Noarootsi Gümnaasium

Gümnaasium

Noarootsi rootsikeelse gümnaasiumi idee pakkus välja Ell Väärtnõu. 1988. aastal hakati arutama kooli detailplaneeringut ning arengukava. Kooli loomist toetasid Rootsi Suursaatkond, Eestirootslaste Kultuuri Selts ning Soomes tegutsev rootsi kultuuriselts Svenska Odlingens Vänner, kust tuli ka gümnaasiumi esimene rootsi keele õpetaja Virve Kuula. Kaasa aitasid haridusminister Rein Loik, Läänemaa haridusosakonna juhataja Hannes Danilov ja maavanem Andres Lipstok.[1]
Gümnaasium, mis Eestis ühe esimesena hakkas kasutama nimetust "gümnaasium", alustas tööd 1. septembril 1990 samas hoones koos Noarootsi Kooliga (1.–9. klass). Avaaktusel osales palju väliskülalisi, nende hulgas ka Rootsi konsul Håkan Damm. Samal aastal algas ka Pürksi mõisahoone renoveerimine. 1995. aastal, kui mõisahoone valmis, kolis osa gümnaasiumiklasse ja ainekabinette sinna. Sestsaati on gümnaasiumis ka paralleelklassid.[1]
1992. aastal külastasid Noarootsi Gümnaasiumit Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf ja kuninganna Silvia. Lisaks neile on gümnaasiumi külastanud ka Eesti endine president Lennart Meri ja kunstnik Ilon Wikland.

Mõis

Pürksi mõisa mainitakse esimest korda ajaloos 1620. aastal. Peale Nõukogude aega otsustati lisaks gümnaasiumi loomisele hakata vana mõisahoonet koolina kasutama. Mõisa katus lasi küll läbi, aga seinad olid kenasti säilinud. 1990. aastal hakati mõisa restaureerima. 19. detsembril 1995 toimus mõisa pidulik avamine, millest võttis osa Eesti toonane president Lennart Meri. Praegu asuvad mõisas rootsi keele õppeklassid. (lk 20–22)

Loodusinfokeskus

Nõukogude ajal laudana kasutatud hoone ehitati 2011. aastal arhitekt Katrin Etverki projekti järgi ümber loodusinfokeskuseks. Seal korraldatakse loodusteemalisi konverentse, õpitubasid ja koolitusi. (21.10.2011, Lääne Elu, Riina Tobias) Seal toimub ka osa gümnaasiumi tundidest.

Traditsioonid

Noarootsi Gümnaasiumil on rida värvikaid tavasid. Nii on koolis kombeks valida igal aastal õpilaste seast Noarootsi kuningas või kuninganna, jagada õukonnaametid ning kuulutada välja Noarootsi kuningriik. Noarootsi Kuningriik on teadaolevalt üks vanimaid koolitraditsioone. Idee sai alguse I lennu kontaktidest riigikogu kuningriiklastega. I lend tegi pöördumise, et Eestist peaks saama kuningriik, ning tänu sellele andis Eesti Rojalistlik Partei NG-le turbekirja. Kuningriik asutati 28. jaanuaril 1993. Esimeseks kuningaks trooniti Jorma Friedeberg. Traditsioon on püsinud juba 24 aastat. (“Noarootsi koolilood”, M. Undo 2010)
See on eraldiseisev ja omavaoliline organ, mille eesmärgiks on Noarootsi Gümnaasiumi õpilaste meelelahutusega tegelemine ning heaolu tagamine. Selleks lahendavad nad probleeme, korraldavad aastas väga palju huvitavaid üritusi, nagu näiteks jõuluball, Royal Tälent Night, ööjalgpall jne.
Rootsi kultuuri ilminguna on üks kooli tähtsamaid pühasid luutsinapäev Sel puhul esinevad õpilased Rootsi Kuningriigi saatkonnas ning koolis korraldataval üritusel lauldakse küünlavalgel rootsikeelseid laule, süüakse saiakesi ja loetakse luuletusi.
Õpilased annavad välja kooli ajalehte Carte Blanche, mis kajastab värskemaid juhtumisi koolielus ja kätkeb ka õpilaste omaloomingut.

Ühiselamud

Kuna gümnaasiumis õpib noori mujaltki Eestist, elavad õpilased ühiselamutes. Koolinoorte kasutuses on ühiselamuna kokku 22 elamispinda, kus kõigis on tehtud ka euroremont. Igal ühiselamul on aegade jooksul välja kujunenud oma nimed, näiteks mõne varasema õpetaja järgi, kes samas korteris on elanud.

Sümboolika

Koolil on päris oma hümn “Modersmålets sång”, mis on gümnaasiumile omaselt rootsikeelne.
Kooli logo on välja kujunenud kuningriigi traditsioonist.
Igal gümnaasiumi õpilasel ja töötajal on võimalus endale soetada ka omanimeline koolisõrmus ning erivärvilisi koolipusasid.
Koolil on kaks koolibussi, millest üks on 50-kohaline ja teine 8-kohaline.