google/wiki40b huggingface dataset:
Hassalli kehad

Hassalli kehad (lad corpuscula thymi) on selgroogsete loomade tüümuse säsis (nii normaalses kui patoloogilises) olevad varieeruva suuruse ja arenguastmetega kindla päritoluta rakkude rühmad.
Hassalli kehade areng ja päritolu on ebaselged, arvatakse et kehad moodustatakse tüümuse epiteelirakkudest.
Hasalli kehade moodustumise (ilmumise) kohta inimloote tüümuses on andmed varieeruvad, neid on tuvastatud 8.–16. rasedusnädalani.
Hasalli kehad on tuvastatud osadel roomajatel, kuid nende olemasolu madude tüümuses on arvatavasti vähe uuritud.
On pakutud, et Hassalli kehade ülesandeks võib olla kas surnud tümotsüütide lõhustamine või ka alles arenevate tümotsüütide küpsemise tagamine.
Hassalli kehi ümbritsevad lümfisooned.
Lamba tüümuses on tuvastatud Hassalli kehade lõhustamine makrofaagide poolt – lamba embrüo tüümuses toimub suurenenud Hassalli kehade lõhustumine makrofaagide poolt kas tiinuse lõppedes või kohe peale lambatalle sündi ning asendatakse uute Hassalli kehadega. Arvatakse, et see on normaalne füsioloogiline protsess, mis peaks kestma läbi kogu eluperioodi.

Hassalli kehad inimese tüümuses

Erinevas arengujärgus (11–40 arengunädalat) inimloodete uuringute alusel on Hassalli kehade morfoloogia varieeruv – mõõtmed võivad olla vahemikus 100–900 mikromeetrit või enamgi.
Inimeste Hassalli kehad ekspresseerivad tüümuse stromaalset lümfopoetiini (TSLP). Inimese tüümuse stromaalne lümfopoetiin aktiveerib CD11c- positiivseid tüümuse dendriitrakke ekspresseerimaks rohkelt CD80 ja CD86, mille tulemusel suudavad nimetatud rakud indutseerida CD4⁺CD8⁻CD25⁻ tüümuse T-rakkude paljunemist ja diferentseerumist CD4⁺CD25⁺FOXP3⁺ regulatoorseteks T-rakkudeks.
Kehad on nimetatud nende avastaja Briti arsti, mikrobioloogi ja botaaniku Arthur Hill Hassall'i (1817–1894) auks, kes kirjeldas nende olemasolu inimese tüümuses 1846. aastal.
Araabika kohv

Ajalugu

Legendi järgi sai kohvipuu kasvatamine alguse sellest, kui Etioopias nähti kodukitsi söömas kohvipuu marju ja lehti, misjärel nad muutusid erakordselt virgeteks ja hüperaktiivseteks. Ka kohalik karjus olevat seda tähele pannud ja õppinud kohvipuust jooki valmistama. Etioopias juuakse tänini jooki, mida saadakse kohvilehtede leotamisel. 
Esimene kirjalik märge röstitud kohviubadest on pärit Araabia õpetlastelt, kes kirjutasid, et kohv on tõhus vahend, millega töötunde pikendada. Kohv saigi populaarseks just araablaste seas, esialgu eelkõige munkade seas. Araablaste mõte teha jooki röstitud kohviubadest levis kõigepealt Egiptusesse ja türklaste juurde, ning sealt kõikjale maailma.

Kasvatamine

Coffea arabica kohvipuu kasvab umbes seitse aastat ning annab kõige paremat vilja piirkondades, kus sajab ühtlaselt aasta jooksul 1–1,5 m vihma. Seda kasvatatakse tavaliselt 1300–1500 m kõrgusel, aga on ka istandusi merepinna kõrgusel ning ka 2800 m kõrgusel. Taim talub madalat temperatuuri, aga mitte jäidet, parimat vilja kannab Coffea arabica siis, kui temperatuur jääb 20 °C ümbrusse. Majanduslikel eesmärkidel kasvatatavad taimed kasvavad umbes 5 m kõrguseks, kuid need lõigatakse tagasi kuni 2 m pikkuseks, et kergendada saagi koristamist. Erinevalt Coffea canephora'st, millest saadakse robusta kohvi, meeldib Coffea arabica'le kasvada varjus.
Kaks kuni neli aastat pärast istutamist valmivad Coffea arabica'l väikesed, valged, tugeva lõhnaga õied. Õite magus lõhn meenutab jasmiini. Päikesepaistelise ilmaga õied avanevad ja paljastavad viljad. Marju võib kohvipuul olla väga palju, eriti Coffea arabica taimedel, nii et marjade raskus võib taimi ja saaki kahjustada. Marjad on esialgu tumerohelised, küpsedes muutuvad aga esmalt kollaseks, siis punaseks. Valmis marjad on tumepunast värvi, ovaalse kujuga, umbes 1 cm suurused. Marjad valmivad sageli eri aegadel; ühel puul võib samaaegselt olla nii punaseid kui ka rohelisi marju, mistõttu sageli korjatakse marjad käsitsi, et saada vaid täiesti küpseid, mitte rohelisi ega mädakolletega marju. 
Kohvipuid pole kerge kasvatada. Iga puu toodab umbes 0,5–5 kg kohviuba aastas, sõltuvalt konkreetse puu iseloomust ning kliima ja muude tegurite soodsusest. Igas marjas peitub kaks kohviuba, mis on tegelikult marja seemned. 
Täiuslikes tingimustes, näiteks Jaava saarel, istutatakse puid aastaringselt ning ka korjatakse marju aastaringselt. Vähem ideaalsetes tingimustes, näiteks Brasiilias, korjatakse marju vaid talviti.
Knud IV

Knud IV (ka Püha Kanut või Kanut Püha u. 1043 – 10. juuli 1086 Odense) oli Taani kuningas 1080 – 1086, kes püüdis tugevdada Taani monarhiat, toetas roomakatoliku kirikut ja pretendeeris inglise troonile. Ta oli esimene Taani kuningas, kes tapetuna mässuliste poolt 1086, kanoniseeriti katoliku kiriku poolt ja tunnistati Taani kaitsepühakuks 1101.

Elukäik

Kanut oli Sweyn II Estrdssoni väljaspool abielu sündinud poeg, kes tuli troonile 1081 oma poolvenna Harald III järel ja sai Taanimaa kuningaks Kanut IV-ks. Kuus aastat varem oli ta saanud lüüa William Vallutajalt Inglismaa trooni pärast võideldes. Abiellunud Flandria krahvi Robert I tütre Adelaga, sündisid talle poeg Charles ja kaksiktütred Cæcilia (kes abiellus Pealik Erikuga) ja Ingeridi (abiellus Paksu Folkega).
Kanut pühendus kirikuvõimu tugevdamisele ja kirikute ehitamisele kogu maal. 1085. aastal valmistus Kanut uueks sõjakäiguks Inglismaale, püüdes saada krooni, mida pidas endale kuuluvaks, kuid vend Olaf I juhitud mäss kodumaal nurjas sõjakäigu. Kuningas põgenes uute maksude ja seaduste pärast rahulolematute alamate eest Odensesse, kuid tabati benediktiinide Püha Albani abikloostris, kus ta enne surma jõudis veel pattu kahetseda ja armulaua sakramendi vastu võtta. Siis tapeti ta altari ees põlvitavana koos venna Benedicti ja veel 17 kaaslasega. Kroonik Ælnoth Cantebury'ist täheldab, et Kanut suri odatorgetest külgedele, mida aga ei kinnita röntgenuuringud aastast 2008. Aastal 1300 viidi Kanuti ja tema venna säilmed Kanuti auks ehitatud Püha Kanuti katedraali, kus tema ja ta venna säilmed on eksponeeritud tänapäevani.
Tema hauaga seoses tekkisid mitmed legendid ning Kanutit hakati pidama märtriks. Jumal olevat karistanud mässavaid taanlasi kuninga tapmise eest kaheksa-aastase näljahädaga. 1101. aastal kuulutas paavst Paschalis II Kanuti Erik III palvel pühakuks ja Taani esimeseks märtriks. Legendi järgi määranud kuningas Kanut, et jõule tuleb tähistada 20 päeva. Knud Püha päeva tähistatakse kirikukalendris 19. jaanuaril, kuid rahvalikult 13. jaanuaril, mis on 20. päev peale jõule.
Tänu Kanut IV-le, keda austati kõigis põhjamaades, muutus nimi Kanut, mis tähendas muinasskandinaavias nii "toredat, uhket" kui ka "sõlme" (knútr), populaarseks. Nimi on meil tarvitusel ka lühendina Nuut, mis nüüd esineb vaid perekonnanimena. Püha Kanutit ei maksa segi ajada teise Taani kuningaga – Knud Lavardiga (12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131), kes kanoniseeriti 1170.
Saturn (astroloogia)

Saturn kuulub koos Jupiteriga tänapäeva Lääne astroloogias ühiskondlike planeetide hulka. Maalt vaadatuna teeb ta sodiaagile ringi peale umbes 29,5 aastaga.
Saturn tähistab astroloogias struktuure, piire ja piiranguid, kannatlikkust, oskust väärtustada aega ja oodata ära oma töö tulemused. Saturni asend inimese sünnikaardis näitab tema kõige aeglasemalt arenevat valdkonda, mis on kogu elu luubi all ning nõuab pidevat ja kannatlikku tööd. Oma põhiomadustelt on ta niisiis Jupiteri vastand.
Saturniga seotud valdkond inimese sünnikaardis näitab, kus tunneme end ebakindlalt ja kammitsetuna, oodates elult pigem piiranguid, raskusi ja takistusi. hirmust midagi valesti teha piirame siin oma tegevusvabadust tugevalt. saturn tähistab ka paindumatut õiglust: me kogeme kannatusi, kui väldime teemasid, millega tegelemist Saturn meilt sünnikaardi järgi nõuab, ja saame tasu, kui teeme nende teemadega kannatlikult tööd.
Nagu Jupitergi, väljendab Saturn isa või vana tarka meest.
Inimkehas valitseb Saturn luustikku, hambaid, nahka. 
Saturn on Kaljukitse märgi valitseja ning Veevalaja kaasvalitseja (koos Uraaniga) ning seotud 10. ja 11. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Enne Zeusi oli Kronos (roomlaste Saturnus) kreeklaste kõrgeim, titaanide soost pärinev jumal. Ema Gaia õhutusel kastreeris ta oma isa Uranose, kuna too oli kõik oma lapsed, kes talle ei meeldinud, ema kõhtu tagasi toppinud.
Et tema enda lapsed temaga kunagi sama ei teeks, neelas ta need kohe pärast sündi alla. Tänu ema kavalusele pääses vaid tema noorim poeg Zeus. Tema kastreeriski oma isa Kronose ning pani ta allmaailma kinni. Hiljem ta siiski halastas isale, saatis tolle Õndsate saarele läänepoolses ookeanis. Seal veetis Kronos vana targa valitsejana väärikat vanaduspõlve. Ta hoidis eemale Olümpose jumalate tülidest; tema maailmas käis elu vaikselt ja pikkamööda nagu planeet Saturni tsükkel taevas.
Kronose mõtisklevale ja rahulikule poolele vastab Saturnus, kes oli algselt itaalia põlluharimise jumal. Lisaks oli ta tark õpetaja, sest tõi inimestele põllumajanduse ja tsivilisatsiooni saavutused. Tema mälestuseks peavad roomlased iga aasta 17. detsembril saturnaalia-nimelisi pidustusi.
Bushwhackers

Bushwhackers (võsahulgused) olid Ameerika Ühendriikide lõunaosariiklastest sissid, kes tegutsesid USA kodusõja ajal peamiselt Missouri osariigis, aga ka mujal.
Nad ei allunud lõunaosariikide regulaararmee käsuliinile, vaid tegutsesid omapäi. Võsahulguste rühmad moodustusid noortest, sageli teismelistest meestest, kes üritasid kaitsta oma kodukohti põhjaosariiklastest sissetungijate eest. Sageli oli nende pereliikmeid juba hukatud ja nende vara hävitatud. Reeglina polnud neil pistmist orjandusega, siiski olid Põhja sõjajõudude kõrval nende peamisi sihtmärke mustanahalised ja sakslased. Nende tegevus jätkus mõnel pool ka peale kodusõja ametlikku lõppu.
Tuntud võsahulguseid: William Clarke Quantrill, John Singleton Mosby, William T. Anderson ehk "Bloody Bill", John Thrailkill, Charles Fletcher Taylor, George Todd, Archie J. Clement, John McCorkie, Thomas Coleman Younger, Riley Crawford jt.
Põhjaosariigi kindralid kuulutasid võsahulgused mitte sõdivaks pooleks, vaid „bandiitideks“, kelle puhul vange ellu ei jäeta. Võsahulgused talitasid vastastega samuti.
USA kirjanik Daniel Woodrell on võsahulguste võitlustest ja Lawrence'i veretööst kirjutanud 1986 ilmunud raamatu "Woe to Live On" (eesti keeles "Häda ellujäänuile", ilmunud kirjastuses Jumalikud Ilmutused, 2009). Romaani põhjal on Hollywoodis 1999 lavastatud film "Ride with the Devil" (eestikeelse pealkirjaga "Kuradiga sadulas"), režissöör Ang Lee, peaosas Tobey Maguire. Võsahulgustest on tehtud teinegi film, 1976 lavastatud "The Outlaw Josey Wales" ("Lindprii Josey Wales"), režissöör ja peaosas Clint Eastwood.
1991. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1991. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Ateenas, Kreekas 18. kuni 25. augustini. Lisaks ujumisele olid kavas ka vettehüpped, kujundujumine ja veepall (mehed/naised). 
Võistluste programm oli eelmise Bonni võistlustega võrreldes samaks jäänud. Ida-Saksamaa jäetud tühimiku täidis Nõukogude Liit (ka oma viimase osalemisega sellise riigina), kes võidab kõige rohkem tiitleid (16 kulda), kuid mida ületab medalite üldarvult uus Saksamaa.
Avavee ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Itaalias Terracinas 14. ja 15. septembril. Nii mehed, kui naised võitlesid 5 ja 25 km distantsil.
Rauno Thomas Moss

Rauno Thomas Moss (sündinud 29. detsembril 1977 Tallinnas) on eesti maalikunstnik ja tarbegraafik. 
Moss alustas 1993. aastal õpinguid Tartu Kunstikoolis skulptuuri erialal, millest siirdus üle kunstilise kujundamise ja maali erialale, lõpetades selle 1998. aastal. Kunstiõpingud jätkusid Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna all asuvas kunstide osakonnas maalikunsti erialal professor Jaan Elkeni käe all. Tal on magistrikraad semiootikas. Moss lõpetas Tartu Ülikooli 2002. aastal.
Aastast 2002 on Moss Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudi joonistamise, plastilise anatoomia ja üldkompositsiooni lektor. Publitseerib filmi- ja kujutavakunsti kriitilisi artikleid. 
Eesti Semiootika Seltsi (ESS) liige aastast 2001. Tartu Kunstnike Liidu liige aastast 2004.
Artur Taevere

Artur Taevere (sündinud 1980) on üks Heateo Sihtasutuse ja sihtasutuse Noored Kooli asutajaid.
Ta on õppinud Oxfordi ülikoolis majandust, politoloogiat ja filosoofiat.

Isiklikku

Tema isa oli teleajakirjanik ja dokumentalist Mart Taevere.
Tervajoki kool

Tervajoki kool on kuueklassiline kool Soomes Vaasa linnas Tervajoki asulas. Koolis on 74 õpilast ja 5 õpetajat. Samas hoones on eelkool ja lasteaed.

Ajalugu

Kooli kõrval on väike mets Ekometsä ('ökomets'), kus kasvab mitut liiki puid. Õpilased tõid 1980–1981 kodust istikud ja need istutati maha.
Vanas Tervajoki koolimajas oli hallitus, mis tegi siseõhu mürgiseks. Oktoobris 2011 korraldasid õpetajad streigi. Vana hoone otsustati lammutada ja ehitada uus. Alates 2012. aasta algusest toimus õppetöö neli aastat barakkides.
Uus hoone võeti kasutusele 2016. aasta alguses. Seda hakati ehitama 2014. aasta lõpus. Seal on söökla ja võimla, mida vanas majas ei olnud.
Kooli direktorid on olnud Anu Vaarasto, Jorma Liljeqvist ja Erkki Kataja-Rahko. Alates 2006. aastast on direktoriks Tuulia Halkola.
Tungaltera (perekond)

Tungaltera (Claviceps) on seente perekond, mis kuulub sugukonda tungalteralised (Clavicipitaceae).
Tungaltera perekonnas on ligikaudu 50 liiki, enamik neist kasvab troopilistel aladel.
Tuntumaks liigiks on teraviljadel elav harilik tungaltera (Claviceps purpurea).
Glasuur

Ajalugu

Glasuur võeti kasutusele neljandal aastatuhandel eKr Vana-Egiptuses.
Umbes 18. sajandil eKr võeti Mesopotaamias kasutusele pliiglasuurid.
Umbes 17. sajandil eKr võeti Hiinas kasutusele tuhaglasuur.

Glasuuri otstarve

Glasuuri kasutatakse keraamikas mitmetel põhjustel. Nendest olulisemad on asjaolud, et glasuur suurendab keraamiliste toodete mehaanilist tugevust ja vastupidavust paljude ainete toimele. Samuti aitab glasuur parandada keraamilise toote veepidavust ning selle abil on võimalik keraamilisele esemele head väljanägemist anda. Glasuuritud esemeid on ka parem puhastad kuna glasuur muudab esemete välispinna ühtlasemaks ja siledamaks.

Glasuurimisel tehtavad vead

Levinumad vead, mida tehakse keraamiliste esemete glasuurimisel on kas liiga õhukese või liiga paksu glasuurikihi pealekandmine. Esimesel juhul ei kata glasuur hästi ja kaetav pind jääb läbi kumama või lause glasuuri alt välja. Teisel juhul (liiga paks glasuurikiht) võib aga esineda glasuuri mullitamist, mahakoorumist, pragunemist, mahavalgumist või soovimatute laikude ja paksendite teket.
Liiga õhuke või liiga paks glasuurikiht tekivad glasuurimisel ja seega peab oskama neid vigasid õigeaegselt märgata. Siis on veel võimalik glasuuri maha võtta ja glasuurimist korrata, eelnevalt tekkinud vigu vältides. Pärast glasuurpõletuse läbitegemist ei ole enamasti võimalik enam defekte parandada. Siiski on võimalik, et defektide esinemine on soovitud. Sellel eesmärgil kasutatakse krakleeglasuure, et põletatud toodetele tekitada tihe pragude võrgustik.
Enamik ülejäänud vigadest, mis võivad glasuurimisel tekkida, on seotud glasuuri enda koostisega. See tähendab, et glasuuri koostises on midagi liiga palju või liiga vähe.
Võimalikud on ka valestiteostatud põletuse tõttu tekkivate vigade esinemine.
Glasuurimisel tehtavate vigade vastu aitab kõige paremini kogemus, mis tekib piisaval praktiseerimisel erinevate glasuuridega ja kokkupuutumisel kõikvõimalike vigadega. Piisava kogemuse olemasolul on võimalik vigu märgata juba glasuuri peale kandes ja selleks ei pea teostama glasuurpõletust, et näha, et midagi ebaõnnestus.
Sõjagalerii

Sõjagalerii on galerii Venemaal Peterburis Ermitaažis. Galeriis on 332 portreemaali Venemaa Keisririigi kindralitest, kes osalesid 1812. aasta isamaasõjas. Maalide autorid on George Dawe ja tema abilised Aleksandr Poljakov ja Wilhelm August Golicke.
Galerii paikneb Talvepalee hoones, saalis, mille projekteeris Carlo Rossi. Saal ehitati 1826. aastal.
Kindralite maalidele lisaks toodi 1830. aastatel galeriisse ka kolm maali, mis kujutasid Venemaa keisrit Aleksander I hobusega, Preisimaa kuningat Friedrich Wilhelm III ja Saksa-Rooma keisrit Franz II. Esimese kahe maali autor on Franz Krüger ja Saksa-Rooma keisri maalis Johann Peter Krafft.
Ruski maakond (Texas)

Ruski maakond (Rusk County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32°11' N, 94°76' W.
Maakonna halduskeskus on Henderson.
Maakonna pindala on 2432 km². Veepindala on 39 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 330. Aastal 2000 oli elanike arv 47 372.

Ajalugu

Ruski maakond moodustati 1843. aastal Nacogdochesi maakonna osast. Maakond sai nime Texase vabariigi sõjalise juhi Thomas Jefferson Ruski järgi.
Lindgren

Lindgren on rootsi perekonnanimi.
Ērgļi mõis

Ajalugu

Mõisat on omanud Tiesenhausenid.
Toernich

Loodus

Toernich paikneb 465 m üle merepinna ulatuva Hirtzenbergi ('Hirvemägi') jalamil.

Haldusajalugu

Enne valdade liitmist 1977 oli Toernich Toernichi valla keskus.

Vaatamisväärsused

Külas on Toernichi Saint-Denis' kirik.
Külas on 1874. aastast pärinev purskkaev, riste ja märkimisväärseid puid.
Gavin Pretor-Pinney

Gavin Pretor-Pinney on Briti teaduskirjanik, kes võitis 2011. aastal maineka Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna ("The Wavewatcher's Companion" eest). 
Ta õppis Oxfordi Ülikoolis ja kunstikolledžis Central Saint Martins. 2005. aastal asutas ta Pilvevaatlejate Ühingu, millel 2019. aasta alguseks oli üle 46 tuhande liikme üle maailma. 2009. aastal tegi BBC Pretor-Pinneyst ja tema harrastusest dokumentaalfilmi "Cloudspotting".
Brokaat

Brokaat (itaalia sõnast broccato 'reljeefkaunistustega') on raske (algselt siidist, nüüd ka puuvillast) riie, millesse on sisse kootud metall- või metalliseeritud niidid (algselt kuld- ja hõbeniidid) ning mis on rikkalikult ornamendiga kaunistatud.
Paistu valla vapp

Paistu valla vapp on Viljandi maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Paistu valla vapp.
Vapp on kinnitatud 14. septembril 1994.

Vapi kirjeldus

Mustal kilbil kuldne juurestikuga puutüvi, mille kumbastki küljest võrsuvad kaks paari tammelehti. Päises tammetüvelt kuni kilbi ülaservani ulatuv hõbedane tähtrist.

Põhjendus

Kilbi must värvus, mis on üks Eesti rahvusvärvidest ja tähistab ka neitsi Maarjat kui kannatavat ema, viitab siin esmajoones Mulgimaale. Kuldne rõhutatult tugeva juurestikuga tamm sümboliseerib toekat rahvuslikku ja kultuurilist liikumist ning kujutab ühtlasi 700-aastast Polli tamme. Puud krooniv tähtrist, valguse ja hariduse sümbol märgib ka neitsi Maarjale pühitsetud Paistu kirikut (nn Stella Maris).
Londoni Linnaülikool

Londoni linnaülikool (inglise keeles City, University of London, 1. septembrini 2016 City University London, sageli ka lihtsalt City) on ülikool Inglismaal Londonis, mis sai ülikooli staatuse 1966. aastal.
Ülikool asutati 1894. aastal kui Northamptoni instituut (Northampton Institute).
Linnaülikooli main campus asub Kesk-Londonis Islingtonis, teised ülikoolilinnakud paiknevad City of Londonis, Holbornis, Smithfieldis ja Whitechapelis.
Üliõpilaste arv on 21 410 (2008) , sealhulgas esimese astme kõrgharidust omandamas 14 530 üliõpilast  ja kraadiõppureid  on 6880.
Startup Wise Guys

Startup Wise Guys on idufirmadele mõeldud ärikiirendi, mille eesmärk on aidata alustavaid ettevõtteid oma idee arendamisel ja viia neid kokku potentsiaalsete investoritega. Tegemist on kolmekuulise kohapealse praktilise programmiga, mis toimub kas Tallinnas (Eesti) või Riias (Läti).

Asutamine

Startup Wise Guys on üks Eesti esimestest kiirenditest, mis asutati 2012. aastal. Selle asutasid Herty Tammo, Jon Bradford ja Mike Reiner. Startup Wise Guysi võib nimetada üheks laiemaks Kesk- ja Ida-Euroopa ja Põhjamaade investoriks.

Põhimõte

Tegemist on kolmekuulise kiirendusprogrammiga, mis on suunatud toodete arendamisele ja müügile äriklientidele. Üle 150 rahvusvahelise ja kohaliku mentori aitavad idufirmadel firmat kiiremini edendada. Asutajad valmistuvad programmi lõpus oma idee müümiseks investoritele. Eestis on programmi läbinud SportID, VitalFields, Liitu, Like A Local Guide, inSkilled, Budget.to.

Programmid

Startup Wise Guysil on 2 programmi: Batch 10 ja Fintech, mis on koostöös Swedbankiga. 
Batch 10 on kolmekuuline programm, kus toimub üle 100 tunni individuaaljuhendamist ekspertide, ettevõtete ja kogenud asutajatega. Kogu programm on väga praktiline, mille sisse jääb 50 tunni ulatuses töötubae. 
Fintech koosneb 3+3-kuulisest programmist, mis sisaldab 3 kuud intensiivset mentorlust, millele järgneb 3-kuuline järelvaatamise programm koos võimalusega kasutada ühisruume. Mentoritega, kes on spetsialiseerunud finantsaladele, keskendub programm ideede kujundamisele ja valideerimisele, ettevõtte arendamisele, müügile ja vahendite kogumisele.

Partnerid

Startup Wise Guysi partnerid pakuvad eripakkumisi, koolitusi ja tööaega, kogukonna toetust kogu programmi vältel. Suuremad partnerid neist on Google, Microsoft, SendGrid, EIT Digital, Amazon Web Services.
Pahasoo peakraav

Pahasoo peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kaare, Keskvere ja Putkaste külas.
Peakraavi pikkus on 4,2 km. Peakraav suubub vasakult Rägina peakraavi (58° 48′ 34″ N, 23° 51′ 4″ E) (3,4 km suudmest). Peakraavi valgala on 18,5 km². Lähe: (58° 49′ 58″ N, 23° 49′ 9″ E). 1 km suudmest suubub sellesse paremalt Lõpe oja.
Pahasoo peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Pahasoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106600.
Viru Koda

Maausuliste Viru Koda (lüh. Viru Koda) on organisatsioon, mis asutati 25. septembril 2010 Virumaal Torvastvere (Kadrina) kihelkonnas. Koja asutamine algas Ilumäe Hiieniinepuu juures toimunud palvusega. Maausuliste Viru Koda on Eesti põlisusuliste katusühenduse Maavalla koja viies kohalik koda.
Koda on mõeldud ühendama ja esindama Virumaa ja Vadjamaa põlise loonausu järgijaid ehk maausulisi. Viru koda soovib edendada viru maausku, elma ja samuti viru keelt. Tähelepanu pööratakse hiite ja teiste looduslike pühapaikade uurimisele, tutvustamisele ja kasutamisele. Koda hoiab silma peal põhiseadusliku usuvabaduse järgimisel, et vältida näiteks laste seadusevastast usulist pööramist üldhariduskoolides ja lasteaedades.

Liikmeskond

Suurem osa koja liikmeid elab Virumaal ning nende hulgas on õpetajaid, talunikke, sõjaväelasi, ettevõtjaid, kunstnikke, toimetajaid ning teiste elualade esindajaid.
Põhikirja kohaselt võivad kojaga liituda Viru- ja Vadjamaaga seotud maausulised. Koda on vadjalastele avatud seetõttu, et Virumaa idaosa on vadjalaste ajalooline asuala ning Kuremäe Hiiemägi vadjalaste kõige püham paik. Lisaks on vadja keel üks maakeeltest ning vadjalased osa maarahvast.

Senine tegevus

Viru maausulised on olnud hiite kaitsel tegusad juba kümmekond aastat. Seni Härjapea kojas tegutsedes on suuremad õnnetused ära hoitud Mahu Tammealuse hiies, Purtse Hiiemäel ning Kunda Hiiemäel. Jätkatud on Teine maailmasõja paiku katkenud hiiepühade pidamise tava.
Kanepi Palojärv

Kirjeldus

Palojärv on kirde-edela suunas piklik järv pindalaga 8,4 ha. Suurimaks sügavuseks koos lendmudaga on 6,0 m. Kaldad on soostunud, kuid kallastel tõuseb maapind järsult, eriti läänekaldal. Järv kuulub kihistumata pehmeveeliste segatoiteliste järvede hulka. Taimestik on keskmise liigirikkusega, 1972. aastal leiti 14 liiki taimi. Kalastik on vaene (põhiliselt koger ja linask).
Järve ümbritsevad metsad.

Läbivool

Väljavool Mutsina järve.
Seko

Seko (ka secco; itaalia väljendist al secco, 'kuivalt') on kuivale siledale krohvile kantud maaling, ka vastav seinamaalitehnika.
Sekoga seostub mõiste fresko, mille puhul maaling tehakse märjale krohvile. Võrreldes  freskoga on seko loomine kiirem, kuid selle eluiga lühem. Samuti võivad sekotehnikas värvid rohkem varieeruda.
Maalimise ettevalmistamisel lihvitakse krohvi ülemine kiht poorse pinna tekitamiseks. Sekomaalitehnikas kasutatakse erinevaid värviretsepte, kus sideaineks võib olla või, liim, muna või lubivesi.
Eestis on leitud keskaegseid sekotehnikas seinamaalinguid Valjala kirikust, Muhu kirikust ja Kaarma kirikust.
Magistritöö

Magistritöö (inglise master's thesis, master's work) on magistrikraadi kaitsmiseks tehtav uurimus. Enamasti tehakse magistritöö magistriõppe jooksul.