Hispaania meedia

Hispaanias on üle 150 ametliku ajalehe, umbes 1200 ametlikku telekanalit ja ligi 5000 raadiokanalit. Peamised uudisteallikad on raadio ja televisioon ning ajalehtede ja ajakirjade loetavus on Euroopa keskmisest madalam. Televisiooni vaadatavus on aga Euroopa keskmisest kõrgem.
Hispaania meedia olukorda iseloomustab suur piraatluse protsent. Riigis on palju litsentsita tele- ja raadiokanaleid ning ka internetipiraatlus on Euroopa keskmisest ligi kaks korda suurem.

Ajalugu

Hispaania ajakirjanduse juured ulatuvad 17. sajandini, mil riigis levisid esimesed väljaanded. Kõige esimesed neist (La Gazette, Le Journal des Savantes ja Le Mercure Galan) olid pärit Prantsusmaalt. Esimene Hispaanias kirjastatud väljaanne ilmus 1644. aastal ja kandis nime Gaceta Semanal de Barcelona.

Üldiseloomustus

Hispaanias oli 2008. aasta seisuga 161 päevalehte, neist 21 tasuta (võrreldes 2006. ja 2007. aastaga on need arvud mõlemad langenud). Igal aastal müüakse Hispaanias umbes 1500 miljonit ajalehte ja ajalehtede müügitulu ulatub igal aastal ligi 1300 miljoni euroni.  Hispaania ajalehed sisaldavad uudiseid sisepoliitikast, ühiskonnast, majandusest, teadusest, kultuurist, spordist jm ning kajastavad ka tähtsamaid välisuudiseid. Väga suur osa ajalehe sisust kuulub spordi kajastamisele.

Üldiseloomustus

2009. aasta seisuga oli Hispaanias 12 igal nädalal ilmuvat ajakirja, mille lugejaskond ületas 300 000 piiri. Vähemalt 300 000 lugejaga oli aga samal aastal 40 igakuist ajakirja. Iga kahe nädala tagant ilmub Hispaanias kolm märkimisväärset ajakirja, mis kõik ületavad ka 300 000 lugeja piiri. Kokku on Hispaanias iganädalaste ajakirjade lugejaid ligi 9,5 miljonit. Kaks korda kuus ilmuvaid ajakirju loeb natuke alla miljoni inimese ja igakuiste väljaannete lugejaskond on üle 15 miljoni inimese.

Ajalugu

Hispaania esimene raadiojaam Radio Ibérica alustas oma tööd aastal 1923. Francisco Franco režiimi ajal kuulus kogu raadioedastus riiklikule Radio Nacional de España (RNE) monopolile. Raadio vabanes riigivõimu alt 1977. aastal.

Üldiseloomustus

2005 aasta seisuga oli Hispaanias 4877 raadiokanalit, millest ligi pool, 1803 tegutsesid litsentsita.  Olulisimad raadiogrupid on RNE, Cadena de Ondas Populares (COPE), Sociedad Española de Radio Difusión (SER) ja Onda Cero. Neist kõige populaarsem on SER, mida kuulab päevas 4,75 miljonit inimest  ja mis on tuntud oma muusikakanalite ja uudistesaadete poolest.

Auditoorium

Raadiot kuulas 2010. aasta seisuga 55,2% hispaanlastest. Raadiouudised on Hispaanias populaarsemad kui trükimeedia, kuid televisioon on siiski populaarseim uudistevahendaja. Kõige rohkem on raadiokuulajaid vanusevahemikus 35–44 aastat, nad moodustasid kõigist kuulajatest 21,7%.

Ajalugu

Hispaania esimene telekanal La 1 alustas regulaarse programmi edastamist aastal 1956. Televisión Española (TVE) alla kuuluvad riiklikud kanalid La 1 ja 1966. aastal käivitatud La 2 olid pikka aega Hispaania ainsad telekanalid. Alles pärast diktaator Franco surma sai võimalikuks uute autonoomsete kanalite teke. Televisiooniturg avati erakanalitele täielikult aastal 1989.

Üldiseloomustus

Hispaanias oli 2008. aasta seisuga umbes 400 litsentseeritud telekanalit , millest enamus on vaid kohaliku tähtsusega. Neil on veel omakorda ligi 800 tütarkanalit. Täpset edastajate arvu on aga väga raske määrata riigi telemeediamaastiku killustatuse tõttu. Lisaks tegutsevad paljud kohalikud telekanalid ilma ametliku litsentsita.  Kanalite arvu mõjutab ka suuresti digitelevisioonile üleminek, mis jõudis Hispaanias lõpule 2. aprillil 2010. Digitaalseid Hispaania üleriigilisi kanaleid on 32, millest 24 on tasulised. Analoogpilti edastavad veel kohalikud kanalid, kuid digitelevisioon on kättesaadav juba 98,13%-le elanikkonnast. Teenusega on päriselt liitunud 83,6% Hispaania elanikest.

Auditoorium

Televisioon on populaarseim massimeedium Hispaanias, teler on igas majapidamises. Iga päev jälgib televisiooni ligi 9 inimest kümnest.  Hispaanlane vaatab päevas keskmiselt 225 minutit telerit, võrdluseks on Euroopa keskmine 218 minutit ja maailma keskmine 188 minutit.

Üldiseloomustus

Hispaanias on interneti kasutus aasta-aastalt tõusnud, kuid on siiski Euroopa keskmisest madalam. Internetikasutajaid oli 2009. aastal ligikaudu 29 miljonit, mis moodustab 71,8% elanikkonnast.  Võrdluseks olid vastavad arvud 2000. aastal 5 300 000 ehk 13,2%. Keskmine hispaanlane tarbis 2008. aastal päevas 42 minutit internetti.

Levik

Hispaania on kiire lairiba-interneti leviku poolest Euroopa keskmisel tasemel.  Sellegi poolest ei levi kiire internet maakohtadesse, mistõttu on 60% riigist kättesaadav vaid sissehelistamisega või satelliitühendusega internet.  Populaarseimad Hispaania internetiportaalid on suhtlusvõrgustik Tuentining uudisteportaalid Elmundo, Marca ja 20minutos.

Piraatlus

Probleemiks hispaanlaste internetikasutusharjumuste juures on suur piraatluse levik. 30% hispaania internetikasutajatest laevad internetist illegaalselt alla muusikat, filme, tarkvara ja muud. Euroopa keskmine vastav näitaja on 15%. Ainuüksi filmi- ja teletööstus kaotas piraatluse tõttu Hispaanias 2008. aastaga hinnanguliselt 900 miljonit eurot. USA filmitööstus on ähvardanud oma toodangu Hispaania turult ära viia, kui ei rakendata seadusi piraatluse piiramiseks. Erinevalt paljudest Euroopa maadest, näiteks Inglismaast ja Prantsusmaast, sellised õigusaktid Hispaanias puuduvad.