google/wiki40b huggingface dataset:
Salla Põhikool

Salla Põhikool oli kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla mõisa härrastemajas.

Ajalugu

Salla kool alustas tegevust 1838. aastal Hans Müllerhofi juhatusel 20 õpilasega. 1839. aastal andis Salla parun (von Harpe) koolile 1,3-tiinulise maatüki Salla külas, millele ehitati esimene koolimaja. Kool töötas detsembrist aprillini viis päeva nädalas. Alates 1902. aastast hakkas kool tööle 3-talvelisena ja 6 päeva nädalas. Õpilaste arv kõikus 16–20 vahel. 1920. aastaks oli maja niivõrd lagunenud, et suurvesi tungis klassiruumi. Salla kooli kunagisel asukohal on mälestuskivi.
1921/22. õppeaastal kolis kool Salla härrastemajja, kus see asub tänaseni. 1923. ja 1946. aasta tulekahjude järel on kooliruume seest ümber ehitatud. Kogu aja jooksul on maja seitse korda põlenud. Salla mõisa härrastemaja on ehitismälestis nr. 15716, mõisa park on kultuurimälestis nr. 15717.
1948/49. õppeaastal õppis Salla koolis 151 õpilast, 2002/03. õppeaastal ainult 40. 1994. aasta kevadel alustas Rakke vald Salla mõisas remonti. 2001. aasta 16. juulil murdis torm maha enamiku mõisapargi põlispuudest. 2014. aasta veebruaris otsustas Rakke volikogu Salla Põhikooli sulgeda.
Kaja Peterson

Elulugu

Lõpetas 1981 Tallinna 7. Keskkooli, 1987 TÜ bioloogiaosakonna, 1991–92 Manchesteri Ülikooli magistrant, M.Sc. keskkonnateadustes (1992, Manchesteri Ülikool), väitekiri "Aspects of the breeding ecology of the Kingfisher (Alcedo atthis ispida L) with particular reference to habitat assessment". 2011 kaitses doktorikraadi teemal "Keskkonna mõju hindamise tõhusust määravad tegurid".
Oli 1987–93 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna assistent, 1993–97 Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse (SEI Tallinn) projektijuht, 1998 – SEI Tallinna Säästva arengu programmi juht ja vanemekspert.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: bioloogiline mitmekesisus; looduskaitsepoliitika; maakasutuse bioloogilised aspektid; keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise metoodika; säästev areng. Keskkonnamõjude hindamise litsentsitud ekspert (aastast 2001). Eesti Looduseuurijate Seltsi (1981) ja Eesti Ornitoloogiaühingu (1994) liige, Tallinna Linnuklubi asutajaliige (2002). Üle 30 teadustrükise.

Isiklikku

Pärt Peterson on Kaja Petersoni abikaasa.
Eritrea lipp

Eritrea lipp on Eritrea ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

5. detsembril 1995 kasutusele võetud Eritrea riigi- ja rahvuslipp on kompromiss kahe vabastusliikumise, EPLF-i (Eritrea People's Liberation Front) ja ELF-i (Eritrea Liberation Front) lipust. EPLF-i lipu kollane sotsialismitäht asendati riigi iseseisvuse sümboli oliivipuulehtedest vanikuga, mis on pärit autonoomse Eritrea lipult, ja seda kasutas ka ELF. 1995. aastal suurendati vanikut nii, et see sarnaneks ÜRO lipul oleva pärjaga. 
Lipu väljad on jaotatud kolmeks, vardapoolsest üla- ja alanurgast kulgeb punane kolmnurk üle kanga lehvipoolsesse keskkohta. Sellest ülespoole jääb roheline ja allapoole sinine väli. Oliivipuuokstest vanik paikneb punase kolmnurga vardapoolsel osal. 
Punane (PMS 185C) sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, roheline (PMS 361C) põllumajandust, kollane (PMS 123C) maavarade rikkust ja sinine (PMS 279C) mereande. Oliivipuuokste 30 oksa meenutavad Aafrika 20. sajandi kõige pikema sõja kestust.

Riigipea lipp

Eritrea presidendi lipuks on rahvuslipp, mille oliivipuuokstest vanik on asendatud Eritrea vapiga. Lipp võeti kasutusele 1995. aastal ja selle proportsioonid on 1:2.

Eritrea ajaloolised lipud

Aastatel 1952–1962 oli Eritrea Etioopia autonoomne osa ja selle lipuks oli sinine kangas, mille keskel oli roheline oliivipuuokstest pärg. See lipp oli Eritrea riigi tunnuseks ka 1993. aasta maist kuni 1995. aasta detsembrini.
Eesti-Horvaatia suhted

Eesti-Horvaatia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Horvaatia vahel.
Eesti tunnustas Horvaatia Vabariiki 31. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Horvaatias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Horvaatia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Rakubioloogia

Tsütoloogia ehk rakubioloogia ehk rakuteadus ehk rakuõpetus (κύτος, kytos rakk, "logos" õpetus) on bioloogia haru, milles mikroskoobi ja molekulaarbioloogiliste meetodite abil uuritakse rakkude ehitust ja elutegevust, et mõista bioloogilisi protsesse rakutasandil. 
Peatähelepanu pööratakse raku kompartmentide, organellide ja teiste tähtsate koostisosade, nagu plasmamembraani, taimerakukesta ja tsütosooli uurimisele. Teised huvivaldkonnad on raku jagunemine, apoptoos, diferentseerumine, rakkudevaheline "kommunikatsioon", raku motiilsus ja rakukontaktid eukarüootidel.   
Tsütoloogia on tihedas kontaktis biokeemia, molekulaarbioloogia, füsioloogia, arengubioloogia, botaanika, zooloogia ja immunoloogiaga. Peale selle on tsütoloogia seotud praegu aktuaalse kloonimise teemaga.

Tsütopatoloogia

Meditsiiniteaduse kaudu teatakse tsütopatoloogiat, kui teadusharu , mis uurib, klassifitseerib ning diagnoosib ja püüab kaasaegseid tehnikaid, meetodeid ning medikamente kasutades kõrvaldada tekitatud ja/või tekkinud rakumuutusi loomadel, lindudel jpt.

Kliiniline tsütopatoloogia

Kliiniline tsütopatoloogia on laborimeditsiini allharu, mis tegeleb valdavalt haiguste diagnoosimisega rakutasandil.
Bērvircava mõis

Bērvircava mõis (Bērvircavas muiža) on mõis Lätis Jelgava piirkonnas Sesava vallas Bērvircavas. Saksa keeles Behrs Würzau.
Mõisa peahoone rajati aastal 1698 ja on ilmselt vanim puidust ehitatud häärber terves Baltikumis. Mõisa viimaseks omanikuks enne võõrandamist olid Tittelbachid, kuigi nimetuse järgi otsustades on omanikeks olnud ka Behrid. Peahoones on asunud rahvamaja, aga praegu on see avariilises seisukorras. Park rajati mõisa juurde 19. sajandil.
Elukestev õpe

Elukestev õpe tähendab pidevat eneseharimist ja ühiskonnaga kohandumist konkurentsis püsimiseks. Elukestev õpe on paratamatu, inimeste teadmised ja oskused arenevad koos ühiskonna muutuste ja tehnoloogia arenguga. Elukestva õppimise aluseks on tahe õppida, huvi meid ümbritseva maailma vastu ning oskus kasutada õigeid õppimismeetodeid. Elukestva õppimise peamisteks motivaatoriteks on suurem tööga ja endaga rahulolu, helgemad tulevikuperspektiivid, konkurentsivõime säilitamine ning kasvav sissetulek.

Õppetüübid

Eristatakse kolme tüüpi õpet: formaalne õpe, mitteformaalne õpe ja informaalne õpe. Need kõik on vajalikud ja täiendavad üksteist. Oma karjääri kujundamisel ja tööotsingutel on väljaspool kooli õpitu kindlasti eeliseks.

Formaalne õpe

Annab raamteadmised ja oskused, mida ühiskond tunnustab ning mille omandatust kontrollib (koolitunnistus ja eksamid). Formaalharidust saab omandada põhikoolis, gümnaasiumis, kutseõppeasutuses, rakenduskõrgkoolis ja ülikoolis kindlate õppekavade järgi. Formaalharidus on kohustuslik kuni põhihariduse omandamiseni või 17-aastaseks saamiseni.

Mitteformaalne õpe

Sisult ja vormilt vähem piiritletud ja osalemine selles on vabatahtlik. Mitteformaalses õppes pakutakse võimalusi arendada sotsiaalseid oskusi, õppida võõrkeeli, kunsti ja muusikat, psühholoogiaga seonduvat ja korraldatakse arvuti- ja ettevõtluskursusi. Mõnel puhul saab neid kursusi arvestada formaalhariduse osana ja täiendusõppena tööelus. Mitteformaalset õpet korraldavad rahvaülikoolid, kultuurikeskused, vabahariduskoolid, raamatukogud jne.

Informaalne õpe

Toimub täiesti koolivälises keskkonnas näiteks huviklubides, sõpradega aega veetes, reisides, internetis olles jne. See ongi rohkem tegutsemine kui õppimine selle sõna klassikalises tähenduses. Euroopa Nõukogu on mõistnud informaalset õppimist, kui elukestvat protsessi, mille käigus inimesed omandavad hoiakuid, väärtusi, oskusi ja teadmisi oma keskkonnas harivate mõjude ja igapäevategevuste kaudu. Noortele korraldavad mitteformaalset ja informaalset õpet noorteorganisatsioonid, spordiklubid, vabahariduslikud koolitusasutused, kohalikud ja rahvusvahelised noorteprojektid. Osalemine nende tegevuses annab oskusi, mida tööandjad kõrgelt hindavad, näiteks hea suhtlemine, meeskonnatöö kogemus, enesekehtestamine, probleemide lahendamine, protsesside ja inimeste juhtimine.
Raie tänav

Raie tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Raie tänav algab Kadaka puiesteelt ja lõpeb Päikese puiesteel. Raie tänav on ida-läänesuunaline ja ligikaudu 130 meetri pikkune.

Tänava nimi ja ajalugu

Raie tänav paikneb endise Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli Ivanovi tänav (vene keeles Ивановская улица). 13. novembril 1925 sai tänava nimeks Kuldnoka tänav (saksa keeles Starenstrasse, vene keeles Скворцовая улица). Aastatel 1940–1941 oli see Meika tänav. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks Ristnoka tänav. Praeguse nime sai Raie tänav 22. aprillil 1960.
Külaliskorter

Külaliskorter on majutusettevõttele kuuluv toiduvalmistamise võimalust pakkuv korter, mis üüritakse välja täies ulatuses.

Eestis kehtestatud nõuded külaliskorterile

Külaliskorterile kehtivad üldised majutusettevõttele seatud nõuded, lisaks puhkemajale seatud nõuded ja eraldi külaliskorteri tuleohutusnõuded.
Kuni kümne voodikohaga külaliskorteris peab olema vähemalt üks 6 kg tulekustutusaine massiga esmane tulekustutusvahend ja igas majutusruumis autonoomne tulekahjusignalisatsiooniandur. Enam kui kümne voodikohaga külaliskorteris peavad majutusteenuse osutamise ruumid, nende juurdepääsu- ja väljapääsuteed vastama ehitusseaduses majutusettevõtetele kehtestatud tuleohutusnõuetele.
UEFA Meistrite Liiga 2015/16 kvalifikatsioonifaas ja väljalangemismängude ring

UEFA Meistrite Liiga 2015/16 kvalifikatsioonifaas ja väljalangemismängude ring algas 30. juunil ja lõppes 26. augustil 2015. Kvalifikatsioonifaasis ja väljalangemismängude ringis osales kokku 56 meeskonda, et selgitada need 10, kes pääsevad 32 meeskonna sekka UEFA Meistrite Liiga 2015/16 alagrupiturniirile.
Kõik kellaajad on CEST (UTC+2).

Formaat

Kvalifikatsioonifaasis ja väljalangemismängude ringis mängisid kõik paarid omavahel kaks mängu, ühe kodus ja ühe võõrsil. Meeskond kes lõi kahe mängu kokkuvõttes rohkem väravaid pääses järgmisesse ringi. Kui pärast teist mängu olid löödud väravad viigis, siis tuli kasutusele võõrsil löödud väravate reegel, nt., meeskond kes lõi oma võõrsilmängus rohkem väravaid. Kui ka võõrsil löödud väravad on võrdsed, siis mängiti kolmkümment minutit lisaaega, mis jagati kaheks viieteist minutiliseks poolajaks. Võõrsil löödud väravate reegel oli kasutusel ka pärast lisaaega, st., kui lisaajal löödi väravaid ja kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus endiselt viigis, siis külalismeeskond pääses edasi tänu enam võõrsil löödud väravatele. Kui lisaajal väravaid ei löödud, siis võeti viigimurdmiseks kasutusele penaltiseeria.
Iga ringi loosimiseks asetati meeskonnad vastavalt nende UEFA klubi koefitsientile hooaja alguses, meeskonnad pandi asetusega ja asetuseta kausidesse. Asetusega meeskonnad loositi asetuseta meeskondade vastu, kus esimesena loositud meeskond mängis esimese mängu kodus. Kuna mängude vahel oli vähe aega, siis teise ja kolmanda kvalifikatsiooniringi loosimised toimusid enne kui eelmise ringi tulemused olid teada. Nendes loosimistes (või ükskõik mil tulemused eelmise ringist polnud loosimise ajaks teada) toimus asetamine oletusel, et kõrgema koefitsientiga meeskond pääseb edasi, mis tähendab et kui madalama koefitsientiga meeskond pääses edasi, siis ta võttis lihtsalt oma alistatud meeskonna asetuse. Loosimise eel võib UEFA luua "grupid" vastavalt Klubivõistluste komitee (Club Competitions Committee) poolt sätestatud printsiipidele, kuid need on ainult loosimise mugavuseks ja tagamaks, et meeskonnad samast riigist ei loositaks üksteise vastu, ning ei sarnane päris võistluste grupeerimine.

Statistika

Kvalifikatsioonifaas ja väljalangemismängude ring löödi kokku 240 väravat 92 mängus, keskmiselt 2,61 väravat mängu kohta.
Viktor Tarmas

Viktor Tarmas (kuni 1937. aastani Viktor Tomberg; 19. november 1891 Sindi, Pärnumaa – 20. märts 1963 Tallinn) oli Eesti diplomaat, poliitik ja advokaat.
Lõpetas 1915 Moskva ülikooli õigusteaduskonna.
Ajutise Valitsuse komissar Järvamaal. Asutava Kogu liige. 1922–1924 oli ta kontroll-opteerimiskomisjoni esimees ja peakonsul Petrogradis (Eesti peakonsulaadi rüüstamisest 3. aprillil 1923 pääses ta eluga), 1924–1926 vandeadvokaat Tartus, 1926–1930 Paides ja 1930–1932 Tallinnas.
Oli nõukogude vangistuses 1944–1945 süüdistatuna spekuleerimises ja Irkutski oblastis Angarlagi vangilaagris 1950–1956 poliitilistel põhjustel.
Klassifikaator

Eestis kehtiv klassifikaatorite süsteem

Vastavalt Vabariigi Valitsuse määrusele "Klassifikaatorite süsteem" on klassifikaator täpselt kirjeldatud, üksteist välistavate ning number- või tähtkoodiga tähistatud kategooriate põhjalik ja korrastatud süsteem. Andmekogude valdkonnas mõistetakse klassifikaatorina riigi infosüsteemi kuuluvas andmekogus kasutatavat täpselt kirjeldatud, üksteist välistavate ning number- või tähtkoodiga tähistatud kategooriate põhjalikku ja korrastatud süsteemi.Klassifikaatoreid on tarvis andmete üheseks mõistmiseks, töötlemiseks ja andmekogudes liigitamiseks. Klassifikaatorite kasutamine võimaldab erinevate andmekogude vahel andmeid paremini vahetada, võrrelda ja analüüsida.
Eestis koordineerib klassifikaatoritega seotud tegevusi (uute klassifikaatorite loomine, klassifikaatorite haldajate nõustamine jne) Statistikaamet.
Valdav osa Eestis kasutatavaid klassifikaatoreid on loodud tõlke või riigisisese versioonina rahvusvaheliste klassifikaatorite alusel.
Marju Luts-Sootak

Marju Luts-Sootak (kuni 2007 Marju Luts; sündinud 3. märtsil 1966 Rakveres) on eesti õigusajaloolane, Tartu Ülikooli õiguse ajaloo professor.
Alates 2014. aastast on ta Õpetatud Eesti Seltsi esimees.

Isiklikku

Tema abikaasa on õigusteadlane Jaan Sootak.
Maite Perroni

Elulugu

Maite Perroni sündis Mexicos, aga kasvas üles Guadajaras. Kui ta oli 12-aastane, kolis ta pere Mexicosse. Tal on kaks nooremat venda: Adolfo ja Francisco. Ta õppis näitlemist Televisas 2000. aasta paiku, läbides kaks aastat kolmeaastasest kursusest.

Näitlemine

Maite esmaroll oli seebiooperis "Rebelde" (uusversioon Argentina seebiooperist "Rebelde Way"), mis sai väga menukaks, pärast seda sai ta rolli sarjas "Cuidado con el Ángel", näitleja William Levy kõrval (eesti keeles "Ettevaatust ingliga"). See sai üle maailma tuntuks. Järgmised tähtsamad rollid – "Mi Pecado" koos näitleja Eugenio Silleriga. Seriaalis "Triunfo del Amor" tegi ta jälle koostööd William Levyga. Tema üks seni viimaseid peaosi on seriaalis "Cachito de Cielo" koos Pedro Fernandezega. Sari lõpetati plaanitust varem kehva reitingu tõttu. Sarjas "Metskass" mängis ta koos Daniel Arenasega.

Laulmine

Maite oli populaarse ansambli RBD solist. RBD on andnud välja 9 stuudioalbumit portugali, hispaania ja inglise keeles, albumeid on siiani müüdud 20 miljonit eksemplari üle maailma. 8. augustil 2008 teatas RBD oma fännidele, et ansambel läheb laiali. Nad tegid lõputuurnee "Gira Del Adios World Tour", mis lõppes enne 2009. aastat. Maite oli ringreisil suurema osa ajast haige. 17. juulil 2010 andis Maite välja singli "No Vuelvas". Maite laulis koos Marco di Mauroga laulu "A Partir de Hoy", mis oli telesarja "Triunfo del Amor" tunnuslaul.

Isiklikku

Perroni oli kihlatud Guido Larisega, kuid nad läksid lahku 2008. aasta augustis. Maite oli kaks aastat suhtes muusiku ja helilooja Mane de la Parraga, paar läks lahku detsembris 2012.
Perroni on alates 2013. aasta oktoobrist suhtes muusikaprodutsent Koko Stambukiga.
Bergi jõgi

Bergi jõgi (inglise keeles Berg River, afrikaani keeles Bergrivier) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis.
Bergi jõgi on ligikaudu 294 km pikk, valgala pindala on 7715 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Velddrifi linna juures Atlandi ookeani.
Johann Schwabe

Isiklikku

Tema väimees oli Johann Abraham Winkler, Järva-Jaani- ja Koeru koguduse õpetaja.
Donauwörth

Ajalugu

Pärast Augsburgi rahu (1555) oleks 1606. aastal Donauwörthis äärepealt puhkenud uus ususõda, kui protestantlik enamus püüdis takistada katoliiklaste rongkäiku. Tollal riiki valitsenud katoliiklasest keiser luges toimunut usurahu rikkumiseks.
Mikelsaar

Mikelsaar on Eesti perekonnanimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 32 inimest perekonnanimega Mikelsaar.
Sofia Polgár

Sofia Polgár (ungari keeles Polgár Zsófia; sündinud 9. novembril 1974 Budapestis) on ungari maletaja, naiste suurmeister (1989).
Tema õed on maletajad Judit Polgár ja Susan Polgár. Kolmekesi koos mängisid nad Ungari võistkonna koosseisus naiste maleolümpial 1988. aastal Salonikis ja 2000. aastal Novi Sadis, kust saadi mõlemal korral kuldmedal. Sofia mängis kolmandal laual. 1994. aastal maleolümpial Moskvas sai Ungari hõbemedali. Naiskonna teisel laual mängis Sofia Polgár.
Sofia Polgár sai FIDE-lt 1988. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1989. aastal naiste suurmeistri ja 1990. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
1999. aastal abiellus ta Iisraeli suurmeistri Yona Kosashviliga. Nad elasid algul Iisraelis, seejärel Kanadas Torontos; 2012. aastal naasid nad Iisraeli.
Little Richard

1960. aastad

Richard oli üks rock'n'roll'i "isadest" tänu oma pürotehnilistele hittidele nagu 1955. aasta "Tutti-Frutti" ja 1957. aasta "Lucille". Olles vahepeal rock'n'roll'ist loobunud ja neli aastat jumalasõna levitanud, asus ta 1962. aastal comeback-turneele. Kui ta The Beatlesiga Star-Clubis lava jagas, kuulus tema bändi koosseisu ka Billy Preston, kes hiljem mängis koos nii biitlite kui ka The Rolling Stonesiga.
Operatsioon Sever

Operatsioon Sever (vene keeles Операция "Север", tõlkes Operatsioon "Põhi") oli 1951. aasta kevadel NSV Liidus läbi viidud Jehoova tunnistajate küüditamise operatsioon, mille käigus saadeti riigi läänepoolsetest liiduvabariikidest Siberi piirkonda Jehoova tunnistajad ja nendega seotud isikud.

Operatsiooni kavandamine

Küsimus Jehoova tunnistajate väljasaatmisest oli Stalini juures päevakorral 1950. aasta oktoobris. Stalin olevat soovitanud küüditamine läbi viia 1951. aasta märtsis-aprillis, kuid sellele ei järgnenud vastavat NSV Liidu Ministrite Nõukogu otsust, mistõttu 19. veebruaril 1951 saatis NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi ülem Viktor Abakumov Stalinile aruande olukorrast NSV Liidus Jehoova tunnistajate osas, paludes vastav deporteerimisprojekt uuesti üle vaadata ning teha mingisugune otsus.
Abakumov juhtis tähelepanu sellele, et aastatel 1947–1950 on arreteeritud 1048 sekti aktiivsemat liiget, on avastatud 5 põrandaalust trükikoda, ning muu hulgas konfiskeeritud 35 000 eksemplari lendlehti, brošüüre ja muud "nõukogudevaenulikku" kirjandust. Riikliku julgeoleku ülem tõstis Jehoova tunnistajate puhul esile ka nende kolhoosidevastalisust, nõukogude armeeteenistusest kõrvale hoidmist ning uute liikmete sekti värbamist.
Näiteks Eesti NSV-s avaldus Jehoova tunnistajate Nõukogude võimu vastane meelsus selles, et pärast mitme Jehoova tunnistaja usulis-poliitilistel põhjustel arreteerimist Eesti NSV-s 1948. aastal ja hiljem, saatsid kohalikud Jehoova tunnistajad Eesti NSV valitsusele, Eesti NSV Ülemkohtu kriminaalasjade kohtukolleegiumile, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele Nikolai Švernikule, aga ka Jossif Stalinile palved lõpetada Jehoova tunnistajate tagakiusamine ning arreteeritud isikud vabaks lasta. Näiteks Stalinile adresseeritud kirjas osundati, et nõudmiste tähelepanemata jätmisel pidavat "Jehoova hävitama kogu NSV Liidu valitsuse ja kommunistliku partei".

Tulemused ja amnestia

Vabanemine ja Eestisse tagasi pöördumine toimus vahemikus novembrist 1955 kuni novembrini 1965. Küüdituses olles suri vähemalt 21 inimest. Küüditusnimekirjades olnutest jäi küüditamata 30 inimest. Erikomandantuuri arvele võeti vangilaagritest vabanenud ja perede juurde asumispaika tulnud 10 inimest. Vabatahtlikult läks kaasa 1 inimene.
30. septembril 1965 võttis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium vastu otsuse nr 4020-U1, mille kohaselt usutunnistuse alusel asumisele saadetud kuuluvad vabastamisele. Samas märgiti, et konfiskeeritud vara ei kuulu kompenseerimisele ning endisesse elukohta võib suunduda vaid kohaliku ametkonna loal.
Tagasipöördumine vangilaagreist või asumispaikadest ei toonud siiski veel soovitud iseolemist: õpingute jätkamine tehti praktiliselt võimatuks, ka oli naasnutel raskusi töökoha saamisega.
Rannarajoon

Rannarajoon on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu lahe ääres.
Rannarajoonis asub teiste seas Pärnu rannapark.
Tele2

Ajalugu Eestis

Tele2 Eesti ajalugu sai alguse 1997. aasta 28. aprillil, kui hommikul kell pool üheksa käivitas AS Ritabell Eesti Mobiiltelefoni ja Radiolinja kõrval kolmanda mobiiltelefonivõrgu, ettevõtte kaubamärgiks sai "Q". 2001. aastal vahetas Q GSM nime ning jätkas Tele2 kaubamärgi all.
Aastatel 2001–2003 oli Tele2 Äripäeva ettevõtete Top 100 edetabelis esikohal.
Praegu on Tele2 käibelt ja kliendiarvult suuruselt kolmas mobiilsideoperaator, mille leviala katab 94% Eestimaast.
Tele2 Eesti AS käive oli 2013. aastal Äripäeva andmetel 66,9 miljonit eurot ja sellega paigutus ta lehe andmetel Eesti ettevõtete seas käibe järgi 98. kohale. Suuremate konkurentide EMT ja Elisa Eesti käive oli samal perioodil vastavalt 152,4 ja 94,8 miljonit.
Poul Schlüter

Poul Schlüter (sündinud 3. aprillil 1929 Tønderis) on Taani poliitik. 
1982–1993 oli ta Taani peaminister. 1994–1999 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
2003 otsustati talle anda Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, et tunnustada tema tööd Taani peaministrina Eesti taasiseseisvumise toetajana.
Vanalubi laht

Vanalubi laht (ka Vanaluubi laht) on laht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. See on Rame lahe läänepoolne sopp. Lahe pindala on 0,28 km². Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale.
Vanalubi lahe keskkonnaregistri kood on VEE3426030.
Saalihoki

Saalihoki (algne termin saalibändi on ebasoovitatav) on siseruumides mängitav maahokisarnane võistkondlik sportmäng. Kaks võistkonda võistlevad teineteise vastu plastist hokikeppidega eesmärgiga lüüa kerge aukudega plastpall vastasvõistkonna väravasse.
Saalihoki sai alguse koolidest ja on lisaks võistlusspordile populaarne harrastussport. Suurima populaarsuse on mäng saavutanud Soomes, Rootsis ja Šveitsis. Populaarsus kasvab jätkuvalt nii Euroopa riikides kui ka Aasias (Singapur, Jaapan, Taiwan).
Maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1996. aastast. Nii meeste kui ka naiste maailmameistrivõistlusi peetakse iga kahe aasta järel, paarisaastatel meeste, paaritutel naiste MM. 2008. aastal mängis Eesti koondis esimest korda saalihoki A-divisjoni maailmameistrivõistlustel, mis korraldati Tšehhis 6.–14. detsembril.

Eesti saalihoki

Eestis on umbes 1400 saalihokimängijat. Kõrgeim liiga on Meistriliiga.
Karl Sillamäe

Karl Sillamäe (aastani 1935 Karl Siilaberg; 20. detsember 1909 Toolamaa vald, Võrumaa – 8. jaanuar 2003) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Kauksi ja Põlva algkoolis. Aastal 1930 lõpetas ta Rakvere Ühisgümnaasiumi. Aastal 1939 hakkas ta õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli. Ta on töötanud Timo vallavalitsuse sekretäri abilisena, Eesti Maapanga arveametnikuna, Kauksi 7-klassilises koolis õpetajana, kolhoosi arveametnikuna ja ehitustöölisena. Teoloogiline stuudium jätkus aastal 1956 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 26. detsembril 1958 õpetajaks, õpetaja õigused anti talle 1. märtsil 1976.
Ta oli aastatel 1959–1969 Emmaste ja Käina Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1968–1986 oli ta Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse hooldajaõpetaja, aastatel 1974–1986 hooldas ta veel Otepää Maarja kogudust.
Sillamäe suri aastal 2003 ja ta maeti Põlva kalmistule.
Hiidvaksik

Hiidvaksik (Geometra papilionaria) on vaksiklaste sugukonda hiidvaksiku perekonda kuuluv liblikaliik.