google/wiki40b huggingface dataset:
Tõnis Feldmann

Tõnis Feldmann (sündinud Dionisi Feldmann 1935. aastast Tõnis Vendla 9. veebruaril (vkj 28. jaan) 1887  Vastemõisa vald – 17. oktoobril 1948 Ikla) oli Vabadusristi kavaler.
Tõnis Feldmann sündis 1887. aastal Vastemõisa valla Rääka talu kaheksast vennast teisena. Omandas hariduse kohalikus vallakoolis.
Võeti 1908 maakaitseväkke. Osales Vabadussõjas alates 30. detsembrist 1918 Inseneripataljoni telegraafiroodu sidekomandos. Läkitati jaanuaris 1919 Järvamaa kaitsepataljoni, mis veebruaris formeeriti 7. Jalaväepolguks, kus teenis vanemallohvitserina sidekomando veltveebli ametikohal. Võttis 7. Jalaväepolguga osa lahingutest Lõunarindel. Demobiliseeriti märtsis 1920. Pälvis isikliku sõjalise vapruse eest 15.09.1920 Vabadusristi II liigi 3. järgu, 13 000 marka ja Eesti Vabadussõja mälestusmärgi. Senine auaste nimetati juunis 1940 ümber seersandiks.
Asus pärast sõda elama Pärnumaale, kus töötas Orajõe metskonnas asjaajajana kuni 1930. aastani. Pidas järgnevatel aastatel Orajõe vallas Ikla asundustalu. Orajõe valla perekonnaseisuametniku otsusega muudeti 20. augustil 1935 senine perekonnanime Feldmann eestipärase Vendla vastu.
Osales ühiskondlikus elus, olles Orajõe Põllumeeste Seltsi esimees 1937–1940, ning kuulus VRVÜ Pärnu osakonda. Viimased eluaastad veetis oma talus pimedana.
Tõnis Vendla suri 17. oktoobril 1948 Pärnumaa Orajõe valla Ikla asunduses. Maetud Treimani kalmistule.

Isiklikku

Abiellus 29. oktoobril 1922 Häädemeeste apostliku õigeusu kirikus Mathilde Kalniniga (1890– 1974). Lapsed: Jüri (1923–1947), Helju (1925–1990), Jaan (1927–1998). Tõnis Feldmanni noorem vend, vanemleitnant Jaak Vendla oli samuti Vabadusristi kavaler.
Kari (bioloogia)

Kari põllumajanduslikus kontekstis (1)

Põllumajanduses on kari laiemas mõttes üheliigiliste põllumajandusloomade rühm. Kitsamas mõttes peetakse karja all silmas veiseid.
Karja iseloomustab karja struktuur, mis kirjeldab vaadeldava karja soolist, vanuselist jm protsentuaalset vahekorda.

Kari põllumajanduslikus kontekstis (2)

Kari on üheliigiliste, -sooliste ja -vanuste põllumajandusloomade rühm, keda koos mingil maa-alal peetakse.
Tõnu Runnel

Tõnu Runnel (sündinud 26. septembril 1981) on eesti veebidisainer ja ettevõtja, Fraktali ja Edicy looja.
Tõnu Runnel on kirjanik Hando Runneli poeg. Ta kuulub korp! Vironia liikmeskonda.
Pinna asendihälve

Pinna asendihälbeks nimetatakse vaadeldava pinna ja tema nimiasendi vahelist hälvet, pinna sümmeetriatelje või sümmeetriatasapinna hälvet lähtepinna suhtes või pindade vastastikuse nimiasendi hälvet. Nimiasend määratakse nimikaugusega vaadeldavate pindade, nende sümmeetriatelgede või- tasapindade vahel ja vajaduse korral nurkmõõtmetega.
Pindade asendihälvete määramisel asendatakse tegelikud pinnad piirdepindadega, seega pindade kujuhälbeid arvesse ei võeta (välja arvatud radiaal- ja otspinna viskumine).
Asendi tolerantsid võivad olla sõltuvad või sõltumatud.

Asendist sõltuv tolerants

Asendist sõltuva tolerantsi suurus ei ole määratud ainult asendi piirhälbe antud suurusega, vaid sõltub veel vaadeldavate pindade mõõtmete tegelikest hälvetest.
Sõltuva tolerantsi puhul tuleb kanda joonisele asendihälbe suurus juhul, kus ümberhaarava pinna piirmõõde on minimaalne ja ümberhaarataval pinnal maksimaalne. Kui tegelikel mõõtmetel on ülaltoodutest erinevad hälbed, lubatakse joonisele märgitud asendihälbe suurenemist suuruse võrra, mida kompenseerivad mõõtmete hälbed (liites tekkiva lõtku arvel).
Sõltuvaid tolerantse määratakse üksikosadele, mis ühendatakse oma kaasdetailidega üheaegselt kahe või rohkema pinnaga või mille vahetatavus seisneb ainult koostamise tagamises.
Joonistele märgitakse asendihälvete tolerantside minimaalväärtused, mis vastavad minimaalsetele lõtkudele. Mõõtmete erinevuse puhulminimaalset lõtku garanteerivatest piirmõõtmetest suurenevad lõtkud liitepindades ja järelikult võib kasutada suurendatud asendihälbeid.

Asendist sõltumatu tolerants

Asendist sõltumatuks nimetatakse asendi tolerantsi, mille suurus määratakse ainult asendi antud tolerantsiga ja mis ei sõltu vaadeldavate pindade tegelikest mõõtmetest. Tolerantsid määratakse sõltumatutena mitte ainult vahetatavuse, vaid ka mehhanismi õigete töötingimuste saavutamiseks.
Sõltumatu asenditolerantsi puhul tuleb kontrollida pindade tegelikke asendeid universaalsete mõõtevahenditega.
Dmitri Golubjatnikov

Dmitri Golubjatnikov (ka Dimitri Golubjatnikov; 1. november 1896 Narva – 10. august 1942 Norillagi vangilaager, Krasnojarski krai) oli vene rahvusest Eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Peterburi Sõjaväemeditsiini Akadeemiasse, kus õppis aastani 1918. Aastal 1921 tuli ta Eestisse ja omandas aastal 1923 Eesti kodakondsuse; aastatel 1921–1925 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning lõpetas selle arsti astmega.
Aastatel 1926–1929 oli ta Aakre vallas arst, aastatel 1929–1932 Sõrves ja aastast 1929 jaoskonnaarst Muhus.
Aastal 1941 arreteeriti ta NKVD poolt ja "troika" otsusega saadeti § 58 alusel Norilski vangilaagrisse. Seal ta ka aastal 1942 suri.

Isiklikku

Ta oli abielus Selma Elfriede Golubjatnikoviga (surnud aastal 1991 Syracusas) ja neil oli kaks poega: Oleg (1930–2004) ja Rjurik (sündinud 1931). Aastal 1944 põgenes abikaasa koos poegadega Rootsi ja hiljem USA-sse. Poeg Rjurik omandas Rootsis arsti kutse, Oleg oli arvutiteadlane.
Rooksi maakond

Rooksi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 5181 inimest. Maakonna keskus on Stockton (1329 elanikku). Suurim linn on Plainville (1903).
Maakonna pindala on 2319 km², millest 18 km² moodustab veepindala.

Ajalugu

Rooksi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond sai nime Ameerika kodusõja ohvitser John C. Rooksi järgi.
Jüri Muttika

Jüri Muttika (sündinud 18. oktoobril 1977 Rakveres) on eesti filmirežissöör, stsenarist, filmiprodutsent, ajakirjanik. 
Ta lõpetas 2000.a. Tallinna Pedagoogikaülikooli Kultuuriteaduskonna raadiorežii alal, järgnesid magistriõpingud Tartu Ülikooli Sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonnas, mis jäid ametlikult lõpetamata. 2010 lõpetas ta Balti Filmi- ja Meediakoolis magistriõppe filmirežissööri erialal.
Ta on töötanud saatejuhi-toimetajana Kanal 2-s, Raadio Kukus, AS Trio LSL-is. Ta on töötanud reporterina muu hulgas Eesti Televisioonis, Eesti Rahvusringhäälingus, Eesti Ekspressis.
Ühinenud Ajakirjad

Ühinenud Ajakirjad on alates 1998. aastast Eestis tegutsev ajakirjade kirjastus.
Kirjastus andis 2012. aasta alguse seisuga välja ajakirju Tehnikamaailm, TM Kodu ja Ehitus, Kodutohter ja Cosmopolitan. Varem on tootevalikusse kuulunud ka ajakirjad Kodukolle, Anna, Annabella, Deko, Spunk, Marie Claire. Veebruaris 2016 ilmus Cosmopolitani viimane number.
100% ettevõttest kuulub Soome kirjastusele Otavamedia.
1966. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1966. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Hollandis Utrechtis 20. kuni 27. augustini 1966. Võisteldi ujumises, vettehüppettes ja veepallis (mehed).
Valga kreis

Võnnu-Valga kaksikkreis 1796−1888

Pärast Katariina II surma tühistas tema poeg keiser Paul I 1796. aastal asehalduskorralduse. 1783. aastal Võnnu kreisi aladest omaette kreisiks eraldatud Valga liideti nüüd taas Võnnuga Võnnu-Valga kaksikkreisiks. Selline korraldus kehtis 1888. aastani, mil Võnnu ja Valga eraldati omaette maakondadeks. Võnnu-Valga piirnes põhjas Tartu-Võru kaksikkreisiga, idas Vitebski kubermanguga (1796−1802 Valgevene kubermanguga) ja läänes Riia-Volmari kaksikmaakonnaga.
Kaj Tiel Plu

Kaj Tiel Plu on ansambel, mis esitab rahvalaule, peamiselt Katalooniast, kuid esperantokeelsete tekstidega.
Ansambel debüteeris aastal 1986 Rahvusvahelisel Noorte Esperantistide Festivalil (Internacia Junulara Festivalo) duetina koosseisus Josep Tordera i Bordas (Pep Tordera) ja Xavier Rodon i Morera (Xevi Rodon). Järgnesid mõned ebakorrapärased esinemised peamiselt noorte esperantistide kokkutulekutel Ungaris, Hollandis, Itaalias, Prantsusmaal ja Hispaanias. Sel ajal said ansambli liikmeteks Josep Maria Milla i Saldon ning Carles Vela i Aulesa. Seejärel mõned kontserdid erinevate nimetuste all ("Kordoj", "Kataluna kvaropo", "Kaj Tiel Plu"). Aastal 1989 andis ansambel välja esperantokeelse lauluraamatu "Fajreroj (Unua kataluna kantareto)".
Alates aastast 1992 kontserdid toimusid harva, kuna Pep Tordera asus elama Ameerikasse. Ansambel taaselustus 83. Esperanto maailmakongressil, aastal 1998. Algas regulaarne kontserditegevus (sealhulgas väljaspool esperanto-üritusi) ja hakati välja andma albumeid. "Kaj Tiel Plu" albumitel on rahvalaule mitmelt rahvuselt: katalaani keelest, oksitaani keelest, Hispaania juutidelt jne.
Liberty Island

Liberty Island (eesti keeles tõlkes 'Vabadussaar') on Ameerika Ühendriikide riikliku kuuluvusega saar Hudsoni jõe suubumiskohas New Yorgi ülemlahte (Upper Bay). Saarel asub Vabadussammas (Statue of Liberty). Saar on New Yorgi linnaosa Manhattani eksklaav, mida ümbritsevad Jersey City linna veed New Jersey osariigis.

Etümoloogia

Enne 1753. aastat teati saart kui Great Oyster Island, 18. sajandil kui Bedloe Island. Ameerika Ühendriikide Kongress määras praeguse nime 1956. aastal. Saare alternatiivne nimi on olnud Love Island.

Mälestusväärsus

1937. aastal sai saarest koos hiljem lisatud Ellis Islandi saarega osa rahvuslikust mälestusmärgist Statue of Liberty National Monument. Aastal 1966 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places) ning aastast 1976 on tegu New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark) kuulutatud monumendikompleksiga.
Suure-Jaani kihelkond

Piirkonna ajalugu

Tõenäoliselt rajati Suure-Jaani kihelkond 13. sajandil  Suure-Jaani muinaskihelkonna aladele.
13.–16. sajandil kuulus kihelkond Viljandi komtuurkonda. Kihelkonnakirikuks oli Suure-Jaani Evangelist Johannese kirik
1865. aastal algas kihelkonnas talude päriseksostmine.
Jakobi mõis

Jakobi mõis (saksa keeles Jakobsberg) oli Tarvastu mõisa karjamõis Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal.
Pärand (Paolini sari)

"Pärand" on USA kirjaniku Christopher Paolini romaanisari.
Esimene osa "Eragon" ilmus aastal 2003 ja teine osa "Vanem" aastal 2005. Kolmas osa "Brisingr" ilmus septembris 2008. Kuigi esialgu oli sari plaanitud triloogiana, otsustas Paolini, et kirjutab ka neljanda raamatu, et kõikidele vastamata küsimustele vastus anda.
Neljas osa kannab pealkirja "Pärand" ja ilmus novembris 2011.
Malnava mõis

Malnava mõis (läti keeles Malnavas muiža, poola keeles Małnow) oli mõis Vitebski kubermangus Ludza maakonnas Kārsava vallas. Praegu asub mõisasüda Lätis Kārsava piirkonnas Malnava vallas Malnava külas.

Ajalugu

Malnava oli alguses Cecina (hilisem Salnava) mõisa karjamõis. Valdus kuulus kuni 1724. aastani Latgale suurmaavaldajatest Hülseni suguvõsale. Jadwiga Hülsen naitus Jan Szadurskiga ja mõis pärandus abielu kaudu viimase suguvõsale. Szadurskite nimel seisis mõis 1774. aastal. 1784. aasta hingerevisjoni andmetel olid valdajateks vennad Józef Szadurski ja Ksawery Szadurski. Viimase pojad Mikolaj Szadurski ja Vikenty Szadurski jagasid Malnava ja Salnava mõisad omavahel ära: Malnava omanikuks sai Mikolaj. Pärast pärisorjuse kaotamist toimusid mõisas 1863. aastal rahutused. 1878. aastal ostis mõisa parun Julius von der Ropp, kelle ajal talupojad protestisid hingeloenduse vastu (1881). 1906. aastal omandas mõisa S. F. Agarkov. Vahetult enne Esimest maailmasõda sai mõisaomanikuks kindralleitnant Ivan Nikolajevitš Svetšini (1863−1930) abikaasa Ljubov Aleksandrovna Svetšina (sündinud Svetšina), kes elas Peterburis.

Mõisa suurus

Enne võõrandamist aastal 1920 oli mõisa pindala 12 402 hektarit.

Häärber ja kõrvalhooned

Mõisa peahoone on küll vanem, pärinedes XIX sajandist, aga kui mõisakompleksi juurde aastal 1924 Läti põllumajanduskool rajati, siis ehitati see kooli vajadusteks tundmatuseni ümber. Tänapäeval asub hoones Malnava kolledž. Kõrvalhoonetest on säilinud XIX sajandil peahoonega koos ehitatud klassitsistlikud aidad.
Peter Bruun

Peter Bruun (sündinud 1968) on Taani helilooja. 
Ta on pärit Århusist ja enne heliloojatöö alustamist õppis filosoofiat Århusi ülikoolis.
Peter Bruun sai Põhjamaade Nõukogu muusikaauhinna oma muusikalise kompositsiooni "Miki Alone" eest.
Roland Peets

Roland Peets (sündinud 1957) oli Eesti Piirivalve peadirektor 2005. aasta novembrist kuni 2010. aastani, kui Piirivalveamet ühendati Politseiametiga ühtseks Politsei- ja Piirivalveametiks.
Enne Peetsi juhtis Piirivalveametit alates 2000. aastast kindralmajor Harry Hein, kellel täitus 22. veebruaril 2005 piirvanus, kuid kaitseväe juhataja pikendas kindralmajori tegevteenistuslepingut 4. novembrini 2005.
Aastal 1992 töötas Peets Narva-Jõesuu kordonis inspektori ja kordoni ülema asetäitjana, aastatel 1992–1994 Ida-Virumaa regionaalse juhtimiskeskuse ülema asetäitjana ning 1994–1997 Ida-Viru piirivalvepiirkonna staabiülemana. 1997. aasta jaanuarist kuni 2005. aasta novembrini oli Roland Peets Kirde piirivalvepiirkonna ülem.
Siseminister Marko Pomerants andis 22. oktoobril 2009 piirivalveameti peadirektorile Roland Peetsile piirivalvebrigaadikindrali auastme. On Toila vallavolikogu esimees 2012. aasta kevadest.
Georg Christoph Lichtenberg

Georg Christoph Lichtenberg (1. juuli 1742 Darmstadti lähedal – 24. veebruar 1799 Göttingen) oli saksa kirjanik, filosoof ja füüsik, kes on tuntuks saanud eelkõige oma vaimukate aforismidega.
Lichtenbergi elukäik oli võrdlemisi sündmustevaene. Georg Christoph sündis vaimuliku suures peres kaheksateistkümnenda lapsena. Juba koolipõlves hakkas ta huvi tundma nii kirjanduse kui ka loodusteaduste vastu, aastal 1763 algasid õpingud Göttingeni ülikoolis (matemaatika, füüsika, astronoomia) ja 28-aastaselt, aastal 1769 sai ta samas korraliseks füüsikaprofessoriks. Oma eluajal oli ta tuntud avarate huvidega loodusteadlasena, kes tegi mõned avastused füüsikas. Ta oli oma aja kohta äärmiselt vabameelne mees, kes vähimatki ei hoolinud "avalikust arvamusest" ega tunnistanud mingeid seisuste vahesid, seda ka oma eraelus. Professorina abiellus ta kirjaoskamatu lilleneiuga, kes aga suri varakult. Teisest abielust sündis kuus last.

Aforismikirjanik

Eluajal Lichenberg oma aforisme ei avaldanud, seda eelkõige tugeva enesekriitika tõttu. Õigupoolest kavandas ta mõttepäevikut, ent jättis oma märkmed, arutlused ja kavandid ühtlustamata. Enamasti on tema ütlused siiski vormilt suurepäraselt viimistletud, mõtet lõpuni välja arendavad sähvatused.
Lichtenbergi aforismidele on iseloomulik minavormis subjektiivsus (hüüatused, ironiseerimine), lai aineala ja sageli sügav filosoofiline tagamaa. Tema väliselt tihti argipäevastes mõtteterades põimuvad julge satiir, efektsed paradoksid ja loomulik elulähedane stiil. Ta jäädvustas innukalt kõikvõimalikke anekdootlikke juhtumeid, veidrusi ja narrusi; selles on leitud sarnasust tänapäevase absurdihuumoriga.
Tema aforisme on kõrgelt hinnanud mitmed tuntud kirjanikud, filosoofid ja teadlased: Kant, Schopenhauer, Goethe, Nietzsche, Tolstoi, Wittgenstein, Einstein.
Hadrianus V

Konklaavi reeglite tühistamine

Hadrianus V tühistas esimesel valitsemispäeval 12. juulil 1276 Lyoni II kirikukogul vastu võetud konklaavi pidamise reeglid. Tema otsuse tühistas omakorda Coelestinus V 1294 ja järgmine konklaav toimus alles Bonifatius VIII valimistel.

Suhted Saksamaaga

Hadrianus V saatis legaadina Viterbosse kardinal Giacomo Savelli (hilisem paavst Honorius IV), kes pidi arutama Saksa kuninga Rudolf I kroonimist Saksa-Rooma keisriks.

Hadrianus V kultuuriloos

Hadrianus V hauamonumendi valmistas skulptor Arnolfo di Cambio.
Dante Alighieri süüdistas teda "Jumalikus komöödias" ahnuses.

Surm

Hadrianus V suri 18. augustil 1276 Viterbos ja maeti Viterbo San Francesco alla Rocca kirikusse.
Hadrianus V valitses 39 päeva. See oli lühim valitsemisaeg pärast Coelestinus IV. Hiljem on veel vähem valitsenud Pius III, Marcellus II, Urbanus VII, Leo XI ja Johannes Paulus I.
Kroonik Erfurdi Peteri järgi paavst mürgitati.
Philippe de Vitry

Philippe de Vitry (31. oktoober 1291 – 9. juuni 1361 Pariis) oli prantsuse helilooja, muusikateoreetik ja luuletaja. Ta oli meisterlik, uuenduslik ja mõjukas helilooja ning arvatav muusikateoreetilise traktaadi "Ars nova" autor. Teda peetakse muusikaajaloos uuele ajastule (ars nova) alusepanijaks.

Elu

Mõned keskaegsed allikad väidavad, et ta sündis Champagne'i piirkonnas, kuid hiljutised uurimused on näidanud, et ta võis olla pärit hoopis Vitry-en-Artois'st Arras' lähedal. Allikates viidatakse talle tihti nimetusega "Magister", selle põhjal arvatakse, et ta õppis Pariisi Ülikoolis. Hiljem oli ta kuningate Charles IV, Philippe VI ja Jean II õukonnas sekretär ja nõunik. Lisaks tegutses ta diplomaadi (muuhulgas paavsti õukonnas Avignonis) ja sõdurina. 1351. aastal sai temast piiskop Pariisi lähedal Meaux' piiskopkonnas. Liikudes kõigis tähtsamais poliitika-, kunsti- ja kirikuringkondades, oli ta tuttav mitmete selle aja suurkujudega, teiste hulgas Petrarca ja Nicole Oresmega.

Looming

Muusikaajaloos on ta kõige tuntum traktaadi "Ars nova" autorina. Kirjutatud 1322. aasta paiku, andis see nime uuele ajastule muusikas. Viimasel ajal on pandud kahtluse alla, kas Vitry oli selle teose autor ning kas see traktaat üldse eksisteeris. Siiski on säilinud väike hulk tema muusikateoseid, mis on tähelepanuväärsed notatsiooniuuenduste tõttu, eriti mis puudutab muusika rütmi üleskirjutamist.
Vitry kirjutas šansoone ja motette, kuid neist säilinud on vaid mõned motetid. Iga motett on silmatorkavalt eripärane.
Aimo Lahti

Leiutised

Loetletud on valik tähelepanuväärseimaid Lahti leiutisi.
Vilma Kuusk

Vilma Kuusk (sündinud 9. veebruaril 1931) on eesti botaanik.

Elukäik

Aastal 1955 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia alal. Bioloogiakandidaat 1964. 
Aastast 1957 töötas EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis.

Teadustöö

Ta on peamiselt uurinud Eesti ja Läänemere maade floorat ning koostanud Eesti floora ülevaateid ja määrajaid.
Hageri kalmistu

Hageri kalmistu asub Hageri alevikus Kohila vallas Rapla maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.
Lääneservas asub kivist kabel ja paekivist hauakamber. Surnuaeda on maetud Anton Starkopfi vanemad ja vend, mis on kaunistatud tema kujundatut skulptuuriga "Külvaja". Kalmistul on ka Starkopfi kujundatud "Väsinu" ja "Saarepiiga". Vanemas osas on maetud teadmata kohta ka kunstnik Gustav Adolf Hippius.
Eesti NSV vapp

Eesti NSV vapp oli NSV Liidu haldusüksuse Eesti NSV vapp.
Eesti NSV vapp kinnitati ametlikult 1. oktoobril 1940, sellel oli kujutatud tõusva päikese kiirtes ristatud sirpi ja vasarat. Figuure raamis paremalt okaspuuokstest (männi- ja kuusepuuoksad) ja vasakult rukkipeadest pärg. Pärg oli põimitud punase lindiga. Ülemistel lintidel oli kiri "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", ühel küljel eesti- ja teisel vene keeles, alumisel aga "Eesti NSV". Vapi kohal paikneb punane kuldsete äärtega viisnurkne täht.
Vapp oli kasutusel 7. augustini 1990.
Max Hardcore

Max Hardcore (tegelikult Paul F. Little; sündinud 10. augustil 1956) on ameerika filminäitleja, režissöör ja produtsent. 
Ta tõusis avalikkuse tähelepanu alla 1992. aastal oma filmisarjaga "The Anal Adventures of Max Hardcore". 
Ta on kokku mänginud enam kui 800 filmis.
Uusbarokk

Uusbarokk ehk neobarokk (inglise keeles baroque revival või neo-baroque) oli kaunite kunstide eklektiliselt pulbitsev historitsistlik stiil nii arhitektuuris, skulptuuris, sisekujunduses, mööblidisainis kui ka muusikas ligikaudu aastatel 1870–1920 (eriti 1880–1900).
Stiil ammutas eelkõige profaanarhitektuuris taastekkelist eeskuju Mandri-Euroopa katoliikliku kultuuriruumi 17.–18. sajandi barokkperioodist.

Uusbarokse stiili näiteid Eestis

Eestis on uusbarokselt ehitatud Halinga (millel on lisaks heimatstiili sugemeid), Järvere, Kärstna, Laupa, Ravila (taastatud pärast 1905. aasta põletamist) ja Ungru mõisahooned. Uusbarokseks peetakse samuti Kadrioru administratiivhoonet, kus asub Vabariigi Presidendi Kantselei.

Uusbarokse stiili näiteid USAs

Üldiselt leiab uusrikaste jaoks rakendatud stiili näiteid nii-nimetatud Keisriosariigist, mis oli transatlantiline Euroopa mõjude sõlmjaam Põhja-Ameerikas, peegeldades neid üle terve Uue Maailma. Samuti on New Yorgi Eesti Maja ehitatud uusbarokses prantsuse beaux-arts'i stiilis.
Suur-Tulpe poolsaar

Suur-Tulpe poolsaar on Saaremaa lõunarannikul asuv poolsaar.
Kuni 2014. aastani jäi see halduslikult Kaarma valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda.
Poolsaar eraldab Muratsi ja Kasti lahte. Poolsaare pindala on 2,3 km².
Minevikus on poolsaar olnud saar (vanemates allikates: Suur-Tulpe saar), ent nüüd on maakerke tõttu liitunud Muratsi poolsaarega.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu

Põhjamaade Ministrite Nõukogu (lühend PMN; taani keeles Nordisk Ministerråd (lühend NMR), norra keeles Nordisk ministerråd, rootsi keeles Nordiska ministerrådet, soome keeles Pohjoismaiden ministerineuvosto, islandi keeles Norræna ráðherranefndin) on Põhjamaade valitsuste koostööorgan, üks Põhjamaade ametliku koostöö põhiorganeid parlamentidevahelise organi Põhjamaade Nõukogu kõrval. See asutati 1971.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu hõlmab Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi ning autonoomsete territooriumide Fääri saarte, Gröönimaa ja Ahvenamaa valitsused. Kuigi ametlikult vastutavad töö eest Põhjamaade Ministrite Nõukogus riikide valitsusjuhid, on see delegeeritud Põhjamaade koostöö ministritele ja Põhjamaade Koostöökomiteele.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esimehe ametikoht roteerub viie riigi vahel aasta kaupa.  
Organi töökeeled on taani keel, norra keel ja rootsi keel.
Peakorter on Kopenhaagen.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär on alates 1. jaanuarist 2007 Halldór Ásgrímsson (Island).
Aastal 2011 on PMN-i eesistujariik Soome.

Sekretariaat

PMN-i sekretariaat asub Kopenhaagenis. Seal on umbes 100 ametnikku, keda juhib peasekretär.

Eelarve

Põhjamaade Ministrite Nõukogu kulud jaotatakse Põhjamaade vahel proportsionaalselt rahvusliku kogutoodanguga. 
Aastal 2006 oli eelarve suurus umbes 816 miljonit Taani krooni, mis moodustab umbes 33 Taani krooni Põhjamaade elaniku kohta.

Asutused, fondid ja bürood

Põhjamaade Ministrite Nõukogu finantseerib täielikult või osaliselt mitut asutust, fondi, bürood ja infoteenistust:

Bürood ja infoteenistused

Põhjamaade Ministrite Nõukogul on infobürood Põhjamaades ning Baltimaades (sealhulgas Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis), Peterburis ja Lõuna-Schleswigis (Põhjamaade Infobüroo Lõuna-Jüütimaal). 
Põhjamaade Ministrite Nõukogul on ka infoteenistus Hallo Norden.
Partsi mõis (Põlva)

Partsi mõis (saksa keeles Parzimois) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda.
17. sajandil oli mõisa omanik Tartu ülikooliga seotud Johann Skytte. Hiljem on mõisa omanikud mitu korda vahetunud.
Valters & Kaža

Valters & Kaža oli Läti ansambel koosseisuga Valters Frīdenbergs ja Kārlis Būmeisters. Nad esindasid 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "The War Is Not Over". Laulu autor oli Mārtiņš Freimanis.
Mārtiņš Freimanis suri 2011. aastal 32 aasta vanuselt.
Laulu üks esitajatest Valters Frīdenbergs suri 30 aasta vanuselt 17. oktoobril 2018 vähki.
Renault Mégane

Renault Mégane on automark, mille tootja on Renault.
Mudelist Renault Mégane on saadaval nii luukpära, universaal, sedaan, kupee ja kabriolett. Mudelit on hetkeseisuga toodetud neli põlvkonda. Esimesel ja teisel põlvkonnal oli kaks mudeliuuendust. Kolmandat põlvkonda müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 49 masinat. Värskendatud kolmanda põlvkonna mudeli esiosa sarnaneb Renault Capturi ja Scenicu omadega. Esilaternad muudeti ümaramaks ja need said endale "kulmud". Õhuvõtuava paikneb nüüd iluvõres. Esimese Renault'na sai Mégane endale 1,2 liitrise turbobensiinimootori (132 hj), millega kaasnes topeltsiduriga kuuekäiguline käigukast.
Emil Laansoo

Emil Laansoo (12. märts 1921 – 26. jaanuar 2004) oli eesti viiuldaja ja kitarrist. 
Aastal 1954 asutas ja ER-i instrumentaalansambli (ka: Laansoo ansambel).

Isiklikku

Klassikaline filoloog Anne Lill on tema tütar.
Meža

Meža (vene Межа) on jõgi Venemaal Tveri oblastis.
Jõe ääres asuvad Nelidovo linn ja Žarkovski küla.
Meža saab alguse Valdai kõrgustikult ja suubub vasakult Daugavasse. Jõe pikkus on 259 km, valgala pindala 9080 km².
Alamjooks on laevatatav.