Elektroonikatööstus

Elektroonsete seadmete tootmine

Tänapäeva ühiskond kasutab kõige erinevamaid elektroonikaseadmeid. Kõige enam toodetakse elektrooniksseadmeid, mis leiavad kasutamist olmes ja sides. Suured on ka tööstuselektroonika ja meditsiinielektroonika tootmismahud, lisaks veel telekommunikatsiooni seadmestiku ja muu tootmine.
Elektroonseid seadmeid toodetakse tööstuslikult kas automaatsetes või poolautomaatsetes tehastes. Tänapäeval kasutatavad elektroonikakomponendid, nii passiivsed kui aktiivsed, on väga väikesed ja paigaldatakse pindmontaaži trükkplaatidele ladumismasinate abil. Masinatega ladumise efektiivsus on nii väikeste komponentide puhul käsitsi paigaldamisest mõõtmatult efektiivsem (võib rääkida umbes 1000-kordselt efektiivsemast ladumisest). See ei välista siiski käsitsitööd täielikult, sest osa komponente ja juhtmestik pole masinladumise teel paigaldatavad. Ka on reguleerimine ehk seadistamine ja toodangu kontrolliks teostatavad operatsioonid tihti käsitsitööd nõudvad.

Elektroonikakomponentide tootmine

Elektroonikatööstuse üks osa on elektroonikakomponentide tootmine. Tänapäeva elektroonikas on enamus komponente pindmontaažikomponendid, mis on mõeldud trükkplaatidele paigaldamiseks pindmontaaži teel ja on väga väikeste mõõtmetega.
Tänapäeva elektroonika põhiliste komponentide – integraalskeemide (mikroskeemide, kiipide) ja pooljuhtseadiste tootmine toimub puhasruumides.

Elektroonikatööstus Eestis

Elektroonikatööstus tekkis Eestis 1920. aastatel. Suurimateks ettevõteteks olid RET ja ARE, kelle põhiliseks toodanguks olid raadiovastuvõtjad. Toodeti ka mõningaid komponente (peamiselt trafosid ja poole) nende jaoks.
Teise maailmasõja järel sai RETist ainus elektroonseid seadmeid tootev ettevõte Eestis. Nüüd olid selle toodanguks põhiliselt elektroonsed mõõteriistad – voltmeetrid ja oommeetrid. Ainsaks laiatarbetooteks sai 1950ndatel raadiovastuvõtja Estonia, 1970ndatel lisandus sellele elektronorel Retakord. Eesti taasiseseisvumise järel tehas suleti majanduslikel põhjustel. Suleti ka tootmiskoondisesse RET kuulunud Jõhvi tehas ja projekteerimis- ja eksperimentaaltootmisasutus TREKB.
1950ndate lõpul alustas tööd fototakisteid tootev Tallinna Pooljuhttakistite Tehas, millest peagi sai pooljuhtseadiste tehas ja seejärel analoogmikroskeeme – peamiselt operatsioonvõimendeid tootev tehas. Tehas hakkas 1970ndate lõpus valmistama ka kuuldeaparaate ja avas selleks filiaali Sillamäel. Nende tootmisega on jätkatud ka sajandivahetuse järel. Muu tootmine lõpetati taasiseseisvumise järel majanduslikel põhjustel.
Narva rajati elektroonika ettevõte, mille toodang läks põhiliselt Nõukogude Liidu sõjaväe kasutusse. Pärast Eesti taasiseseisvumist suleti ka see tehas.
Jõuelektronseadiseid hakati Eestis tootma 1950. aastastel. Alguses oli tegemist elavhõbeauralalditega, seejärel aga jõupooljuhtseadistega, mille väljatöötamiseks moodustati ka vastav uurimisasutus (TUPTI). Ka see tootmine lõppes Eesti taasiseseisvumise järel kuigi katseid jõupooljuhtseadiste tootmise osas tehti veel 2010. aastail (Silvaco).
Väiksemas mahus tootsid elektroonikaseadmeid veel mitmed ettevõtted (NSV Liidu ajal Eesti TA Spetsiaalne Konstrueerimisbüroo, Harju Elekter, Estron jt, hiljem Cybernetica AS, Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo Ekta ja selle baasil tekkinud trükkplaatide tootmise ja montaažiga tegelenud ettevõte, millele hiljem lisandus veel teinegi ettevõte, jt). Elektroonikale põhinesid suuresti ka Tootmiskoondise Tööstusaparaat tooted ja Tartu Aparaaditehase tooted.
Taasiseseisvunud Eestis avasid oma tehased Elcoteq OY (Elcoteq Tallinn AS) ja Ericsson AB (Ericsson Eesti AS). Kuressaares toimib elektroonikaettevõte Incap ja valgusdioodlampe tootva Tepcomp OY filiaal Eestis.

Probleemid jäätmetega

Selle tööstusharu tootmismahud, seal kasutatavate toksiliste materjalide kogus ning toodete ja tootmisjääkide ümbertöötamisraskused on toonud endaga suure hulga elektroonikajäätmete tekkimise. Need jäätmed sisaldavad ka ohtlikke aineid (näiteks arseeni jt pooljuhtseadistes ja mikroskeemides lisanditena kasutatavaid aineid). Kuigi kogused üksikud seadises on üliväikesed, on tekkivad probleemid suure jäätmete mahu tõttu siiski väga tõsised.
Sellega seotud probleemide lahendamiseks on välja töötatud rahvusvahelisi eeskirju ja keskkonnaalaseid õigusakte.