google/wiki40b huggingface dataset:
Moe paemurd

Moe paemurd on endine paemurd ja ühtlasi paljand Moe piiritustehase lähedal; halduslikult Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand on Pirgu lademe Moe kihistu stratotüüp.
Paemurd on hävinud ja selle seinad mattunud, ent neile kuhjunud olmeprahi kihtide all on säilinud meetri kõrgused paeseinad.
Kvarktäht

Kvarktäht (inglise keeles quark star) on kompaktne eksootilise tähe hüpoteetiline tüüp, mis koosneb kvarkainest.
Kvarktähes nukleonid muunduvad äärmiselt kõrge temperatuuri ja rõhu toimel agregaatolekusse, mis koosneb peamiselt vabadest kvarkidest.
Ei ole veel selge, kas aine üleminek kvark-olekusse on pööratav, st kas kvarkaine läheb väheneva rõhu all tagasi nukleonite olekusse. Nagu näitab modelleerimine, peab "kvarkgaasis", millest eeldatavalt kvarktäht koosneb, leiduma suur hulk s-kvarke, seepärast nimetatakse mõnikord kvarkttähti ka "veidrateks" tähtedeks.
Kvarktähtede eksisteerimise hüpoteesi esitasid 1965. aastal vene füüsikud Dmitri Ivanenko ja Dmitri Kurdgelaidze.
Eesti-Türgi suhted

Eesti-Türgi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Türgi vahel. 
Türgi tunnustas Eesti Vabariiki 23. jaanuaril 1924.
Türgi pole kunagi tunnustanud Eesti okupeerimist.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 23. oktoobril 1991.
2001 avati Türgi Suursaatkond Tallinnas. 2001 avati Eesti Suursaatkond Ankaras.
Salomo Heinrich Vestring

Salomo Heinrich Vestring (1663 Pärnu – 9. mai (vkj 28. aprill) 1749 Pärnu) oli Liivimaa vaimulik ja kirjamees.
Salomo Heinrich Vestring sündis Pärnu eesti koguduse pastori Johann Vestringi pojana. Aastail 1678–1684 õppis Vestring Riia lütseumis ning alates 1684. aastast Wittenbergi ülikoolis. 1690–1692 oli ta Puhja koguduse vikaar, kus asendas Adrian Virginiust. 1692. aastal suri Bernhard Freier ning Vestring sai tema asemele Pärnu eesti koguduse ja Tori koguduse pastoriks. 1709. aastal süüdistati teda pietismis ning ta eemaldati pastoriametist. 1711. aastal valiti Salomo Heinrich Vestring Pärnu praostkonna praostiks. Sellele ametikohale jäi ta kuni oma surmani 1749. aastal.
Vestringi hinnati hea eesti keele tundjana. Ta korrigeeris keeleliselt 1691. aastal ilmunud Adrian Virginiuse palve- ja lauluraamatu teist trükki ning kirjutas eessõna Johann Hornungi koostatud ning 1701. aastal Adrian Virginiuse välja antud "Ma kele Koddo ja Kirgo Ramatu" teisele trükile. Vesting ja Pilistvere pastor Berthold tegelesid Eestimaa piiskopi Jakob Lange ülesandel Johann Gutslaffi lõunaeestikeelse piiblitõlke tõlkimisel põhjaeesti keelde. Vestringi tähtsaimaks tööks peetakse tema eesti-saksa sõnaraamatut, millest on tänapäevani säilinud kaks eksemplari. Sõnaraamat sisaldab rohkem märksõnu kui teised 18. sajandi alguses ilmunud eesti sõnaraamatud. Eestikeelsete sõnade kasutamise selgitamiseks on toodud suur hulk lausenäiteid, mis on suuremalt jaolt rahvapärased.

Perekond

Salomo Heinrich abiellus 1693. aastal Magdalene Sophie Dauthega ning 1697. aastal Anna Sophie Baleckega, kes oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja Joachim Georg Balecke tütar. Tema vend Lorenz Vestring oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.
Bakeliit

Bakeliit on fenoolformaldehüüdvaigust saadav plast, esimene sünteetiline plast. Selle töötas New Yorgis 1907. aastal välja Leo Baekeland.
Karksi

Majandus

Karksis oli kogu kolhoosiaja Karksi kolhoosi keskus.
1977. aastal hakkas Karksis tööle õlletehas (Karksi õlletehas).
Vahulill

Vahulill (Polygala L.) on taimede perekond vahulilleliste sugukonnas.
Noorus ja maailm

"Noorus ja maailm" oli aastatel 1963–1969 Eesti Riikliku Kirjastuse ja Eesti Raamatu väljaandel ilmunud raamatusari.
Sarjas ilmus ühtekokku 20 raamatut
Valga rajoon

Valga rajoon oli Eesti NSV haldusüksus alates aastast 1950. Aastal 1959 liideti sellega osa likvideeritud Tõrva rajoonist ja osa likvideeritud Antsla rajoonist. Aastal 1960 lahutati suurem osa viimatinimetatud territooriumist Valga rajoonist ja liideti Võru rajooniga. Aastal 1962 liideti Valga rajooniga osa likvideeritud Elva rajoonist.
Praegune Valga maakond moodustati Valga rajooni piires.
Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu konstitutsioon (1936)

1936. aasta NSV Liidu konstitutsioon ka Stalini konstitutsioon, mis võeti vastu VII Erakorralisel NSV Liidu nõukogude kongressil, oli NSV Liidu toimimise ning kodanike põhiõiguste ja -kohustuste alusdokument alates 5. detsembrist 1936.
Koldjas selaginell

Koldjas selaginell (Selaginella selaginoides) on selaginelliliste sugukonda kuuluv samblataoline sõnajalgtaim. 
Sarnane taim on harilik sookold.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2019).

Levik

Koldjas selaginell on levinud põhjapoolkera põhjaosas ja parasvöötme mägedes. Euraasias on tema levikuala Fennoskandias, Islandil, Alpides, Kaukasusel, Karpaatides, Briti saarte põhjaosas ja Venemaa põhjaosas. Põhja-Ameerikas Alaskal, Kanadas ja USA-s.

Kasvukohad

Koldjas selaginell on levinud märgaladel, kus esinevad stabiilselt jahedad ilmastikutingimused. Kasvukohtade hulka kuuluvad sammaldunud jõe-, oja- ja järvekaldad, rabad, märjad rusunõlvad jms, kus kasvupinnas on neutraalse või aluselise reaktsiooniga.
Eestis võib neid harva leida maa põhja- ja loodeosas kasvamas soodes ja märgadel niitudel.
Järva Kuku

Järva Kuku oli Järvamaa kohalik raadiojaam.
Raadio alustas tegevust 13. septembril 1993, olles lüliks Kuku Raadio ketis. Raadiojaam levis sagedusel 100,5 MHz ja oli kuulatav kuni 50 km kaugusel Paidest. Raadio keskendus kohalike uudiste ja sündmuste kajastamisele, püüdes vältida tundidepikkusi raadiomänge ja stuudiosse helistamisega saateid.
Raadios on töötanud Onu Bella, Krista Taim, Aare Plado.
Statotsüüt

Statotsüüdid on Juurekübaras paiknevad rakud, millele omistatakse gravitatsioonilise taju roll.
Statotsüüdi ehitus sarnaneb enamalt jaolt teiste rakkude ehitusega, kui lühiealisus, üksnes koore endoplasmaatilise retiikulumi ja statoliitide esinemine välja arvata.
Statotsüüdid sisaldavad suuri statoliittärklisega täidetud amüloplaste – statoliite, mis toimivad tasakaalukehadena aga neil on ka toiteainete ja spetsiaalse geeli sünteesimise ja eritamise funktsioon. Statoliitide tõttu kasvavad juured vertikaalselt allapoole. Statotsüüdid on pidevalt uuenevad rakud. Nad võrsuvad juure meristeemist ja muunduvad sekretoorseteks vesilahustuvat mucilage'i eritavateks rakkudeks.
Poľana

Geoloogia

Sealne mägismaa on tugevasti erodeerunud jäänuk kihtvulkaanist. Selle kaldeera läbimõõt oli 6 kilomeetrit ja sügavus 600 meetrit. Tänapäeval on see Slovakkias asunud vulkaanidest kõrgeim, kuigi hinnanguliselt oli neist varem kõrgeim Štiavnica mäestiku kohal paiknenud vulkaan. Varem kaldeeras asunud kraatrijärve põhi moodustab tänapäeval oru, kus asub Hačava küla. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit, kõrgeimate tippude koostises on ka rüoliiti.
Teet Ehala

Teet Ehala (sündinud 11. septembril 1945 Paides) on eesti teatritegelane.
Töötab 1961. aastast teatris Ugala. 1994. aastast on ta Ugala lavastusala juht.
Helmut Elstrok

Helmut Elstrok (27. september 1922 Kõnnu, Harjumaa – 15. august 2008 Tapa) oli eesti filoloog, kodu-uurija ja soomepoiss.
1939. aastal lõpetas ta Tapa Progümnaasiumi ja 1943. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, mille järel töötas Kodasoo Algkooli õpetajana.
1944. aasta märtsis siirdus vabatahtlikuna Soome armeesse, osales tõrjelahingutes Karjala kannasel 200. jalaväerügemendi 3. kompanii koosseisus. 1944. aasta augustis naasis Eestisse ja võitles Tartu rinde lahingutes.
Pärast sõda töötas õpetaja, maalri, müürsepa ja puusepana. Aastatel 1951–1957 oli ta Ruila 7-klassilise kooli direktor. 1960. aastal lõpetas kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. 1980. aastatest tegeles kodu-uurimisega. Ta juhtis Viru-Nigula muinsuskaitse- ja kirjandusklubi. Ta on kirjutanud koduloolisi ja mälestusteraamatuid.
Aastatel 1999–2003 oli ta soomepoiste ajakirja Põhjala Tähistel toimetaja.
Ta on maetud Tapa kalmistule.
Karusepäev

Karusepäev ehk maretapäev on eesti rahvakalendri ja maausu püha, liikumatu pühana on karusepäev igal aastal 13. juulil.
Karusepäeva on tähistatud Panga pangal Saaremaal Mustjala kihelkonnas.
Karusepäeval oli muuhulgas kombeks künda mõni vagu. See pidi tõrjuma rukkiussi.
Ants Kõverjalg

Ants Kõverjalg (10. november 1926 Viljandi – 21. juuli 2017) oli eesti pedagoogikateadlane.
Ta lõpetas aastal 1949 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja aastal 1959 füüsika- ja matemaatikaõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Aastatel 1949–1959 töötas ta õpetajana. Aastatel 1959–1972 töötas ta Eesti NSV Pedagoogika TUI-s ja ühtlasi TPedI õppejõuna. Aastatel 1972–1990 töötas ta NSVL Kutsepedagoogika TUI Tallinna laboratooriumi juhatajana. Aastast 1990 töötas ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis professorina, aastast 1997 emeriitprofessorina. Ta töötas ka aastast 1993 Sisekaitseakadeemias professorina.
Lisaks haridusmetoodilistele raamatutele on ta kirjutanud mälestustekogumiku "Valikud elus".
Tšuktši meri

Tšuktši meri (vene Чукотское море, inglise Chukchi Sea) on Põhja-Jäämere ääremeri.
Tšuktši meri piirneb läänes Wrangeli saarega, edelas Tšuktši poolsaarega ja kagus Alaskaga. Lõunas on ta Beringi väina kaudu ühenduses Vaikses ookeanis asuva Beringi merega, läänes Longi väina kaudu Ida-Siberi merega. Tšuktši ja Beauforti mere piiriks on Barrow' neeme läbiv meridiaan. Mere Aasia rannik kuulub Venemaale, Põhja-Ameerika rannik USA-le.
Mere pindala on 589 600 km², keskmine sügavus 40–60 meetrit ja suurim sügavus 160 meetrit. Veetemperatuur on suvel 4–12 °C, talvel -1,6...-1,8 °C. Meri külmub talvel kinni, suvel on lõunaosa jäävaba. Looded on nõrgad.
Meres on vähe saari. Wrangeli saar on suur, ülejäänud tillukesed.
Merre suubub ka vähe jõgesid ja needki on lühikesed. Suurimad neist on Amguema Tšukotkal ning Kuk, Utukok, Kokolik, Noatak ja Kobuk Alaskal.
Viimasel jääajal oli suur osa maailma veest külmunud liustikesse ja mandrijäässe ning maailmamere tase 100–120 meetrit tänapäevasest madalam. Tšuktši meri oli ära kuivanud ning Aasia ja Põhja-Ameerika maismaaühenduses. Seda maismaasilda nimetatakse Beringiaks ning selle kaudu pääsesid ürginimesed Põhja-Ameerikasse. Põhja-Ameerika asustati mitme lainena.
Vištytis

Ajalugu

Asula tekkis XVI sajandi esimesel poolel Preisimaa piiri äärde. Aastal 1538 on esimest korda mainitud sealset mõisa. 8. septembril 1570 kinnitas Zygmunt II August asula vapi (see oli vanim vapp selles piirkonnas); ühtlasi sai Vištytisest linn. Aastal 1777 avati seal kihelkonnakool.
XVIII sajandi lõpus ähvardas linna linnaõiguste kaotamine; seimi otsusega jäid linnaõigused küll asulale alles, aga sealsed elanikud kaotasid senised privileegid. Kohtuvaidlustele tegi lõpu Poola jagamine, mille tagajärjel hakkas linn kuuluma Preisi kuningriigile kui alev. Aastal 1815 läks Vištytis Venemaa koosseisu. Aastal 1842 sai asulast luterliku kihelkonna keskus.
Asula taandarengule pani alguse aasta 1865, mil rajati Peterburi–Berliini raudtee Vilniusest Königsbergi viiv haru, mis asulat ei läbinud. Siiski oli veel aastal 1892 oli asulas 4017 elanikku.
14. juulil 1941 hukkasid saksa okupatsiooniväed 222 kohalikku juudist elanikku. Nõukogude ajal oli Vištytis kohaliku sovhoosi keskasula.
Krivasoo Aleksander Nevski kogudus

EAÕK Krivasoo Aleksander Nevski kogudus (vene keeles Криушский православный приход) oli õigeusu kogudus Virumaal Krivasoo külas. 
Kogudus kasutas alates 1888. aastast Krivasoo Aleksander Nevski kirikut.
Enne oma koguduse moodustamist kuulusid Krivasoo vene õigeusklikud Olga-Risti Nikolai koguduse alla. Kauguse tõttu moodustati 16. märtsil (vkj) 1888 Krivasoo Aleksander Nevski kogudus. Kogudus lõpetas tegevuse 1944.
Live a Little, Love a Little

Süžee

Greg Nolan naudib elu rallitades bagiga liivarannas. Seal kohtab ta aga saladuslikku tüdrukut, kes nimetab end Bernice'ks. Viimane aga kipub Gregi elu ära rikkuma: mees kaotab naise pärast töökoha ja kodu. Greg peab ohjad enda kätte võtma, et päästa oma normaalset argielu.
Film põhineb Dan Greenburgi romaanil "Kiss My Firm But Pliant Lips".
Filmis on kõrvalroll Elvise isal Vernonil. Teda võib näha fotomodellina basseiniäärse konverentsilaua taga istumas.
Rain Lõhmus

Rain Lõhmus (sündinud 30. detsembril 1966) on eesti ettevõtja ja pangandustegelane.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduse erialal, täiendas ennast hiljem Ameerika Ühendriikides Harvardi ülikooli ärikoolis (Harvard Business School).
Karjääri alustas 1988. aastal konsultatsioonifirmas Mainor. 1989 kuulus Eesti Tööstuse Arengu Panga ehk Estexpanga asutajate hulka, 1991. aastal oli üks Hansapanga asutajatest.
Aastatel 1991–1999 töötas Lõhmus Hansapanga juhatuse aseesimehe ja Hansapank Marketsi direktorina, vastutades viimasel ametikohal panga valuutakaubanduse ja väärtpaberiäri eest.
1999 lahkus Hansapangast ning asutas koos oma seniste kolleegide Andres Viisemanni ja Tõnis Haaveliga uue investeerimispanga, mis kandis algselt nime LHV Direct ning on nüüd tuntud LHV Panga nime all. Lõhmus on alates panga asutamisest olnud selle nõukogu esimees.
Ta on olnud Hansapanga ja Saku Õlletehase üks omanikke. Ta on asutanud toitlustusettevõtteid (Võitlev Sõna) ning investeerinud eri meediaprojektidesse, näiteks telekanalisse Seitse.
Forever Marshall Islands

"Forever Marshall Islands" on Marshalli Saarte riigihümn. Võeti ametlikult kasutusele 1991. Sõnade ja viisi autor on riigi esimene president Amata Kabua.

Ingliskeelne tekst

My island (heart) lies o'er the ocean;

Like a wreath of flowers upon the sea;

With a (the) light of Mekar from far above;

Shining the with the brilliance of rays of life;

Our Father's wondrous creation;

Bequeathed to us, our Motherland;

I'll never leave my dear home sweet home;

God of our forefathers protect and bless forever Marshall Islands.
Märkus. Sulgudes olevaid sõnu võib/võidi laulda neile eelnevate sõnade asemel.

Maršallikeelne tekst

Aelon eo ao ion lometo;

Einwot wut ko loti ion dren elae;

Kin meram in Mekar jen ijoilan;

Erreo an romak ioir kin meramin mour;

Iltan pein Anij eweleosim woj;

Kejolit kij kin ijin jikir emol;

Ijjamin Ilok jen in aolemo ran;

Anij an ro jemem wonakke im kej rammon Aelin kein am.
Siili tänav (Tartu)

Siili tänav on tänav Tartus.
Tänav asub Emajõe ääres, algab Rebase tänavalt ja on jõega paralleelne selle paremal kaldal. Tänava pikkus on 1,5 km. 
Sõbra tänava ristumiskohast lõuna suunas on Siili tänava otsad omavahel 250 meetri ulatuses ühendamata. 
Tänav on võrdlemisi uus ja sai oma nime 2005. aasta lõpus.
Siili tänaval asuvad eramajad ja üks suurem korterelamu.
Oktoobris 2007 avati tänaval "Siili" skulptuur (autorid Aivar Simson Seakülast, Edvīns Krūmiņš ja Kalev Prits), mis on analoogne Jõhvis asuva ja mõned kuud varem paika saanud skulptuuriga.
Pori-nõiakold

Pori-nõiakold (Circaea lutetiana) on pajulilleliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Riigivolikogu 22. valimisringkond

Riigivolikogu 22. valimisringkond asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Väätsa, Käru ja Särevere vald ning Türi linn.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8435 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Peet Nõmmik, Mihkel Reimann (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Mihkel Rõuk, kes said vastavalt 1251, 2647 ja 2133 häält, seega valiti 22. valimisringkonnast Riigivolikogusse Mihkel Reimann.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Erich Tarkpea, vastaskandidaat Mihkel Rõuk.
Valitse minu üle

Süžee

Ülikooliaegsed toakaaslased Charlie Fineman (Adam Sandler) ja Alan Johnson (Don Cheadle) saavad pärast mitmeid aastaid juhuslikult kokku ühel Manhattani tänavanurgal. Alan on edukas hambaarst, kellel on kaunis naine, kaks toredat tütart ja elu, mille üle ta kurta ei tohiks aga siiski pole ta rahul. Charlie on aga viie aasta eest, 11. septembri terrorirünnakute käigus, kaotanud oma naise ja kolm tütart ja on nüüd elust täiesti eemale tõmmanud, kuulates peamiselt vaid muusikat ja mängides videomänge. Alan otsustab sõpra aidata, millest lõppkokkuvõttes mõlemad kasu saavad.
Viktoria Bankov

Viktoria Bankov (ka Viktoria Suomalainen) on Eesti sisearhitekt ja disainer.
2005–2009 õppis Bankov Mainori Kõrgkoolis sisekujundust ja mööblidisaini.
2007–2011 töötas ta mööblidisainerina firmas Idema Köögid, 2011. aastast on sisekujundaja ettevõttes VB Design.
Viktoria Bankov on Eesti Sisearhitektide Liidu liige.
KLÜKK

Nimi

Tihti küsitakse, kust on saanud KLÜKK nime või kas see tähendab midagi (tihti arvatakse, et tegu on saksakeelse sõnaga glück). Tegelikult on KLÜKK kokku pandud lauljate eesnimede esitähtedest – Kairi, Liisa, Ülli, Kristo, Kauri (ja kuna initsiaalid kirjutatakse suurte tähtedega, siis kirjutatakse ka ansambli nimi KLÜKK suurte tähtedega).

Ajalugu

Ansambli KLÜKK ajalugu ulatub aastasse 1996, mil Rapla Laulustuudios hakkasid koos laulma kolm 10–11-aastast tüdrukut (Kairi, Triin, Ülli). Kolm aastat hiljem liitus neljas (Liisa) ja kvartett sai nimeks TRIIS.
Õpingud Tallinnas viisid ühe lauljatari (Triinu) eemale, kuid agar trio ei andnud alla, vaid meelitas endaga laulma kaks noormeest (Kristo, Kauri). Nii sündiski 2002. aasta veebruaris KLÜKK – esialgu viie-, aga sügisest, mil naasis pealinna-piiga, juba kuueliikmelisena. KLÜKK on kokku esinenud ligi 200 korral (nii Eestis kui ka välismaal).
2003. aasta suvel lindistas KLÜKK Eesti Raadio stuudios ja Rapla kirikus oma esimese plaadi. Sama aasta suvel külastas KLÜKK Rapla Maavalitsuse koosseisus Saksamaad, kus anti mitmes kohas kontserte. Kuna Saksamaal pole vokaalansamblid eriti levinud, said nad seal väga sooja vastuvõtu osaliseks. Novembri lõpus lahkus ansamblist Kauri.  2003. aasta detsembris arvati kõik KLÜKKis laulvad noored välja Rapla Laulustuudiost.
2004. aasta veebruaris esitas vokaalansambel Noorkuu KLÜKKile kutse võtta osa esmakordselt rahvusvahelisest konkursist Estvocal. Kuna konkursi toimumise ajal olid kaks ansambli lauljat rivist väljas (Kristo oli välismaal, Triinul olid häälepaelad haiged), siis kutsuti konkursi ajaks ansamblit aitama Marin Ploomipuu ja ansamblist lahkunud liige Kauri (kes jäi ansamblisse kuni 2007. aasta kevadeni). Alates 2004. aasta maist tegutsevad KLÜKKi liikmed mittetulundusühinguna (MTÜ NOVOK). 2004. aasta suvel külastas KLÜKK taas Saksamaad - seekord oli tegu juba KLÜKKi enda kontserdireisiga Kaiserslauterni maavanema kutsel. Septembris andsid Rapla kirikus ühiskontserdi  KLÜKK, Vaiko Eplik, Priit Võigemast ja Märt Avandi.
2005. aastal pälvis KLÜKK Rapla valla kultuuripreemia "Valla vedur". 
2006. aasta jaanuaris astus KLÜKK üles Eesti Kooriühingu aastakontserdil Estonia kontserdisaalis. 2006. aasta suvel külastas KLÜKK juba kolmandat korda Saksamaad. Seekord olid nad kutsutud rahvusvahelisele vokaalfestivalile Cantabonn. Eestit esindasid sellel üritusel peale KLÜKKi veel ETV Tütarlastekoor, poistekoor Kalev ja Tartu Noortekoor. Advendi ajal anti seni viimane avalik täispikk kontsert Tartu Raekoja saalis. Aasta viimasel päeval astus KLÜKK üles ka ETV aastavahetuse programmis.
Kevadel 2007 lõpetas ansambel aktiivse tegutsemise.
2008. aasta 20. aprillil astus KLÜKK üles oma algses koosseisus Thea Paluojast tehtud ETV "Tähelaeva" saates, mida juhtis Meelis Kompus.
Iisaku rahvamaja

Iisaku rahvamaja on rahvamaja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku asulas. Rahvamaja juhataja on Merle Pikhoff.
1910 avati Iisaku Muusika ja Kirjanduse Seltsi ja Iisaku Põllumeeste Seltsi eestvõttel seltsimaja.
Eva Moser

Eva Moser (26. juuli 1982 Tamsweg – 31. märts 2019 Graz) oli Austria  maletaja, naiste suurmeister (2003). 
Moser võitis 2006. aastal Austria lahtised malemeistrivõistlused (võistles koos meestega). Austria naiste malemeistriks tuli ta kahel korral (2010, 2011). 
2007. aastal esines ta edukalt Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 2008. aastal Naltšikis toimunud naiste maailmameistrivõistlustel turniirile (64 osavõtjat), kus kaotas avaringis Lilit Mkrtšijanile.
Moser mängis Austria naiskonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (2000, 2008, 2010, 2014). 2004. aastal Mallorcal toimunud maleolümpial mängis ta koos meestega Austria võistkonna koosseisus.
Ta sai FIDE-lt 2001. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2003. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Manifest aadli vabadusest

Manifest aadli vabadusest, ehk "Priiuse ja vabaduse annetamisest kogu Venemaa aadlile" oli Venemaa keisri Peeter III poolt 1. vkj/18. märtsil 1762. aastal antud ukaas.
Seadlusega vabastas keiser Peeter III Venemaa keisririigi aadli 25-aastasest teenistuskohustusest Venemaa tsiviil- ja sõjaväeteenistuses, aadlikud võisid seadlusega antud vabadusega minna erru teenistusest ja sõita takistusteta välismaale. Aadlikele jäi kohustus sõja ajal tulla tagasi Venemaale sõjaväeteenistusse, sõjaväeteenistusekohustuse mittetäitjaid ähvardas karistusena nende maavalduste konfiskeerimine.
Peeter III poolt väljaantud seadluse vabadusi kinnitas veelgi Katariina II poolt 21. aprillil 1785. aastal välja antud "Armukiri suursuguse Venemaa aadli õigustest, vabadustest ja eelistest".
Eesti naiste jalgpallikoondis

Peatreenerid

Koondise peatreener oli 2009. aastast inglane Keith Boanas. Koondise peatreener on olnud ka Indrek Zelinski. 2018. aastast on peatreener Jarmo Matikainen.
Harry Abel

Harry Abel (3. märts 1920 Torma vald (Torma kihelkond), Tartumaa – 21. detsember 1996) oli eesti humorist.
Tema isa oli sepp.
Harry Abel töötas kaubatundja ja klubijuhatajana.
Ta avaldas vesteid ja humoreske pseudonüümi Ernst Kern (Kärna Ärni) all.
Kärstna vaba aja keskus

Kärstna vaba aja keskus (varem Kärstna rahvamaja) on asutus Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna küla. Asutuse juhataja on Märt Tomp.
Astmikportaal

Astmikportaal on sissekäik (portaal), mille kaared (arhivoldid) astmeliselt ahenevad ukse suunas. Astmikportaali viljeleti romaani ja gooti arhitektuuris.
Valgesilm-vart

Valgesilm-vart ehk ruskevart (Aythya nyroca) on partlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Johannes Siir

Johannes Siir (11. mai 1889 Kolga, Harjumaa – 13. jaanuar 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Friis

Friis tarbekunstis ja sisearhitektuuris

Sisearhitektuuris nimetatakse friisiks seina, rõdu jm liigendavat ornamenteeritud või figuraalset kaunistusriba, nimetatuna ka ehisvöödiks või ehisliistuks. See võib paikneda lae lähedal seina ülaosas, silma kõrgusel või ka põranda lähedal.
Tarbekunstis nimetatakse friisiks mööbli, näiteks kapi, altariretaabli, oreli või kahhelahju horisontaalset ehisliistu. Nagu arhitektuuris, võivad kaunistused olla nii reljeefsed kui ka maalitud, või isegi kalligraafilised.
Janne

Janne on eesnimi.
Kui Taanis, Norras ja Eestis on see kasutusel naisenimena, siis näiteks Rootsis ja Soomes on see kasutusel mehenimena.
Nime Janne nimepäev on 15. august.

Päritolu

Janne on heebrea päritolu. See tähendab "Jumal on armuline". Eesti keeles on nime Janne teisendid Jana, Jane, Jaana, Jaanika, Johanna, Janeli. Eesnime Janne vennasnimed on Janno, Janar, Jaanus, Janek, Janar, Jaan, Juhan, Johannes.

Nime levik Eestis

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Janne 10 mehel ja 844 naisel. Janne on populaarsuselt 2215. mehenimi ja 208. naisenimi. 
Vanim Janne on vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 0–4.
Janne on keskmiselt 38 aasta vanune.
Kõige populaarsem on eesnimi Janne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,14.
Kõige rohkem on eesnimega Janne sündinuid juunis, kokku 87.
Kõige populaarsem on eesnimi Janne Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 15,62.
Eesnime Janne esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta.
Eestis on Janne naise nime, Soomes, Rootsis, Norras mehe nimi.
Kölni Ajalooarhiiv

Kölni Ajalooarhiiv (saksa keeles Historisches Archiv der Stadt Köln) on arhiiv Saksamaal Kölnis; ühtlasi Saksamaa suurim arhiiv. Arhiiv sisaldab arhivaale muu hulgas Kölni ajaloo ja selle elanike kohta. Vanimad arhivaalid pärinevad keskajast ja uusimad tänapäevast.
3. märtsil 2009 kukkus 40 aastat vana arhiivihoone kokku. Õnnetuse põhjustas Kölni metroo ehitus. Õnnetuse käigus põles ära 90% arhivaalidest, ent hiljem õnnestus neist paljud taastada.