google/wiki40b huggingface dataset:
Nordica

Teenindus

Piletite broneerimisel ja lennuoperaatorina tegutsemisel kasutatakse praegu Poola lennufirma LOT Polish Airlines süsteeme ja teenuseid, kuna oma kommertsplatformi omamine on alustavale lennufirmale liiga kulukas ja kasutusvõimalus piiratud. 19. novembrini 2016 kasutati Sloveenia lennufirma Adria Airways kommertsplatformi.

Algus

Ettevõte asutati 25. septembril 2015 Eesti Vabariigi Valitsuse otsusega ja registreeriti äriregistris 9. oktoobril 2015. Juhatuse liikmeteks valiti Jaan Tamm (juhatuse esimees), Ahto Pärl (finantsjuht) ja Erik Sakkov (kommertsjuht), nõukogusse Peeter Tohver, Katrin Rasmann, Toomas Haidak ja Toomas Uibo. Lendude opereerimist alustati 8. novembril 2015 seoses senise rahvusliku lennufirma Estonian Air tegevuse peatamisega. Algselt kasutati nime Nordic Aviation Group. 
NAG Groupi esimene lend väljus Tallinnast Amsterdami 8. novembril 2015 6.58, esimene eestikeelse teenindusega reis samal liinil 20. jaanuaril 2016 kell 18.10.
27. märtsil 2016 saabus Tallinna lennujaama esimene Nordica värvides lennuk. 30. märtsil võeti kasutusele Nordica bränd.
Tallinna-Saku liivamaardla

Tallinna-Saku liivamaardla on üleriigilise tähtsusega liivamaardla, mis asub Harju maakonnas Saku vallas. Maardla pindala on 1039 ha.
Tootsa kihi paksus on 2,6 – 19,8 m ja geoloogiliselt on see Kvaternaari ajastu liiv. Maardla katendi paksus on kuni 0,8 m.
Maardla liiva saab kasutada ehitusmaterjalina.
Maardlast on Eestis liiva ka kaevandatud (nt 2002)
16. sajand

Kümnendid ja aastad

1500. aastad: (1500), 1501, 1502, 1503, 1504, 1505, 1506, 1507, 1508, 1509
1510. aastad: 1510, 1511, 1512, 1513, 1514, 1515, 1516, 1517, 1518, 1519
1520. aastad: 1520, 1521, 1522, 1523, 1524, 1525, 1526, 1527, 1528, 1529
1530. aastad: 1530, 1531, 1532, 1533, 1534, 1535, 1536, 1537, 1538, 1539
1540. aastad: 1540, 1541, 1542, 1543, 1544, 1545, 1546, 1547, 1548, 1549
1550. aastad: 1550, 1551, 1552, 1553, 1554, 1555, 1556, 1557, 1558, 1559
1560. aastad: 1560, 1561, 1562, 1563, 1564, 1565, 1566, 1567, 1568, 1569
1570. aastad: 1570, 1571, 1572, 1573, 1574, 1575, 1576, 1577, 1578, 1579
1580. aastad: 1580, 1581, 1582, 1583, 1584, 1585, 1586, 1587, 1588, 1589
1590. aastad: 1590, 1591, 1592, 1593, 1594, 1595, 1596, 1597, 1598, 1599
1600
Karistusseadustik

Karistusseadustik (KarS) on süütegude temaatikat käsitlev Eesti seadus. Seadustik võeti vastu 6. juunil 2001 ja jõustus 1. septembril 2002. Enne karistusseadustikku kehtis Eestis kriminaalkoodeks ja karistusseadustik põhineb suuresti  kriminaalkoodeksil.
Seadustik muu hulgas sätestab kuriteo ja väärteo mõiste. Seadustik näeb ette ka võimalused kuriteo või väärteo toime pannud juriidilise isiku vastutusele võtmiseks.
Rästas-roolind

Levila

Rästas-roolind pesitseb suures osas Euroopast ja Aasia parasvöötmes. Rändlinnuna talvitub troopilises Aafrikas. Eestis on rästas-roolind väikesearvuline haudelind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 15 000 paarile .

Välimus

Valkjas kulmutriip on selgem kui tiigi-roolinnul. 
Linnu üldpikkus on 19 cm. Kaal on 25–30 g.

Eluviisid

Rästas-roolind toitub putukatest, harvem sööb ka marju jm.
Byumba

Byumba on linn Rwandas, Põhjaprovintsi ja Gicumbi ringkonna halduskeskus.
Linna geograafilised koordinaadid on 1° 35′ S, 30° 04′ E.
2002. aastal elas linnas umbes 66 000 inimest.
Byumba lähedal asub muu hulgas SOS-lasteküla.
Kontor (ansambel)

Kontor oli ETKVLi Tallinna keskuse ansambel, mis alustas tegevust 1980. aastal.
Luuaraag

Luuaraag on kaseoks, mida on kasutatud luua valmistamisel ning mis koos teiste luuaraagudega punti kogutult on kokku surutud ja kinnitatud luuavõrudega.
Luua kasutuselevõtul kinnitatakse võrudele lähemasse otsa (luuakanda) vajadusel luuavars.
Hille Pajupuu

Hille Pajupuu (aastani 1985 Piir; sündinud 11. aprillil 1956 Tartus) on Eesti keeleteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1974 Tartu 1. keskkooli, 1979 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna, 1984 Eesti TA aspirantuuri, filoloogiakandidaat (1984, TÜ), väitekiri käsitles Eesti diftongide akustilist foneetikat ("Acoustics of the Estonian Diphthongs", Estonian Papers in Phonetics 1982/1983, (1985), 4–103). Oli 1979–81 Keele ja Kirjanduse Instituudi (aastast 1994 Eesti Keele Instituut) arvutuslingvistika sektori vanemlaborant, 1984 nooremteadur, 1984–87 vanemteadur, 1987–90 sektori juhataja, 1990–2000 vanemteadur, 2001–08 teadussekretär, 2008– vanemteadur-teadussekretär. Pidanud loengukursusi kultuuridevahelisest kommunikatsioonist Eesti Humanitaarinstituudis, Tallinna Ülikoolis ja Infotehnoloogia Kolledžis; koostanud eesti keele õppevahendeid ja teste.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: akustiline foneetika, kultuuridevaheline kommunikatsioon, keeletestimise probleemistik. Uurimistöö keskendub emotsionaalse kõne akustilistele omadustele ja tajule, emotsioonide tuvastamisele kõnest ja kirjast, ning sünteeskõne loomulikkusele. Kultuuridevahelise kommunikatsiooni vallas avaldanud artikleid kõnekäitumisest, rahvusstereotüüpidest, kohanemisest võõras kultuuris; mitme teema ja grandi täitja, sh "Eesti keele alusuuringud keeletehnoloogiliste rakenduste teenistuses", riikliku programmi "Eesti keele keeletehnoloogiline tugi" projekt "Eesti emotsionaalse kõne korpus". Emakeele Seltsi liige (aastast 1986), Eesti Rakenduslingvistika Ühingu asutajaliige (2004) ja ühingu aastaraamatu toimetuskolleegiumi liige, riikliku programmi "Eesti keel ja rahvuslik mälu (2004–2008)" juhtkomitee liige, Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse testiarenduse töörühma liige (aastast 2000), European Association for Language Testing and Assesmenti (EALTE) liige (aastast 2003), Asociación Española de Lingüística Aplicada (AESLA) liige (aastast 2008), International Speech Communication Associationi (ISCA) liige (aastast 2011). 63 teadustrükist, sh 3 monograafiat, 19 õpperaamatut.
Hobune (perekond)

Hobune (Equus) on hobuslaste sugukonda ja kabjaliste seltsi kuuluv loomaperekond.
Perekonda kuuluvad hobused, eeslid ja sebrad. Lisaks on perekonnas mitmeid liike, mis on välja surnud ja tuntud vaid fossiilide kaudu.
Pediküür

Pediküür (ladina keeles pedis 'jala', cura 'hool, hoolitsus') on jalgade, eriti varbaküünte iluhooldus.
John O'Keefe

John O'Keefe (sündinud 18. novembril 1939) on Ameerika-Briti neuroteadlane ja University College Londoni professor. John O'Keefe jagas koos Norra neuroteadlaste May-Britt ja Edvard Moseriga 2014. aasta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinda imetajate ajus ruumitaju vahendavate närvirakkude avastamise eest.
John O'Keefe sündis 1939. aastal New Yorgis Ameerika Ühendriikides Iiri päritolu sisserändajate perekonnas. Ta sai kolledžist City College of New York bakalaureusekraadi ja jätkas õpinguid McGilli ülikoolis Kanadas. 1964. aastal sai ta McGilli ülikooli psühholoogiateaduskonnas magistrikraadi ning 1967. aastal Dr. Ronald Melzacki juhendamisel teadusdoktori kraadi (PhD). O'Keefe jätkas oma teadustööd järeldoktorandina University College Londonis 1967. aastal, kus temast sai 1987. aastal professor. John O'Keefe on nii Ühendkuningriigi kui ka Ameerika Ühendriikide kodanik.
John O'Keefe sai tuntuks imetajate ajus ruumitaju vahendavate närvirakkude avastamisega. Koos oma õpilase Jonathan Dostrovskyga viisid nad läbi närvirakkude aktiivsuse mõõtmisi vabalt ringiliikuvates rottides keskendudes hipokampuse nimelisele ajuregioonile. Oma katsete käigus avastasid nad närvirakud, mis laenglevad juhul kui katseloom viibib kindlas ruumipiirkonnas . Hiljem hakati sellise aktiivsusega närvirakke nimetama koharakkudeks (ingl. k. place cells) ning ruumi regioone, kus vastav koharakk on aktiivne, nimetatakse kohaväljaks (ingl. k. place field). Oma katsete põhjal järeldas John O'Keefe, et hipokampuses peitub ruumitaju vahendav "kognitiivne kaart" ümbritsevast keskkonnast, mida loomad kasutavad keskkonnas orienteerumiseks. Need katsed kinnitasid Ameerika Ühendriikide eksperimentaalpsühholoogi Edward Tolmani poolt paarkümmend aastat varem välja käidud kognitiivse kaardi hüpoteesi. See avastus viis hiljem mitme sellise ruumitaju vahendava neurobioloogilise mehhanismi avastamisele nagu pea-suuna rakud, võrerakud ja piirderakud subikulumi ja entorinaalse korteksi nimelistest ajupiirkondadest.
Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)

Autosomaalne dominantne polütsüstneer ehk polütsüstiline neeruhaigus (inglise keeles autosomal dominant polycystic kidney disease, lühend ADPKD) on peamiselt Pärsia ja lühikarvalist eksootilist tõugu kassidel ning nende ristanditel esinev pärilik haigus, mille korral tekivad tsüstjad moodustised neerudes, maksas, pankreases ja emakas.
Tsüstide suurus varieerub, olles mõnest millimeetrist kuni mitmesentimeetrise läbimõõduga. Ka tsüstide arv võib ulatuda mõnest tsüstist paarisajani.
Keskmiselt kujuneb haigestunud kassidel neerupuudulikkus välja seitsmendal eluaastal.
Haiguse esinemissagedus Pärsia tõugu kassidel ultraheliuuringute põhjal on 35–57% ja lühikarvalistel kodukassidel 4,2%. Haigusel ei ole täheldatud soolist soodumust.
Pärsia kassidel esinev ADPKD sarnaneb inimestel esineva ADPKD haigusega.
Rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks (juuni 1933)

Rahvahääletus põhiseaduse muutmiseks toimus 10., 11. ja 12. juunil 1933. Hääletamisele oli pandud V Riigikogu ettepanek. Hääletamine ei olnud kohustuslik ja osalus oli 66,4 protsenti. Muutmise poolt hääletas 161 338 ja vastu 331 000 inimest. Tallinnas hääletas vastu 74,6 protsenti ja tühje ümbrikke oli 261 ja juurdekirjutuste pärast tühistati 343 sedelit. Sellesse hääletusse suhtus rahvas kui valitsusele vastuseisu näitamisse. Valitsusjuht Jaan Tõnisson oli hääletuste teada saamisest äärmiselt löödud ja soovis välja kuulutada uued Riigikogu valimised, aga kuna sügisel pidi tulema uus rahvahääletus vapside esitatud põhiseaduse muutmise üle ja juhul kui rahvas on selle poolt, tulevad uued valimised, siis ei tundunud riigikogu valimiste välja kuulutamine rahaliselt mõistlik. (Kaja. 15, 16. juuni 1933)
Erapooletu Komitee põhiseaduse muutmise ettevalmistamiseks andis rahvahääletuse puhul välja artiklikogumiku Pööre.
Tundmatu hääletaja Tallinnast oli kirjutanud hääletussedelile: 1. Kogu Toompea bande ning ka vähemad riigivargad võlla tõmmata! 2. Kõik poliitilised erakonnad ning riigikogu tsirkus likvideerida! 3. Ausaid ning asjatundjaid isikuid etteotsa seada, kes oma tegude ja tagajärgede eest vastutaksid. Sedel tunnistati rikutuks.
Pärast rahvahääletuse tulemuste teatavakssaamist ütles Konstantin Päts: Minu arvates on äsja möödunud rahvahääletus näidanud, et riigikogu autoriteet on rahva juures läbi.
Artur Sirk teatas: See rusikahoop näkku, mida rahvas andis erakondadele möödunud rahvahääletamisega, peaks olema erakondi niivõrd kainestanud, et nad rahva tahtmisega ja kannatustega enam mängida ei julge. Kui erakondade järgmistest sammudest aga selgub, et see rusikahoop nõnda võimas on olnud, et ta erakonnamehed päris uimaseks on teinud – siis tuleb need rühmitused ja inimesed võimalikult kiiresti lülitada välja rahva saatuse juhtimisest, riigi rahuliku arengu nimel, rahvuse parema tuleviku nimel.
Rootsi ajalehe Nya Dagligt Allehanda teatel valitses Eestis revolutsiooni meeleolu ja seisukord olevat äärmiselt kriitiline, iga päev olevat oodata riigipööret.
Jay Asher

Jay Asher (sündinud 30. septembril 1975 Arcadias, Californias USA-s) on Ameerika Ühendriikide noorsookirjanik, kelle tuntuim teos on koolikiusamisest ja suitsiidist kõnelev noorteromaan "Kolmteist põhjust" ("13 Reasons Why").
"Kolmteist põhjust" ilmus inglise keeles 2007. aastal, eestikeelse tõlke Liisa Raudsepalt avaldas 2010. aastal kirjastus Tänapäev.  31. märtsil 2017 esilinastus Netflixis raamatu põhjal tehtud telesari.
Asherilt on ilmunud ka romaanid "The Future of Us" (2011, koos Carolyn Mackleriga) ja "What Light" (2016).
2016. aastal külastas Asher kirjandusfestivali Prima Vista raames Tartut.
Johan Halvorsen

Johan Halvorsen (15. märts 1864 Drammen – 4. detsember 1935) oli norra helilooja, dirigent ja viiuldaja.  
Johan Halvorsen sündis Drammenis, Norras, kus temast sai juba väga noores eas väljapaistev viiuldaja ja Norra muusikaelu silmapaistev edendaja. Ta täiendas oma muusikaharidust Oslos (tol ajal Kristiania) ja Stockholmis ning tegutses alates aastast 1885 Bergeni sümfooniaorkestri kontsertmeistrina. Hiljem liitus ta Leipzigi Gewandhaus-orkestriga. Ta tegutses ka kontsertmeistrina Aberdeenis Šotimaal, muusikaõpetajana Helsingis ning asus hiljem uuesti õppima viiulit Peterburis, Adolph Brodsky juures Leipzigis, Adolf Beckeri juures Berliinis ning César Thomsoni juures Liège'is. 
Pöördunud 1893. aastal tagasi Norrasse, asus ta tööle Bergeni Rahvusteatri (Den Nationale Scene in Bergen) ja Bergeni Filharmoonikute (Bergen Philharmonic Orchestra) peadirigendina. 1899. aastal sai temast taasavatud Oslo Rahvusteatri (National Theatre in Kristiania) peadirigent. Sellel ametikohal töötas ta 30 aastat kuni aastani 1929.
Halvorsen juhatas üle 30 ooperiproduktsiooni ja kirjutas lavamuusika enam kui 30 näidendile. Pärast dirigenditööst tagasitõmbumist 1929. aastal keskendus ta põhiliselt heliloomingule, kirjutades kolm sümfooniat ja kaks tuntud Norra rapsoodiat. 
Halvorseni helilooming juhindub Edvard Griegi norra rahvusromantilisest traditsioonist, millega liitub hiilgav orkestratsioonitehnika. Halvorsen oli abielus Griegi venna(õe-?)tütrega. Ta orkestreeris mitmeid Griegi klaveripalu, nagu näiteks leinamarsi Rikard Nordraaki mälestuseks, mida mängiti Griegi matustel. 
Halvorseni tuntumateks teosteks on "Bojaaride marss" (Bojarenes inntogsmarsj) ja "Bergensiana", eriti selle Passacaglia ja Sarabande ning Georg Friedrich Händeli teemadele kirjutatud duod viiulile ja vioolale.
Malajalamikeelne Vikipeedia

Malajalamikeelne Vikipeedia (malajalami keeles മലയാളം വിക്കിപീഡിയ) on Vikipeedia malajalamikeelne versioon.
Malajalamikeelne Vikipeedia sai alguse 21. detsembril 2002.
Seal on 65200 artiklit, millega see on artiklite arvult 80. keeleversioon.
Tõrva Muusikakool

Tõrva Muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Tõrvas.
1981 alustas Tõrvas tegutsemist Valga Muusikakooli filiaal. 1985 sai filiaalist iseseisev muusikakool.
Koolil on sõprussidemed Rootsis asuva Essunga Muusikakooliga.
Eesti lood

Sarja kuuluvad filmid

(mittetäielik nimekiri)
Lelle külanõukogu

Lelle külanõukogu (enne 1972 Eidapere külanõukogu) oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lelle vallas. Külanõukogu pindala oli 215 km² (1977).
Airbus A320neo

Airbus A319neo

Airbus A319neo on lennukite perekonnast väikseim lennuk. Airbus A319neo peamine kasutaja on Avianca.

Airbus A320neo

Airbus A320neo on lennukite perekonnast suuruselt teine lennuk. Airbus A320neo kolm peamist kasutajat on AirAsia, IndiGo ja Frontier Airlines.

Airbus A321neo

Airbus A321neo on lennukite perekonnast suurim lennuk. Airbus A321neo kaks peamist kasutajat on Wizz Air ja IndiGo.
Kopra

Kopra on  kookospähklite kuivatatud viljaliha.
Kookospähklid lüüakse pooleks ja pannakse päikese kätte kuivama. Mõne aja pärast tõmbub kõvaks kuivanud toitekude luukesta küljest lahti ja see on siis kopra. Igalt palmilt saadakse 5–30 kg koprat. Koprat kogutakse ja saadetakse maailmaturule, sellest pressitakse väärtuslikku taimeõli (kookosõli ehk kookosrasv) ning pressimisjäätmed on loomadele tunnustatud jõusöödaks.
Rusthavi 2

Rusthavi 2 (gruusia keeles რუსთავი 2) on Gruusia telekompanii.
Kompanii asutati 1994. aastal Rusthavis, kuid tegutseb nüüd Thbilisis. Uudistetoimetuse bürood ning kaastöölised paiknevad lisaks suuremates Gruusia linnadess (Khuthaisi, Bathumi, Gori, Phothi, Zugdidi). Kanalil on väliskorrespondendid Moskvas ja Washingtonis.
Telekanali leviala ulatub 85 protsendini riigi elanikkonnast ning kanal on satelliidi vahendusel jälgitav ka Euroopas, sealhulgas Venemaa Euroopa-osas, ning Lähis-Idas.
Ettevõte on eraomanduses. Telekanalit peetakse valitsusmeelseks.
Hooters Air

Ajalugu

Lennuettevõte Hooters Air rajati aastal 2003 ja see alustas tegevust 6. märtsil 2003. Hooters Airi rajas restoraniketi Hooters of America omanik Robert Brooks, kes omandas Pace Airlinesi 2002. aasta detsembris. Pace Airlines opereeris edasi kõiki lende.
Brooks kasutas Hooters Airi selleks, et turundada Hootersi restorani brändi. Hooters Airile viidati kui restorani “lendav reklaamplakat”. Vaatamata ebatavalisele turundusvõttele on Hooters Air proovinud ennast eristada teistest vedajatest omapärase pardateenindusega. Kaks “Hootersi tüdrukut”, seljas restorani vorm, olid pardal ning aitasid lennukimeeskonda teeninduskohustustega. Firma pakkus enamjaolt peatusteta lennureise. 
Kuigi Hooters Air tegutses pigem odavlennufirmana, pakuti lennukis tavapärasest rohkem mugavusi. Näiteks eemaldati õhusõidukist istmeteread, et tekiks 86-sentimeetrine vahe, mis on võrreldav paljude lennuettevõtete äriklassis pakutavate jalaruumidega. Seejuures näitas Hooters Air üles oma golfisõbralikkust ja nimetas mugavustega kohad „klubi klassi“ istekohaks. Lisaks olid kõik istekohad polsterdatud tumesinise või musta nahaga ning kõik õhusõidukid olid värvitud Hootersi tunnusvärvide oranži ja valgega, kujutades ettevõtte logo ja maskotti öökull Hootie't. Hooters Air pakkus tasuta eineid kõikidele reisijatele, kelle reis kestis üle ühe tunni, kuigi paljud odavlennufirmad olid samal ajal eemaldanud lennu ajal toitulustamise, et piirata kulusid.
8. detsembril 2005 teatas Hooters, et lõpetab teenindamise 5. jaanuaril Rockford Illinoisse, kuna selle lennujaama ametkond toob Rockford-Denveri liinile konkureeriva lennufirma United Airlines.
Kõik Hooters Airi kommertsteenused peatati 9. jaanuaril 2006. Pace Airlines jätkas tšarterteenustega. 17. aprillil 2006 lõpetas Hooters Air lendude tegevuse, peatades planeeritud avalikud tellimuslennud ja piletite tagasimaksmise. Lennufirma läks Hooters of Americale maksma hinnanguliselt 40 miljonit dollarit.

Sihtkohad sulgemise ajal

Teenindus järgmistesse lennujaamadesse lõppes 17. aprillil 2006.

Meediakajastus

2018. aasta veebruaris postitas Business Insider oma YouTube’i kanalile video „Hooters Airi tõusust ja langusest“, milles kirjeldatakse Hooters Airi ajalugu. Nädala jooksul pärast üleslaadimist on videot vaadatud üle 449 tuhande korra.
Dani Pedrosa

Daniel "Dani" Pedrosa Ramal (sündinud 29. septembril 1985 Sabadellis) on Hispaania motoringrajasõitja.
Harilik pihlakas

Nimetus

Rahvapärased nimetused: pihelgas, pihlak, pihl, pihlapuu.

Levila ja kasvukoht

Pihlaka levila hõlmab peaaegu kogu Euroopa, välja arvatud äärmises lõunaosas, kus ta kasvab üksnes mägedes, ning Põhja-Aasias. Ta on levinud kõikjal Eestis. Pihlakas talub hästi külma. Seetõttu suudab ta kasvada mägedeski: Briti saartel kuni kilomeetri, Prantsusmaal kuni 2 kilomeetri kõrguseni, lõuna pool veelgi kõrgemal.
Pihlakas talub ka mitmesuguseid pinnaseid, alates õhukestest happelistest pinnastest kuni kaljulõhedeni. Ta kasvab suhteliselt sageli isegi epifüüdina teiste puude lõhedes ja tüvede harunemiskohtades, kuigi need taimed ei saa enamasti suguküpseks.

Kirjeldus

Harilik pihlakas kasvab enamasti 4–10 meetri kõrguseks. Eesti kõrgeimad pihlakad ulatuvad isegi 20 meetrini. Maailma kõrgeim äramõõdetud pihlakas oli 28 meetrit kõrge. Jämedamate harilike pihlakate ümbermõõt küündib 2 meetrini.
Puukoor on noortel puudel sile ja hõbehall, vanadel puudel kahvatu hallikaspruun ja kestendav, vahel isegi lõhenenud.
Pihlaka võrsed on rohelised ja alguses karvased. Pärast muutuvad nad hallikaspruunideks ja karvututeks. Pihlakal on liitlehed, mis koosnevad paaritust arvust lehtedest: need paiknevad muidu paarikaupa vastakuti, aga rootsu tipus on otse rootsu sihis suunatud leht, millel ei ole paarilist. Lehti on ühes võrses 9–19, kõige sagedamini 13 või 15. Kogu liitleht on 10–22 cm pikk ja 6–12 cm lai, iga leht eraldi on 3–7 cm pikk ja 1,5–2,3 cm lai. Lehed on saagja servaga.
Harilik pihlakas õitseb juunis. Õied on valged ja moodustavad pöörise, mis koosneb kuni 250 õiest ning on 8–15 cm läbimõõdus. Õis on 1 cm läbimõõduga ja 5 kreemikasvalge kroonlehega. Õisi tolmeldavad putukad.
Pihlakal on õunvili, mille läbimõõt on 6–9, harva kuni 14 mm. Viljad on toorelt rohelised, aga valmivad septembri lõpus ning muutuvad algul oranžideks ja siis punasteks. Viljas on kõige sagedamini 2, aga vahel kuni 8 seemet. Viljad on söödavad. Nende maitse paraneb pärast esimesi öökülmi.
Pihlakas on diploidne taim. Tal on 34 kromosoomi.
Pihlakad ei ela väga vanaks, tavaliselt piirduvad 100 eluaastaga.

Paljunemine

Väikestele asustamata meresaartele satub harilik pihlakas lindude abil, kes pihlakaseemneid söövad, meresaartele lendavad ja seal roojavad. Seemned säilitavad idanemisvõime ka linnu soolestikus.
Pihlaka vilju söövad meeleldi paljud linnud, eriti rästad, kes neid ka levitavad. Seemneid söövad leevikesed ja vindid. Talve tulekul pihlakamarjad ei pudene, vaid jäävad puu külge ning siis, kui maapind on lume all ja muud toitu pole, söövad pihlakamarju juba kõik linnud, kes näljas on, kaasa arvatud vareslased.
Pihlaka koort ja niint söövad põdrad, hirved, metskitsed ja jänesed. Pihlakal toituvad mitme liblika röövikud, näiteks Venusia cambrica, Coleophora anatipennella ja Stigmella, lehti sööb ka kiritigu.
Siv Jensen

Siv Jensen (sündinud 1. juunil 1969 Oslos) on Norra poliitik.
Ta on Progressipartei esimees. Ta astus ametisse 6. mail 2006 pärast Carl I. Hagenit, kes oli partei juht olnud 28 aastat.
Siv Jensen on lõpetanud Norges Handelshøyskole.
Septembris 2006 avaldati Siv Jenseni poliitiline biograafia, mille autor on Ny Tidi peatoimetaja Martine Aurdal.
Alates 16. oktoobrist 2013 on ta Norra rahandusminister.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Siv Jensen seisuga 2.05.2009.
Korkini-nimeline Tšuraptša Vabariiklik Spordiinternaatkool

Korkini-nimeline Tšuraptša Vabariiklik Spordiinternaatkool (vene keeles Чурапчинская республиканская спортивная средняя школа-интернат им. Коркина) on üldhariduslik õppeasutus Sahha Vabariigi Tšuraptša ulussi halduskeskuses Tšuraptšas.
Kool seab oma eesmärgiks Sahha spordikoondiste järelkasvu ettevalmistamise. Kool loeb oma asutusaastaks 1957. Kooli direktor on Nikolai Guljajev.

Ajalugu

1957. aastal loodi Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu otsusega Tšuraptša kooli baasil internaatkool. Pärast seda kui vene keele õpetaja ja ühiskondlikus korras vabamaadluse treener Dmitri Korkin oli 5 aastat seal tulemusrikkalt juhtinud vabamaadluse sektsiooni, tekkis kooli juhtkonnal idee luua laste-noortespordikool. Luba saadi ja 1966. aastast tegutseski Tšuraptšas selline kool. Algselt avati seal kaks sektsiooni: vabamaadlus (vanemtreener Dmitri Korkin) ja lauatennis. 1968. aastast hakati treenima ka teistel spordialadel. 1991. aastal sai kool vabariikliku spordiinternaatkooli staatuse ja kool nimetati Dmitri Korkini auks Korkini-nimeliseks Tšuraptša Vabariiklikuks Spordiinternaatkooliks.
Kooli kasvandike seas on olnud tulevasi olümpiavõitjaid, maailmameistrivõistluste medalivõitjaid, Euroopa, NSV Liidu ja Venemaa meistreid.
Lloyd Sherr

Lloyd Sherr (sündinud 24. märtsil 1959 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta on saanud tuntuks USA telekanali History saadete tekstilugejana. Tema häält on kuulda ka mõnes videomängus ja telesarjas.