google/wiki40b huggingface dataset:
Monaco Grand Prix

Monaco Grand Prix on Monacos peetav võidusõit suurele auhinnale, praegu Vormel 1 maailmameistrivõistluste etapp.
Monaco rajal sõidetakse alates 1929. aastast. 2009. aastal peeti 66. Monaco GP. Ükski Vormel 1 etapp ei ole pikema ajalooga. Alates 1950 ja igal aastal alates 1955 on see kuulunud Vormel 1 sarja. Enne maailmasõda kuulus see Euroopa meistrivõistluste sarja.
Monaco Grand Prix sõidetakse Monaco tänavarajal. Tee on kitsas, sellel on palju järske käänakuid ja kõrgusemuutusi, samuti pikk tunnel, mis nõuab võistlejailt iga kord kohanemist algul pimeduse ja siis päikesevalgusega. Rada läbib sadama ja läbi aegade on kaks sõitjat sadamas vette sõitnud, sealhulgas Alberto Ascari liidrikohalt aastal 1955. Kõigi nende raskuste tõttu on Monaco GP keskmine kiirus suhteliselt väike ja kui Monaco GP ei oleks juba Vormel 1 võistluskavas, ei võetaks teda sinna ohutuse kaalutlustel. Võistlejad seevastu hindavad võitu Monacos rohkem kui teistel GP-del.
Monacos on katkestamised tavalisemad kui mujal ja korduvalt on juhtunud, et võistleja katkestab liidrikohalt. Näiteks 1955. aastal juhtus see kolm korda ja 1982. aastal viimasel kolmel ringil viis korda.
Monacos on 2009. aasta seisuga kõige rohkem (kuus korda) võitnud Ayrton Senna, sealhulgas viis korda järjest aastatel 1989–1993. Viis korda on võitnud Graham Hill ja Michael Schumacher, neli korda Alain Prost, kolm korda Stirling Moss ja Jackie Stewart.
Konstruktoritest on 2009. aasta seisuga võitnud 15 korda McLaren, üheksa korda Ferrari, seitse korda Lotus, viis korda BRM ja neli korda Bugatti.
Oleg Dmitrijev

Oleg Dmitrijev (sündinud 5. oktoobril 1985 Narvas) on Eesti sõudja.  
Lõpetas 2004 Narva Pähklimäe gümnaasiumi ja 2007 Sisekaitseakadeemia politseikolledži. Töötanud aastast 2007 politseis.
Sõudmisega alustas 2000 Sergei Gluško juhendamisel. 198 cm, 88 kg.
SE&JS

SE&JS on Eesti kirjastus.
Kirjastus tegutseb alates novembrist 1992. Kirjastust juhib Sirje Endre. Kirjastusega liitus 1994. aastal Urmas Ott, kelle kõik raamatud on avaldatud selle kirjastuse kaudu.
2010. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus

2010. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus olid Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 27. juulist kuni 1. augustini Hispaanias, Kataloonia pealinnas Barcelonas. Need olid 20. Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus. Võistluspaigaks oli 1992. aasta olümpiamängude peaareen – Estadi Olímpic Lluís Companysi staadion.
Roanoke

Roanoke (varem Big Lick) on linn ja omavalitsusüksus Ameerika Ühendriikides Virginia osariigis. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 97 032 elanikku. Roanoke asub Roanoke'i orus, Virginia osariigi Roanoke'i piirkonnas.
Roanoke on Edela-Virginia suurim omavalitsus ning keskne omavalitsusüksus Roanoke'i linnastus, milles 2010. aastal elas 308 707 inimest. Selles asuvad Roanoke'i ja Salemi linn ning Botetourti, Craigi, Franklini ja Roanoke'i maakond. Roanoke'i jagab kaheks Roanoke'i jõgi. Linn on Edela-Virginia majandus- ja kultuurikeskus. Roanoke'i pindala on 110 km², asustustihedus 870 in/km². Linn rajati 1852. aastal ning sai linnaõigused 1874. Selle algne nimi Big Lick tulenes Roanoke'i jõe ääres asunud soolakust.
Setu kuningriigi päevad

Setu kuningriigi päevad on iga aasta augustis mõnes ajaloolise Setumaa asulas toimuvad setu kultuuri päevad. See üritus on setude iga aasta kõige tähtsam üritus. Üritusel valitakse setu ülemsootska. 
Esimesed setu kuningriigi päevad toimusid 1994 Aare Hõrna eestvedamisel.
Vaiste laht

Vaiste laht on väike laht pindalaga 299 ha Liivi lahe kirdeosas Pärnu maakonnas Lääneranna ja Pärnu linna piiril. See asub Saulepi külast 2 km kagu pool, Raespa ja Kastna poolsaare vahel. Lahte suubub Kolga oja.
Vaiste lahe idarannikul asub Vaiste küla. Laht on populaarne talvine kalastamispaik harrastuskalameeste hulgas.
Jüri Sasi

Jüri Sasi (sündinud 29. mail 1954) on eesti haridustegelane, koolijuht ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1972 A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatiku ja matemaatika õpetaja kvalifikatsiooniga.
Sasi on olnud Tartu 8. Keskkooli (praeguse Forseliuse gümnaasiumi) matemaatika õpetaja ja direktori asetäitja õppe-kasvatustöö alal. Matemaatikat on ta koolilastele õpetanud ka Tartu 7. Keskkoolis (praegune Tartu Karlova Gümnaasium), Oued-Fodda Tehnikumis (Alžeerias) ja Tartu 14. Keskkoolis (praegune Tartu Kunstigümnaasium).
1988–1991 oli Sasi Kuuste Põhikooli direktor, 1991–1993 Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna juhataja, 1993–1996 Tartu abilinnapea, 1997–2006 Miina Härma Gümnaasiumi direktor ning 2006–2011 uuesti Tartu abilinnapea.
Ta lahkus Tartu haridus- ja kultuurivaldkonna abilinnapea kohalt 4. mail 2011 seoses Tartu linna haridusametnikele esitatud kahtlustustega linna vara ulatuslikus omastamises.
2012. aasta sügisest 2014. aasta veebruarini oli ta Narva kutseõppekeskuse direktor.
2014. aasta veebruarist oli Sasi Haridusministeeriumi kutsehariduse osakonna juhataja.
Juulis 2015 valiti Sasi Tartu Forseliuse Kooli direktoriks.
Ingrid Polding

Ingrid Polding (neiuna Ingrid Kallas; 7. september 1944 Tallinn – 9. september 2014) oli eesti tekstiilikunstnik.
Ta lõpetas Tallinna 16. Keskkooli ja aastal 1973 kiitusega ERKI tekstiili erialal.
Ta töötas aastatel 1973–1978 kombinaadis Ars dekoratiivkudumise ateljees autoritiraaži kunstnikuna. Aastatel 1978–1981 õpetas ta ERKI-s tekstiili eriala üliõpilastele lõngade värvimist ja telgedel kudumist. Aastatel 1982–1997 töötas ta rahvakunstimeistrite koondises Uku, seejuures aastast 1991 peakunstnikuna. Aastast 1997 tegutses ta vabakutselise kunstnikuna.
ISO 14001

ISO 14001 on rahvusvaheline keskkonnajuhtimise standard, kus on määratletud keskkonnajuhtimissüsteemi nõuded. ISO 14001 standardit väljastab alates 2004. aastast Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon. ISO 14001 standardi on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni mandaadi alusel koostanud Euroopa Standardimiskomitee (CEN). Selle rakendamine on organisatsioonidele vabatahtlik.
Standardi eesmärk on pakkuda organisatsioonidele keskkonnakaitset ja muutuvatele keskkonnatingimustele reageerimise raamistikku. Standard on mõeldud kasutamiseks organisatsioonidele, kes soovivad juhtida oma keskkonnaalaseid vastutusi süsteemsemalt, et aidata kaasa keskkonna-alase jätkusuutlikkuse tagamisele. ISO 14001 standardis loetletud keskkonnakaitsenõuded rajanevad seadusandlusel, ametlike määruste põhjal toimuval tegevusel ja keskkonnapoliitikaga ettevõtetele pandud kohustustel. Standard kohustab pidevalt parandama ettevõtte keskkonnakaitsetööd.
Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis

Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis (lühend ESPVK) oli väliseestlaste partei, mis tegutses pärast Teist maailmasõda Rootsis.  ESPVK oli Eesti Vabariigi ajal tegutsenud Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei jätk eksiilis. 
1990 liitus ESPVK koos mitme teise erakonnaga Eesti Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks.
ESPVK esimees oli Johannes Mihkelson.
Aegruumi kõverus

Aegruumi kõverus (inglise keeles spacetime curvature) on füüsikaline efekt, mis avaldub geodeetiliste joonte deviatsioonina. Suurus, mis määrab aegruumi kõveruse, on Riemanni kõveruse tensor, mis kuulub geodeetiliste joonte deviatsiooni võrrandi koosseisu.

Aegruumi kõveruse ja meetrika seos

Üldrelatiivsusteooria ja teiste gravitatsiooni meetriliste teooriate raames käsitletakse gravitatsiooni mõjutusel kõverdunud mitteeukleidilist aegruumi. Selles aegruumis ei ole enam võimalik sisse viia Galilei koordinaate, vabalt liikuvate kehade maailmajooned üksteise suhtes lahknevad või ühtivad. Sellise aegruumi skalaarne Gaussi kõverus saadakse meetrilise tensori ja Ricci tensori ahendamisel.
Tänapäeva füüsikas modelleeritakse aegruum tavaliselt neljamõõtmelise muutkonnana. Selles ruumis viiakse sisse afiinne struktuur, mis määrab täielikult aegruumi kõveruse. Kui nüüd eeldada, et sellel muutkonnal on meetriline struktuur, siis võib välja tuua ainsa meetrikaga kooskõlalise seotuse – Levi-Civita seose. Ainult meetrilises ruumis võib kõveruse tensorit ahendada, et saada Ricci tensor ja skalaarne kõverus.
Ernst Wolthus von Herse

Ernst Wolthus von Herse (ka Waldhaus von Heerse; surnud 1490. aastatel) oli Liivi ordu vasall Põhja-Eestis.
Ernsti vanemad olid Friedrich von Waldhaus Heersest ja Agnes von Mengede-Osthof, ordumeister Johann von Mengede-Osthofi õde. Tema vennad olid ordumeister Johann ja Riia komtuur Friedrich Wolthus von Herse. Tema täpset sünnpaika pole teada.
Ernsti on esmakordselt Liivimaal olevana märgitud 1466. aastal. 1473. aastal, pärast tema ordumeistrist venna surma orduvangistuses, alustas Ernst isiklikku vaenust Liivi ordu vastu, sidus end Rootsi piraatide Axelssonidega ja astus 1475. aastal orduvastase Tartu piiskopi teenistusse. 1476. aastal sõlmis ta orduga siiski rahu ja sai oma valdused Põhja-Eestis tagasi. Ta suri sealsamas umbes 15–20 aastat hiljem lastetult.
President

President  on paljude organisatsioonide, ettevõtete, asutuste ja riikide juhi tiitel. Algselt tähendas "president" koosoleku või tseremoonia ees istuvat ametnikku. Tänapäeval on president eelkõige täitevvõimu teostaja. 
Muuhulgas on "president" tänapäeval peaaegu kõigi vabariikide riigipeade ametinimetus.
Eesti president on Kersti Kaljulaid.
Lehetu mõis

Lehetu mõis (saksa keeles Lehhet) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 17. sajandi algul Kelba mõisast eraldatud alast.
!Kheisi vald

ǃKheisi vald (afrikaani !Kheis Plaaslike Munisipaliteit, inglise ǃKheis Local Municipality) on vald  Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas. Geograafilised koordinaadid on 29°15′S, 21°40′E. Valla kood on NC084.
Valla pindala on  11 107 km², elanike arv oli 2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001). 
Valla keskus on Groblershoop.
Teised tähtsamad asulad on Boegoeberg, Gannaput, Grootdrink, Kenhardt, Stutterheim ja Wegdraai. 
Kõneldakse põhiliselt afrikaani keelt ja tsvana keelt. 
!Kheis tähendab ühes khoisani keeles 'elamise koht, kodukoht'. Khoisanid olid ala esimesed püsielanikud.
SM-65A Atlas

SM-65A Atlas ehk Atlas A ehk Convair X-11 oli kontinentidevahelise ballistilise raketi SM-65 Atlas esimene täiemõõduline prototüüp. See tegi esimese lennu 11. juunil 1957.
Valmistati kokku 12 raketti. Esimese kolmega tehti ainult staatilisi katseid, neljas ja kuues purunesid stardil. Teste tehti 11. juunist 1957 kuni 3. juunini 1958. Atlas A tegi kaheksa lendu, millest neli olid edukad. Kõik katselennud startisid Canaverali neeme õhujõudude baasist.
Rakette valmistas Convair. Raketi läbimõõt oli 3,66 ja pikkus 29,3 m. Stardikaal oli 36 300 kg. Maksimaalne kiirus oli üle Mach 10, maksimaalne kõrgus 60 km, lennuulatus 1100 km.
Haapsalu Püha Johannese kogudus

EELK Haapsalu Püha Johannese kogudus on luterlik kogudus Haapsalus.
Kogudus kuulub EELK Lääne praostkonda. 
Koguduse õpetaja on piiskop Tiit Salumäe, organist Lia Salumäe. Juhatuse esimees on Madis Kütt. Koguduses teenivad ka abiõpetaja Kristo Hüdsi ning jutlustajad
Kalle Jätsa ja Teno Ilves.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Haapsalu toomkirikus. Kogudus kasutab ka Haapsalu Jaani kirikut, mille juures on kaks koguduse hoonet, sealhulgas koguduse kantselei.
Ebakilptäilased

Ebakilptäilased (Coccidae) on sugukond putukaid nokaliste seltsist, kilptäiliste (Coccoidea) ülemsugukonnast.
Sugukonda kuuluvad näiteks põõsa-ebakilptäi (Parthenolecanium corni), elupuu-ebakilptäi (Parthenolecanium fletcheri); rips-ebakilptäi (Eulecanium ciliatum), mustika-ebakilptäi (Eulecanium franconicum) ja pärna-ebakilptäi (Eulecanium tiliae).
Idumealased

Idumealased  olid Henriku Liivimaa kroonika järgi 13. sajandi alguses Idumeas elanud rahvas. Idumealasi on mainitud ka paavst Innocentius III 1208. aasta bullas. Henrik kasutab sõna kahes erinevas tähenduses: kohati üldnimetusena kõigi Idumea elanike, rohkem aga spetsiifilisemalt latgalite kõrval Idumeas elanud rahvarühma kohta. Kitsamas tähenduses idumealasi eristatakse reeglina nii latgalitest, keda kroonikas ka lätlasteks nimetatakse, kui liivlastest:
 
„Pärast seda saadeti ta aga idumealaste juurde, ristides seal õige rohkel arvul nii lätlasi kui idumealasi...“
 – HLK, X,15
 
„Ka idumealased ja lätlased, kes sõtta ei tulnud...“
 – HLK, XVI, 5
 
„... Woldemar [foogt Idumeas], idumealaste ja lätlaste foogt...“
 – HLK, XVII, 4
 
„... süütasid kõik kirikud ümberkaudu, niihästi liivlaste kui idumealaste omad...“
 – HLK, XXII, 4
 
„... laastas rüüstates paljaks lätlaste, idumealaste ja liivlaste maa...“
 – HLK, XXII, 4
 
„... totam omnino Livoniam, Idumeos et Wendos cum media pene parte Lettorum... [kõik liivlased, idumealased ja võndlased koos peaaegu pooltega lätlastest]“
 – 
Samas leidub kroonikas ka lõik, kus idumealasi justkui liivlasteks peetakse:
 
„Seejärel läkitab piiskop, rõõmustades liivlaste pööramise ja ristimise üle, preestrid kõigi juurde, niihästi Turaidasse kui Methsepolesse ja Ydumeasse ja Väina äärde...“
 – HLK, XI, 2
Toetudes arheoloogia ja läti dialektoloogia andmetele on üldiselt siiski arvatud, et idumealased olid kas liivlased või liivlastele lähedane läänemeresoome hõim. Samas piirkonna ajalooliste kohanimede etümoloogia viitab, et kunagine idumealaste keel võis olla sarnasem pigem lõunaeesti keele kui 19. sajandi Salatsi liivlaste keelega.
Ingerimaa rüütelkond

Ingerimaa rüütelkond (saksa Ingermannländische Ritterschaft, vene Ингерманландское дворянство) oli Ingerimaa aadelkonna seisuslik omavalitsusorganisatsioon (rüütelkond) 17. ja 18. sajandil.

Rüütelkonna moodustumine

Ingerimaa rüütelkond kujunes välja pärast Liivi sõda, Stolbovo rahu alusel Rootsi kuningriigi koosseisu liidetud Ingerimaal 16.–17. sajandi vahetusel. Ingerimaal ei olnud Rootsi võimu eelsel perioodil oma (ingerlastest) aadelkonda ning moodustasid venelastest mõisnikud (bojaarid), kellest paljud aga Rootsi-Vene sõdade perioodil lahkusid või astusid Rootsi kuninga teenistusse ja Ingerimaale ümberasunud Rootsi ja baltisaksa aadlikud, kes said Rootsi riigilt donatsioonidena maavaldusi.
Rüütelkond lakkas eksisteerimast koos Ingerimaa kubermangu kadumisega 1703. aastal, mil Ingerimaa alad vallutati Põhjasõja käigus ja liideti Venemaaga.
Kähri Peaingel Miikaeli kogudus

Kähri Peaingel Miikaeli kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Kähri külas. Kogudus kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kirikut.
Kogudus asutati 1846. Koguduse esimene preester oli Mihhail Nikolski. 
Koguduse tegevus lakkas 1964. 
Nõukogude perioodil kasutas kirikut EELK Põlva kogudus.
Õigeusu koguduse töö jätkus 1998.

Koguduse ajaloost

Põlvamaal avati õigeusku siirdunud eestlastele oma kogudus Kähril 1846. aastal. Kähri riigimõisa maadele ehitati 1850. aastal puukirik ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Platon I poolt Peaingel Miikaeli auks. 1900. aastal oli koguduses 1900 liiget. 1923. aastal võõrandati Eesti Vabariigi maaseadusega Kähri koguduselt 46 hektarit maad. Pärast  riigistamist anti maa endises suuruses rendile 4500 marga eest aastas. 1926. aasta maaseaduse muutmise seaduse alusel tagastati 1930. aastal kogudusele 42 hektarit maad.1938. aastal oli koguduses 204 liiget. Nõukogude ajal koguduse tegevus hääbus ja 1964. aastal Kähri Peaingel Miikaeli kogudus suleti. 1988. aastal avati taas kirikuhoone ja õigeusu kogudus Kähril taastati 1989. aastal.
Adiafooride tülid

Adiafooride tülid olid reformatsiooniajal vaidlused selle üle, kas katoliiklikud kultusevormid säilitada kui adiafoorid või neist loobuda.
Aastal 1548 püüdis Karl V nn Augsburgi interimiga ühendada oma võimu alla nii protestandid kui ka katoliiklased. Philipp Melanchthon lükkas selle tagasi viidates asjaolule, et ta ei taga õigeksmõistmist usu läbi kui põhjapanevat õpetust. Hiljem nõustus ta Leipzigi interimiga, otsustades, et õpetuslikud küsimused, mis ei puuduta õigeksmõistmist usu läbi, on adiafoorid. Enamik luterlasi eesotsas Matthias Flaciusega ei nõustunud aga selle kompromissiga.
Adiafooride tülid kestsid 1549–1552. Nad puudutasid ka muusikat, tantsu ja ehtimist.
Konkordiavormelis (1577) määratleti adiafoorid kui "kirikuriitused, mida Jumalasõna ei käsi ega keela". Siiski ei tohi usklikud järele anda isegi mitte adiafooride küsimustes, kui "Jumalasõna vaenlased" neid peale suruvad.
Augsburgi usutunnistus ütleb, et Kiriku tõelise ühtsuse jaoks piisab nõustumisest Evangeeliumi õpetuse ja sakramentide jagamise asjus. Inimlikud traditsioonid (inimeste rajatud riitused ja tseremooniad) ei pea olema igal pool ühesugused.
Vaksali tänav (Narva)

Vaksali tänav on tänav Narvas Kerese ja Joaoru linnaosade lõunaosas. 
Tänav algab Linda tänava jätkuna, ristub Bastrakovi, Vaivara, Puškini ja lõpeb taas Vaivara tänavaga ristudes. Vaksali tänav kulgeb Jaama pargi ümber. Vaksali tänava pikkus on umbes 535 m.
1929. aasta linnaplaanil samas kohas oli Võõrastemaja tänav, mis oletatavasti sai nime aadressil Võõrastemaja 36 asunud võõrastemaja-restorani New York järgi. 
Oletatavasti sai Vaksali tänav nime selle juures asuva Narva raudteejaama hoone ehk vaksali järgi.
Hädasignaal

Hädasignaal on rahvusvaheliselt mõistetav vahend abi kutsumiseks. Hädasignaale edastatakse tavaliselt raadio teel, visuaalselt vaadeldavate esemete või valguse või kuuldavate helisignaalide abil. Hädasignaal annab märku, et inimene või inimrühm, laev, lennuk või mõni muu sõiduk on tõsises ohus ja vajab viivitamatult abi. Hädasignaali kasutamine muudes olukordades võib olla kohalike või rahvusvaheliste seaduste vastane.
Kinnisvara

Elamukinnisvara

Elamukinnisvara võib sisaldada, kas ühte või mitut pereelamute struktuuri. Elukohti saab liigitada selle järgi, kas ja kuidas nad on ühendatud naabruses asuvate elamute ja maa-aladega. Füüsilise isiku jaoks võib kasutada erinevaid eluasemevaldkondi. Näiteks võivad ühendatud elukohad kuuluda ühele üksusele, mis on renditud või kuuluvad eraldi kokkuleppele, hõlmates osakondade suhet, ühiseid valdkondi ja muresid.
Don S. Davis

Karjäär

Ta oli paljudele televaatajatele eelkõige tuntud George Hammondi kehastajana ulmesarjas "Tähevärav SG-1" (1997–2007) ja enne seda major Garland Briggsina telesarjas "Twin Peaks" (1990–1991).
Telesarjas "MacGyver" oli ta Dana Elcari dublant ja sarja kahes osas olid tal ka erinevad pisirollid. Kolmanda hooaja jagudes "Plahvatus" ja "Hädaohus" mängis ta vastavalt seguautojuhti ja salakütt Wyatt Porterit.
Ta on ka mänginud Dana Scully isa sarjas "Salatoimikud". Kanada publikule võib Davis olla tuttav tuntud "Heritage Minutes'i" lühifilmidest, kus ta kehastas ülbet Ameerika kullaotsijat, kes sihtis relvaga ratsapolitseinik Sam Steele'i. Ta on veel mänginud Racine Bellesi mänedžeri filmis "Oma liigas".
Simon Foucher

Simon Foucher (1. märts 1644 - 27. aprill 1696) oli prantsuse filosoof.
Foucher pooldas akadeemilist skeptitsismi: ta ei nõustunud dogmatismiga, kuid ei laskunud ka pyrrhonismi.
Matsalu mõis

Matsalu mõis (sks Matzal) oli rüütlimõis Karuse kihelkonnas Läänemaal. Praegu jääb kunagine mõis Lääneranna valla territooriumile. Varasem linnusmõis asetseb kunagisel Matsalu (Einwiek) lahe saarel, praeguse rannikumadaliku künkal.

Ajalugu

Mõisana on Matsalu olnud olemas ilmselt juba 1447. aastal. Dokumentaalselt on Matsalu mõisat esmakordselt mainitud 1560. aastal, mil see oli Läänemaa Lihula komtuurkonna majandusmõis. 1573. aastal läänistati mõis Koluvere lahingus Rootsi vägesid juhtinud Claes Åkesson Tottile. 17. sajandil oli mõis pikka aega Derfeldenite omanduses. Põhjasõja järel kuulus Matsalu mõis Mandelstjernadele, kelle ajal ehitati esinduslikult välja mõisasüda. 1790. aastatel panditi mõis Stackelbergidele, kelle käest läks see 1802. aastal Nasackinitele. 1821. aastast kuulus mõis Uexküllidele ja 1859. aastast taas Stackelbergidele. 1869. aastal omandasid Matsalu mõisa Hoyningen-Huened, kelle kätte jäi see 1919. aasta võõrandamiseni. Mõisa viimane omanik enne võõrandamist oli Nikolai von Hoyningen-Huene.

Mõisakompleks

Kunagine mõisa härrastemaja on pikk ühekorruseline baroksete mõjudega varaklassitsistlikus stiilis ristkülikukujuline kiviehitis, mis asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Pika hoone moodustavad keskosa ja kaks tiibehitist, mis kõik on kaetud omaette poolkelpkatusega. Algselt oli tegu kolme eraldi hoonega, mis 1867. aasta ümberehitustööde käigus ühendati. Peahoone keskosa all on lihtsad suurte kaarvõlvidega keldrid. Härrastemaja rajati 18. sajandi teisel poolel, kuid mõned osad võivad olla ka vanemad. Nõukogude ajal plaaniti mõisasüdant kasutada Matsalu looduskaitseala keskusena, kuid valituks osutus kunagise Penijõe mõisa peahoone.
Matsalu mõisa peahoone vastas, sellest kirde pool paikneb suur ja ebakorrapärane tiik koos saarega. Linnusmõisa ristkülikukujulise krundi kagu- ja edelakülge piiravad suured sirged kraavid.
Enamik kõrvalhooneid paiknes peahoonest ida ja kirde pool. Säilinud kõrvalhooned on osalt ümber ehitatud ja osalt varemetes.
Mõisasüdamesse viis umbes kilomeetripikkune allee, mis on säilinud tänapäevani.

Praegune seisukord

2019 a. seisuga kuulub mõis ühele rootslasele ja tema firmale, kes omandas mõisa 1997. aastal ja hakkas seda korrastama, kuid tööd on jäänud väidetavalt maade erastamise takerdumise tõttu seisma ja hoone laguneb. Siiski on hoonel peal korralik katus. Peahoone kirdekülje keldrisse on sisse seatud keskküttekatlad ja lõunanurga keldris on uus elektrikilp. Muud ruumid on suletud.
Külmakerge

Jääläätsede kasvamine

Peamiselt on pinnase nihkumine põhjustatud jääläätsede kasvamisest pinnases. Külmakerke korral kasvab pinnases üks või mitu jääläätse mis omakorda kergitavad pinnast enda kohal. Need läätsed kasvavad pideva vee lisandumisel põhjaveest, mis on sügavamal mulla külmumisjoonest. Külmakindlate pinnaste olemasolu tagab poorse struktuuri, mis võimaldab kapillaaride voogu ja see omakorda varustab jääläätsesid veega. Tänu Gibbs-Thomsoni efektile, mis seisneb vedelike kinnistamises pooridesse, võib vesi mullas jääda vedelaks ka temperatuuril, mis jääb alla vee külmumispunkti. Kvaliteetsetel pooridel on väga suur kumerus ja see tagab vedeliku vedela oleku ka sellises keskkonnas kus temperatuur võib olla kümne kraadi allpool vedeliku külmumistemperatuuri. See efekt võimaldab veel pinnasest läbi imbuda jääläätse suunas, mis omakorda võimaldab jääläätsel kasvada.
Teine veetranspordi efekt on mõne molekulaarse veekihi säilimine jääläätse ja mullaosakeste vahel.

Casagrande kriteerium (külmatundlikud pinnased)

1932. aastal esitas dr Arthur Casagrande üldtuntud kriteeriumid potentsiaalselt külmatundlike pinnaste tuvastamiseks. Loomulikes külmumistingimustes ja piisava veevarustuse korral on oodata jää eraldumist ebaühtlastes pinnastes, kus on rohkem kui 3% osakestest väiksemad kui 0,02 mm. Jää eraldumist ei täheldatud pinnastes, kus 1% teradest on väiksemad kui 0,02 mm isegi siis, kui põhjavee tase on sama kõrgel kui külmumispiir. Casagrande kriteeriumi rakendamine eeldab hüdromeetrilist katset, et määratleda 0,075 mm terakeste jaotus ja arvutada väiksemate kui 0,02 mm suuruste osakeste protsent.

Sulaperiood

Sulaperiood on pinnase sees sisalduva jää sulamine. 
Kuna jää sulab ja muutub vedelaks, ei saa see mullast piisavalt kiiresti välja voolata ja seega muutub aluspõhi oluliselt nõrgemaks ja kipub kaotama kandevõimet. Seetõttu koormus mis tavaliselt katendit ei kahjustaks võib aga sulaperioodil olla üsnagi kahjulik.
Börje Salming

Anders Börje Salming (sündinud 15. aprillil 1951 Kirunas) on endine Rootsi jäähokimängija, päritolult saam. 
Ta mängis Rootsi  klubides Brynäs IF ja AIK. Brynäs IF koosseisus on ta tulnud 2 korda Rootsi meistriks. 
Ta osales 1992. aasta taliolümpiamängudel ja sai Rootsi koondise koosseisus 5. koha. Rootsi meeskonna koosseisus võitis ta maailmameistrivõistlustel hõbemedali 1973. ja pronksmedali 1972. aastal. 
Ta oli üks esimesi eurooplasi, kes läks NHL-i mängima. Ta mängis seal Toronto Maple Leafsis ja Detroit Red Wingsis. NHL-s mängis ta 17 hooaega ja 1148 mängu kogudes 787 punkti (150+637). 1996. aastal valiti ta Hockey Hall of Fame'i liikmeks.