu liige (2005–2007) ning XI Riigikogu liige (2007–2011). Muravjova on Eesti Reformierakonna liige alates 2002, ta on Reformierakonna juhatuse liige.
Adam-Ludwik Sokolowski

Adam-Ludwik Sokolovski (ka Korwin-Sokołowski; 1896–1979) oli Poola sõjaväelane.
1933 anti talle Kotkaristi III klassi teenetemärk.
Tripimadu

Levila

Need maod on levinud Põhja-Ameerikas ja Guatemalas.
Karl Johannes Teel

Karl Johannes Teel (ka Karl Johannes Teer-Teel; 22. september 1897 Tartu – 11. jaanuar 1950 New York) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1929 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1929–1935 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni "Ugala" vilistlane.
Ta oli aastatel 1936–1938 Tartu praostkonna adjunktõpetaja, seejärel oli ta vikaarõpetajaks Rakvere Kolmainu, Tartu Peetri ja Tartu Maarja koguduses.
Aastal 1944 lahkus ta Saksamaale, ta oli eesti põgenike vaimulikuks Schleswig-Holsteinis ja Alam-Saksimaal. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse, kus ta aastal 1950 suri.
Ladina keel

Ladina keel (lingua Latina) on indoeuroopa keelkonna itali rühma kuuluv keel, mida algselt kõnelesid latiinid Latiumi maakonnas, mille keskus oli Rooma.
Ladina keel on surnud keel, kuid ta elab edasi ladina kõnekeelest (vulgaarladina keelest) kujunenud romaani keeltes. Siiski on Euroopas tänapäeval veel umbes 100 inimest, kes on suutelised ladina keelt täiesti vabalt rääkima.  
Vanimaid säilinud ladina keele mälestisi on nn duenos-inskriptsioon.
Rooma riigikeelena oli ladina keel kõige tähtsamaid antiikaja keeli. Rahvastiku elava kõnekeelena kadus ladina keel käibelt 8. sajandil.Keskajal püsis see kiriku- ja teaduskeelena, osalt ka halduskeelena. Kuigi ladina keel on hiljem neist valdkondadest taandunud, on arstiteaduses ja bioloogias ladinakeelsed nimetused ja oskussõnad kasutusel tänapäevalgi. Ka muu sõnavara ammutamine ladina keelest jätkub. Ladina keele ja selle kaudu vanakreeka keele osiseid on hulgaliselt eestigi võõrsõnavaras (ladina keelest näiteks aula, kommunism, vitriin).
Vatikanis on ladina keel riigikeel. 
Enamikus Euroopa keeltes kasutatakse ladina kirja, mis võeti algselt kasutusele ladina keeles kirjutamiseks.
Kieran Setiya

Kieran Setiya (sündinud 1976) on USA filosoof.
Ta on Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi professor.
Peiulill

Peiulill (Tagetes) on taimeperekond korvõieliste sugukonnas. Eesti keeles võidakse kasutada selle perekonna taimede kohta ka nimetust tageetes.
Perekonda kuulub 56 liiki. Nad kasvavad pärismaisena Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Mitmed liigid on naturaliseerununa levinud paljudes maailma piirkondades. Mitmeid liike kasutatakse laialdaselt dekoratiivtaimedena.
Eestis pärismaiseid peiulilleliike ei leidu.
Tutkas

Välimus

Tutkas on keskmise suurusega kahlaja, isaslinnud on emastest märgatavalt suuremad – isaste kehapikkus on 29–32 cm ja tiibade siruulatus 54–60 cm, emastel vastavalt 22–26 ja 46–49 cm. Kõige silmatorkavam välistunnus on isaslindude pesitsusaegne sulgkrae.

Levik ja asurkonna seisund

Tutkas pesitseb Euraasia tundravööndis ja parasvöötmes. Liigi üldarvukuseks on hinnatud 2 280 000 pesitsevat emaslindu. Tutka Euroopa haudeasurkonda hinnati 1990. aastatel mõõdukalt kahanevaks, sealhulgas vähenes tema arvukus võtmetähtsusega pesitsusaladel Venemaal ja Rootsis. Eesti asurkond kahanes sel perioodil enam kui poole võrra ja see suundumus on jätkunud. Kui veel 1998–2002 pesitses siin hinnanguliselt 100–200 emaslindu, siis aastaks 2010 on Eestis säilinud tutka asurkonna suurus kahanenud 10–30 emaslinnuni.

Pesitsemine

Tutkas pesitseb erinevatel avamaastikel – tundras, lammi- ja rannaniitudel ning soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on neli rohekasbeeži, tumeda häguse mustriga muna.

Käitumine

Väljaspool pesitsusaega on tutkas parvelise eluviisiga ja võib moodustada väga suuri kogumeid.
Tutka emaslinnud valivad sigimispartneri isaste turniirilaadse mängurituaali põhjal. Mäng ja paarumine toimub väljakujunenud mängupaikades.

Toitumine

Tutkas toitub niisketel rohumaadel ja pehmes mudas. Tutka toiduks on peamiselt selgrootud, eriti putukate valmikud ja vastsed, ka väheharjasussid. Väljaspool pesitsusaega on oluline ka taimne toit, peamiselt seemned.

Rahvapärased nimetused

Isaslindude turniirikäitumise järgi on tutkast nimetatud näiteks riiukukeks, rookukeks, sopakukeks, tapakikkaks.
Priit

Priit on eesti  mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Priit 3542 mehel. Priit oli esinemissageduselt 29. mehenimi. Priit oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Priit vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 56,11.
August Pärl

August Pärl (25. detsember 1923 Kurla, Kabala vald – 6. juuni 1994 Kabala vald) oli eesti kultuuritöötaja.
Ta asus aastal 1932 õppima Kabala algkooli, mille neljanda klassi lõpetas aastal 1935. Seejärel õppis Tartu Pedagoogiumi algkoolis, mille lõpetas aastal 1937. Aastatel 1937–1938 õppis Tallinna 7. progümnaasiumis. Aastal 1938 asus õppima Türi gümnaasiumi, mille lõpetas aastal 1943.
1. augustil 1948 sai temast Kabala rahvamaja juhataja. Ta asutas aastal 1964 Kabala puhkpilliorkestri. Ta juhtis üle 40 aasta Kabala kultuurielu rahvamaja juhatajana ja kultuurimaja direktorina. Ta oli dirigent, koorilaulja ja orkestrijuht ning mängis mitut pilli. Iga aasta juulikuu lõpus korraldas ta Kabalas laulupeo ja osales Järvamaa laulupidude korraldamises. Temata poleks Kabala mõisa parki laulukaart ehitatud.
Ta oli Eesti Kongressi liige.
August Pärl suri 6. juunil 1994 ja ta maeti Arussaare kalmistule.

Isiklikku

Tema vend Andres Pärl oli loogik ja psühholoog.
Mande keeled

Mande keelkond kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda (ehk Nigeri-Kongo keeled). Mande keelkonna keeli kõneldakse Lääne-Aafrikas.
Hõberemmelgas

Kirjeldus

Hõberemmelgas kasvab 25–30 meetri kõrguseks ja ta tüve läbimõõt on kuni 3 meetrit. Hõberemmelga lehed on kuni 12 cm pikad, peensaagja servaga, pealt hallikasrohelised, alt siidkarvased. Leheroots kuni 0,5 cm pikk, tavaliselt näärmetega. Puu õitseb lehtede puhkemise ajal, mai teises pooles. Isasurvad on väävelkollased ja kuni 10 cm pikad, emasurvad on rohekad ja 2–3 cm pikad. Vili on kahe poolega kupar, mis sisaldab palju väikesi karvatutiga seemneid. Viljad valmivad augustis.

Konsordid

Hõbepajudel toituvad teiste seas paju-võrgendikoid.
Kuutõverohi

Levila

Suuremad levilad on Põhja-Ameerika ja Edela-Hiina metsad ning mäed. Eestis levinud liigiks on harilik kuutõverohi (Polygonatum odoratum), esineb ka mitmeõielist kuutõverohtu (Polygonatum multiflorum). Aedades kasvatatakse kultuurtaimena aed-kuutõverohtu (Polygonatum x hybridum).

Kirjeldus

50–70 cm kõrgused maapinna lähedalt püstised varred lõppevad kaarjalt. Vartel asuvad hajusalt ovaalsed lehed. Lehekaenlais ripuvad väikesed valged või rohekasvalged kelluka- või torukujulised õied. Mõned liikide õied on lõhnavad. Viljad punased või sinakasmustad ja kergelt mürgised. Kuutõverohud paljunevad pikkade ja jõuliste risoomidega.
Kalda tee

Kalda tee on tänav Tartus Annelinnas.
Kalda tee algab Sõpruse puiestee ja Pika tänava ristumiskohas olevalt ringteelt ja suundub kagusse. Kalda tee lõppeb Mõisavahe tänavaga ristudes, sellest edasi kulgeb samas suunas Lammi tänav.
Tee pikkus on umbes 1,4 km.

Kalda tee 29

Kalda tee 20 oli 2008. aastani Anne turg. Praegu on seal tühi plats
Metafüüsika 1

"Metafüüsika" 1. raamat ehk "Metafüüsika"  raamat Α on Aristotelese teose "Metafüüsika" esimene raamat. 
Raamat käsitleb tarkuse olemust ning vaatleb Aristotelesele eelnevat filosoofiat selle alusel, mis laadi põhjusi üks või teine filosoof otsis.
Veetase

Veetase ehk veeseis on teatud kohas (tavaliselt hüdromeetriajaamas) mõõdetud veekogu või veejuhtme veepinnataseme kõrgus kokkuleppelise tasandi ehk nullpunkti suhtes (nt merepinna suhtes).
Veetaseme kõikumisi võrreldakse pikaajalise keskmise ning mõõdetud maksimaalsete ja minimaalsete väärtustega.
Veetaseme muutumist ajas mõõdetakse hüdrograafiga.
Veetaseme tõusmine üle keskmise võib põhjustada üleujutusi, madal veetase aga segada laevaliiklust.
Hof

Ajalugu

Hof tekkis 1080. aasta paiku Rekkenze nimelise külana. Asulat mainiti kirjasõnas esmakordselt 1214. aastal. Linnaõigused saadi 1319. aastal.
Linn langes 1792 preislaste kätte ja 1806 läks see prantslaste võimu alla. Alates 1810. aastast kuulus Hof Baieri kuningriigi koosseisu. 1823. aastal hävis linn peaaegu täielikult tules.
Heimar Peremees

Elulugu

Heimar Peremees oli kaluri poeg.
Ta lõpetas aastal 1949 Kuressaare Keskkooli, 1954 TPI keemia-mäeteaduskonna insener-keemik-tehnoloogi erialal, majanduskandidaat (1967, Moskva), väitekiri "Проблемы повышения качества промышленной продукции (на примере производства минеральных удобрений". Pärast TPI lõpetamist töötas Maardu Keemiakombinaadis, oli 1969–1975 TPI majandusteaduskonna teenindusökonoomika kateedri dotsent, 1977–1978 Eesti NSV Ministrite Nõukogu teadus- ja tehnikaosakonna juhataja, 1970–1990 kõrg- ja keskhariduse ministri asetäitja, 1992–1994 TPI käitismajanduse instituudi dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: tööstusökonoomika; kõrghariduse ajalugu. Olnud Keemia Rahvaülikooli esimees, ühingu Teadus juhatuse liige, Tallinna Teadlaste Maja esimehe asetäitja