google/wiki40b huggingface dataset:
Iisaku vald (1939)

Iisaku vald oli vald Virumaal aastatel 1939–1950. Kuni 1940. aastani oli valla nimi Tärivere vald.
Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.
Tärivere vald moodustati senise Iisaku valla maa-alast; senise Mäetaguse valla Härjaoja nr. 25, Vahemetsa nr. 26, Vana-Roostoja nr. 27, Uue-Roostoja nr. 28, Nissipõllu nr. 29, Lõppe nr. 30, Uue-Lõppe nr. 31, Suuremurru nr. 32, Mädasoo nr. 102 talude, Riigi tagavaramaa lit. E, Lõppe metsavahikoha, Iisaku küla talu nr. 15 lahus-heinamaatüki maa-aladest ning Iisaku metsandiku osa maa-alast.
1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks tagasi August Arju, kes oli vallavanem olnud alates 1905. aastast.
1940. aasta 29. aprillil nimetati vald vallavolikogu ja -valitsuse ettepanekul siseministri otsusega Iisaku vallaks.
Septembris 1944 suri Kruusi talus Tammetaguse külas 100 aasta ja 8 kuu vanuses Mari Juuse (sündinud Päss), kes oli sündinud 1843. aastal.
Gravenheide mõis

Gravenheide mõis (läti k. Grāvenheides muiža, ka Goronska muižiņa, Garanska muižiņa või Garansku muiža, saksa keeles Gravenheide) oli mõis Lätis Riia linnas Jugla asumis. 
Mõisa peahoone asus Ūdeļu ielā 7.
Gravenheide mõisa rajas Jugla järve kaldale aastal 1730 Riia kaupmees E. Heidevogel. Teda külastades peatus mõisas ka Johann Gottfried von Herder,  kes sai seal viibides inspiratsiooni mitme luuletuse kirjutamiseks (nende seas ka  "Ein Landlied auf Gravenheide"). Ajaloolane Arveds Švabe on oletanud, et sealt sai Herder  ka mitmeid filosoofilisi ideid, eriti rahvakultuuri sünkretistliku päritolu kohta.
Aastal 1772 avati mõisas puudritööstus. Aastal 1810 omandas mõisa Riia kaupmees Goronsky. Tema ajal töötasid puudritööstuses ühe meistri käe all kümme lihttöölist. 
Mõisa barokkstiilis hooned ehitati XVIII sajandil. Omal ajal oli Gravenheide üks Riia territooriumi uhkemaid mõisasid. Tööstuse areng tõi kaasa mõisakompleksi allakäigu. Tänapäeval on Gravenheide mõisa peahoone hävinud, nagu ka suurem osa kõrvalhoonetest. Säilinud on paar kõrvalhoonet ja mõned puud mõisa pargist.
Toomas Väinaste

Toomas Väinaste (sündinud 24. jaanuaril 1950 Soonukal) on Eesti poliitik, ta on aastast 2002 Keskerakonna liige. Ta on 23. novembrist 2016 Riigikogu XIII koosseisu liige.
Ta lõpetas aastal 1969 Jäneda Põllumajandustehnikumi agronoomia erialal. Aastal 1993 lõpetas ta Eesti Maaülikooli põllumajandusökonoomika ja juhtimise erialal (vastavuses magistrikraadiga).
Aastatel 1971–1977 töötas ta Roela sovhoosis osakonnajuhatajana, aastatel 1977–1980 töötas ta Seadistustööde Valitsuses, aastatel 1980–1989 töötas ta Roela sovhoosis tootmisdirektorina, aastatel 1989–2002 töötas ta Auto Rasivere OÜ-s juhatajana. Aastatel 2002–2016 oli ta Vinni vallavanem.
Ta on valitud Vinni vallavolikokku aastatel 1993 ja 2002–2013. Ta oli aastatel 2006–2010 Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu esimees. 23. novembrist 2016 on ta Riigikogu XIII koosseisu liige; riigikogus tegutseb ta kultuurikomisjonis.

Isiklikku

Ta on abielus ning on poja ja tütre isa. Tema huvialadeks on muusika, jahindus ja sport.
Ellen Church

Ellen Church (22. september 1904 Cresco, Iowa osariik – 22. august 1965) oli maailma esimene stjuardess. Ta alustas oma tööd lennukompaniis United Airlines.
Hariduselt oli ta meditsiiniõde.
Church suri ratsutamisel kukkudes saadud vigastustesse.
Tema nime kannab Cresco lennuväli.
Kaheksandarv

Kaheksandarv (ka oktaalarv, mitte segi ajada oktaanarvuga) on kaheksandsüsteemis kujutatud arv.
Selle numbrikohal saab olla vaid 8 väärtust, ehk siis numbrid 0-st 7-ni, numbreid 8 ja 9 oktaalarvude puhul ei esine. Kaheksandarvud võivad olla näiteks kujul 177, 201 jne, kuid mitte kunagi kujul 292, 812 jne. Kümnendsüsteemis arv 8 on näiteks kaheksandsüsteemis 10, arv 10 on 12, arv 16 on 20, arv 20 on 24, arv 30 on 36 jne.
Kaheksandarve kasutatakse informaatikas (kuigi mitte nii laialdaselt kui kuueteistkümnendarve, eriti viimasel ajal) kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule, ehk siis 3-le bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad.
Pocahontase maakond (Iowa)

Pocahontase maakond (Pocahontas County) on maakond USA-s Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°44' N, 94°40' W.
Maakonna halduskeskus on Pocahontas.
Maakonna pindala on 1500 km², millest 4 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7310. Aastal 2000 oli elanike arv 8662.

Ajalugu

Pocahontase maakond moodustati 1851. aastal Pendletoni, Randolphi ja Bathi maakonna osadest.
Ella Gjømle

Ella Gjømle (sündinud 29. mail 1979 Stathelles) on norra murdmaasuusataja.
Helixi udukogu

Helixi udukogu ehk NGC 7293 on planetaarudu Veevalaja tähtkujus. Selle avastas Karl Ludwig Harding 19. sajandi teisel poolel. 
Helixi udukogu on heledatest planetaarududest Maale üks lähimaid. On tuntud ka kui  „Jumala Silm“.

Põhifaktid

Helixi udu asub 700 valgusaasta kaugusel Veevalaja tähtkujus. See on tekkinud tähe eluea lõpus, kui gaasid on paiskunud tähest selle ümbrusse, moodustades sõõri, mida meie vaatame alt üles. Udu kujunes umbes 10 000 aastat tagasi.
Cheonggyecheon

Cheonggyecheon on jõgi, mis läbib Lõuna-Korea pealinna Souli. See algab Souli ärirajoonist ja voolab ida suunas. Ida pool muutuvad jõe kaldad avaramaks.

Ajalugu

Algselt oli Cheonggyecheoni jõgi oja, mis voolas hooti, harva nirises kuivadel kuudel ja ajas üle kallaste suvisel vihmaperioodil. 1958. aastal ehitati oja kohale sõidutee, et varjata saastunud oja. 1976. aastal ehitatud kiirteeviadukt peatas oja voolu täielikult.
1990ndatel üritas akadeemikutest ja inseneridest koosnev rühm oja taasavada.
2002. aastal teatas endine ehitusinsener ja endine Lõuna-Korea president Lee Myung-bak, kes kunagi sulges kiirtee ehitusega oja, oma presidendikampaanias, et oja võiks taastada. 2003. aastal alustati oja taastamist 239 miljoni eurose taastusprojektiga, kus lõhuti kiirteeviadukt ja eemaldati maantee. Hani jõest 120 000 tonni vett päevas tõmbavad pumbajaamad tegid oja voolu pidevaks ning seetõttu nimetatakse oja jõeks. Taastusprojektis säilitati ühes kohas kunagise maantee betoontoendid.

Asurkond

Cheonggyecheoni jões elavad karpkalad ja kalu jahtivad haigrud.

Mõju keskkonnale

Uuringute alusel saab väita, et Cheonggyecheoni jõel on Souli vihmastel suveperioodidel jahutav toime.
Tiit Härm

Tiit Härm (sündinud 19. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti balletitantsija, ballettmeister ja koreograaf.

Elukäik

Tiit Härm sündis teatridekoraatori perekonnas. Juba viieaastasena soovis ta balletitantsijaks saada. Ta alustas balletiõpinguid 1957. aastal Tallinnas ning jätkas õpinguid Leningradi (Peterburi) Vaganova-nimelises Balletiakadeemias.
1966. aastal naasis ta Estonia teatrisse Tallinnas. Aastatel 1967–1968 oli ta balletitrupi Noor Ballett liige. Tiit Härm oli aastatel 1966–1990 Estonia teatri staartantsija, luues rohkelt silmapaistvaid klassikalisi- ja moderntantsurolle. Ta tegutses koreograafina juba lavaesinemise aegadel, luues koreograafia Massenet' "Grand Pas’le", Berliozi “Romeole ja Juliale”, Edison Denissovi muusikale “Pihtimus”. Ta oli sagedane esineja ka Leningradi Kirovi-nimelises teatris (Peterburi Maria Teater) ja Moskva Suures Teatris ning ta osales rohketel välisturneedel.
1985. aastal lõpetas ta Moskva Teatrikunsti Akadeemia (endine GITIS), omandades koreograafi elukutse. Aastatel 1990–1992 ja 2001–2009 oli ta Estonia teatri balletijuht, peaballettmeister ja koreograaf. Vahepeal töötas ta Milano La Scalas, Teatro dell'Opera di Roma's, Inglismaa Rahvusballetis, Šotimaa Rahvusballetis jm ballettmeistri, repetiitori ja koreograafina. Tema koreograafitööde hulka Estonia teatris kuulub "Luikede Järv", "Romeo ja Julia", "Don Quijote", "Kameeliadaam" jt.
Tiit Härm on osalenud mitmetes filmides. 1984. aastal Aleksander Grini samanimelise romaani järgi loodud filmis "Sädelev maailm" mängis ta peaosalist Druddi. Teine peaosatäitja oli baleriin Ilze Liepa. Filmi režissööriks oli Bulat Mansurov ja see film pälvis 1986. aastal Portos teaduslik-fantastiliste filmide eriauhinna. 1979. aastal vändatud Grigori Kromanovi kultusfilmis "Hukkunud alpinisti hotell" mängis ta Olaf Andvaraforsi osa. 1983. aastal loodud Emil Loteanu teleseriaalis "Anna Pavlova" mängis ta Anna Pavlova balletipartnerit. Film sisaldab mitmeid lõike "Luikede järve" esitustest.
Tiit Härm on osalenud ka mitmes balletifilmis. 1975. aastal valmis temast dokumentaalfilm "Tantsib Tiit Härm" (stsenaarium Paul-Eerik Rummo, Ülo Tambek, režissöör Ülo Tambek, operaatorid Jüri Garšnek, Enn Putnik).

Isiklikku

Tiit Härmi õde on näitleja ja luuletaja Viiu Härm. Tiit Härmi esimene abikaasa oli Aime Piirsalu, teine abikaasa Tatjana Härm ning kolmas abikaasa on baleriin Irina Härm. Tiit Härmil on poeg Kristjan ja tütar Kristiine.
2003 QQ47

Asteroid 2003 QQ47 avastati 2003. aasta augusti lõpus ameeriklaste poolt.
Oma nime on ta saanud huvitava trajektoori järgi. Tähelepanuväärne on see, et asteroid on enam kui poolteist kilomeetrit pikk. Maale oli ta kõige lähemal 21. märtsil 2014.
Algsete arvutuste järgi oli selle kokkupõrkamise tõenäosus Maaga 1/250000 ning kokkupõrge leidvat aset 21. märtsil 2014. Sündmus leidis laialdaselt kajastamist meedias.
Maa tabamise tõenäosus on nüüd juba üliväike, 1:909000. Astronoomid kavatsevad seda taevakeha siiski hoolikalt silmas pidada, sest arvestades tema mõõtmeid ja liikumiskiirust – 32 kilomeetrit sekundis – võiks ta tekitada tohutuid purustusi tervel mandril. Arvatakse, et kokkupõrkeohu tõenäosus väheneb sedamööda, kuidas täiendavad andmed kogunevad.
2. septembril 2003 avastati uute mõõtmiste käigus, et kokkupõrget Maaga ei toimu.
2003 QQ47 diameeter on 1,24 km ja mass 2,6×10¹² kg.
Kokkupõrkel Maaga vabaneks energia 350 000 megatonni – seda on piisavalt, et põhjustada globaalne katastroof.
Kui asteroid siiski Maale kukuks, mõjuks ta nagu 20 miljonit Hiroshima aatomipommi, selgitas Briti valitsuse Maa-lähedaste taevakehade infokeskuse esindaja BBC raadiole. Infokeskus avaldas asteroidihoiatuse pärast seda, kui USA Lincolni maalähedaste astreroidide 
uurimisprogrammi teadurid hiigelrahnu esmakordselt märkasid.
Asteroidid nagu 2003 QQ47 on Päikesesüsteemi tekkimisel 4,5 miljardi aasta eest kosmosesse tiirutama jäänud kivirahnud. Enamik neist püsib Maast ohutus kauguses, Marsi ja Jupiteri vahelises asteroidivöös, kuid Jupiteri-taoliste hiidplaneetide gravitatsioonijõud võib neid nende orbiitidest eemale nihutada ja Maa suunas teele saata.
Graafi struktuur

Graafi struktuur on graafi tippude ja tipupaaride omadus olla invariantselt seostatud, st organiseeritud mingil kindlal viisil. Graafi struktuur on isomorfsete graafide klassi täielik invariant.

Graafi struktuuri omadusi

Semiootiline mudel  esitab selle klassi graafide ühist struktuuri. Graafide isomorfismi tuvastamine ei tähenda veel struktuuri tuvastamist, see kujutab endast vaid nende ekvivalentsuse kindlaksmääramist.
Struktuuri olulisemaid omadusi on sümmeetria. Sümmeetria on graafi tippude ja tipupaaride omadus jaotuda orbiitideks, st ekvivalentsusklassideks ehk positsioonideks. Sümmeetriaomadused, st orbiidid (positsioonid) on semiootilises mudelis äratuntavad kui binaarmärkide ekvivalentsusklassid. Äratuntavad on nii tipu- kui ka tipupaari orbiidid (positsioonid), sh viimase puhul serva- ja "mitteserva"' orbiidid. See lihtne moodus asendab ja katab nende tavapärast käsitlemist automorfismirühmade AutG abil .
Orbiitidel on oluline rolli graafi struktuuri uurimisel. On fikseeritud seaduspärasusi sümmeetriaomaduste ja tugevregulaarsuse vahel . Sümmeetriatunnuste (graafi orbiitide arvu ja nende võimsuste) baasil on välja töötatud sümmeetriaomaduste klassifikatsioon. Esitatakse moodus sümmeetria mõõtmiseks. Ka asümmeetria on sümmeetriaomadus.
Igale tipupaari orbiidile (positsioonile) vastab üks positsioonistruktuur. Selle moodustavad orbiiti kuuluvad tipupaarid ning see kujutab endast vahendit struktuuri nö varjatud külgede uurimiseks. Näiteks, on selgunud, et Folkmani graafi üheks positsioonistruktuuriks on Peterseni graaf, jne. Varjatud külgi on veel teisigi.
30 aastat võidust

Medal "30 aastat võidust" (vene keeles Юбилейная медаль «Тридцать лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.») oli Nõukogude Liidu medal mida jagati Suure Isamaasõja 30. aastapäeval kõikidele elusolevatele veteranidele. Medaleid jagati 14 259 560 tükki.
Priit Hõbemägi

Priit Hõbemägi (sündinud 15. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja meediaõppejõud.
Hõbemägi lõpetas 1975. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppis aastatel 1979–1984 kaugõppes Tartu Ülikoolis vene keelt ja kirjandust.
Tema esimene amet ajakirjanduses oli ajalehe Õhtuleht / Vetšernii Tallinn küljendaja. Hiljem on ta töötanud muu hulgas ajakirjas Noorus, olnud Õhtulehe ja Eesti Päevalehe peatoimetaja ning Ekspress Grupi meediadirektor. 
2006–2011 oli Priit Hõbemägi Eesti Ekspressi peatoimetaja. Ta on Kuku raadio "Keskpäevatunni" saatejuht ning ajakirjanduse külalislektor Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis. Õppejõuna on Hõbemägi keskendunud uuele meediale ja nutitelefoniga toodetavale sisule.

Isiklikku

Priit Hõbemägi on Aleksei Hõbemäe poeg.
Juulis 2008 abiellus Hõbemägi Ingrid Sembachiga, sama aasta detsembris sündis poeg Konrad Erik. Priit Hõbemäel on varasemast kooselust täisealine tütar Mingo Rajandi.
Platyceps ventromaculatus

Levila

Neid võib kohata Türgis, Jordaanias, Saudi Araabias, Araabia Ühendemiraatides, Bahreinis, Kuveidis, Iraagis, Afganistanis, Pakistanis ja Indiast põhja pool.
Lissaboni Teaduste Akadeemia

Lissaboni Teaduste Akadeemia (portugali keeles: Academia das Ciências de Lisboa) on Portugali teadusakadeemia.
Teaduste akadeemia kui riiklik institutsioon loodi aastal 1779 Lissabonis algse nimega Lissaboni Kuninglik Teaduste Akadeemia.
Akadeemia eesmärgiks on soodustada teaduslikke uuringuid, edendada akadeemilist arengut, julgustada portugali keele- ja kirjandusalaseid uuringuid ning arendada Portugali ajaloo ja rahvusvaheliste suhete uurimist.
Akadeemia teeb tihedat koostööd akadeemiatega, mille ametlik töökeel on portugali keel.
Lissaboni TA on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.

Liikmeskond

Liikmestaatused on järgmised: täisliige (Académicos Efectivos); rahvuslik korrespondentliige (Académicos Correspondentes Nacionais); brasiilia korrespondentliige (Académicos Correspondentes Brasileiros); välisliige (Académicos Correspondentes Estrangeiros); auliige (Académicos Honorários) ja emeriitliige (Académicos Eméritos).
Akadeemias on liikmeid kokku (2013. a seisuga) 295 inimest, sealhulgas 70 täisliiget, 120 rahvuslikku korrespondentliiget, 26 brasiilia korrespondentliiget, 72 välisliiget 5 auliiget ja 2 emeriitliiget.
Eesti teadlastest on akadeemiasse kuulunud arstiteadlane Ludvig Puusepp (valitud 1929, surnud 1942); praegu kuulub liikmeskonda mehaanikateadlane Jüri Engelbrecht (valitud 2010).
Concerto Grosso (kontserdiagentuur)

Concerto Grosso on aastal 1993 Tallinnas asutatud kontserdiagentuur (praegu osaühing), mille eesmärk on edendada ja propageerida Eestis varajast muusikat.  
Agentuuri asutaja ja ühtlasi direktor on Egmont Välja. 
Aastatel 1996–2009 korraldas agentuur Haapsalu vanamuusikafestivali.
Colloquium Balticum

Colloquium Balticum on põhjaeuroopa antiikaja-uurijate konverentside sari, mis keskendub Baltimaadele.
Konverentsid on toimunud Lundis (2001, 2003, 2005, 2012), Greifswaldis (2002, 2006), Riias (2004, 2010, 2014), Tartus (2007, 2015), Vilniuses (2008, 2011, 2016) ja Marburgis (2013).
Eestist on konverentsisarja korraldaja olnud Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond.
Sieben Berge

Geograafia

Sieben Berge ahelik paikneb Leine kõrgustikust idas, viimane on Alam-Saksi kõrgustiku põhjaosa. See asub Gronau (põhjas), Sibbesse (kirdes) ja Alfeldi (lõunas) vahel.
Sieben Berget ümbritsevad Hildesheimi metsa künkad kirdest, Sauberge ida-kirdest, Vorberge idast ja Sackwald kagust. Läände kulgeb Leine org, mille taga kerkib Ithi seljak. Topograafiliselt siirdub see Vorbergesse peaaegu sujuvalt. Sieben Bergest algab mitu oja, mis voolavad varem või hiljem Leinesse.
Asustamata Sieben Berget ei läbi ükski maantee, kuid seal on mitu metsateed ja jalgrada (sealhulgas umbes 15 km pikk Lumivalgekese tee, mis sai nime 2002. aastal), millelt saab avastada metsamaastikku.

"Lumivalgeke"

Sieben Berge sai kuulsust 19. sajandil kirjutatud vendade Grimmide "Lumivalgekese" loost. Muinasjutus elab Lumivalgeke koos seitsme pöialpoisiga Siebe Berge taga.
Gu (mürk)

Gu ( liht. : 蛊; trad. : 蛊; gǔ) on salvavatelt elukatelt võetud mürk, mis seostub lõuna Hiina kultuuride ja eriti Nanyuega . Traditsionaalsel gu mürgi valmistamisel suleti kööginõusse mitu mürgist elukat (nt sajajalgseid, madusid, skorpione ), kus nad üksteist nahka pistsid. Selle tulemusena koondunut nende toksiin ühte ellujäänusse. Gu oli kasutatusel mustas maagias manipuleerimaks seksuaalpartneritega, tekitamaks pahaloomulisi haigusi ja põhjustamaks surma. Hiina folkloori järgi võib gu vaim muutuda erinevateks loomadeks. Tavaliselt ussiks, tõuguks, maoks, konnaks, koeraks või seaks.

Piktogrammist

Piktogramm kujutab kolme nõus olevat tõuku (ussi, putukat) ja edastab pilti lohakile jäetud toidunõusse (ka ohvrinõusse) roiskumise ja käärimisega seotult tekkinud elukatest (parasiitidest). Hieroglüüfi tähenduseks on nii mürgised elukad ja parasiidid, kui ka mürk ja hukutavad ained (narkootikumid). Sellest tulenevalt ka lummus, nõidus, laastav ja võrgutav mõju (eriti naise). Tegusõnana tähendab ära nõidumist, ära lummamist ja ära meelitamist. Hiina meditsiinis tähistab see ka kahjulikku kuumust ja mürgist hingust (qi), mis kahjustab tervist. (Nn kuumad tüdrukud …) Kuid ka gu nõiduses süüdistatud isiku, kellel oli pea ära löödud ja teiba otsa pandud, vaim.

Taoistlikus alkeemias

Peale inimese sündi võtavad ta üle võimus kolmes peamises kehakeskmesse asuvad kolm kurivaimu go’d, kes püüavad ta elusalt nahka panna. Nendeks on: peakeskmes sinine (vana) madu, rinnakeskmes valge preili ja (ala)kõhukekmes verine laip.  (Mõneti meenutavad need Ilmutuse raamatu kurja kolmainsust: vana madu (saatan), Baabeli hoora (koos valeprohvetiga) ja metsalist.) Taoistlikule alkeemilisele praktikale aluse panemiseks tuli kõigepealt neist vastava eluviisiga lahti saada.

Muutuste raamatus

Gu on ka 18. kuusjoone nimi. Loo algolekuks on rikutus ja lumm. Selle toova vastupidise kuusjoone Järgimise vorm meenutab veinipitsi. Joonte tekstis käsitletakse vanematelt saadud ja elus järgitavate kahjulike harjumuste parandamist ja nende lummast vabanemist. Eriti raske on kiindumuste tõttu parandada ema poolt rikutut. Loo sisuks on läbi (kõrgemate) pürgimuste rikutuse parandamine ning vanematelt saadu ja enda poolt tehtu lunastamine. Viimasel joonel on juttu juba ajaliku maailma valitsejate teenimisest hoidumisest.
Albert Fish

Hamilton Howard Fish (ka Albert Fish; 19. mai 1870 Washington – 16. jaanuar 1936 Ossining) oli Ameerika sarimõrvar. Tema hüüdnimed olid ka Gray Man (hall mees), Brooklyn Vampire (Brooklyni vampiir) ja The Boogeyman (kollionu).
Ta oli lasteahistaja ja kannibal. Albert Fish tunnistas politseile üles kolm mõrva, kuid teda kahtlustati vähemalt viies. Teda süüdistati Grace Buddi röövimises ja tapmises. Fish mõisteti süüdi ja hukati elektritoolil.
Riivo Sinijärv

Riivo Sinijärv (sündinud 27. mail 1947 Tallinnas) on Eesti keemik, poliitik ja diplomaat.
Riivo Sinijärv lõpetas 1969. aastal Tartu Ülikooli keemia erialal ja 1977 TPI keemiatehnoloogia insenerina; seejärel töötas teadurina. Alates 1989. aastast oli ta Eesti Väikeettevõtete Assotsiatsiooni esimees.
Riivo Sinijärv oli aastatel 1987–1989 NLKP liige; 1991. aastal oli Koonderakonna asutajate hulgas.
Aastal 1992 valiti Riivo Sinijärv valimisliidu Kindel Kodu nimekirjas Riigikokku. Ta oli Riigikogu Koonderakonna Ühenduse fraktsiooni esimees.
Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti suursaadik Suurbritannias, 1995. aastal Tiit Vähi teise valitsuse välisminister, 1995–1996 juhatas eurointegratsiooni bürood. Aastal 1996 oli ta Tiit Vähi kolmanda valitsuse minister ning seejärel nii Tiit Vähi kui ka Mart Siimanni valitsuse siseminister. 
Ta on töötanud Eesti Raudtee tegevjuhi asetäitjana ning on alates 2002. aastast Eesti Euroopa Liikumise juhataja ja nõukogu esimees.

Isiklikku

Riivo Sinijärve poeg on Karl Martin Sinijärv.
Smithi maakond (Kansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1867. aastal.
Brugge ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkond koosneb 10 vallast ja 41 osavallast.
Laupa Põhikool

Laupa Põhikool on põhikool Järva maakonnas Türi vallas Laupa külas. Kooli direktor on Kaarel Aluoja.
Esimesed dokumenteeritud andmed Laupa kooliharidusest pärinevad 1787. Tollase kooli täpne asukoht on teadmata.
Tänase kooli eelkäija oli 19. sajandi keskel asutatud Jändja kool. 
Eesti iseseisvumisaja algul otsustati kool Jändjalt tuua Laupa mõisa härrastemajja. 1922 avati seal Laupa 6-klassiline algkool. Seejärel kandis kool aastast 1944 nime Laupa Mittetäielik Keskkool, aastast 1951 Laupa 7-klassiline Kool, aastast 1960 Laupa 8-klassiline Kool, aastast 1989 Laupa 9–klassiline Kool. Hiljem nimetati kool Laupa Põhikooliks.
2008 valiti kool Kauni kooli auhinna.‎
Mägi-roherähn

Levila

Liik on levinud Kesk-Aasia mägismaa lõunapoolses küljes, ulatudes Lääne-Afganistanist, Kagu-Türkmenistanist ja Põhja-Pakistanist kuni Loode-India ja Ida-Nepalini. Varem oli liik levinud ka Iraani idaosas, kuid on seal tõenäoliselt väljasurnud.
Mägi-roherähnid eelistavad elupaikedena erinevaid metsi, alates parasvöötme okas- ja segametsadest kuni subtroopiliste ja troopiliste metsadeni.
Mõned Himaalaja mägedes, 1500–3700 meetri kõrgusel, elavad linnud rändavad talveks madalamatele aladele.

Toitumine

Ta toitub peamiselt sipelgatest ja termiidilistest, samuti teiste puidukahjurite vastsetest. Talvel söövad nad erinevaid marju. Otsib toitu üksi või paaris.

Pesitsemine

Mägi-roherähnide pesitsusaeg on üldiselt hilisaprillist varase juunini. Pesadena kasutatakse puuõõnsusi. Kurnas on 4–6 muna ja haudumisperiood on 17 päeva.

Seisund

Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimistu järgi on liik soodsas seisundis.
Ulpe soo

Ulpe soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 268 ha.
Soos on ainult madalsoolasund, mille paksus küünib 2,4 m-ni.
Korpuslingvistika

Korpuslingvistika on keeleteaduse suund, mis tegeleb loomuliku keele tekstikogude (keelekorpuste) koostamise, töötlemise ja kasutamisega. Tekstikogude koostamisel kasutatakse arvutitehnoloogiat.

Ajalugu

Esimeseks suureks keelekorpuseks on Browni korpus (inglise Brown Corpus), mis loodi 1960-aastatel Browni Ülikoolis ja sisaldas 500 teksti fragmenti, igas 2000 sõna, mis olid avaldatud USAs inglise keeles 1961. aastal. See 1 miljoni sõna sisaldav korpus sai standardiks korpuste loomisel teistes keeltes. Analoogilise mudeli järgi loodi näiteks 1980-aastatel Uppsala Ülikoolis vene korpus.
Miljonisõnaline maht on piisav ainult üsna sagedaste sõnade leksikograafiliseks kirjeldamiseks, kuna sõnad ja nende grammatilised konstruktsioonid ei kordu sellises mahus väga sageli. Näiteks niisugused igapäevased sõnad nagu inglise polite (viisakas) või sunshine (päikesepaiste) kohtuvad Browni korpuses ainult 7 korda, väljend polite letter ainult üks kord, aga niisugused püsivad väljendid nagu polite conversation, smile ja request mitte kordagi.
Nimetatud põhjustel ning seoses arvutustehnika võimsuste kasvamisega tekkis võimalus töötada suurema mahuga tekstidega. 1980-aastatel tehti mitu katset koostada suuremaid korpuseid. Üks neist oli Birmingemi Ülikooli projekt nimega Bank of English.
Järvamaa vapimärk

Järvamaa vapimärk on Järva maakonna teenetemärk.
Järvamaa vapimärgiga autasustatakse isikuid Järva maakonnale osutatud eriliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Järva maavanem.
Andrus Blok

Sportlasena

Ta on tegelenud jalgpalli ja kergejõustikuga (sai 1978. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustes 1 km murdmaajooksus 2. koha; treener Jaak Vettik). 
Ta sai 1987. aastal autoralli Eesti NSV meistrivõistlustel 10. klassis (Volga) 3. koha (kaassõitja Rein Voolaid) ja oli 1989. aastal samas klassis Eesti NSV meister (kaassõitja Aare Ehvert).

Isiklikku

Tema isa oli lubjatehase tööline ja ema apteeker. Ta on abielus ning täiskasvanud tütre ja poja isa.