google/wiki40b huggingface dataset:
Rowan Atkinson

Rowan Sebastian Atkinson (sündinud 6. jaanuaril 1955) on inglise koomik, filminäitleja ja stsenarist.
Ta sai tuntuks nimirolliga teleseriaalis "Blackadder". Samuti on ta tuntud satiirisarja "Mr. Bean" nimiosalise Mr. Beani kehastajana.
Ta esines Mr. Beanina ka 2012. aasta Londoni suveolümpiamängude avatseremoonial.

Varajane elu

Atkinson, kes on oma vendadest noorim, sündis Newcastle upon Tyne'is Inglismaal 6. jaanuaril 1955.
Tema vanemad Eric Atkinson, kes on talupidaja ning ettevõtte juht, ja Ella May abiellusid 29. juunil 1945. Tal on kaks vanemat venda: Rodney ja Rupert; kolmas vanem vend Paul suri lapsena.
Atkinson sai hariduse Durhami Choristersi ettevalmistuskoolist. Hiljem käis ta Saint Beesi koolis (suleti 2015). Newcastle'i ülikoolis õppides omandas ta akadeemilise kraadi elektrotehnika erialal. 1975. aastal jätkas ta elektrotehnika eriala õpinguid Oxfordi ülikooli The Queen's College'is magistriõppes, samas kolledžis, kuhu ta isagi 1935. aastal sisse astus.

Raadio

Atkinsonil oli 1979. aastal peaosa raadiojaama BBC Radio 3 komöödiasarjas "The Atkinson People". See koosnes intervjuudest väljamõeldud suurmeestega, keda Atkinson ise mängis. Sarja kirjutasid Atkinson ja Richard Curtis, produtseeris Griff Rhys Jones.

Televisioon

Pärast ülikooli lõpetamist tegi Atkinson Angus Deaytoni paarilisena kaasa ringreisi kahemehekomöödiaga, mida filmiti ja näidati hiljem televisioonis. Pärast selle edu tegi ta 1979. aastal ühekordse pilootetenduse pealkirjaga "Canned Laughter" London Weekend Televisioni jaoks (suleti 2002). Seejärel jätkas ta BBC-s iroonilise lühinäidendiga "Not The Nine O'Clock News", mille produtsent oli tema sõber John Lloyd. Lavastuses osales ta peasosas koos Pamela Stephensoni, Griff Rhys Jonesi ja Mel Smithiga ning oli üks peamisi sketšikirjutajaid.
Mr. Bean ilmus esimest korda 1990. aasta esimesel päeval Thames Televisionis. Mr. Bean meenutab mõnd Buster Keatoni tegelaskuju, aga Atkinson ise väidab, et tema peamine inspireerija on olnud härra Hulot – tegelaskuju, keda mängis Jacques Tati.

Isiklik elu

2001. aasta märtsis, kui Atkinson oli teel puhkusereisile Keeniasse, minestas tema eralennuki piloot. Atkinson suutis lennukit õhus hoida, kuni piloot oli taastunud ja võimeline lennukiga maanduma Nairobi lennujaamas.

Lapsed ja abielu

Rowan Atkinson abiellus Sunetra Sastryga 1990. aasta veebruaris. Neil on kaks last, Ben ja Lily. Nad kohtusid esimest korda 1980. aastate lõpus, kui Sunetra meigikunstnikuna BBC-s töötas. Nad lahutasid 10. novembril 2015. Atkinsonil on olnud suhe Louise Fordiga alates 2014. aastast.

Poliitika

2005. aasta juunis viis Atkinson Suurbritannia silmapaistvaimate näitlejate ja kirjutajate (sealhulgas Nicholas Hytner, Stephen Fry ja Ian McEwan) ühenduse parlamenti, eesmärgiga sundida üle vaatama vastuolulist rassilise ja usulise viha seaduse eelnõu. 2009. aastal kritiseeris ta homofoobilise kõne legaliseerimist, öeldes, et House of Lords (parlamendi ülemkoda) peab hääletama vastu valitsuse katsele kõrvaldada kõnevabaduse klausel homoseksuaalsete inimeste vastase viha seadusest.
Moonika Aava

Moonika Aava (sündinud 19. juunil 1979 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane. Talle kuulus 31. augustini 2013 Eesti rekord naiste odaviskes tulemusega 61,42 m.
Moonika Aava osales 2004. aasta Ateena olümpiamängudel ja saavutas kokkuvõttes 33. koha (54.96).
Pekingi olümpiamängudel sai Moonika Aava 26. koha (56.94).

Isiklikku

Moonika Aava on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Ta elab Pärnus ja Tallinnas ning töötab politseinikuna. Tema treener on Heiko Väät. Varem treenis teda Toomas Merila. Moonika kuulub spordiklubisse Pärnu Altius. Tema hobideks on sport, muusika ja filmid, ta mängib jalgpalli Pärnu JK II naiskonnas.
Rudolf Prants

Rudolf Prants (1903 Peterburi kubermang – 12. juuli 1972) oli NSV Liidu sõjaväelane ja riikliku julgeoleku ohvitser, Eesti NSV SARK-i Tartu Linnaosakonna ülem (1944).
Rudolf Prants sündis 1903. aastal Venemaal Peterburi kubermangus. Tema vanemad olid pärit Võrumaalt. 
Rudolf Prants astus ÜK(b)P-sse 1925. aastal ja omandas nõukogude sõjakoolis kõrgema sõjaväelise hariduse. 
1939. aastal asus R. Prants tööle NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaati ning saadeti 1940. aastal koos baasidelepinguga NSV Liidu baasidesse saadetud nõukogude vägedega Eestisse, kus tegutses Tartus ja Tallinnas asunud 65. üksiku laskurkorpuse juures SARK-i eriosakonna tõlgina, kuna valdas eesti ja soome keelt, ning hiljem juba operatiivvoliniku abina. 
1940. aastal määrati R. Prants 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 182. Eesti laskurdiviisi SARK-i eriosakonna operatiivvolinikuks Tartus ja alates 1941. aasta märtsist 22. laskurkorpuse 180. Eesti laskurdiviisi SARK-i eriosakonna ülemaks. 
R. Prants osales Teise maailmasõja alguses koos 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpusega Leningradi rinde lahingutes, kuid evakueeriti raske haiguse tõttu tagalasse. Teise maailmasõja ajal tegutses R. Prants NSV Liidu SARK-i Novosibirski valitsuse allüksustes. 
Pärast Nõukogude vägede Eestisse jõudmist määrati R. Prants 1944. aasta septembris Eesti NSV SARK-i Tartu Linnaosakonna ülemaks. 
Aastatel 1945–1949 oli R. Prants Tallinnas asuva Eesti NSV Siseministeeriumi Ohvitseridekooli ülema asetäitja. 
1949. aastal määrati R. Prants Eesti NSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse ülema asetäitjaks. Alampolkovnik R. Prants vabastati 1954. aastal haiguse tõttu teenistusest.
Kärdla alevivolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Kärdla alevivolinikeks (RTL 1934, 30):
Urmas Eelmäe

Urmas Eelmäe (sündinud 26. märtsil 1964) on eesti ajaloolane.
Hariduse omandas ta Eesti Humanitaarinstituudis.
Ta on keskülemsaksa keelest tõlkinud, kommenteerinud ja asjakohaste sissejuhatustega varustanud 2003. aastal esmakordselt eesti keeles ilmunud olulise ajalooallika – "Liivimaa vanema riimkroonika".
Kroonikatekstiga hakkas Urmas Eelmäe tegelema kümmekond aastat varem, 1994. aastal Eesti Humanitaarinstituudis Priit Raudkivi juhendamisel.
Izmail Uspenski

Izmail Uspenski (9. veebruar 1937 Leningradi oblast – 27. august 1995 Jõgeva) on Eesti maadleja ja maadlustreener.
Aastal 1974 tuli ta II Eesti raskejõustikuspartakiaadil Kreeka-Rooma maadluses keskkaalus hõbedale.

Isiklikku

Maadleja Aap Uspenski on tema poeg.
Tirma mõis

Tirma mõis (saksa keeles Tirmast, rootsi keeles Termastby) oli mõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas, Vaimastvere mõisa abimõis. Tänapäeval jääb kunagine mõis Endla külla Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu

Mõisa juures oli endine Tirma küla. Rootsi ajal pantis valitsus osa Tirmastu ja Paduvere küladest kirikuõpetaja Reinerius Broocmannile. Nii kuulusid Kärde mõisa külad osaliselt ka Ripuka mõisale. Põhjasõjale järgnenud suure katku ajal (1711–1712) suri Tirmastu ja Paduvere külas kokku 38 inimest, ellu jäi 56, nendest 20 last.
Kalju Kask

Kalju Kask (sündinud 13. detsembril 1929 Tallinnas) on eesti puuviljandusteadlane (pomoloog) ja sordiaretaja.

Hariduskäik

Ta lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1949. aastal kuldmedaliga.
Ta õppis aastatel 1949–1951 Tartu Riiklikus Ülikoolis botaanikat ja aiandust. Lõpetas 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna aianduse erialal. 
Bioloogiakandidaat (1965); põllumajandusdoktor (1974, Läti Põllumajanduse Akadeemia, kinnitatud 1976).

Töökäik

Olnud 1955–1956 Kostivere sovhoosi osakonnajuhataja, 1956–1957 ENSV Teaduste Akadeemia Tallinna eksperimentaalbaasi aednik, 1957–1961 ja 1964–1970 ENSV Teaduste Akadeemia eksperimentaalbioloogia instituudi teadur, 1970–1988 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Polli katsebaasi vanemteadur, 1988–1995 peateadur.
Aastatel 1995–1997 oli ta Eesti Põllumajandusülikooli Polli aianduse instituudi peateadur, aastast 1997 vanemteadur, aastast 2005 Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Polli Aiandusuuringute Keskuse vanemteadur.

Teadustöö

Uurimusi viljapuude arengubioloogia, viljapuusortide, viljapuusordiaretuse (sh mutatsioonaretuse), dendroloogia ning puuvilja- ja marjakultuuride geenivaramute ja nende säilitamise kohta. Uurinud ka hariliku käokulla (Helichrysum arenarium) levikut Eestis. 
Rikastanud Eesti puuviljandust, aklimatiseerides uusi kultuure. Aretanud koos Aleksander Siimoniga õuna- ('Tiina', 'Lembitu') ja pirnisorte ('Pepi', 'Miku') ning koos Johan Eichfeldiga maguskirsisorte ('Meelika', 'Nord' ja 'Priima').
Kikki Danielsson

Kikki Danielsson (sündinud 10. mail 1952 Osbys) on rootsi laulja.
Ta esindas Rootsit 1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Bra vibrationer", saades 103 punktiga kolmanda koha.
Bertold (Lääne-Eesti rüütelvend)

Bertold (ka Bartoldus) oli Liivi ordu rüütelvend.
Bertoldi on mainitud 1254. aastal rüütelvennana Pöides või Lihulas. On tõenäolisem, et ta oli Lihulas, sest tolle aja kohta pole Pöide foogtkonnast veel mingeid andmeid ja ordu ning piiskoppide võim Saaremaa üle oli kohati pigem nimeline kui reaalne. Friedrich von Benninghoven on arvanud, et antud orduvend võis olla identne 1252. aastal Järva foogtiks Bertold olnuga, too aga võis olla Bertold von Billinghausen, keda selle nime all on märgitud Kuldīgas 1253. aastal. Täit kindlust selles siiski pole.
Niederweningeni mammutimuuseum

Niederweningeni mammutimuuseum (saksa keeles Mammutmuseum Niederweningen) on paleontoloogiamuuseum Niederweningeni vallas Dielsdorfi ringkonnas Zürichi kantonis, üks viiest Euroopas asuvast mammutimuuseumist.
Lisaks mammutile tutvustab muuseum Šveitsi territooriumil leitud (esimesed mammuti luud kaevati välja 1890. aastal) teisi Jääaja fauna esindajate fossiile (karvane ninasarvik, stepipiison, metshobune, hunt, koopahüaan jt).
2003. aastal leiti Niederweningeni lähistel mammuti jäänused (skelett). See ja sellele järgnenud leiud ajendasid 2005. aastal Niederweningenis mammutimuuseumi rajamise.
Alfred Neuland

Alfred Karl Neuland (õieti Neiland; 10. oktoober 1895 Valga – 16. november 1966 Tallinn) oli Eesti tõstja, esimene eestlasest olümpiavõitja.
Neuland võitis kulla kaaluklassis alla 67,5 kilo Antwerpenis 1920 tulemusega 257,5 kilo. Belgia Louis Williquet sai hõbeda 17,5 kilo nõrgema tulemusega. Neulandi eri tõsteviiside tulemused olid 72,5 kilo ühe käega surumises, 75 kilo ühe käega tõukamises ja 110 kilo kahe käega tõukamises.
Pariisi 1924. aasta olümpiamängudel sai Neuland hõbemedali kaaluklassis 75 kilo. Ta kaotas Itaalia Carlo Galimbertile 37,5 kiloga tulemusega 455 kilo. Pronksmedali sai 450 kiloga samuti eestlane Jaan Kikkas. Neulandi tulemused viiel eri alal olid maailmarekord 82,5 kilo ühe käega rebimises, 90 kilo ühe käega tõukamises, 77,5 kilo kahe käega surumises, 90 kilo kahe käega rebimises ja 115 kilo kahe käega tõukamises.
Neuland tuli maailmameistriks Tallinnas 1922. aastal. Karjääri jooksul püstitas ta 12 maailmarekordit.
Ta töötas ärimehena ja oli 1950–1955 Tallinna Limonaaditehase direktor.
Ka ta vennad Voldemar ja Feliks olid raskejõustiklased.
Valgas on Neulandile püstitatud mälestussammas (1995).
Bonifatius IV

Paavstiks saamine

Bonifatius IV pühitseti paavstiks ajaloolase Louis Duchesne järgi 25. augustil, kuid Philipp Jaffé järgi 15. septembril 608, kui Bütsantsi keiser Phokas oli teda tunnustanud.

Poliitilised olud

Bonifatius IV ajal tabasid Roomat näljahäda, katk ja mitmed üleujutused.
Ta sai hästi läbi Bütsantsi keisri Phokase ja tema järeltulija Herakleios I-ga.

Suhtumine munklusse

Bonifatius IV suhtus munklusse soosivalt. Ta muutis paavstiks saades oma Roomas asuva kodu kloostriks.
Aastal 610 pidas ta Roomas sinodi, millega reguleeriti kloostrikorda.

Misjon

Londoni piiskop Mellitus viibis aastal 610 Roomas ja kohtus paavstiga, kellega ta arutas inglise kiriku probleeme. Ta osales sinodil, mille otsustega reguleeriti kloostrikorda.
Paavst saatis Mellitusega kirju Canterbury piiskopile Laurentiusele ja Kenti kuningale Ethelbertile.

Palliumi saatmine

Bonifatius IV saatis 23. augustil 613 palliumi Arles'i metropoliidile Florianusele.

Ordinatsioonid

Bonifatius IV ordineeris 35 või 36 piiskoppi ja 8 diakonit.

Uued kardinalid

Bonifatius IV ajal on teada kaks uut kardinali: Marinus ja Theodorus.

Bonifatius IV kultuuriloos

Bonifatius IV muutis 13. mail 609 Rooma Pantheoni kirikuks, mille ta pühitses neitsi Maarjale ja märtritele. Uude kirikusse toodi katakombidest 28 kaarikutäit märtrite luid.

Surm

Bonifatius IV suri Louis Duchesne järgi 8. mail, kuid Philipp Jaffé järgi 25. mail 615 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Tema säilmed maeti ümber aasta 1100 paiku, siis 13. sajandil ja viimati 21. oktoobril 1603.
Bonifatius IV austatakse katoliku kirikus pühakuna, kelle mälestuspäev on 25. mail ja 1. juunil. Tema austamisest on teada alles Bonifatius VIII ajast.
Coelognathus

Levila

Need maod on levinud Hindustani poolsaarel ja Kagu-Aasias.
Arvi Lind

Arvi Lind (sündinud 21. detsembril 1940 Lauritsalas) on soome endine ajakirjanik ja diktor. 
Arvi Lind alustas tööd Yleisradio televisiooniuudiste toimetajana 1965. aastal. Tema viimast uudistesaadet 2003. aastal jälgis 1,6 miljonit televaatajat. Ta on muu hulgas mänginud mitmes filmis iseennast ning pärast pensionile jäämist esinenud ülikoolides teletööteemaliste loengutega.
Tema poeg Juha Lind on nii Soome koondises kui ka NHL-is mänginud jäähokimängija. Ka Arvi Lind ise on jäähokit harrastanud.
Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Arvi Lind 85. koha. Teda on korduvalt nimetatud ka Soome kõige usaldusväärsemaks inimeseks.
Simon Cowell

Simon Cowell (sündinud 7. oktoobril 1959 Londonis) on inglise muusika- ja teleprodutsent. Ta on tuntud žüriiliikmena mitmest telesarjast, kus võistlejad konkureerivad kõige talendikama tiitlile, nt "Pop Idol", "The X Factor", "Britain's Got Talent" ja "American Idol".
Teda iseloomustavad julge ja vahel vastuoluline kriitilisus, võistlejate narrimine ja vaimukad komment
Dundee

Ajalugu

Linna kohal oli juba rauaajal piktide asula. Sõna "dun" tähendas pikti keeles 'kindlus' ja nime tagumine pool võis tulla keldi sõnast dè 'tuli'. Hector Boece (1465–1536) kirjutab, et linna piktikeelne nimi oli Alec-tum, mis tähendas 'kena koht'.
1191 sai Dundee kuningas William I-lt linnaõigused. Umbes samal ajal andis William oma nooremale vennale Davidile Huntingtoni krahvi tiitli. Need asjaolud suurendasid Dundee tähtsust kaubalinnana ja jõukust.
1303 laastas linna inglise sõjavägi Edward I juhtimisel. Ka hiljem rüüstasid inglased linna korduvalt. 1312 vallutas Robert Bruce linna Inglismaalt tagasi. Sõja käigus olid linnaõigust tõendavad dokumendid kaduma läinud ja Bruce andis need linnale uuesti.
Dundee kannatas rängalt Inglismaa ja Šotimaa vahelise 1543.–1550. aasta sõja ajal. Inglise väeülem Andrew Dudley vallutas linna 1547, aga 1548 nägi ta, et ei suuda linna pealetungivate Šoti vägede vastu kaitsta, ja käskis selle maani maha põletada.
Inglise kodusõja ajal piirasid Dundeed rojalistid ning hiljem, 1651 hävitasid linna parlamendi pooldajad kindral George Moncki juhatusel.
Linn käis sõdade tõttu alla ja selles lakkas tekstiilitööstus. Selle asemel sai Dundee toorvilla eksportijaks. See olukord muutus alles 1742, kui valitsus võttis vastu seaduse, mille järgi teatud tüüpi linase riide ekspordile maksti eksporditoetust. Dundeesse ehitati neljakorruselised veskid.
Vahepealsel ajal oli linna põhitegevusala kalastus. Dundee Vaalapüügikompaniil oli 1756. aastal maailma suurim vaalapüügilaevastik. Vaalapüüdmine lõpetati Dundees 1912.
Ühtlasi sai Dundee tuntuks džuuditootmise keskusena. See sai suure hoobi 19. sajandi keskel, sest Krimmi sõja ajal lakkas lina import Preisimaalt ja USA kodusõja ajal puuvilla import USA-st. 20. sajandi alguses lõppes Dundees džuudi tootmine ühest küljest nõudmise vähenemise tõttu ja teisest küljest ei suudetud konkureerida Kalkutas toodetud džuudiga.
Dundees on toimunud üks Suurbritannia kõige rängemaid rongiõnnetusi. 1879 valmis üle Tay lahe Tay sild. Juba 28. detsembril 1879 varises sild suure tormiga kokku, kui sellel parajasti rong sõitis. Hinnanguliselt oli tollal rongis 70 reisijat ja 5 meeskonnaliiget, kes kõik hukkusid. Kätte saadi 60 surnukeha. Õnnetust uurinud komisjoni hinnangul põhjustas õnnetuse asjaolu, et sild oli halvasti projekteeritud, halvasti ehitatud ja halvasti hooldatud. Raudteesild taastati kiiresti, loomulikult teistsuguse projekti järgi.
Dundee hüüdnimi on City of Discovery, sest seal valmistati Antarktisel hukkunud maadeavastaja Robert Scotti laev RSS Discovery. 1981 lõpetati linnas laevade ehitamine.
Linna jalgpalliklubid on Dundee United FC ja FC Dundee. Mõlemad on tulnud Šotimaa meistriks ja karikavõitjaks.
Dundees on kaks ülikooli (Dundee ülikool ja Abertay Dundee ülikool) ning kaasaegse kunsti muuseum DCA (Dundee Contemporary Arts).
Saatuslik valik

Sisu

Lugu räägib ema ja tütre armastusest ühe mehe vastu.
Dokumendihaldur

Dokumendihaldur on laiapõhjalise ettevalmistusega asjatundja, kellel on teadmised ja oskused asjaajamisest ning arhiivitööst.
Seoses üleminekuga elektroonilisele dokumendihaldusele on dokumendihaldurile vajalikud teadmised ja oskused infotöötlusest ja infotehnoloogiast. Dokumendihaldureid vajatakse nii avalikus kui erasektoris. Dokumendihalduril peab olema täielik ülevaade organisatsiooni tegevusest ja eesmärkidest, et koostöös juhtkonnaga tagada organisatsiooni tegevuse nõuetekohane dokumenteerimine, dokumentide haldamine ning säilimine.

Kutsekirjeldus

Dokumendihalduri põhilised ülesanded on dokumendihalduse korraldamine, dokumendihaldussüsteemi toimimise tagamine, dokumendihalduse alusdokumentide väljatöötamine, riskihaldus, arhiivihalduse korraldamine, töötajatele dokumendihaldusealaste koolituste korraldamine ja erialane nõustamine.
Dokumendihalduri tööülesannete mitmekesisus nõuab paindlikku ja kiiret tegutsemist, korrektsust, täpsust, püsivust ja kohusetundlikkust, süstemaatilist mõtlemist ning oskust planeerida oma tööd ja aega. Töö on seotud inimeste juhtimise ning teenindamisega, mis eeldab suhtlemisvalmidust, kehtestavust, koostöö-, otsustus- ja vastutusvõimet ning head suulist ja kirjalikku väljendusoskust. Dokumendihaldur puutub oma töös kokku konfidentsiaalse informatsiooniga, mis seab talle kõrged eetilised nõudmised.
Varasematel aegadel on dokumendihaldureid nimetatud sekretäriks või asjaajajaks. Lisaks neile oli paljudel asutustel oma arhivaar. Selle klassikalise tööjaotuse korral tegeles sekretär valdavalt asjaajamises olnud üksikdokumentidega (neid vormistades, registreerides, edastades jne) ja arhivaari ülesandeks oli hallata asutuse vanemaid dokumente – asutuse arhiivi.
Seoses elektrooniliste dokumendihaldussüsteemide levikuga toimub muutusi vanas klassikalises dokumendihalduse tööjaotuses. Dokumentide hulga plahvatuslik kasv muudab paratamatuks, et dokumentide haldamisel osaleb varasemast palju laiem töötajate ring. Tegelikult saavad paljud töötajad õigusi, mida neil varem ei olnud – näiteks õiguse registreerida süsteemi uusi dokumente. Samuti süveneb dokumendihalduse personali spetsialiseerumine. Näiteks vajatakse elektroonilises dokumendihaldussüsteemis dokumendihaldurile lisaks süsteemihaldurit, kes tagab riist- ja tarkvara toimimise.

Kutsekvalifikatsioon

Dokumendihalduri erioskuste ja -teadmiste omandamine võimaldab spetsialiseerumist kitsamas valdkonnas, kus erialane tegevus nõuab spetsiaalseid infotehnoloogilisi ja dokumentatsioonialaseid teadmisi ja oskusi.
Dokumendihaldur IV kutsekvalifikatsiooni taotlemisel on nõutavad kutsestandardile vastavad teadmised ja oskused ning kõrgharidus.
Dokumendihaldur V kutsekvalifikatsiooni taotlemisel on nõutavad kutsestandardile vastavad teadmised ja oskused, kutsealane täiendkoolitus, kõrgharidus ja vähemalt kolmeaastane kutsealane töökogemus.
Sõmeri

Asukoht

Kagus asuvad teised suuremad ümbruskonna laiud, Liialaid ja Tauksi. Põhja pool on Kuivarahu, idas Podurahu, lõunas Hanemaa ja läänes Väike-Härjamaa ning Suur-Härjamaa.

Loodus

Loodus sarnaneb Liialaiuga.
Sõmeril peatuvad ja pesitsevad veelinnud.

Ajalugu

Sõmerit on esimest korda mainitud 1591 (Semmernholm). Kaartidel on kasutatud ka nimekujusid Sommerö ja Sjémalbacken.
BASIC

Hello World

BASIC-keelte suure varieeruvuse tõttu pole võimalik tuua ühest hello worldi näidet.
Vanemates BASIC-utes kirjutati iga lause ette reanumber, näiteks:

10 PRINT "Hello, World!"
20 END
Natuke uuemates BASIC-utes, näiteks QBASIC-us, pole reanumbrid enam vajalikud, kuigi need võib lisada:

PRINT "Hello, World!"
END

Esimesed programmid

Tihti oli esimeseks programmiks mõni variatsioon igavesest kordusest:

 10 PRINT "MA OLEN LAHE!"
 20 GOTO 10
Esimene rida käsib arvutil kuvada kuvarile stringi "MA OLEN LAHE!", teine rida käsib jätkata käskude täitmist realt reanumbriga 10. See kuvab järjekordselt teate "MA OLEN LAHE!". Nõnda jääbki arvuti seda teadet kuvama, kui teda ei peatata.

Ajalugu

Suure tõuke BASIC-u arengule ja levikule andis Microsoft, mis kaasas QBASIC-u interpretaatori oma operatsioonisüsteemi MS-DOS. Järgnesid Windowsi arendussüsteem Visual Basic, skriptimiskeel VBScript, tarkvarapaketi Microsoft Office makrokeel Visual Basic for Applications ja teised.
Microsofti arendatud Visual Basic .NET on esimene põlvkond, mis erineb teistest BASIC-keeltest (sh Microsofti enda eelmistest Visual Basicutest) juba oluliselt, aga kannab Visual Basicu nime.
Uusimas Visual Basic 2005-s (ja kohe ilmuvas VB 9-s) on kriitikute arvates Microsoft oma ideedes liiga kinni ehk tal on soov luua programmeerimiskeel, mida on võimeline kasutama pea iga inimene, samas aga et keel oleks nõnda võimas, et annaks teistelegi silmad ette. Kui eelnevates versioonides näis see idee utoopilisena, siis nüüd paistab, et see tõesti teostatakse.

Probleemid BASIC-uga

Paljud programmeerijad ei pea klassikalist BASIC-ut ega selle-eelseid Command Line'i versioone tõsiseltvõetavaks keeleks, sest selle võimalused olid liiga piiratud. Praegu on Microsofti Visual Basic 2003 .Net ja selle uuemad versioonuid ning BASIC-u .asp osa on küll ühed võimsamad programmeerimiskeeled, aga tegemist ei ole enam klassikalise Basicuga, mida paljud teavad ja oskavad.
Klassikaline BASIC võib soodustada mitmesuguste halbade programmeerimisvõtete kasutamist, nagu: muutujate deklareerimata jätmine, Basicu-laadsest kergest stiilist on raske loobuda. Vanemate BASIC-ute puhul oli suureks probleemiks ka ohtralt levinud goto-lausete kasutamine, mis muutis koodi raskesti loetavaks.
Teine asjaolu on see, et BASIC-u suurim arendaja on Microsoft, kes ei võimalda oma programmeerimiskeelte kasutamist teistel operatsioonisüsteemidel, piirates neile ligipääsu ja võimalust teha multiplatvormseid programme.
Kuigi olemas on Gambas, Realbasic jne, mis on mõeldud teiste operatsioonisüsteemide jaoks, pole need klassikalise Basicuga identsed ja koodi tuleb tõlkida. Erandina saab Realbasicus kirjutatud arvutiprogrammi kompileerida Windowsi, Linuxi või Maci keskkonda.
Harkivi lepingud

Harkivi lepinguteks või ka Harkivi paktiks nimetatakse 2010. aasta 21. aprillil allkirjastatud leppeid, mille kohaselt Ukraina pikendas Sevastopoli mereväebaasi rentimist Venemaale 2017. aastalt 2042. aastani ning Venemaa kohustus varustama Ukrainat odavama maagaasiga. Lepingu allkirjastasid presidendid Viktor Janukovõtš ja Dmitri Medvedev Harkivis. Riikide parlamendid ratifitseerisid lepingu 27. aprillil.
Ukraina opositsioon nimetas lepingut Ukraina huvide mahamüümiseks ja püüdis ratifitseerimist igati takistada. Ülemraada esimeest loobiti munadega, hääletusmasinad kleebiti kinni. Ratifitseerimisotsuse poolt hääletanuteks märgiti saadikuid, kes istungil kohal ei olnud.
2014. aasta märtsis, pärast seda kui Venemaa Krimmi ja Sevastopoli oma territooriumiks oli kuulutanud, teatas Venemaa peaminister Dmitri Medvedev kavatsusest lepingud denonsseerida ja Ukrainalt kahjutasu nõuda.