Costa Rica

Riigikord

Costa Rica on presidentaalne vabariik.

Sümbolid ja tähised

Costa Rical on lipp ja vapp.
Costa Rica deviis "¡Vivan siempre el trabajo y la paz! ('Elagu alati töö ja rahu!') on Costa Rica hümni "Noble patria, tu hermosa bandera" ('Õilis isamaa, sinu ilus lipp') viimane rida.

Costa Rica rahvuslill on lihavõttekatleia.

Ajalugu

Christoph Kolumbus jõudis Costa Rica alale 18. septembril 1502. aastal. Costa Ricast sai Hispaania koloonia. Tsivilisatsioon eksisteeris seal juba tuhandeid aastaid enne Kolumbuse saabumist. Leiud näitavad, et inimesed elasid Costa Rical juba 10 000 aastat tagasi. Kolumbuse saabumise ajal elas Costa Rica alal neli tähtsamat pärismaist hõimu.
Hispaanlased ei olnud algul Costa Ricasse elama asumisest eriti huvitatud, sest seal oli vähe väärtuslikke või kergesti kasutatavaid loodusvarasid ja maavarasid. Nad olid rohkem huvitatud Mehhikost ja Peruust, sest seal leidus hõbedat ja kulda. 1562. aastal rajas Juan Vasquez de Corondao Cartago linna. See oli esimene edukas koloniaallinna asustamine Costa Rical.
Iseseisvus kuulutati välja 1821. aastal, kuid aasta hiljem liitus riik Mehhikoga.
1824. aastal valiti esimeseks riigipeaks Juan Mora Fernandez.
1838. aastal kuulutas Costa Rica end iseseisvaks vabariigiks.
1847. aastal valiti esimeseks presidendiks José María Castro Madriz.
1948. aastal toimus riigis kodusõda. Pärast seda algas riigi kiire areng.

Rahvastik

Costa Rica rahvaarv on 2017. aasta seisuga 4 905 769 inimest. 1% Costa Rica elanikest on põlisrahvaste järeltulijad.

Majandus

Costa Rical on Kesk-Ameerika arenenuim majandus. Peamised tuluallikad on kohvi- ja kakaoistandused, karjakasvatus, metsandus ja turism. Peamised eksportkaubad on meditsiinivahendid, banaanid ja troopilised puuviljad. Peamised importkaubad on rafineeritud nafta, autod ja pakendatud ravimid. Peamised eksportriigid on Ameerika Ühendriigid, Belgia-Luksemburg ja Guatemala. Peamised importriigid on Ameerika Ühendriigid, Hiina ja Mehhiko. Sisemajanduse kogutoodang (SKT) on 57 057 miljardit USA dollarit (2017). SKT ühe inimese kohta on 11 630 miljardit USA dollarit (2017).

Loodus

Peaaegu veerandi riigi pindalast moodustavad rahvuspargid ja muud kaitsealad.
Costa Rical on esindatud 5% maailma bioloogilisest mitmekesisusest. Riigis elab üle 300 000 liigi putukaid ja rohkem kui 1200 liiki liblikaid. Linde elab piirkonnas peaaegu 900 liiki, kellest enam kui 600 liiki on seal aastaringselt. Imetajaid elab riigis peaaegu 250 liiki. Roomajaid elab Costa Rical üle 200 liigi, millest 5 liiki on boad. Tigusid on enam kui 200 liiki ja kahepaikseid on peaaegu sama palju liike. Merekilpkonni leidub rannikualadel 5 liiki, kellest suuremad kaaluvad üle 500 kg. Costa Rical elab 52 liiki koolibreid.
Riigis on rohkem kui 10 suurt vulkaani. Costa Rical asuv Arenali vulkaan on üks maailma aktiivsemaid vulkaane. Kõrgeim mäetipp on merepinnast enam kui 3,8 km kõrgusel. Üle 3 km kõrgusel on 5 mäetippu.

Kliima

Mägedes on aasta keskmine temperatuur alla 10 °C, rannikul 27 °C ja riigi keskosas 21 °C. Vaikse ookeani ja Kariibimere rannikul on aastaringselt palav ja niiske.
Detsembrist maini on kuivem periood. Juunist novembrini sajab mitmetes kohtades palju. Enim sademeid esineb Kordiljeeride mäestiku keskosas. Sademete hulk võib seal ületada 5000 mm aastas.

Turism

Costa Ricat külastab aastas umbes 2,2 miljonit turisti. Üle poole neist külastavad kohalikke rahvusparke ja muid kaitsealasid. Populaarne on seiklusturism. Costa Rica suurim vaatamisväärsus on loodus. Paljud eluslooduse liigid on nähtavad rahvusparkides. Populaarsed rahvuspargid on Manuel Antonio, Tortuguero, Corcovado, Braulio Carrillo, Rincón de la Vieja ja Irazu vulkaanide rahvuspark. Populaarsed kohad on Arenali vulkaan, Monteverde ja Cloudi Metsad. Surfamiseks populaarsed kohad on Dominical, Tamarindo, Jaco, Mal Pais ja Santa Teresa.
Populaarsed vaatamisväärsused San José linnas on rahvusteater ja Kolumbuse-eelse kulla muuseum (Museo del Oro Precolombino).