google/wiki40b huggingface dataset:
Viļaka

Ajalugu

XII sajandil kuulus piirkond Adsele muinasmaakonda. Aastal 1293 rajas Johann II von Vechten piirkonnas katoliikluse levitamiseks sinna Marienhauseni kloostri. Ajaloolase Arndti arvates (1753) rajati siis sinna ka Viļaka piiskopilinnus. Liivi sõja ajal asus aastal 1560 linnusesse poola garnison. 1629 Altmarki vaherahuga jäi Latgale Poolale ja seal moodustati Liivimaa vojevoodkond (Inflanty Polskie, Väike-Liivimaa), mille koosseisu kuulus ka Vilaka staarostkond.
1700–1721, Põhjasõja ajal lõhuti linnus tõenäoliselt täielikult. Linnuse asemele tekkis Viļaka mõis. 1772, 30. septembril läks Latgale koos Vilaka piirkonnaga seoses I Poola jagamisega Venemaa kätte. Hilisematel sajanditel vene võimu all oli Viļaka väike tähtsusetu asula. Aastal 1890 valmis sealne katoliku kirik, umbkaudu samal ajal ehitati sinna ka õigeusu kirik.
Aastal 1928 ehitati asulasse luteri kirik. Enne Teist maailmasõda oli kolmandik linna elanikest juudid. Linn aastast 1945. 2009. aastani kuulus Balvi rajooni.

Kaitsealused objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Viļaka piiskopilinnuse varemed ja selle territoorium, Viļaka õigeusu kirik, Viļaka katoliku kirik, selle kolmteist vitraaži ja orel. Kohaliku kaitse all on koolimaja aadressil Pils iela 11, Viļaka haigla surnukuur aadressil Parka iela 2, Viļaka katoliku koguduse pastoraat, Viļaka luteri kirik, katoliku kiriku kolm altarit ja kantsel ning Viļaka mõisa hoonetekompleks (piirdemüür, park ja kaks tootmishoonet).
Looduskaitse all on tamm Marienhauzeni tamm ja selle kõrval kasvav 25.5 meetri kõrgune tamm.
Leonardo Ponzio

Leonardo Daniel Ponzio (sündinud 29. jaanuaril 1982 Las Rosases) on Argentina jalgpallur. Ta mängib kaitsva poolkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis River Plate. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ponzio alustas klubikarjääri 2000. aastal kodumaal Newell's Old Boysis.
Aastatel 2003–2006 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Real Zaragoza. 2004. aastal võitis ta klubiga nii Hispaania karika kui superkarika. Teist korda mängis ta Zaragozas aastatel 2007–2009. Hooajal 2008–09 aitas ta klubil tõusta esiliigast kõrgliigasse.
River Plate'is mängis ta juba aastatel 2007–2009. River Plate'iga liitus ta uuesti 2012. aasta jaanuaris pärast Zaragozast lahkumist. River Plate'iga on Ponzio võitnud arvukalt tiitleid, sealhulgas kolm Argentina meistri tiitlit, kaks Argentina karikat, korra Argentina superkarika ja kahel korral Copa Libertadorese.
2001. aastal tuli ta Argentina kuni 20-aastate koondisega juunioride maailmameistriks. Argentinat esindas ta koondises aastatel 2003–2013 kokku kaheksal korral.
Pärnu rannaniidu looduskaitseala

Pärnu rannaniidu looduskaitseala on looduskaitseala Pärnu linnas. Kaitseala pindala on u 371 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Pärnu rannaroostiku kui ornitoloogilise kaitseala alusel (Pärnu rannaroostiku kaitseala).
Harald Perlitz

Harald Gottfried Perlitz (12. juuni 1889 Tallinn – 4. juuli 1973 Stockholm) oli eesti füüsik, Tartu Ülikooli teoreetilise ja tehnilise füüsika professor.
1912. a. lõpetas ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna.
Võttis osa Esimesest maailmasõjast sideohvitserina Prantsuse rindel Tsaari-Venemaa sõjaväeatašee juures.
Iseseisvuse algusaastatel töötas ajalehe Postimees toimetuses.
Töötas füüsikaõpetajana Treffneri gümnaasiumis.
Seejärel oli Tartu ülikooli juures teoreetilise füüsika dotsendiks.
1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Abstandsänderungen nächster Nachbaratome in einigen Elementen und Legierungen bei Umordnung aus der kubischen Flächenzentrierten Anordnung in die kubische Raumzentrierte, oder, Die Hexagonale dichteste Anordnung".
1935. aastal valiti Tartu Ülikoolis professoriks ja teaduskonna dekaaniks ning hiljem Tartu ülikooli prorektoriks (majanduse alal).
Esimesest maailmasõjast võttis professor Perlitz osa Inglise sõjaväe ridades, omandades koloneli auastme.
Paguluses Rootsis oli ta Eesti Komitee abiesimees, Liberaaldemokraatliku Koondise esimees, liige Rahvusnõukogu revisjonikomisjonis ja saadik Rahvusfondi Esinduskogus. Oli ka Eesti majandusühingu "Produkt" esimees.
1. märtsil 1945 valiti ta Göteborgi eesti pihtkonna juhatuse esimeheks.

Isiklikku

24. detsembril 1929 abiellus Harald Perlitz Anna Luht'iga (7. juuli 1897 Põltsamaa – 28. september 1999 Stockholm).
Veljo Kalep

Veljo Kalep (12. detsember 1934 Pumbioja, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 26. november 2012 Toronto) oli eesti insener ja sportlane.
Ta lõpetas 1953. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1953–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis. 1966. aastal lõpetas ta tööstus- ja tsiviilehituse erialal TPI ning 1990. aastal sildade projekteerimise täiendusõppe Toronto Ülikoolis. 
Aastast 1960 oli ta Pärnu ehitusettevõtetes insener. 
Ta taotles sotsiaaldemokraatliku partei loomist (saates sellekohase kirja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumile 1975. aastal) ja kritiseeris üheparteisüsteemi. 
Veljo Kalep arreteeriti 1980. aastal ning oli vangilaagris kuni aastani 1984.
1987. aastal emigreerus ta koos perega Kanadasse ning asus Ontario provintsis ametisse insenerina.
Kalep oli aktiivne kirjasaatja ja avaldas kommentaare mitmetes Eesti ajalehtedes. Samuti on tuntud tema sõudealased kirjutised kunagises sõudespordi häälekandjas Eesti Sõudja.
Draakon & Kuu

Draakon & Kuu on aastast 2001 tegutsev Eesti kirjastus. Kirjastus annab välja eeskätt välismaiste kirjanike lasteraamatuid.
Kirjastuse esimene raamat oli Shel Silversteini "Helde puu".
Filosoofiline küsimus

Küsimused filosoofia ajaloos

Eelsokraatikud küsisid küsimusi füüsilise maailma kohta ja oodatavad vastused osutasid füüsilise maailma algelementidele nagu tuli, vesi, õhk, maa, aga ka apeiron, riid.
Sokratesega seoses muutusid küsimused elulisemaks, sest Sokrates esitas küsimusi, mis puudutava ühiskondlikke asju, mille kohta on eri ühiskonnaliikmetel oma seisukoht. Sokrates küsis ühiskonnaelu puudutavate üldmõistete nagu õiglus, vaprus, headus jne definitsioone ja sellega sai alguse filosoofiline mõisteanalüüs.
Sutlepa kraav

Sutlepa kraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Sutlepa külas.
Kraavi pikkus pole teada. Kraavi valgala pindala pole teada, kuid see jääb alla 10 km². Lähe: (59° 3′ 16″ N, 23° 36′ 21″ E); suue: (59° 3′ 6″ N, 23° 35′ 27″ E).
Kraav on mitteavalik veekogu.
Sutlepa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1500006.
Võru–Mõniste–Valga maantee

Võru–Mõniste–Valga maantee (registrinumbriga 67) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Võru linnas Tartu tänava ja F. R. Kreutzwaldi tänava ristmikul. Tee pikkus on 83,3 km. Tee lõpeb Valga linnas Raja tänaval, Pedeli paisjärve lähedal. Võru linna tänavatena kannab nimesid F. R. Kreutzwaldi tänav, Kubja tänav. Maanteel on Võru linnas F. R. Kreutzwaldi tänaval ühisosa Võru–Verijärve maanteega. Valga linna tänavatena kannab nimesid Võru tänav, Vabaduse tänav, Kesk tänav, Riia tänav, Raja tänav. Koiva küla ja Valga linna vahel kulgeb tee vahetult Eesti-Läti piiri ääres.

Asulad Võru–Mõniste–Valga maanteel

Võru linn, Võlsi küla, Käätso küla, Juba küla, Lompka küla, Vana-Nursi küla, Kaku küla, Nursi küla, Nilbõ küla, Simmuli küla, Järvepalu küla, Ahitsa küla, Sänna (Sännä) küla, Riitsilla küla, Haabsilla küla, Sadramõtsa küla, Kangsti küla, Matsi küla, Varstu alevik, Punsa küla, Parmupalu küla, Mõniste küla, Hürova küla, Kallaste küla, Saru küla, Kalliküla küla, Hargla küla, Sooblase küla, Taheva küla, Korkuna küla, Laanemetsa küla, Koikküla küla, Lepa küla, Koiva küla, Pugritsa küla, Londi küla, Valga linn.
Neli õilsat tõde

Saamislugu

Siddhatta Gotama sündis 6. sajandil eKr tänapäeva Nepali territooriumil rikka valitseja suguvõsas, kuid loobus pärandusest ja võimust ning hakkas 29-aastaselt rändaskeediks. Ühel ööl bodhipuu all mediteerides Gotama virgus, temast sai buddha ehk "virgunu". Ta nägi olemasolu olemust nii nagu see on ja mõistis nelja õilsat tõde. 
Neli õilsat tõde andis Gotama esimest korda oma esimeses jutluses Seadmuseratta käimapanemine (paali k Dhammacakkappavattana sutta), mille ta pidas Varanasi linna lähedal esmalt hirvedele ja siis oma viiele saatjast rändaskeedile.

Tekst

„ See aga, bhikkhud, on aarjalik tõde kannatusest. Sündimine on kannatus, vananemine on kannatus, haigus on kannatus, suremine on kannatus, kannatus on ka mure, kurbus, ahistus, masendus ja ärevus. Kokkupuude ebameeldivaga on kannatus ja eemalolek meeldivast on kannatus. Kannatus on ka see, kui ei saada, mida ihaldatakse. Lühidalt: viiekordne klammerdumine olemasollu (upādānakkhandha) valmistab kannatusi.
See aga, bhikkhud, on aarjalik tõde kannatuse põhjustajast. Selleks on iha (taṇhā), kirg, mis ikka ja jälle otsib naudinguid, pannes nautlema kord siin, kord seal, milleks on meelenaudingu iha (kāmataṇhā), olemasolu iha (bhavataṇhā) ja mitte-olemasolu iha (vibhavataṇhā). 
See aga, bhikkhud, on aarjalik tõde kannatuse kadumisest, milleks on selle janu jäägitu, kiretu kadumine, selle hülgamine ja mahajätmine, sellest vabanemine ja uuesti mitte ihkamine. 
Ja mis on aarjalik tõde teest, mis juhib kannatuse lakkamisele? Selleks on aarjalik kaheksaosaline tee, milleks on: õige vaade (sammādiṭṭhi), õige kavatsus (sammāsaṅkappo), õige kõne (sammāvācā), õige tegu (sammākammanto), õige eluviis (sammāājīvo), õige püüdlus (sammāvāyāmo), õige teadvustamine (sammāsati), õige keskendumine (sammāsamādhi).“
 

Mahajaana

Mahajaana budismi traditsioon tunneb nelja õilsa tõe mõnevõrra erinevat versiooni, mille järgi kannatus tuleneb buddha igavikulise loomuse mittemõistmisest ning kannatuse kõrvaldamise teeks on buddhaloomuse saavutamine (tathagatagarbha).
[1] S.v.420.
Alutaguse rahvuspark

Alutaguse rahvuspark on Ida-Viru maakonnas asuv rahvuspark, mille eesmärgiks on kaitsta Ida-Eesti tüüpilisi ja haruldasi soo-, metsa- ja rannikumaastike ning pärandkultuuri.
Rahvuspargi pindala on 43 568 hektarit, millega see on üle kolme korra suurem kui Karula rahvuspark.
Kaitseala asub Alutaguse, Lüganuse, Jõhvi ja Toila valdade aladel ning see moodustub mitmest lahustükist. See loodi 11 olemasoleva kaitseala põhjal. Sellesse kuuluvad Puhatu, Agusalu, Muraka ja Selisoo looduskaitsealad, Kurtna, Smolnitsa, Jõuga, Struuga ja Mäetaguse maastikukaitsealad, Narva jõe ülemjooksu hoiuala ning Iisaku parkmetsa kaitseala.
Alutaguse rahvusparki üritas luua Eesti botaanik ja looduskaitsja Gustav Vilbaste juba 1920ndail aastail.
Rahvuspargis elutsevad kaljukotkad, rabapüüd ja muud liigid.
Notseebo

Notseebo tuleneb ladinakeelsest sõnast nocere – kahju tekitama.  Termini võttis esimesena kasutusele Walter Kennedy aastal 1961, vastandiks terminile platseebo. 
Notseeboefekt on vastand platseeboefektile ja tähistab nähtust, kus patsient või katsealune tunnetab kahjulikku mõju toimeta või vähese toimega ravimil, platseeboravimi kahjulikke nähtusid.   Mõlemad, platseebo- ja notseeboefekt on psühhogeensed, kuid suudavad luua mõõdetavaid muutuseid nii kehas kui ajus. Ühes artiklis, kus vaadeldi 31 uurimust notseeboefekti kohta, leiti, et notseebosümptomiteks võivad olla näiteks uimasus, kõhuvalu, sügelused, depressioon, uneprobleemid, söögiisu kaotus, seksuaalsuse kadu ja hüpotensioon (madal vererõhk).
Granti maakond (Minnesota)

Ajalugu

Maakond moodustati 1868. aastal.
Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri

Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri (COLREG) on ohutu meresõidu üks alusdokumente, mille 1972. aasta konventsiooniga ühines Eesti Vabariik 1991. aastal. Eeskiri oli kuni 1972. aastani SOLAS-e lisa ja sealt edasi eraldi kokkulepe, mille täiendamist ja muutmist korraldab Rahvusvaheline Mereorganisatsioon.
Macho

Macho (hispaania keeles macho [matšo], 'mehelik') on omadus, mis on iseloomulik mehele, kes usub, et ta peab alati oma meheks olemist tõestama ning kaitseb seetõttu traditsioonilisi soorolle.
Macho üheks vastandiks on pehmo.

Mõiste

Hispaania keeles tähendab sõna macho algses neutraalses tähenduses eelkõige isast, vastandina emasele (hembra).
Sõna macho on omandanud negatiivse tähenduse sõna machismo kaudu, mis tähendab pettekujutlust mehelikkusest. Mõiste machismo tuli esimest korda kasutusele 1940. aastatel Mehhikos.
Sõnaga macho on seotud ka hispaaniakeelne sõna machista, mis tähendab survet kaitsta ühiskonnas oma mehelikkust isegi siis, kui see on vastuolus inimese enda huvidega. Machista tähendus viitab ühtaegu nii meheliku au kaitsmisele kui ka seksuaalsele väljapakutusele.
Eestimaa ametiühingute I kongress

Eestimaa ametiühingute I kongress (kirjanduses ka Eestimaa ametiühisuste I kongress) oli ametiühingute esindajate kongress Tallinnas 30. augustist 31. augustini 1919.
Osavõtt kongressist oli aktiivne, hääleõigust omas 412 kandidaati. Kongressi hääletusmandaadist jäid ilma mitmeid ametiühingud: põllutööliste keskorganisatsioon, Tartu voorimeesteselts, kooliõpetajate selts, riigiteenijate ametiühisus, Tallinna linnateenijate selts, posti ja telegraafi teenijate ametiühisus. Saal oli ehitud punaste lippude ja plakatitega. Nendel pealkirjad: "Elagu üleilmne sotsiaalne revolutsion", "Kõigi maade töölised ühinege" jne. Peamiselt võtsid osa enamlaste esindajad, sotsiaaldemokraate oli hääletuse järgi umbes 30.
Kongressi juhatajaks valiti Asutava Kogu liige Erich Joonas. 
Kongressil kritiseeriti sotsiaaldemokraatide, kodanlaste ja valitsuse tegevust. Kes vastupidist väitis, see karjuti ja vilistati maha. Kongress võttis vastu otsuse, milles nõuti interventsioonisõja viivitamatut lõpetamist ja rahu sõlmimist Nõukogude Venemaaga.
Teisel päeval teatas korrapidaja, et kongress on valitsuse poolt ära keelatud. Sellega ei olnud kongressil osalejad nõus. Korraga karjus keegi, et maja on sõjaväe poolt ümber piiratud. Algas ärevus ja rüselemine uste poole. Joosti ühest toast teise. Kõik väljakäigud olid sõjaväe valve all. Läbi lasti saadikud üksikult, kusjuures kõigi koosolejate nimed kirjutati üles. Hilisööni kestis osavõtjate üleskirjutamine. Liiklus töölistemaja ümbruses pandi seisma.
102 kongressist osavõtnud inimest arreteeriti ja saadeti maalt välja. Hiljem selgus, et 25 neist tapeti 3. septembril 1919 Irboska veretöö käigus.
Neftekumsk

Ajalugu

Linn asutati 1958. aastal naftamaardla juurde, 1968 sai linnaõigused.
Ökoloogialeksikon

"Ökoloogialeksikon" on 1992. aastal ilmunud Viktor Masingu koostatud loodusteaduslik sõnastik, mis keskendub ökoloogiale. Raamatu avaldas Eesti Entsüklopeediakirjastus.
"Ökoloogialeksikon" on eesti keeles esimene ökoloogia- ja selle valdkonnaga seotud mõisteid seletav oskussõnastik.
Raamatus on 320 lehekülge üle 3600 märksõnaga. Artiklite autoreiks on üle 40 Eesti loodusteadlase.
Jevgeni Ševtšuk

Jevgeni Ševtšuk (vene Евгений Васильевич Шевчук, ukraina Євген Васильович Шевчук; sündinud 19. juunil 1968 Rîbnițas) on tunnustamata Transnistria Moldaavia Vabariigi poliitik. Ta oli 2011–2016 Transnistria president. Ta on olnud parlamendi (Ülemnõukogu) liige 2000. aastast ja Ülemnõukogu esimees 2005–2009.
Ševtšuk võitis 2011. aasta presidendivalimistel nii endist presidenti Igor Smirnovi kui Venemaa soosikut Anatoli Kaminskit. 30. detsembril 2011 vannutati ta ametisse.
2016. aasta presidendivalimistel kaotas ta Vadim Krasnoselskile, kes astus ametisse 16. detsembril 2016.
Stanislav Netšvolodov

Tunnustused

2002. aastal pälvis Stanislav Netšvolodov Anton Starkopfi nimelise kunstipreemia.
Nõudepesumasin

Nõudepesumasin on kodumasin sööginõude (toidunõude, lauanõude) ja söögiriistade pesemiseks. Selleks suunatakse esemetele vastavalt programmile veejoad. Lisaks pesemisele masin ka kuivatab nõud.
Esimese automaatse  veejugadega nõudepesumasina patenteeris Josephine Cochrane USAs 1900. aastal ja võeti kasutusele toitlustusettevõtteis.

Elektrienergia- ja veetarve

Energiatarvet väljendab energiaklass (vt energiamärgis). Näiteks A++ klassi masinatel on elektrikulu ühe normaalpesutsükli kohta 1 kWh ringis (2015. a); A+ klassi masinatel on elektrikulu umbes 10 % suurem ja A+++ korral 10 % väiksem. Koos energiavajadusega on vähenenud ka veekulu − moodsatel masinatel ei ületa see10 liitrit. Energiakulu on väiksem madalamal veetemperatuuril, kuid siis võtab pesemine kauem aega, nt 40 °C juures kuni 3 tundi.
Vee soojendamiseks vajalikku elektrienergiat saab kokku hoida, kui ühendada masin soojaveevõrku  (juhul kui masin seda võimaldab). Masinasse siseneva vee soovitatav temperatuurivahemik on 45−70 °C.
Müratase on üldiselt madal, olenevalt mudelist 40 dB (vaevalt kuuldav) kuni 50 dB.
Vilju Lilleleht

Vilju Lilleleht (sündinud 16. septembril 1939) on eesti ornitoloog, linnuökoloog ja looduskaitsja, bioloogiakandidaat (1972).

Elukäik

Aastatel 1965–1970 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli meditsiini kesklaboratooriumis ja 1993–1998 Tartu ülikooli zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis. Aastal 1970 alustas tööd TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Oma teadustöös on ta uurinud lindude ökoloogiat, levikut, etoloogiat ja tegelenud nende kaitse korraldamisega. Samuti tegelenud teoreetilise bioloogia ja neurokeemiaga.
Aastatel 1991–2000 oli Eesti Ornitoloogiaühingu juhatuses liige (1999. aastast auliige).
Alates 1985. aastast on ta Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige. Ta on 1991. aastal asutatud Eestimaa Looduse Fondi asutajaid.
Aastast 1994 kuulub ta Rahvusvahelisse Ornitoloogiakomiteesse.
Positiivne diskrimineerimine

Positiivne diskrimineerimine (inglise positive discrimination) on sotsiaalpoliitika vorm, mis annab ebavõrdsuse kaotamise eesmärgil teatud eeliseid vaesunud või diskrimineeritud rühmadele või piirkondadele.
Positiivne diskriminatsioon ei jõua tavaliselt ebavõrdsuse tekkepõhjusteni, vaid tegeleb ainult tagajärgedega.
Lihavõttesaare keepuu

Lihavõttesaare keepuu (Sophora toromiro) on keepuu perekonda, liblikõieliste sugukonda kuuluv liik puid.
See liik on Lihavõttesaare endeem.
Lihavõttesaare keepuust laudu kasutati rongorongos kirjutamiseks.
Siim Sinamäe

Siim Sinamäe (sündinud 25. juunil 1992 Tartus) on eesti luuletaja. Ta on lõpetanud Kohila Gümnaasiumi, hiljem õppinud Tallinna Ülikoolis, lõpetamata ühtegi eriala.  
Aastatel 2014–2017 kuulus portaali NIHILIST.FM toimetajate hulka. 
Siim Sinamäe on välja andnud luulekogu pealkirjaga "2000 & 1G-d. Väljamõeldud lood tõestisündinud inimestega", mis nomineeriti 2017. aastal Betti Alveri kirjanduspreemiale. Samuti koostas ta NIHILIST.FM portaalis ilmunud teksidest kogumiku "NIHILIST.FM Final Cut".
Natriciteres olivacea

Levila

Neid võib kohata Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas, Sambias, Angolas, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Gabonis, Ekvatoriaal-Guineas, Kamerunis, Nigeerias, Togol, Beninis, Ghanas, Elevandiluurannikul, Libeerias, Senegalis, Guineaa, Malil, Tansaanias, Ugandas, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Etioopias ja Somaalias.
Leida Leesment

Leida Leesment, neiupõlves Liidak, kuni 1936. aastani Liidemann (11. juuni 1918 Turkestan – 3. juuli 1998 Malmö) oli Rootsi võimlemisorganisatsiooni Malmöflickorna asutaja.
Leida Leesment oli lõpetanud Tartu Ülikooli võimlemisinstituudi ja töötanud paar aastat Tallinnas võimlemisõpetajana, kui perekond 1944. aastal Rootsi põgenes. Stockholmis töötas ta Ernst Idla assistendina tema võimelmisrühma juures.
1954. aastal kolis perekond Leesment Malmösse, kus Leida Leesment asutas võimlemisrühma Malmöflickorna, mis põhines peamiselt rütmilistele liigutustele ja tantsule pallidega. Algusest peale osalesid selles Leida vanemad tütred ja seejärel ka noorim tütar Tiina. Mõni aasta pärast seda, kui Tiina oli õpinguid lõpetanud ning saanud võimlemisõpetaja kutse, jätkas Leida Leesmenti tööd Malmöflickorna juhina ta tütar Tiina Leesment Bergh.

Isiklikku

Leida Leesmenti isa oli Karl Liidemann. Tema abikaasa oli Hans Leesment ja tütred Reet Sepp, Kaja Leesment ja Tiina Leesment Bergh.
Mississippi

Ülem-Mississippi

Algab Minnesotast, läbib ülemjooksul moreenkõrgustikke, soid ja järvi, Altonist alamal suubub suhteliselt selgeveelisse Mississippisse kollakaveeline setterikas Missouri (nende veed on eristatavad ühinemiskohast veel mitmesaja kilomeetri kaugusel).

Kesk-Mississippi

Cairos suubub Mississippisse suurim vasakpoolne lisajõgi Ohio. Sealt algab Mississippi alamjooks, kus jõe org on üle 25 km lai. Jõgi on enamasti kolmveerand kuni poolteist kilomeetrit lai, New Orleansi kohal 2,5 km, sügavus 15–30 m.

Alam-Mississippi

Alamjooksul on jõgi väga looklev, on palju soote. Suurimad lisajõed on Arkansas ja Red River. Üleujutuste vältimiseks ääristavad jõe kaldaid tammid.

Suue

New Orleansi lähedal moodustab Mississippi linnujalakujulise delta. Jõgi kannab Mehhiko lahte aastas 360–450 miljonit tonni setteid, seetõttu suureneb delta pidevalt. Selle sadade jõeharude ja soiste saarte labürindist eristub viis suurt jõeharu: edela-, lõuna-, kagu-, kirde- ja põhjaharu. Veerikkaim on edelaharu, kuid laevaliiklus toimub peamiselt kanaliseeritud lõunaharul.

Veetase

Mississippile on omane veetaseme suur kõikumine ja üleujutused. Suurvesi on kevadel ja suvel, suurim vooluhulk 50–80 000 m³/s, vähim 3–5000. Eriti katastroofiline üleujutus oli 1937, kui veetase tõusis Cairos 17 m ja 75 000 inimest jäi peavarjuta.

Transport

Mississippi on USA üks tähtsamaid siseveeteid. Ta läbib kogu riigi põhjast lõunasse, jõgikond hõlmab 31 osariiki, laevateede kogupikkus on üle 25 000 km. Kanalite ja jõgede kaudu on Mississippi ühenduses Suure järvistuga, Mississippi suudmest ülesvoolu on laevasõidu tarbeks rajatud 26 lüüsi. Merelaevadele on Mississippi laevatatav Baton Rouge'ini (üsna vähe).
Hilario Ulloa

Hilario Ulloa (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, aastal 1839 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
Ta abiellus Rafaela Calvoga. Nad elasid Leónis ja neil sündis aastal 1821 poeg Manuel Ulloa y Calvo, hilisem Leóni piiskop.
Hilario Ulloa oli esimeses Nicaragua valitsuses, mis oli sisuliselt konstitutsioonilisele korrale üleminekuks ettevalmistuste tegemisteks ette nähtud üleminekuvalitsus, senaatoriks. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis teine ametlik ülemdirektor Joaquín del Cossío kahekümnendal oktoobril 1839 võimu Hilario Ulloale üle, muutes tolle ülemdirektori kohusetäitjaks. Kaks aastat hiljem (1841) taandus Hilario Ulloa seoses üleminekuvalitsuse töö lõppemisega lõplikult poliitikast.
Maine

Majandus

2009. aastal oli Maine'i SKP 50,6 miljardit USA dollarit.
2011. aasta märtsis oli töötus 7,6%.
Vormsi lade

Vormsi lade on ülemordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Vormsi lademe all lamab Nabala lade ja temal lasub Pirgu lade. Koos Nabala lademega kuuluvad nad Harju ladestiku Kohila alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Katy lade.
Ladet hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1944. Lademe stratotüüp asub Saxby rannas, kus ligi 570 meetri ulatuses paljanduvad Vormsi lademe keskmised ja ülemised kihid (0.76 m). Sealne paljand jätkub ka vee all. Lademe laiendatud stratotüüp on pärit Hullo puuraugust number 385 . Lade on oma nime saanud Vormsi saarelt.
Lademe vanus on 450,8...449,8 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastab sellele Põhja- ja Loode-Eestis Kõrgessaare kihistu, milles on eristatud Hullo, Paope ja Saxby kihistikud. Kesk-Eestis vastab sellele Tudulinna kihistu, Lõuna-Eestis aga Fjäcka kihistu. Väljaspool Eestit eristatakse selles veel Skrunda kihistut ja Meilūnai kihistut, samuti ka Dobilinė, Revuona ja Kaimynai kihistikke. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Fjäcka kihistu kiltkivi.
Lademe paksus Eestis on 0,3–22 m. Lademe alumine piir on selgesti eristatav, seal kasvab fossiilide arvukus hüppeliselt.
Lademe avamusala ulatub Põhja-Hiiumaalt ja Lohusuusse, läbides Vormsi, Lääne-Nigula, Kohila, Tapa ja Viru-Jaagupi. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal.
Lade paljandub näiteks Kõrgessaares, Aulepas ja Kohilas.
Lademe kivimkoosseisus on palju savikat ja peitkristalset lubjakivi. Lademe lõunaosas asendab selle musta värvi kiltkivi.