google/wiki40b huggingface dataset:
Jaan Miljan

Haridus

1966. aastal lõpetas Viljandi 1. Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse eriala. Aastatel 1972–1976 õppis Üleliidulise Põllumajandusehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuris. 1983. aastal sai Tallinna Polütehnilises Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Исследование эксплуатационной стойкости железобетонных конструкций в животноводческих зданиях" (Raudbetoonkonstruktsioonide seisukorra uurimine loomakasvatushoonetes), juhendajad V. Novgorodski ja Tõnu Keskküla.

Töö ja teadustegevus

Aastatel 1976–1983 töötas Eesti Maaehitusprojekti peaspetsialistina. Aastatel 1983–1985 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ehitusmehaanika kateedri teadur. 1985–1990 Üleliidulise Maaehituse Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudi Tartu filiaali vanemteadur, 1990–1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia matemaatika instituudi dotsent, 1992–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaehituse instituudi professor, 1994–1999 sama instituudi dotsent, 1992–1999 ka põllumajandusehitiste õppetooli juhataja, 1999–2005 professor ja instituudi juhataja, 2005–2007 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi maaehituse osakonna erakorraline dotsent, 2007. aastast sama instituudi professor, 2005–2012 ka maaehituse osakonna juhataja.
Üle 60 teaduspublikatsiooni.
Olnud Mihkel Kiviste, Aime Ruusi, Riina Miljani ja Lilita Ozola doktoritöö juhendaja.
Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Eesti Ehitusinseneride Liidu liige.

Sporditulemused

1960. aastatest harrastanud orienteerumist, tema treener oli Tõnu Raid. 
1967. aastal võitis Tallinna Polütehnilise Instituudi võistkonnas Jüriööjooksu.
Orienteerumise Eesti meistrivõistlustel võitis aastatel 1966–1986 15 kulda (neist 13 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumise märketeatesuusatamises), 21 hõbedat ja 14 pronksi. 
NSV Liidu esivõistlustel orienteerumisjooksus võitis 2 kulda (1971 ja 1973) individuaaldistantsidel ja 4 kulda teatevõistkonna liikmena (1968, 1971, 1973 ja 1975).
1970–1980. aastatel joonistanud orienteerumiskaarte.
Meistersportlane orienteerumises (1968).
1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 3. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 6.–10. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele).
Koluvere maanteesild

Koluvere maanteesild ehk Koluvere sild on raudbetoonsild üle Liivi jõe Risti-Virtsu maanteel.
Sild asub maantee algusest (Ristist) 11,9 km kaugusel Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas.
Kahesildelise silla üldpikkus on 25,3 m (teistel andmetel 22 m) ja sõidutee laius 11,5 m. Sillateki pindala on 264 m².
Sild on ehitatud 1979. aastal. 1997. aastal sild renoveeriti.
Riiklikus Teeregistris on sild kirjas number 345 all Koluvere sillana.
Kodeerimine

Kodeerimine on informatsiooni esitusvormi muutmine kindla reeglistiku alusel. Informatsiooni kodeeritakse enamasti selleks, et seda oleks hõlpsam töödelda, edastada ja salvestada.   
Kodeerimist defineeritakse ka kui ühes märgisüsteemis esitatud informatsiooni üleviimist teise märgisüsteemi.
Vastassuunaline toiming – kodeeritud info tagasiteisendamine – on dekodeerimine.
Kingissepp

Ajalugu

1384. aastal ehitasid novgorodlased Vadjamaale linnuse Jam (ka Jamski gorodok), mis pidas vastu rootslaste rünnaku. 15. sajandil oli linnuse kohta kasutusel Liivimaal ja saksakeelses kirjanduses rööpnimetus Nyslott, vene keeles Ниенслот, ehk Uus linn-uus linnus. 1449. aastal alustati uue Jamburgi kindluse ehitamist, mille mõõdud olid ca 140 m ja 240 m ning pindala ca 2, 6 hektarit. Aastatel 1510–1520 täiendati kindluse kaitserajatisi: laiendati kindlusemüüre ja kaasajastati suurtükikaitset.
Liivi sõja ajal 1583. aastal lõpul vallutas rootsi väejuht Pontus de la Gardie Jami ja aastatel 1583–1595 oli Jamburg, koos Ingerimaaga Ingerimaa kubermanguna Rootsi valduses ja kandis nime Jama.
Kahekümneviieaastases sõjas 1590–1595. aastate Vene-Rootsi sõja tulemusel vallutasid Moskva tsaaririigi väed Venemaa tsaari Fjodor I juhtimisel Ingerimaa ning said Täyssinä rahulepingu alusel Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jama, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga.
Ingeri sõja ja Stolbovo rahu tulemusel oli Jamburg, koos Ingerimaaga Ingerimaa kubermanguna aastatel 1617–1703  Rootsi valduses ja kandis nime Jamburg. Rootsipärast nime hakati kasutama ka hiljem vene keeles.
1656. aasta alanud Rootsi–Vene sõjas hõivasid Vene tsaaririigi väed 1658. aasta alguses Jamburgi eeslinna. Sõja lõpetas 1658. aasta lõpus sõlmitud Rootsi ja Venemaa vahel Narva lähedal Vallisaare mõisas Vallisaare vaherahu.
1682. aastal pärast Jamburgi kindluse seisukorra inspekteerimist Erik Dahlbergi poolt otsustati kindluse ehitisi mitte parandada vaid kindlus hävitada, mis ka õhkimise teel teostati.
Aastatel 1702–1703 vallutati  Põhjasõjas Ingerimaa, 14. mail Jamburg ning Jamburg liideti Moskva tsaaririigi koosseisu.
1796. aastast nimetati Jamburg Jamburgi maakonna maakonnalinnaks.
20. sajandi alguses oli Jamburgis ka eesti kool ja luteri kogudus. Jamburgis on kooliõpetajana töötanud Carl Robert Jakobson.
1922. aastal nimetati Jamburg eesti enamliku tegelase Viktor Kingissepa järgi Kingissepaks.
Saksa väed vallutasid linna 17. augustil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 1. veebruaril 1944.

Loodus

Linna läbib Lauga jõgi.
Liiva oja

Liiva oja (ka Liivaoja või Katariina oja) oli oja Tallinnas Kadriorus.
Liiva ojal oli mitu lätet, millest üks asus praeguse Torupilli Selveri piirkonnas, teine Asunduse tänava piirkonnas (Asunduse 3 ja 13 vahel oli veel 2011. aastal näha ruudukujuline betoonist valatud kaev, mis nüüdseks on jäänud pinnase ja asfaldi alla. Samasugune kaev on ka hoone Lasnamäe 8 ees trammitee kõrval).
Kadrioru staadionist põhja pool suundus Liiva ojasse lookleva sängiga haru, millest looduses enam jälgi pole. Teine Lasnamäe paekalda alt Liiva ojasse suunduv haru algas praeguse Vene muuseumi (L. Koidula 23) piirkonnast ning suundus Luigetiigi kesktelje kohalt edasi kuni Liiva ojani . Hilisema Liivaoja neli lätet asusid Majaka 3 ja 5 hoonetest sadakond meetrit loodes, s.o kunagise loomaaia piirkonnas. Kolmandast klindiesiselt alguse saanud ojast (harust) oli 1829. aastal alles vaid ligikaudu 300-meetrine lõik. Selle kolm lätet asusid Laagna tee esimese silla piirkonnas.
Liiva oja suudme lähedal on Nõukogude ajal merekallast kindlustatud hävitatud Kopli kalmistu hauakividega, millest paljudel on isikunimed seniajani loetavad.
Liiva oja suudme lähedal paiknevad Liivaoja elurajoon ja Liivaoja tänav.
2016. aasta teetööde käigus avastati Weizenbergi tänava alt Liiva oja sild, mis oli kunagi Kadrioru väravaks.
Anne Reintamm-Laantee

Elulugu

Lõpetas 1950 Stockholmi eesti keskkooli ja 1957 Stockholmi Ülikooli loodusteaduskonna; fil-kandidaat (1957, Stockholmi Ülikool), fil. lic. (geoloogia, 1965, Uppsala Ülikool), väitekiri "Microfossils from the Swedish Alum Shale Formation". Töötas 1953–1966 ja 1973–1994 Rootsi geoloogiateenistuse geoloogina Stockholmis ja Uppsalas, 1966–1970 USA-s ja Peruus, 1970–1973 Uruguays, 1973–1975 ka Rootsi Loodusmuuseumis, 1994– talupidaja Eestis.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: vana- ja keskaegkonna kivimite mikropaleontoloogia.
Kalle Küttis

Kalle Küttis (sündinud 14. märtsil 1950 Kohtla-Järvel) on Eesti haridustegelane.
Ta lõpetas Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja Tartu Ülikooli füüsilise geograafia eriala 1973 (uurimisteemaks Ida-Virumaa tehnogeensed maastikud). Hiljem on ta õppinud Tartu Ülikoolis psühholoogiat ning 2003. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistrikraadi, magistritöö teemaks oli koolikorraldus.
Kalle Küttis on muuhulgas töötanud Mustla Keskkoolis õpetaja ja direktorina, Viljandi maavalitsuse haridusosakonna juhatajana ning Viljandi maavanemana. Ta on Viljandi Haigla nõukogu liige ja Tiigrihüppe Sihtasutuse nõukogu esimees.
Alates aprillist 2009 on ta Haridus- ja Teadusministeeriumi asekantsler.
Pöördnoot

Pöördnoot, ka pöörinoot (murdeti jalgnoot, taaginoot, vorut) on kurnpüünis, millel on vaid üks tiib või teine tiib on väga lühike.

Püügiviis ja ehitus

Kalaparv piiratakse pikema tiivaga sisse ning pöördnoot tõmmatakse spiraalselt kokku.  Pöördnooda võrksein peab ulatuma kogu kokkuvedamise ajal pinnast põhjani. Kala kogumiseks on pära, mis kujutab toestamata võrkkotti. Algelistel pöördnootadel pära ei olnud, seda asendas nooda laiem tihedasilmaline ots (lainoot), teine ots (vaalunoot) kitsenes.

Püügipiirkonnad

Eestis oli selline pöördnoot tuntud 19. sajandi II poolel ja see kuulus ühte tüüpi Skandinaavia pöördnootadega. Ühe tiivaga pöördnootasid tunti Harjumaa lääneosas, Muhus, Kihnus, Tõstamaal ja Saaremaal. Nende hulka kuulus ka Peipsi ragavõrk.
Pärnu lahe ääres tuntakse väikesi ühelaiusi 3 mehega käsitsetavaid pöördnootasid, millega püütakse söödakala. Nendega ühist päritolu on Peipsil ja Võrtsjärvel kasutatavad käänivõrgud.

Tänapäev

Pöördnooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis,  veonooda alamliik, millega loomus veetakse ujuvvahendile või jääle.
Bertine Zetlitz

Biograafia

Bertine alustas oma muusikukarjääri juba varajases nooruses. Peale põhjaliku klassikalise muusika õppimist ja muusika instituudi lõpetamist, pühendus ta rohkem oma pikaajalisele unistusele saada lauljaks-lauludekirjutajaks.
Tema debüütalbum oli "Morbid Latenight Show", millele järgnes Tore Johansson (The Cardigans) 2000 aastal produtseeritud album 'Beautiful So Far. Tema kolmas album "Sweet Injections" ilmus aastal 2003, produtseeritud Howie B & Magnus Fiennes ja produtsent Richard X (Sugababes, Rachel Stevens) poolt. Album sisaldas hittsinglit "Girl Like You" millele kaasnes laialdane kriitikute heakskiit ja kaubanduslik edu. Tema neljas album "Rollerskating" sisaldas singlit "Fake Your Beauty", mis saavutas edetabelites esikohti. Bertine avaldas oma viienda albumi "My Italian Greyhound" septembris 2006.
Bertine on öelnud:" Album "My Italian Greyhound" on nagu koer: elegantne,humoorikas, sale ja hästilõhnav, koos sarmika vihjega neuroosile."
2007 aasta jaanuaris sündis tema esimene tütar Lill. Peale tütre sündi tegi ta laulmisesse vaheaja, et hakata täiskohaga emaks. Hiljem avaldas ta oma laulude kogumiku. Norra lavadele asus ta taas 2008 aasta alguses.
Jaan Praggi

Elulugu

Lõpetas 1953 Võru Keskkooli ja 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna. Majanduskandidaat (1978, Läti Põllumajanduse Akadeemia), väitekiri käsitles põllumajandusliku tootmise edendamise teaduslike aluste arendamist. 
Oli 1958–1960 Luunja sovhoosi osakonnajuhataja, 1960–1963 "Arengu" sovhoosi direktor, 1963 Lepassaare sovhoosi peaagronoom, 1963–1967 direktori asetäitja.
Ta oli 1967–1969 Üleliidulise Põllumajanduse Ökonoomika Teadusliku Uurimise Instituudi Rakke riigimajandi juures moodustatud tugirühma teadur, 1969–1978 juhataja, 1978–1994 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) ökonoomika osakonna vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põllumajandite maj-tingimused, nende kompleksne hindamine kandidaadiväitekirjas esitatud metoodika alusel. Loonud hindamise autoregressioon-tegurilise mudeli ja majandite ressursipotentsiaali rahalise hindamise metoodika. Hinnanguid kasutati Eesti põllumajandusregioonide majandamistingimuste ja tulude regionaalse käsitlemise ettepanekute koostamisel. Uurinud ka organisatsiooniliste tegurite mõju majandamise tulemustele, majandijuhtide ja spetsialistide tööalast võimekust ning hinnanud olmetingimusi. Osalenud Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsiooni töös.

Isiklikku

Tema isa oli kohtunik Friedrich Praggi ja abikaasa oli põllumajandusteadlane Õie Praggi.
Vivienne Westwood

Elulugu

Vivienne Isabel Swire sündis 8. aprillil 1941 Tintwistle külas Derbyshire'i krahvkonnas Inglismaal. Kui Vivienne oli 17-aastane, kolis ta pere Londonisse. Alguses õppis ta kunsti, kuid lahkus koolist pärast esimest semestrit. Ta sai tööd vabrikus, samal ajal õppis ta õpetajaks. Vivienne'ist sai põhikooli õpetaja.
Ta tutvus Derek Westwoodiga 1961. aastal. Nad abiellusid 21. juulil 1962. 1963. aastal sündis poeg Ben Westwood. Vivienne ja Derek lahutasid aastal 1965.
Seejärel sai Vivienne Westwoodi elukaaslaseks Malcolm McLaren, kellega neil on ühine laps Joseph Corré (sündinud 1967).
Westwood on alates 1992. aastast abielus Andreas Kronthaleriga, kes on Vivienne'i endine õpilane.
Westwood ei vaata telerit ega loe ajalehti või ajakirju, küll on ta aga pühendunud aednik.

Karjääri algus

Vivienne Westwood esitles oma esimest kollektsiooni "Pirate" 1981. aastal Londonis.
Pariisi jõudis ta sõuga "Nostalgia of Mud" 1982. aastal. 1989. aastal nimetati Vivienne ainsa naisena maailma moekunstnike esikuuikusse ning sealtpeale on tema nimi aina kuulsust kogunud. Oma esimest meestekollektsiooni esitles ta 1996. aastal.

"Seks ja linn"

Westwood on telesarja "Seks ja linn" suur austaja. Ta disainis pulmakleidi, mida Sarah Jessica Parker kandis esimeses filmis. Vivienne kritiseeris avalikult stilist Patricia Fieldi tööd ning arvas, et film ei paistnud moeloominguga silma.

Auhinnad

Vivienne Westwood on nimetatud Briti aasta moedisaineriks aastatel 1990, 1991 ja 2006.
Abelsborg

Abelsborg (põhjasaami Áppošborri) on asula Norras Finnmargi maakonnas Unjárga vallas Karlebotni põhjakaldal maantee E75 ääres. Geograafilised koordinaadid on 70°10' N, 28°47' E.
Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 60 m.
T-särk

T-särk on ilma krae, taskute ja nööpideta, lühikeste käistega, üle pea selga pandav särk.
Algselt alussärk, kujunes koos riidele piltide trükkimise tehnoloogia arenguga alates peamiselt 1960ndaist aastaist väga populaarseks pealissärgiks.
Päevakauplemine

Päevakauplemine on aktsiaspekulatsioon, mis sisaldab aktsiate ostmist ja müümist ühe päeva sees. Kõik positsioonid suletakse päeva lõppedes. Paljud kauplejad ei pruugi olla otseselt päevakauplejad, kuid kasutavad seda taktikat oma kauplemisstrateegia osana. Kauplejaid, kes sel viisil tehinguid teevad, kutsutakse päevakauplejateks. Seega kauplejad, kes tegelevad päevakauplemisega, on spekulandid. 
Ühed kõige enam kaubeldavad finantsinstrumendid on aktsiad, optsioonid, valuutad ja erinevad tuletisinstrumendid. 
Päevakauplemine oli varem tegevus, millega tegelesid ainult finantsettevõtted ja professionaalsed spekulandid. Nüüdisajal, mil elektroonilised kauplemisvõimalused on avardunud, on tekkinud palju uusi nn jaekauplejaid, kes kauplevad oma kapitaliga kodusest arvutist.

Karakteristikud

Mõned päevakauplejad keskenduvad vaid hinnaliikumistele, teised aga tehnilistele mustritele. Osad kauplejad keskenduvad limiteeritud strateegiatele, kus nad tunnevad, et omavad strateegilist eelist.
Kasumi otsimine spekulatiivsete tavade kaudu ei ole kooskõlas usulise moraaliga.
Majordoomus

Majordoomus (ladina major 'suurem, ülem' + domus 'maja') oli Frangi riigis Merovingide dünastia ajal Frangi riigi ja alamkuningriikide (Neustria, Austraasia) kuninga kojaülem ning tema majapidamise juhataja ja ka kuninga sõjalise kaaskonna ülem.
7. sajandil muutusid majordoomused Frangi riigi tegelikeks valitsejateks, kuna nende kätte oli koondunud kogu võimutäius. 751. aastal võttis majordoomus Karl Martelli poeg Pippin III, hüüdnimi Pippin Lühike aristokraatide toel kuninga tiitli ja rajas riiki valitsenud Karolingide dünastia. Pippin III oli Frangi kuningas Karl Suure isa.
Hilisemal ajal oli majordoomuse nimetus kasutusel majaülema ehk maja või lossi ülemteenri tähenduses.
Valner Krinal

Valner Krinal (3. detsember 1929 Tapiku, Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 19. juuni 2014) oli eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli professor.
Ta lõpetas 1949. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
1964. aastal kaitses ta kandidaadidissertatsiooni ja asus samal aastal tööle õigus-majandusteaduskonda. 1968. aastal sai temast dotsent ja taasloodud iseseisva majandusteaduskonna esimene dekaan. 1989. aastal sai temast professor ja 1995. aastal emeriitprofessor.
Ta on töötanud Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse esimehena ja oli Eesti Ühistegelise Liidu nõukogu liige.
Ta oli Üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.
Dirhami rahn

Dirhami rahn on hiidrahn Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 8,0 m, laius 6,0 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 20,8 m.
Kalevipoja sängi tüüpi linnus

Kahe otsavalliga Kalevipoja sängid

Selle rühma muinaslinnustel on tüüpilised kaitseelemendid vallid mõlema seljandiku otsal. Sellised linnused on mõnel juhul silma jäänud tagasihoidlike kaitseelementidega.

Kahe otsa- ja äärevalliga Kalevipoja sängid

II linnusetüübi teist rühma iseloomustavad mõlemas otsas olevad vallid ja madalamad äärevallid.
Laevatekk

Laevatekk ehk tekk on laevakere peal, keres või ka suuremas tekiehitises asuv horisontaal-tasapinnaline kate või korrus. 
Laevakeret katval tekil asuvad tavaliselt laeva põhilised kinnitumisseadmed, nagu pollarid või piitengid ja ka ankruseadmed. Sageli asuvad tekil ka laadimisseadmed.

Tekinimetusi

Tekke on eri nimetuste ja numeratsiooniga vastavalt laeva suurusele, otstarbele ja ehitusele. Mitmetekilise laevakere ülaserval asuvat või seda katvat ja tavaliselt ka voolava vee kindla konstruktsiooniga tekki nimetatakse laeva peatekiks. Autodele mõeldud tekke kauba- ja reisilaevadel nimetatakse autotekiks. 
Reisilaeval ringselt ümber tekiehitise kulgevat tekki või reisijaile avatud teki avaramat ahtriosa nimetatakse sageli jalutustekiks ning tekiehitise katusel asuvat ülemist tekki või ülemise teki reisijaile avatud ahtriosa nimetatakse päikesetekiks.
Väikese paadi keret osaliselt kattev tekk on sandek. Laeva ülatekki nimetatakse ka piltlikult laevalaeks.
Christian Benteke

Klubikarjäär

Aastatel 2012–2015 mängis ta Aston Villas, aidates meeskonna FA Cup'i finaali.
Christian Benteke perekond kolis Sairist Belgiasse Mobutu Sese Seko režiimi ajal.
Hooajal 2015–2016 mängis ta Liverpoolis.

Koondisekarjäär

Ta kuulus Belgia noortekoondisse 2007. aasta noorte maailmameistrivõistlustel Lõuna-Koreas, kus ta tegi kaasa kolmes mängus ja lõi ühe värava.
Debüüdi Belgia rahvuskoondises tegi ta 19. mail 2010 sõprusmängus Bulgaaria vastu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 15. augustil 2012 mängus Hollandi vastu.
Ta jäi 2014. aasta maailmameistrivõistlustest vigastuse tõttu eemale.
Ta kuulus Belgia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Põlispuu

Põlispuu on erakordselt suurte mõõtmetega või liigile omasest keskmisest kõrgema vanusega või bioloogilise ja/või kultuuriloolise tähtsusega nii kodumaist päritolu kui ka võõrliigist puu, mis on paiga peamine side minevikuga.
Eestis on 2019. aasta alguse seisuga kaitstavate looduse üksikobjektide hulgas 604 üksikpuud ning puuderühma. Kõiki neid iseloomustab kõrge esteetiline, ajalooline või kultuurilooline väärtus.
100-eurone rahatäht

Kujundus

100-eurose paberraha mõõtmed on 147 × 82 mm ning see on rohelist värvi. Eri rahatähtedel on neile omane kunstistiil ning nendel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid. 100-eurosel on kujutatud barokkstiili. Rahatähe on kujundanud Robert Kalina, kes tahtis algul kujutada reaalseid objekte (nagu Veneetsias asuvat Rialto silda), kuid see polnud poliitilistel põhjustel võimalik.
Kõikidel euro rahatähtedel on olemas vääring. 100-eurosel on selleks Euroopa Liidu lipp, selle tähed ja riikide ülemterritooriumite kujutised, Euroopa Keskpanga presidendi Jean-Claude Trichet' allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes ja hulk turvaelemente.
Kurski kubermang

Kurski kubermang oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Kursk. Kubermang eksisteeris 1779-1928.
Aigueperse (Puy-de-Dôme)

Haldus

Linnapea on Gilbert Petitalot (ametiaeg 2001–2008).
Merivart

Merivart (Aythya marila) on partlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane haudelind ainult merelisimatel laidudel, rohkearvuline läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja oktoober-november) ning harv talvituja.
Vaikne järv

Vaikne järv on järv Elva orundis, halduslikult Tartu maakonnas Nõo vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.
Järve pindala on 1,1 ha.
Vahetus läheduses paiknevad Väike Väerada, Elva kalmistu,  Elva paisjärv ja Tartumaa Tervisespordikeskus.
Debby Ryan

Elulugu

Debbyl on vend Chase Ryan, kes on laulja-laulukirjutaja. Debby on sündinud Alabama osariigis.

Näitlejatöö

Ta alustas oma näitlejakarjääri seitsmeaastaselt, kui kolis Saksamaale. Kümneaastaselt tuli ta USA-sse tagasi, kus otsustas, et hakkab näitlejaks. 
Aastal 2003 osales ta filmis "Spy Kids 3D" pisiosas. Väikest osa mängis ta ka filmis "Walker, Texas Ranger: Trial By Fire".
Aastal 2004 tegi ta kaasa Disney sarjades "The Suite Life of Zack and Cody", "Hannah Montana" ja "Wizards of Waverly Place".
2008. aastal mängis Debby peaosa Disney sarjas "The Suite Life on Deck".
See sari on siiani Disney telekavas. 2008. aastal osales ta filmides "Longshots" ja "The Suite Life on Deck".
Debby oskab vabalt saksa keelt, aga ta emakeel on inglise keel.
Randtiir

Välimus

Randtiir on musta pealaega, sinakashallide tiibadega, muus osas aga täiesti valge sulestikuga lind. Tal on väga lühikesed, peaaegu silmapaistmatud punakad jalad ning tervenisti punane nokk. Vaid kahe viimase tunnuse poolest erineb ta jõgitiirust – jõgitiirul on nokaots must ning jalad veidi pikemad. Erinev on ka häälitsus, randtiiru "krää" on lühem ja karedam.

Käitumine

Randtiirud toituvad väikestest kaladest, enamasti ogalikest. Saaki nähes jääb randtiir õhus ühe koha peal lendama ning sukeldub seejärel pea ees vette. Tihti püüavad nad kalu üksteiselt kisa saatel ära näpata, isegi õhust.
Randtiirudele meeldib seista rannikulähedastel kividel ning vees asuvatel postidel, näiteks mõrravaiadel.

Ränne

Randtiir on tuntud oma erakordselt pikkade rännakute poolest: ta on pikima rändeteekonnaga rändlind. Üksikutel isenditel võib aastase rändeteekonna pikkus ulatuda üle 90 000 kilomeetri. Antarktise ranniku ja Lõuna-Aafrika talvitumisaladelt võib ta lõpuks jõuda Arktikasse pesitsema.

Arvukus Eestis

Randtiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 7000 – 10 000 paarile .
Shirley Stelfox

Shirley Stelfox (11. aprill 1941 Dukinfield – 7. detsember 2015 Yorkshire Dales) oli Inglismaa näitleja.
Teda tunti eeskätt Edna Birchina Briti draamasarjas "Emmerdale", kus ta mängis alates 2000. aastast. Lisaks mängis ta komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!".
Stelfox oli 1979–1997 abielus näitleja Don Hendersoniga, kes suri aastal 1997.
Püha Jüri võitlus lohega

"Püha Jüri võitlus lohega" (ka Püha Jüri monument) on Mati Karmini skulptuur (ratsamonument), mis asub Pärnu maakonnas Tori kiriku juures. Skulptuur avati 20. augustil 2003. Skulptuur püstitati selleks, et tähistada Eesti võitu Vabadussõjas ja Eesti taasiseseisvumist.
Raimo Kulli

Raimo Kulli (sündinud 29. novembril 1981 Tallinnas) on Eesti autosportlane.
Raimo Kulli alustas võistluskarjääri rallikrossis aastal 1997, tulles selles ka Eesti meistriks.
Edasi liikus Raimo ringrajale, kus on alates 1999. aastast võitnud meistrivõistluste medaleid Põhja-Euroopas.
Kaarli mänd

Kaarli mänd on Elvas kasvav looduskaitsealune mänd. Puu koordinaadid 58° 13′ 25″ N, 26° 24′ 24″ E.
Ümbermõõt 3,4 m, kõrgus 13 m.
Puu juures asub mälestusmärk Teise maailmasõja ohvritele.
Kaitse all alates 1937. aastast.