Kaur Riismaa

Kaur Riismaa (sündinud 24. märtsil 1986 Tartus) on eesti luuletaja (Kirjanike Liidu liige 2012. aastast).

Haridus ja teatritegevus

Riismaa on lõpetanud Tartu Descartes'i lütseumi ja Hugo Treffneri gümnaasiumi, osaledes mõlema kooli teatrites näitleja ja dramaturgi ning hiljem ka juhendajana. Ta on lõpetanud ka Tartu Lastekunstikooli. Kooli ajal avaldas Riismaa tekste kirjandusportaalides KLOAAK ja Poogen, mislaadne tegevus on kokku võetud intervjuus Poogen.ee häälekandjale Poogna Kratt.
Aastail 2005–2010 õppis ta Tartu Ülikoolis semiootikat ja teoloogiat, kuuludes samaaegselt Tartu Üliõpilasteatri koosseisu ja lõpetades Drakadeemia esimese lennu Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistlusel 2009. aastal äramärgitud tööga "Tulvavesi vaatama", mida näidendivõistluse žürii esimees Toomas Kall pidas "lugemistekstina ülimalt nauditavaks". Tema näidendi "M.P.T.T. ehk Mida Polnudki Tarvis Tõestada" lavastasid Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti eriala tudengid 2010. aasta kevadel. 2010. aastal asus Riismaa õppima dramaturgiat Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis Tiit Ojasoo kursusel.
2012. aasta kirjandusfestivalil HeadRead lavastas ta kabareelavastuse eesti meesluulest ehk eesti macho-luule õhtu "Viimased halvad mehed", Vanamõisa Seltsimaja suvelavastuseks kirjutas näidendi "Vanamõisa legendid" ning suvise detektiivnäidendi "Pulm" etendamiseks Õisu mõisas Viljandimaal koos Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia tudengitega MTÜ Kultuur Aitab Hingata korraldamisel. Teatris Ugala sai ta esimeseks tööks dramaturgina Terry Pratchetti «Õed nõiduses» lavaletoomine koos lavastaja Sander Pukiga detsembris 2012.

Kirjanduslik looming

Debüteerimine ajakirjas Vikerkaar pälvis Luuleaasta 2010 gallupis hindamist kui "erakordselt hea jutustamise ja tegelasloome anne. Ka paistab ta oma eakaaslaste seast silma suure empaatiavõime ja huviga ligimese ja tema elukäigu vastu. Need kaks on vägagi defitsiitsed omadused noorte luuletajate seas. Tema nime tasub lähiaastatel silmas pidada." Samas toonis hinnangu leiab ka Loomingu aastaülevaatest, kus tema tekste hinnatakse kui "2010. aasta positiivsemaid üllatusi, ja seda just väljapoole suunatud ja uuriva luuletajapilgu tõttu. Riismaa huvitub aktiivselt teistest (ka tundmatuist) inimestest, püüab neisse sisse elada, ümber kehastuda, ja selle poolest on tegu erandliku nähtusega meie noorluules: inimene, kes tunneb huvi teiste inimeste vastu".
Kaur Riismaa esikkogu "Me hommikud, me päevad, õhtud, ööd" sügisel 2011 kirjastuselt Jumalikud Ilmutused esitati nii Kultuurkapitali kirjanduspreemia kui ka Betti Alveri debüüdipreemia saamiseks ning autor ise nimetati Eesti Ekspressi tulevikutäheks. Kriitikute arvates "üllatab (kogu) oma mahukuse, sisukuse ja stiiliküpsusega" ja et kirjutajal on potentsiaali "saamaks suureks eepiliseks kirjanikuks, kes käsitleb suuri, sajanditepikkuseid teemaplokke – olemaks Jaan Kross, Mats Traat või Ene Mihkelson". Sama äratundmiseni on jõudnud muudki arvajad, et "noore autori esikkogu on tõeline avastus, võrratult sümpaatne elamus...On tunda matstraadilikku münti, paljud tekstid, küll pikemad ja arutlevamad, kui luule kohta sobib nii öelda, meenutavad nii pealkirjade kui ka sisu poolest "Harala elulugusid". Kirjutaja tekstide lähedust Mats Traadi Harala-sarja ja ka Hando Runneliga on märgatud rohkemgi, "erinevate kõnelejate väljajoonistamise keerulist kunsti" rõhutades. Märkamata pole jäänud, et "luulekogu läbiv mure keele ja rahvuse püsimise pärast on seotud eelnevalt vaadeldud väljarännete ning teistsuguse elukorralduse pealetungiga. Olgu siis tegemist pealesunnitud või vabatahtliku lõimumisega võõrasse kultuuri. Sõja hirmus kodumaalt põgenemine, küüditamine või lihtsalt soov lahkuda jõuavad Riismaa luuletustes samuti lugejateni".
Ajakirja Vikerkaar tavapärases Kirjandusaasta 2012 gallupis pälvis see kogu üheksast kriitikust kuue eelistuse, näiteks jõulises sõnastuses "Parim debüütraamat: "Me hommikud, me päevad, õhtud, ööd". Küllalt juba "uussiiraste" virilast käsikiimlusest – tere tulemast vanaluiskamitele, kes mõistavad jutustada (teisi) inimesi!". Sama veendunult kõlab luulevormis arvustus "Kui enamasti on debüütkogudes tsüklikaupa kõik, mis noor autor noore elu jooksul / mõtelnud, tundnud, aimanud, kartnud jne / siis siin on lood. /Eestlaste, ja ka teiste, elulood".

Esimesed tõlked Riismaa luulest tegi vene keelde Igor Kotjuhh ning need ilmusid kvartaliajakirjas "Воздушный змей" ("Tuulelohe"). Tallinna Linnateatri lavastuses "Keti lõpp" on kasutatud Kaur Riismaa luuletusi Luuletaja rolli elavdamiseks ning valik luuletusi leidub ka lavastuse kavalehel.
Oma 2014. aastal ilmunud luulekogude "Teekond päeva lõppu" ja "Merimetsa" eest võitis Riismaa Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhinna. Kirjastuses Näo Kirik Asko Künnapi kujunduses ilmunud "Teekond päeva lõppu" pälvis ka raamatukujunduskonkursil "25 kaunimat raamatut 2014" koha 25 väljavalitu hulgas. 2015. aastal võitis seni luuletajana tuntud Riismaa kirjastuse Tänapäev romaanivõistluse käsikirjaga "Pimeda mehe aiad". See romaan esitati ka koos lühiromaaniga "Pühamägi" (2015) Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali nominendks 2015 proosa kategoorias.

Liikmesus

Eesti Kirjanike Liidu liige.