google/wiki40b huggingface dataset:
Helmut Tarand

Helmut Tarand (ka Helmuth Tarand, aastani 1935 Helmuth Takenberg, pseudonüüm Annus Rävälä; 8. oktoober 1911 Tallinn – 1. november 1987 Tallinn) oli eesti kultuuritegelane, filoloog ja luuletaja.
Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Kaarli gümnaasiumi; õppis aastatel 1929–1936 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti ja üldist kirjandust, filosoofiat ning eesti keelt ja rahvaluulet. Ta kuulus üliõpilasseltsi Veljesto.
Aastatel 1935–1938 toimetas ta ajakirja Eesti Noorus, ta juhendas selle juures tegutsenud õpilasringi Elbumus. Aastatel 1940–1941 oli ta ajakirja Nõukogude Kultuur toimetaja. 1941. aasta suvel tegutses ta Harjumaa Omakaitses. Aastatel 1944–1945 töötas ta Ajaloomuuseumis osakonnajuhataja ja asedirektorina.
Aastal 1945 arreteeriti ta väljamõeldud poliitilise süüdistusega, aastal 1946 saadeti ta vangina Komi ANSV söekaevandusse Vorkutas, aastast 1955 oli ta samas asumisel, töötades NSV Liidu Teaduste Akadeemia Igikeltsa Uurimise Instituudis kütjana. Aastal 1956 pääses ta tagasi Eestisse, elatus Tallinnas kirjanduslikest juhutöödest. Aastatel 1962–1971 oli ta ametis Aianduse Valitsuse baasis, aastatel 1972–1986 oli ta Tallinna Pelgulinna Haigla ametnik, koostades haigla kroonikat.

Isiklikku

Tema poeg on Andres Tarand, pojapojad Indrek Tarand ja Kaarel Tarand. Õepoeg on Priit Aimla.
Kuusalu rattamaraton

Kuusalu rattamaraton on Harju maakonnas Kuusalu ümbruses toimuv rattamaraton, mis on Estonian Cupi sarja üks etappe.
2017 toimus järjekorras 4. Kuusalu rattamaraton.
Taiichi Ōno

Taiichi Ōno (大野 耐, 29. veebruar 1912 – 28. mai 1990) oli jaapani insener.
Ta oli Toyota tootmisinsener ja mitme raamatu autor. Ta kogus kuulsust Toyota tootmise tõhustamisega ja ressursside säästmisega, et Toyota jõuaks Ameerika autotööstusele järele. Sellest sai Toyota tootmissüsteemi oluline osa.
Enrique Peña Nieto

Enrique Peña Nieto (sündinud 20. juulil 1966 Atlacomulcos) on Mehhiko poliitik, 1. detsembrist 2012 kuni 1. detsembrini 2018 Mehhiko president.
Enrique Peña Nieto on hariduselt jurist.
Ta on Institutsioonilis-Revolutsioonilise Partei liige.
Aastatel 2005–2011 oli ta México osariigi kuberner.
Tuhala kalmistu

Tuhala kalmistu, esialgse nimetusega Kata kalmistu, on kalmistu Kose kihelkonnas, praeguse haldusjaotuse järgi Kata külas Kose vallas. Kalmistu on muinsuskaitse all (kultuurimälestis nr 14409).
Kalmistu vanimasse ossa maeti juba hiljemalt 1774. aasta septembris. Aja jooksul on kalmistut laiendatud nii lõuna kui ka põhja suunas. Esimene laiendus lõuna suunas tehti hiljemalt 1880. aastate keskpaigaks. Järgnes laiendus põhja suunas. 20. sajandi teisel poolel taas lõuna poole lisatud maa-ala on piiratud kuusehekiga. Kalmistu vanemad osad on ümbritsetud põhja-, lääne- ja idaküljelt maakivist müüriga. Vanima osa põhjakülje müüris on väravakabel (1864). Samuti asub kalmistu vanimas osas 18. sajandi lõpust pärinev perekonna hauakabel.  
Kalmistu edelaosas asub esimese aastatuhande esimesest poolest pärit kivikalme (kultuurimälestis nr 18025 "Kivikalme") ja idaosas asub lohukivi (kultuurimälestis nr 17997 "Lohukivi").
Kört

Kört (saarte ja läänemurdes jahuleem, lõunaeesti murretes vedel puder) on rukki-, odra- või nisujahust (jahukört), peentest tangudest, mannast või kaerahelbeist keedetud paks supp. 
Kört oli eesti talurahva seas kuni 19. sajandi lõpuni üks põhitoite. Körti keedeti veega, kuid enne söömist pandi piima peale. Ta oli soojaks toiduks, mida söödi hommikul ja lõunal kõikjal Eestis.
Tänapäeval kasutatakse kördi tegemisel pms mannat, kaerahelbeid (või peeneid tange).
Kiivertihane

Levila

Kiivertihane on Taiwani saare endeem. Paigalind.

Välimus

Vana isaslinnu laup, valjasriba, põsed ja keha alapool on kollased, pealagi ja kiivritaoline tutt on sinise läikega mustad, tuti pikemate sulgede tipud ja laik kuklal on valkjad. Selg on sinirohelise läikega nõgimust. Saba ülapoole kattesuled on mustad. Tüürsuled on sinakasmustad siniste välisservade ja valgete tippudega. Äärmiste tüürsulgede välisservad on valged. Tiivad on sinakasmustad, suurte kattesulgede servad on laialt valged, küünarsulgede ja küünrahoosulgede tipud on valged. Nukktiib ja labahoosuled on mustad. Emaslinnul on tutt lühem, selg oliivroheline, saba ja tiivad tuhmimad ning kõhul puudub must laik. Noorlind on vanalinnust heledam, sinihalli ülapoole ja valkja alapoolega. vikerkest on tumepruun.
Kiivertihane häälitseb rasvatihase moodi. Laulavad mõlemad sugupooled. Laul koosneb mitmesugustest kolmesilbilistest motiividest, iga motiivi korratakse 3–7 korda.

Elupaik ja pesitsemine

Kiivertihane elab mägede vanades lehtmetsades, bambusemetsades ja parasvöötme okasmetsades 700–2500 m kõrgusel. Teda kohtab kas üksinda, paarikaupa või väikeste salkadena puurinde keskmises osas, Ta toitub peamiselt putukatest.
Kiivertihase paaritumisaeg on aprillis. Pesa rajab ta kõrgele puuõõnsusse. Pesamaterjaliks on kuivad lehed, samblikud, sammal ja suled. Ta võib kasutada sama pesa mitu aastat järjest, lisades igal aastal uut pesamaterjali. Kurnas on 3–5 muna.
Pärast pesitsushooaega võib kiivertihane koos teiste väikeste laululindudega suuremaid seltsinguid moodustada.

Kaitse

Kiivertihane on üsna haruldane. Teda ohustab peamiselt sobivate elupaikade kadu. Umbes 11% levilast on kaitsealune maa.
Kiivertihaseid ohustavad linnupüüdjad, kes neid kauni välimuse tõttu suurel hulgal püüavad ja välja veavad.
Paul Saar (vaimulik)

Paul Friedrich Saar (7. juuni 1919 Tallinn – 5. märts 2010) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulik, soomepoiss ja tõlkija.

Elulugu

Paul Saar sündis linnamisjonäri peres. Pärast Gustav Adolfi Gümnaasiumi lõpetamist oli ta Eesti sõjaväes ja sõjakoolis. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille sulgemise järel pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist jätkas õpinguid arstiteaduskonnas.
Et vältida Punaarmeesse mobiliseerimist, oli ta Suvesõja ajal lühikest aega metsavend. Eesti iseseisvuse taotluse ja Saksa-vaenulikkuse eest saadeti ta Saksa koonduslaagrisse Tallinna Patarei vanglasse, kus ta viibis märtsist 1943 kuni maini 1944. Seejärel sõdis ta Relva-SS-üksuse koosseisus Narva rindel. Sealt õnnestus tal põgeneda, ta siirdus Soome ning astus vabatahtlikuna soomepoiste rügementi.
1944. aasta kevadest sügiseni teenis ta vabatahtlikuna Soome sõjaväes. Aastatel 1944 –1947 õppis Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. 1948. aasta algul saadeti vangina sundkorras tagasi Nõukogude Eestisse.
Paul Saar ordineeriti kirikuõpetajaks 9. mail 1948 Tallinna toomkirikus.
Aastatel 1948–1951 töötas ta EELK Vändra koguduse õpetajana ja EELK Tori koguduse hooldajaõpetajana, 1951–1953 EELK Tallinna Toompea Kaarli koguduse I pihtkonna õpetajana.
24. veebruaril 1953 arreteeris Nõukogude Liidu julgeolekuteenistus Paul Saare ja ta mõisteti sõjatribunali poolt 25 + 5 + 5 aastaks kinnipidamisele. Ta vabanes Omski vangilaagrist 26. augustil 1956.
Aastatel 1956–1967 töötas ta EELK Varbla koguduse õpetajana, 1963–1967 EELK Karuse ja EELK Hanila koguduse hooldajaõpetajana.
EELK Hageri koguduse õpetajana töötas Paul Saar aastatel 1967–1993, alates 1989. aastast oli ta ka EELK Lääne-Harju praostkonna praost.
Paul Saar oli aastatel 1979–1992 Karjalas Petroskoi luterliku koguduse hooldajaõpetaja ning alates 13. juunist 1990 kuni emerituuri jäämiseni Ingeri praostkonna praosti kohusetäitja.
Paul Saar oli Soome Sõjaveteranide Liidu Helsingi piirkonna Eesti Ühenduse juhatuse liige ja vaimuliku toimkonna esimees ning Hageri Hooldekodu hingehoidja.
Paul Saar maeti 20. märtsil 2010 Hageri surnuaeda.
Müür-raunjalg

Müür-raunjalg (Asplenium ruta-muraria) on raunjalaliste sugukonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.
Silciemsi raudteepeatus

Silciemsi raudteepeatus on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Sigulda piirkonnas Allaži vallas. Päevas peatub seal üksteist reisirongi. Peatus asub Riiast 47,5 km kaugusel. Silciemsi raudteepeatuse juures on Valga-Riia raudtee kaheteeline. Piletihinnalt kuulub peatus C tsooni.
Peatus avati aastal 1926.
Saehammasfriis

Saehammasfriis, ka saehammasornament (saksa keeles Sägezahnfries, Spitzzahnfries, ka Sägenzahnverzierung, prantsuse keeles dent-de-scie , inglise keeles sawtooth või indented moulding, itaalia keeles denti di lupo 'hundi hambad') on ehisliist, mille ornamendi moodustavad ühest servast seotud ja ruumiliselt eenduvad, otsevaates saehambaid meenutavad kolmnurgad.
Levinud ornament romaani arhitektuuris ja romaanikalt gootikale üleminekustiili ehitistes, kaunistades katuse- ja vahekarniise hoonete välisseintel ja arkaadide kaari ning portaalide arhivolte, harvem talumeid või sambabaase. Portaalidel võib esineda koos siksakfriisiga. Motiiv esineb ka mujal, näiteks moodustab ta rikkaliku dekoori Ammani tsitadellis asuva Omaijaadide palee vastuvõtusaalis Jordaanias.
20. sajandi arhitektuuris on saehammasfriisi motiivi kasutatud art deco ja ekspressionistlikus stiilis ruumikujunduses ning ehitiste välisdekooris. Eesti arhitektuurist on parimad näited riigikogu hoone istungitesaali saehammaskarniis ja teravnurksete saehambamotiividega aknapalendid.

Sõnavara

Seda ornamenti on nimetatud mõnes allikas koerahambafriisiks (dog-tooth) ja siksakfriisiks (cheveron).
Metallehistöös (näiteks sõlgede, sõrmuste kaunistusena) kannab saehambataoline sakiline ornament nimetust hundihammasornament.
Rudy Youngblood

Rudy Youngblood (sündinud 21. septembril 1982) on indiaani päritolu USA meesnäitleja. Ta on mänginud filmis "Apocalypto" Jaguar Paw'd.
Töörahva Ühine Väerind

Töörahva Ühise Väerinna tegevuse lõpp

149 protsessil kuulutati Töörahva Ühine Väerind riigivastaseks relvastatud organisatsiooniks ja erakonna liikmed karistati parteisse kuuluvuse ja riigipöörde kavandamise eest.
Monroe maakond (Arkansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1829. aastal.
Teenuse mõis

Teenuse mõis (saksa keeles Stenhusen) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Mõis rajati 16. sajandil vasallilinnusena. Praegu säilinud peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. 1905 peahoone põles ja see taastati muudetud kujul.
Brenguļi

Ajalugu

Brenguļit on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1424, mil  toonane Liivi ordu maameister Bernhard von der Borch läänistas sealsed maad Wrangellidele. Aastal 1788 jagas Katariina II Brenguļi mõisa kaheks. Jaunbrenguļi mõis (Neu-Wrangelshof) läks Osten-Sackenite valdusesse, Vecbrenguļist (Alt-Wrangelshof) sai aga riigimõis. Aastal 1817 omandasid esimese mõisa Transehed. Aastal 1920, mil viidi läbi agraarreform, kuulus see ornitoloog Nikolai Heinrich von Transehele.
Mõlema mõisasüdame juurde tekkisid asulad (Vecbrenguļi ja Jaunbrenguļi), mis olid eraldi külad veel aastal 1940. Aastal 1924 rajati Abulsi jõele hüdroelektrijaam. Nõukogude ajal sai Brenguļist külanõukogu ja kolhoosi «Abuls» keskasula.
Velise vasallilinnus

Velise vasallilinnus (saksa Schloß Felx või Schloß Felcks) oli keskaegne linnus Vigala kihelkonnas Velisel. Linnus kuulus Saare-Lääne piiskopi vasallidele Uexküllidele.
Velise vasallilinnus rajati tõenäoliselt 14. sajandil.
Linnus rajati Aravere oja ääres paiknevale kõrgendikule. Vallikraavide rajamisega ümbritseti kõrgendik igast küljes veetõketega. Velise vasallilinnus kujutas endast tornlinnust, mille küljepikkus oli üle 20 meetri. Pealinnust ümbritses ilmselt ka kivist eeslinnus ning puittara.
Liivi sõja ajal 1560. aasta septembris põletasid venelased linnuse maha.
Linnust hiljem ei taastatud ja see jäi varemeisse. 19. sajandil rajati linnuse varemetele Velise mõisa härrastemaja. Selle ehitamisel kasutati ära linnuse tervemaid müüriosi.
Franciscuse loodud piiskopkonnad

Paavst Franciscuse moodustatud roomakatoliku piiskopkonnad, eksarhaadid ja eparhiad Aafrikas, Aasias, Euroopas, Lõuna-Ameerikas, Põhja-Ameerikas ning Okeaanias.
Haanja-Plaani Püha Nikolai kogudus

Haanja-Plaani Püha Nikolai kogudus oli Võrumaal Plaani külas aastatel 1846–1962 tegutsenud õigeusu kogudus. Kogudus kasutas Plaani Püha Nikolai kirikut.

Ajalugu

Haanja-Plaani õigeusu kogudus avati 14. märtsil 1846, mil valmis pühakoda. Kiriku pühitses püha Nikolai auks Pihkva piiskopkonna Riia vikaarpiiskop Filaret (Gumilevski). 31. märtsil 1846 pühitses ta Haanja-Plaani Püha Nikoli koguduse esimeseks preestriks Pihkva Vaimulikus Seminaris vaimuliku hariduse omandanud Joann Žemtšužini. 1925. aastal oli koguduses 500 inimest. Haanja-Plaani kogudus lõpetati 1. veebruaril 1962 ja Munamäe sovhoos hakkas kirikut kasutama viljaaidana. 
Plaani Püha Nikolai kirik on tagastatud Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, kogudust ei ole veel taastatud.
Apparat Organ Quartet (album)

Lugude nimekiri

1. "Romantika" – 4:44

2. "The Anguish of Space Time" – 6:10

3. "Cruise Control" – 3:38

4. "Ondula Nova" – 5:27

5. "Global Capital" – 5:23

6. "Stereo Rock & Roll" – 4:17

7. "Seremonia" – 5:00

8. "Charlie Tango #2" – 7:24

9. "Sofðu Litla Vél" – 5:29
Kulautuva

Ajalugu

Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1364 Marburgi Wigandi kroonikas (Kalanten). Toona asus see leedulaste Paštuva muinasmaakonnas. Varasemad nimekujud on veel Galanten (1370) ja Golanten (1372). Arvatakse ka, et alevi all asuval Nemunase jõe saarel sõlmisid Vytautas ja ristisõdijad aastal 1398 rahulepingu. Aastast 1578 pärineb nimekuju Колотово. XV sajandil rajati Kulautuvasse karjamõis. Aastal 1610 kasutati asula kohta nimekuju Kolotovskis, mis oli kasutusel aastani 1854, mil võeti kasutusele tänapäevane nimekuju,
XX sajandi alguses tekkis sinna suvitusasula. Alevi väljaehitamise kavandasid kolonelleitnant Vytautas Augustauskas ja arhitekt Jonas Kova-Kovalskis. Asula tänavad kavandati pärnadest ja robiiniatest alleedena. Aastal 1932 ehitati sinna kirik (algselt oli kabeli staatuses), mis aga aastal 1912 maha põles.
3. augustil 1946 sai Kulautuvast linn. Nõukogude ajal ehitati Kulautuvasse kultuurimaja, sanatoorium „Kregždutė“ ja tuberkuloosidispanser. Samuti peeti seal kaunase rajooni laulupidusid (aastast 2005 rajooni laulu- ja tantsupidusid). Aastail 1993–1996 leiti linna ümbrusest viis aaret. Aastal 2003 muudeti linn aleviks.
Võru

Asend ja loodus

Võru asub Otepää kõrgustiku ja Haanja kõrgustiku vahel kulgevas, suures osas mandrijää sulavete uuristatud Hargla orundis. Linna territooriumil asub kolm järve – Tamula järv (229 ha), Kubija järv (15,9 ha) ja Kubija Veskijärv (1,7 ha). Lisaks piirneb Võru linn Nöörimaa linnaosas Mustjärvega. Tamula järvest on väikese Vahejõe kaudu olemas ühendus Vagula järvega. Loodest ja põhjast piirab linna Võhandu jõgi.
Võru kliima on mõõdukalt mandriline. Kõige soojema kuu keskmine õhutemperatuur on 18 °C, kõige külmema kuu keskmine õhutemperatuur −5,1 °C. Võrus on mõõdetud Eesti soojarekord 35,6 °C, mis registreeriti 11. augustil 1992. Sademeid on keskmiselt 665 millimeetrit aastas.

Majandus

Tähtis majandusharu on tööstus. Töötleva tööstuse 20 ettevõttes töötas 2015. aastal ligikaudu 900 töötajat ning nende ettevõtete käive oli umbes 80 miljonit eurot. Traditsiooniliselt on tähtsamad kohalikul toormel baseeruvad tööstusharud: toiduaine- ja puidutööstus (sealhulgas mööblitööstus). Toiduainetetööstuse ettevõtted annavad umbes 80% käibest. Suurimad on Valio Eesti Võru Juustutehas, mille käive oli 2012. aastal 37 miljonit eurot ja Cristella VT pagaritööstus käibega 17,9 miljonit eurot.
Tegutseb rõivaste, jalatsite, metallitoodete, ehitusmaterjalide tootmise ettevõtteid.

Haridus

Võrus tegutseb kaks gümnaasiumi: Võru Gümnaasium, Võru Täiskasvanute Gümnaasium ning kolm põhikooli: Võru Kesklinna Kool, Võru Kreutzwaldi Kool ja erivajadustega õpilastele mõeldud Võru Järve Kool. Võru Vene Põhikool suleti 14. juulil 2010.
Hans Pöögelmanni ausammas

Hans Pöögelmanni ausammas oli mälestussammas Tallinnas, tänapäevase Lembitu pargi alal.
Samba tegid skulptorid Arnold Alas ja August Vomm. Sammas avati 1961.
Sammas võeti maha 1992.
Lõuna-Ameerika manner

Lõuna-Ameerika on manner läänepoolkeral. 
Lõuna-Ameerika asub tervikuna läänepoolkeral. Tema põhjaosa läbib ekvaator. Mandritest on ta ühendatud Põhja-Ameerikaga (Panama maakitsuse kaudu). Lõuna-Ameerikast itta jääb Atlandi ookean, läände Vaikne ookean.
Mandri pindala on 17,84 miljonit km² (ligi 3,5% Maa pindalast). Elanike arv on 422,5 miljonit (2016).

Pinnamood

Piki mandri läänerannikut kulgev Andide mäestik on maailma pikim.

Vetevõrk

Suurim jõgi on Amazonas, mis on ühtlasi ka maailma veerohkeim ja pikemate hulka kuuluv jõgi. Pikemad jõed on veel Paraná, Tocantins ja Orinoco.
Laupäevak

Laupäevak ehk subotnik (vene keeles субботник, sõnast суббота 'laupäev') oli Nõukogude Venemaal ja Nõukogude Liidus laupäeviti korraldatud hoogtööüritus. Selle traditsioon pärineb oktoobrirevolutsiooni järgsetest ühistööaktsioonidest. Laupäevakute kõrval korraldati ka pühapäevakuid ehk voskresnikuid (vene keeles воскресник, sõnast воскресенье 'pühapäev').
Esimene ajaloos registreeritud laupäevak toimus 12. aprillil 1919, mil 15 vabatahtlikku kogunes laupäeval tööle Moskva-Kaasani raudtee Moskva-Sortirovotšnaja depoosse.
Kalasilm

Kalasilm (inglise fisheye) on ülilaia pildinurgaga (kuni 180º) lainurkobjektiiv, mida kasutatakse pildistamisel panoraamsete, poolkerakujuliste jt moonutatud perspektiiviga kujutiste saamiseks.
Kuusalu viadukt I

Kuusalu viadukt I (silla number: 31) on viadukt Tallinn–Narva maantee 41. kilomeetril Kuusalu alevikus Kuusalu liiklussõlmes. Viadukt asub maantee esimesel sõiduteel (Narva suunas). 
Viadukt on ehitatud aastal 1980, renoveeritud viimati aastal 2005. Silla pikkus on 59,4 m, silla laius on 19 m, sõidutee laius sillal on 17 m.
Moskoviidid

Mõiste

Mõiste "moskoviidid" ei tähenda kõiki venelasi, vaid rõhutab nende erinevust näiteks novgorodlastest, pihkvalastest, litviinidest ja russidest. Eesti keeles ei tähenda termin ka tänapäeva moskvalasi. Mõistel puuduvad eesti keeles sünonüümid – ei ole ühtegi alternatiivset sõna, mis tähendaks sama asja.

Sõimusõna

Sõna "moskoviidid" kasutatakse varieeruvalt ka sõimusõnana Moskva valitsusele lojaalsete kodanike suhtes.
Goj

Goj (heebrea keeles גוי, mitmuses gojim, גוים /גויים) on Tanahis kasutatav mõiste mittejuutide kohta. 
Vanades Piibli tekstides (nagu Vana Testament) kasutati mõistet goj kirjeldamaks erinevaid rahvaid juutide ümber, teistesse keeltesse on goj tihti tõlgitud 'rahvas'. Kuna Juudamaa ümber elanud rahvad olid tavaliselt polüteistlikud, on terminit tõlgitud ka 'paganad'.
Goj ja gojim on enamasti olnud neutraalsed sõnad, kuigi vahel kasutatakse neid sõnu ka negatiivsena.
Harjumaa Omavalitsuste Liit

Harjumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Harju maakonna omavalitsusi.
Liidu esialgne põhikiri kinnitati 10. detsembril 1992 maavanem Mati Zernandi korraldusega nr 1239 ja organisatsioon registreeriti Harju maakonna ettevõtteregistris 29. detsembril 1992.
Liidu teine põhikiri registreeriti Harju maavanema 5. juuli 1994 korraldusega nr 501.
Liidu kolmanda põhikirja kinnitas volikogu oma 27. augusti 2003 otsusega nr 17.
Neljas põhikiri kinnitati volikogu 17. mai 2006 otsusega nr 14 ning muudeti 17. veebruari 2007 otsusega nr 2.
Ristna (laev 1957)

Soome merejõududes

Laev ehitati 1957. aastal Soome mereväele miinitraaleriks ja kandis nime Rihtniemi ning pardatähist 52. Tegemist oli tugeva ja merekindla alusega.
1979. aastal tehti laevale põhjalikud ümberehitused, mis andis võimaluse tegutseda patrull-laevana. Laev sai oma aja kohta tugeva lähi-õhutõrjetõrjevõime ja ka allveetõrjevõime. Muu hulgas on ehitatud ümber ka algselt avatud ülemine sild.

Eesti Mereväes

1999. aastal kinkis Soome Rihtniemi ja ta sõsarlaeva Rymättylä Eesti mereväele, kus nad said vastavalt nimedeks Ristna ja Suurop. Ristna sai pardanumbri P422. Laevad kuulusid Miinilaevadivisjoni ja neid kasutati ajateenijate väljaõppeks.
Ristna oli Eesti mereväe esimene laev, mis sai õiguse kanda ühe kohaliku omavalitsuse vappi. 2000. aasta 24. aprillil toimus Hiiumaal Lehtma sadamas pidulik vapi annetamise tseremoonia ning sellele järgnev koostöölepingu allakirjutamine. See andis õiguse Ristnal kanda Kõrgessaare valla vappi ja tutvustada valda erinevates sadamates, mida külastatakse. Seega oli taaselustatud vana sõjalaevadele vapi annetamise tava. Esimese algatuse mereväe suhtes tegid Hiiu maavalitsus ja Kõrgessaare vald soovides, et annetatud vapp oleks õnnetäheks laevale.
24.-27. juulini 2003 osales Ristna Kotka merepäevadel. Laeva komandöriks oli sel ajal leitnant Toivo Arumäe.
2005. aastal arvati Ristna koos sõsarlaevaga mereväe nimekirjast välja ja anti üle Eesti Sõjamuuseumile. Relvastus demonteeriti.

Teenistuse pikendamine õppelaevana

Pärast mõneaastast seismist laev korrastati ning võeti Kaitseliidu Tallinna maleva Meredivisjoni ja mereväekooli koostöös 2010. aastal uuesti kasutusele õppelaevana. Vööritekile paigaldati 2011. aastal uus 23mm õhutõrjekahur.
Laeval said väljasõitude käigus head praktikat paljud mereväe kadetid ja merekaitseliitlased. Juunis 2011 külastas Ristna Narva-Jõesuud, kus kohalikel oli avatud sõjalaeva vastu suur huvi - päeva jooksul käis laeval u 300 külalist. Samal aastal külastati esimese Eesti sõjalaevana Kihnu saart, kus laeva külastas ka Kihnu Virve perega.
Seoses jätkuva amortisatsiooniga ja mereväe piiratud võimalusega laeva investeerida (laev kuulus endiselt ametlikult sõjamuuseumile), tõstatus 2014. aastal taas Ristna seismajätmise küsimus. Laev vajanuks kulukat remonti. Muuhulgas oli liiga ära kulunud kere. Vahendeid laeva eluea pikendamiseks ega käigushoidmiseks ei soovinud aga eraldada ei kaitsevägi ega ka kaitseliit. 27. märtsil 2015 tegi Ristna viimase ametliku meresõidu ja sildus Lennusadamas, kus toimus pidulik lõputseremoonia. Sama aasta suvel tegi Eesti Meremuuseum laevaga siiski omal algatusel veel ühe väljasõidu Prangli saarele.
2015. aasta sügisest kuni 2017. aasta sügiseni kasutasid Ristnat Lennusadamas Tallinna maleva merenoorkotkad kooskäimise kohana ja õppe-baasina.
Haisev vaiguputk

Kirjeldus

Haisev vaiguputk on 1–3 meetri kõrguseks kasvav mitmeaastane rohttaim. Vars kujuneb taimel alles 6.–9. eluaastal. Haisva vaiguputke lehed on suured, õied liitsarikõisikuna. Taime juurikas on üsna jäme.

Levik

Haisvat vaiguputk kasvab looduslikult Ees-ja Kesk-Aasia mägisteppides.

Toimed ja näidustused

Hiina meditsiinis on juba 7. sajandil kasutatud vaiku närvinõrkuse korral.
Afganistanis on kasutatud kuivatatud vaigu kuumaveeleotist suukaudselt hüsteeria, köha ja haavandite korral.
Egiptuses on kuivatatud juure kuuvaveeleotist kasutatud suukaudselt spasmide korral, diureetilise ja ussidevastase ning valuvaigistava vahendina.
Saudi Araabias on kuivatatud vaiku kasutatud läkaköha, astma ja bronhiidi korral.
Brasiilias on haisva vaiguputke kuivatatud lehtede vesiekstrakti kasutatud meeste poolt afrodisiaakumina.
Taime saadusi peetakse efektiivseks vahendiks mitmete seedekulgla häirete ja haiguslike seisundite, nagu seedehäirete, kroonilise gastriidi, puhituste (imikutele ei soovitata) korral.
Vaigu segud evivad mitmesuguseid toimeid ka naiste organismis, 12 sentigrammi praetuna selitatud võis (ghee) segatuna 120 grammi värske kitsepiima ja 1 supilusikatäis meega ja sissevõetuna 3 korda päevas 1 kuu vältel soodustab hormooni progesteroon eritumist.
Taimesaaduste kasvajavastase toime kohta (toime vähirakkudele) pole selge, rakukultuurides ilmutas kuivatatud taime etanooliekstrakt (90%) aktiivsust inimese lümfotsüütidele. Mitmetes teistes uuringutes on saadused avaldanud teatavat toimet mitmele vähirakuliinile.
Teaduslikult on tõestatud asaföötida reflektoorne mõju seedekulglale.
Ferula assa-foetida vesiekstraktid evivad bakteri-, põletiku- ja diabeedivastaseid toimeid. Diabeeti põdevatel Wistari rottidel kiirendas vaigu vesiekstrakt diabeetiliste haavandite paranemist.