Poonpei keel

Piirkond

Poonpei keelt kõneldakse peamiselt Pohnpei saarel ja veidi ka USA-s. Pohnpei saar on üks hajusalt paiknevatest Karoliini saartest. See asub lähedal ekvaatorile, Uus-Guineast põhja pool ja Filipiinidest ida pool. Sellel saarel, mille nimi otsetõlkes tähendab "kivialtari peal", elab umbes 30 000 poonpeilast. Pohnpei saar kuulub Mikroneesia Liiduriikide alla. Mikroneesia Liiduriigid (ehk Mikroneesia) on riik Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias, mis hõlmab Karoliini saarestiku ida- ja keskosa ning lääneosast Yapi saarerühma. Mikroneesia Liiduriikides on 4 osariiki, neist üks on Pohnpei osariik, mis koosneb omakorda 163 saarest.
Lingvistilised andmed ja rekonstruktsioonid protoaustroneesia ja proto-okeaania keeltest pakuvad, et inimesed, kes asustasid Mikroneesia rohkem kui 4000 aasta eest, on Kagu-Aasiast sisserännanud rahvad. Arvatavasti I aastatuhande lõpul või II aastatuhande algul tekkis Pohnpei saarel kõrgelt arenenud kultuur, millest on säilinud Nan Madoli paleede ja templite varemed. Eurooplaste saabumise ajaks (1525. aastal avastas saarestiku Portugali meresõitja Diego da Rocha) olid siin kujunenud omavahel nõrgalt seotud pealikuvõimuga ühendused, mille keskus oli Yapi saar.

Foneetika

Poonpei tähestikus on 20 häälikut – 16 üksikut tähte ja 4 kaksiktähte (digraafi). Need on esitatud tähestiku järjekorras järgnevalt:
a, e, i, o, oa, u, h, k, l, m, mw, n, ng, p, pw, r, s, d, t, w 
Nagu näha, on poonpei keele tähestiku järjekord erinev eesti keele omast. Kõik vokaalid on tähestiku alguses ning d on tähestiku lõpus, erinevalt eesti keele tähestikust, kus vokaalid asuvad tähestiku erinevates kohtades ning d on eesti tähestikus neljas täht. Võrreldes näiteks eesti keelega on poonpei keeles pigem vähe häälikuid, sest kui arvata kaasa ka kõik võõrtähed, on eesti tähestikus 32 tähte, poonpei keeles on neid aga 20 ehk tunduvalt vähem. Kui võrrelda poonpei keele ja eesti keele häälikuid, siis leiame esimesest neli häälikut, mis on pigem ebaharilikud, kuna eesti keeles kaksiktähti tähestikus ei esine: oa, mw, ng, pw.
Järgnevalt kirjeldus ka nende hääldamisest:
a – [a] illabiaalne madal keskvokaal
e – [e] illabiaalne keskkõrge eesvokaal või [ɛ] illabiaalne keskmadal eesvokaal
i – [i] illabiaalne kõrge eesvokaal või [y] labiaalne kõrge (pingne) eesvokaal
o – [o] labiaalne keskkõrge tagavokaal
oa – [ɔ] labiaalne keskmadal tagavokaal
u – [u] labiaalne kõrge tagavokaal või [w] labiaal kõrge taga-(pool)vokaal
h – [:] näitab vokaali pikkust
k – [k] aspireerimata helitu velaarne klusiil
l – [l] heliline dentaalne lateraal
m – [m] heliline bilabiaalne nasaal
mw – [mᵂ] velariseeritud heliline bilabiaalne nasaal
n – [n] heliline dentaalne nasaal
ng – [ŋ] heliline velaarne nasaal
p – [p] aspireerimata helitu bilabiaalne klusiil
pw – [pᵂ] aspireerimata velariseeritud helitu bilabiaalne klusiil
r – [r͂] heliline alveolaarne tremulant
s – [sᵞ] palataliseeritud helitu alveolaarne frikatiiv
d – [t] aspireerimata helitu dentaalne klusiil
t – [ṭ] helitu retrofleksne klusiil
w – [w] kõrge taga-(pool)vokaal
Lisaks:
1) Tähte e on kasutatud nii /e/ kui ka /ε/ esitamiseks. Seepärast on nii /seisei/ kui ka /sεisεi/ hääldatud [seisei]. Kuna selline ebamäärane kirjutamisviis on suhteliselt harv, siis soovitatakse mõlemat häälikut kirjutada siiski kui e.
2) Tähti i ja u kasutatakse nii selleks, et väljendada vokaale, kui ka selleks, et väljendada poolvokaale. Poolvokaalide kirjutamine ja lugemine on järgmine:
a) /y/ kirjutatakse alati kui i. Lugemisel – kui i (1) ees on vokaal või h, või (2) on sõna alguses ja sellele järgneb vokaal, esindab see /y/-d. Mujal on see /i/.
b) /w/ kirjutatakse w enne vokaale ja u igal pool mujal. Lugemisel – u esindab /w/-d pärast vokaale või h-d. Mujal esindab /u/-d.
3) Poonpei keele konsonandid võivad esineda ka kahekordselt. Sellisel juhul on need kirjutatud nii nagu neid ka hääldatakse, v.a – /mwmw/ kirjutatakse mmw; /mwpw/ kirjutatakse mpw.