Saavutatud väärtuse analüüs

Saavutatud väärtuse analüüs (EVA) on kvantitatiivne projektijuhtimise meetod, mille abil saab projekti edenemist igal ajal objektiivselt mõõta.
Saavutatud väärtuse süsteemid on ühed kõige kasulikumad ja tähendusrikkamad tööriistad, mille abil saab kirjeldada ja analüüsida projektide kulu, ajagraafikut ja edenemist. EVA võimaldab projektijuhil mõõta projekti edenemist sisulisemalt, kui on kirjas kulude ja ajagraafiku raportites. Saavutatud väärtuse mõõdikuga saab arvutada indekseid, mis annavad teavet selle kohta, kuidas projekt edeneb võrreldes algsete plaanidega. Tulevikku vaatavalt saab neid indekseid kasutada projekti kogukulu ja lõpetamise kuupäeva hindamiseks.
Kasutusel on kaks terminit: saavutatud väärtuse analüüs (earned value analysis, EVA) ja saavutatud väärtuse haldamine (earned value management, EVM). Täpsuse huvides peaks neid eristama, kuid praktikas kasutatakse neid tihti vaheldumisi. EVA on projekti edenemise hindamiseks ja lõpptulemuste ennustamiseks mõeldud kvantitatiivne projektijuhtimise tehnika, mis põhineb edenemise ja plaanitud eelarve võrdlemisel plaanitud tööde ja tegelike kuludega. EVM on projektijuhtimise metoodika, mille abil mõõdetakse projekti edenemist objektiivselt, kasutades projekti WBS-is integreeritud ajakava ja eelarvet. 
EVM-i rakendamise kolm peamist väärtust on 
1. projekti edu või läbikukkumise ennustamine piisavalt vara, et seda oleks võimalik mõjutada;
2. lihtsam aruandlus; 
3. võimalus prognoosida rahavajadust.
USA kaitseministeeriumis ja erasektoris on levinud põhimõte, et lisakulutuste vältimiseks tuleb probleemi teadvustada enne, kui projektist on valmis 15%.

Saavutatud väärtuse analüüsi algus

EVM arenes 1950.–1960. aastatel USA kaitseministeeriumis, sest militaarsed projektid muutusid keeruliseks ja raskesti hallatavaks. EVM-ist sai tööriist, mis sobis hästi väga keeruliste projektide kulude ja edenemise jälgimiseks. 
1967. aastal avaldas USA kaitseministeerium C/SCSC (Cost/Schedule Control System Criteria) nõuded, milles oli toodud 35 kriteeriumit pakkuja juhtimissüsteemi jaoks. Saavutatud väärtus oli üks mitmest nendes kriteeriumites kasutatud tehnikast. 1995. aastal hakkas NDIA (National Defense Industrial Association) nõudeid ümber kirjutama, et neid saaks eraettevõtluses paremini kasutada. Tulemuseks oli ANSI/EIA-748 (American National Standard Institute – Electronic Industries Association) standard, mis anti välja 1998. aasta juunis. ANSI/EIA-748 standard koosneb 32 kriteeriumist, mis on jagatud viide rühma. 

Ajakeskne saavutatud väärtuse analüüs

Traditsiooniliselt on põhiline jälgitav väärtus olnud projekti kulu. Äriprojektide puhul on aeg tihti kulust olulisem (nt uue toote turule toomise kiirus). Nii nagu kulukeskne süsteem, toetub ka ajakeskne süsteem WBS-is sisalduvale informatsioonile, projekti ülesannetele ja ajagraafikule. Iga ülesanne on seotud kindla tulemiga WBS-is. Jälgitakse, kas ülesannete täitmist alustatakse ja kas ülesanded lõpetatakse õigel ajal. Ajakeskses süsteemis on alles kulukeskse süsteemi kõige olulisemad omadused: fookus täideviimisel, plaani edenemise mõõtmine ja eeldused projekti lõpetamise kohta. Tulemuste ennustamisel on ajakeskne süsteem võrreldes kulukesksega piiratum, sest EV arvutamisel ei ole kulusid arvestatud ja seega ei ole kasutatud kogu potentsiaalselt kättesaadavat informatsiooni.