google/wiki40b huggingface dataset:
MMS

Eestis

Eestis pälvis MMS-i propaganda esmakordselt avalikkuse tähelepanu 2009. aastal, mil eesti keeles ilmus Robert O. Youngi ja Shelly Redford Youngi raamat "pH ime: tasakaalusta oma toitumist, paranda oma tervist" (tõlkija Raili Puskar, eessõna Riina Raudsik, kirjastus Balti Raamat). Lisaks MMS-i lahusele soovitas raamat juua ka vesinikperoksiidi ehk vesinikülihapendit, mis on tuntud tugeva pleegitusainena. Raamatu ilmumise järel tuli kõnesid ka mürgistusteabekeskusesse ning mürgistusteabekeskus, kiirabi ja Tartu Ülikooli toksikoloogid tegid ajakirjanduses ühisavalduse, milles palusid inimestel kloordioksiidi või vesinikülihapendi lahuseid mitte mingil juhul juua ega muul moel manustada.
Taas tõusis MMS ajakirjanduse huviorbiiti 2015. aastal seoses avalikkusele suletud Facebooki grupiga, kus propageeriti nii "lahjendatud" MMS-i lahuse joomist kui ka lastele jootmist. Grupi eestvedajateks nimetas ajakirjandus TTÜ töötajat Merili Kukuškinit ja Jaanika Veskit. Grupis osalenud Jüri aleviku perearst ja tervisekeskuse juhataja Riina Raudsik nimetas ennast vaid vaatlejaks ja eitas MMS-i propageerimist, vaatamata varem raamatule "pH ime" kirjutatud eessõnale. See Facebooki grupp suleti viimaks 2018. aasta septembris, kui see oli kasvanud juba ligi 8000-liikmeliseks.
Nagu mujalgi, on ka Eestis MMS-i reklaamis kasutatud otsest valet ja keemiliselt ebapädevaid väiteid. Näiteks on MMS-i propageerija Merili Kukuškin väitnud: "MMS ei olegi mürgine, MMS on ju kõigest lauasool ja vesi," ning kinnitanud, et MMS-i efektiivsus vähiravis on 90% ("Samamoodi vähk, nagu te juba teate, on väga lihtsasti ravitav."). Kukuškini sääraseid väiteid kommenteeris uudisteportaal Delfi nii: "Olgu täpsustatud, et lauasool ehk keedusool on naatriumkloriid, mitte kloordioksiid, ja arvestades, et Kukuškin on (tootmistehnika) doktorikraadiga inimene, on ebatavaline, et ta sellise vea teeb."
On ka teada, et Kukuškin on seotud MMS-i Eestis müüva ettevõttega OÜ Organic Care.
Seoses vajadusega kaitsta lapsi mürgituste eest avaldasid protesti ja tunnistasid vajadust MMS-i levikut takistada paljud tervishoiutöötajad, ajakirjanikud ja poliitikud.
Kloordioksiidi levitamise ja tarvitamise asjaolude väljaselgitamiseks algatas politsei väärteomenetluse.
MMS-ile, sellega tihti samaaegselt tarbitavale DMSO-le (dimetüülsulfoksiid) ning muudele sarnastele mürgistele ühenditele raviomaduste omistamine ja nende ravimina müümine on karistatav. Samuti loetakse selliste ainete lastele manustamine lapse väärkohtlemiseks.
Eestis on püütud MMS-i müüa ka seeläbi, et toote pakenditel keelatakse aine seespidine tarvitamine, aga inimesi juhendatakse, et need sildid on mõeldud vaid selleks, et Terviseamet ei saaks algatada järelevalvemenetlust ning soovitatakse ainet siiski sisse juua. Nii on seda veebipoes müüdud kui "mineraalset suuloputusvahendit" ning see on ametlikult registreeritud kosmeetikatootena.
Reussi jõgi

Reussi jõgi ehk Reuss (vanemas kirjaviisis Reuß) on jõgi Šveitsis.
Reuss algab Alpidest. Andermattis laskub Reussi orgu tee Sankt Gotthardi kurult. Seal pöördub Reuss põhja ning läbib raskesti läbitava Schölleneni kuristiku. Allpool Reussi org laieneb ja jõgi voolab läbi Uri, suubudes Vierwaldstättersee Ursereni lahte. Reuss voolab järvest välja Luzernis ja suubub parempoolse lisajõena Aare jõkke.
New Plymouth

New Plymouth on linn Uus-Meremaa Põhjasaare läänekaldal Taranaki ringkonnas.
See nimetati Plymouthi linna järgi Inglismaal, kust esimesed asustajad 1841. aastal tulid.
Linnas elab 52 500 inimest.
Palu vald

Palu vald (saksa keeles Pallo) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sargvere vallaga.
Marek Järvik

Marek Järvik (sündinud 26. veebruaril 1977) on Eesti filosoof. Tema peamine uurimisvaldkond on eetika, sealhulgas keskkonnaeetika.
2001. aastal kaitses Marek Järvik Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "Õigused õiguse alusena: moraalikriitiline õiguse põhjendamine" (juhendajad Eero Loone ja Margit Sutrop).
Ta on pidanud Tartu Ülikoolis loenguid sotsiaal- ja poliitilisest filosoofiast.
Eric Jacobson

Eric Jacobson (sündinud 25. juulil 1970) on Ameerika Ühendriikide nukunäitleja.
Skye

Skye (inglise; gaeli An t-Eilean Sgitheanach) on Sise-Hebriidide suurim saar.
Pindala 1740 ruutkilomeetrit. Suurbritanniast eraldatud kitsa väinaga. Saar on mägine, kõrgus kuni 1009 meetrit.
Saarel elab umbes 9200 inimest, suurim asula on Portree.
Kahkjas tutik

Kahkjas tutik (Orthotrichum pallens) on tutiku perekonda kuuluv samblaliik.
Seda sammalt leidub puutüvedel, harva ka graniidil.
Varastatud kohtumine

Süžee

Ida-Virumaalt pärit Valentina vabaneb vanglast ja pöördub tagasi Eestisse. Ta on lastekodus kasvanud ja ei tea oma vanematest midagi. Oma pojast Jürist on ta aastaid tagasi loobunud ja poiss on lapsendatud. Nüüd aga asub ta oma poega otsima. Lõpuks leiab ta oma poja Tartust, kus see elab heal järjel kultuurses eesti perekonnas. Valentina saab aga aru, et Jüril on kasuperes parem elada kui koos oma päris emaga.
Sangaste kirik

Sangaste Andrease kirik on kirik Sangastes Valga maakonnas. Seda kasutab Sangaste Püha Andrease kogudus.
Kiriku geograafilised koordinaadid on 57° 55′ 33″ N, 26° 20′ 1″ E.

Ajalugu

Esimest korda on kirikut mainitud 1379. aastal. Hiljem sai see sõdades kannatada, kui see purustati nii 1582. kui 1630. aastal. Puutumata ei jäänud kirik ka Põhjasõja käigus, kui see 18. juulil 1702 maha põletati. Selle asemele püstitati ajutine puidust kirik kuni 1742 valmis tänaseni säilinud kivikirik, mis on pühendatud Püha Andreasele.
1861. aastast pärinevad pikihoone ja altariruumi kujundus ning siis sai ka peauks klassitsistlikule stiilile omase segmentfrontooni ja toskaana pilastrid. Puidust uusbarokne viilutorn ehitati 1873. aastal. Kristust ristil kujutav altarimaal "Kolgata" on valminud Münchenis 1883. aastal.
Kiriku praegune orel on ehitatud vendade Kriisade poolt 1924. aastal ning sellel on 2 manuaali ja 24 registrit.
Taju fenomenoloogia

"Taju fenomenoloogia" (Phénoménologie de la perception) on Maurice Merleau-Ponty tuntuim ja mahukaim teos. See ilmus 1945.
Trilateraalne komisjon

Trilateraalne komisjon (Trilateral Commission, kolmepoolne komisjon) on 1973. aastal David Rockefelleri initsiatiivil loodud eraorganisatsioon, mille koosseisu kuulub üle 300 eraisiku Euroopast, Põhja-Ameerikast ning Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast.

Eesmärk

Komisjoni eesmärgiks on tihedam koostöö kolme regiooni – Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani – vahel.

Vandenõuteooriad

Mitmed vandenõuteooriad on kahtlustanud Trilateraalset komisjoni salajastes võimuambitsioonides.
Sara Lenninger

Sara Lenninger on rootsi semiootik.
Ta töötab Kristianstadi Ülikoolis. Tema erialaks on arengu- ja visuaalsemiootika, ning kognitiivsemiootika laiemalt. Pikka aega töötas ta Lundi Ülikoolis kognitiivsemiootika uurimisgrupis, mida juhtis Göran Sonesson.

Töid

Lenninger, S. (2012). When Similarity Qualifies as a Sign : A Study in Picture Understanding and Semiotic Development in Young Children. Lund University. Dissertation.
Sokolov (perekonnanimi)

Sokolov on vene päritoli perekonnanimi. Nime naissoo vorm on  Sokolova. See on tuletatud sõnast сокол 'pistrik'.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sokolov 582 inimesel: 554 mehel või poisil ja 28 naisel või tüdrukul. Perekonnanimede levikult on Sokolov meeste puhul 50. kohal. Nimi Sokolova oli 618 naisel või tüdrukul. Perekonnanimede levikult oli Sokolova naiste puhul 51. kohal.
Priit Kolbre

Priit Kolbre (17. veebruar 1956 Tallinn – 18. juuni 2006 Helsingi) oli Eesti diplomaat.

Haridus

Kolbre lõpetas 1979. aastal majandusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegu Tallinna Tehnikaülikool). 
Aastal 1986 kaitses ta Eesti NSV  Teaduste Akadeemia juures kandidaadikraadi majandusteaduste alal. 
Aastal 1991 lõpetas Priit Kolbre ka Eesti Diplomaatide Kooli selle esimeses lennus.

Ametikohad

Enne Välisministeeriumisse tööle minekut oli Priit Kolbre Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) dotsent ja kateedrijuhataja.
Aastal 1990 asus Kolbre välisminister Lennart Meri kutsel tööle Välisministeeriumisse. Aastatel 1994–1998 oli ta Välisministeeriumi asekantsler välismajanduspoliitika alal. Aastatel 1998–2002 oli ta suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 2002–2005 oli ta välisministeeriumi kantsler, samal ajal mitteresideeriv suursaadik Püha Tooli juures. Aastal 2005 akrediteeriti ta suursaadikuks Soome Vabariiki.

Teened

Kolbre pidas  Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise läbirääkimisi, Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi ja Euroopa lepingu läbirääkimisi. 
Kantsleriks sai Kolbre pärast välisminister Kristiina Ojulandi ja eelmise kantsleri Indrek Tarandi vahel tekkinud skandaalset konflikti, mille tagajärjel Tarand lahkus. Välisminister Urmas Paeti sõnul suutis Kolbre kantslerina leevendada Ojulandi ja Välisministeeriumi ametnikkonna vahelisi pingeid.
Suursaadikuna Soomes pälvis Kolbre tähelepanu 1. detsembril 2005. aastal Tuglase seltsis peetud loenguga, milles ta kritiseeris teravalt Soome meediat, mis oli Kolbre arvates ebaõigelt kajastanud Eesti firma Tallink tegevust reovete merre pumpamisel.

Surm

Priit Kolbre leiti 2006. aasta 19. juunil Helsingi Vantaa lennuvälja parklast käivitatud mootoriga autost surnuna. Lahkamisel leiti, et surma põhjuseks olid ootamatult ilmnenud terviseprobleemid. Tõenäoliselt ütles üles süda.
Vargus

Varguse analoog loomadel

Mõni pingviin püüab pesa ehitamiseks vajalikke kivikesi võtta teise pingviini pooleli olevast pesast.
Näiteks koguvad mõned linnud talveks tammetõrusid oma peidupaika. Kui liigikaaslane selle avastab, "varastab" ta selle tühjaks. Seda arvestab ka tõrude peitja ja jälgib peitmise ajal hoolega, et võimalikud vargad peitmist ei näeks.
Raimund Preem

Elulugu

Raimund Preem oli raamatupidaja poeg.
Lõpetas 1936 Narva 1. Gümnaasiumi, 1940 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna. Oli 1941 TÜ astronoomia kateedri vanemlaborant, 1942–43 TÜ füüsika instituudi abiassistent, 1944 teaduslik stipendiaat matemaatikas, 1944–49 TÜ teoreetilise füüsika kateedri assistent, 1949–50 vanemõpetaja, 1951–53 Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumi füüsika ja matemaatika õpetaja, 1953–54 EPA kõrgema matemaatika kateedri õppeülesande täitja, 1954–55 Tartu Tähetorni vanemlaborant, 1955–57 TÜ geofüüsika, teoreetilise mehaanika ja teoreetilise füüsika kateedrite õppeülesande täitja, 1957–67 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika labori nooremteadur, 1967–71 peainsener, 1971–86 teoreetilise füüsika sektori vaneminsener. Lugenud TÜ-s elementaar- ja kõrgemat matemaatikat, teoreetilist mehaanikat, teoreetilist füüsikat jt kursusi.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: teoreetiline ja matemaatiline füüsika; tegelenud ka kvantmehaanika ja tahkiseteooriaga, astronoomia ning kosmoloogia küsimustega. Avaldanud töid tahkiseteooriast (oli üks kristallide lisandtsentrite ja nendega seotud füüsikaliste protsesside teooria loojatest 1960. aastail), huvipakkuvad on tema loodud teooria gravitatsioonikonstandi kasvamisest ja elektrivõnkesiirete teooria. Nõukogude Eesti preemia (1965, kollektiivis). 14 teadustrükist.
Karl Treffner

Karl Treffner (sündinud 1926 Viljandimaal Orikal) on Austraalias elav eesti ettevõtja, Eesti haridustegelase Hugo Treffneri sugulane.
1944. aastal lahkus Karl Treffner Teise maailmasõja survel Eestist ning on hiljem tegutsenud Austraalias ärimehena. Ta on Hugo Treffneri Gümnaasiumi vilistlaskogu liige. Alates 2002. aastast on ta võimaldanud kaheksal treffneristil õppida ühe õppeaasta Immanueli Kolledžis Austraalias, ta on ka toetanud HTG koolilõunaid.
2014. aastal otsustas Tartu linnavalitsus anda Karl Treffnerile linnale osutatud eriliste teenete eest aumärgi Tartu täht.
Rooma La Sapienza Ülikool

Rooma Sapienza ülikool (ka La Sapienza ülikool; itaaia keeles Università degli Studi di Roma La Sapienza) on ülikool Itaalias Roomas.
Ülikool asutati 1303.
Ülikoolis õpib üle 111 000 üliõpilase (2016).
Jakov Agranov

Jakov Saulovitš Agranov (vene: Яков Саулович Агранов, sünninimega Jakov Saulovitš Sorenson; 12. oktoober 1893 Tšatšersk – 1. august 1938 Kommunarka) oli tšekist, NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse riikliku julgeoleku 1. järgu komissar ja rahvakomissar Genrihh Jagoda asetäitja. Ta oli Nõukogude poliitiliste repressioonide ja stalinistlike lavastatud kohtuprotsesside üks peamisi organisaatoreid.   
Ta fabritseeris nn "Tagantsevi vandenõu" ja lavastas Moskva kohtuprotsesse. Lisaks korraldas ta Stalini puhastuste ajal Leningradis massilisi arreteerimisi ja hukkamisi. Ta oli üks Sergei Kirovi tapmisega seotud võtmefiguuridest 1. detsembril 1934 Smolnõis. Ta oli väga lähedane nii Jagodale kui ka Stalinile.

Elulugu

Agranov sündis Tšatšerskaja külas Mogiljovi kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Homieli oblastis) juudi kaupmehe peres. Ei ole andmeid, et tal oleks haridust olnud rohkem kui neli klassi. 1912. aastal liitus ta sotsiaaldemokraatide-bolševikega. 
Esimese maailmasõja ajal oli ta tervis nii vilets, et oli vabastatud sõjaväekohustusest. 
1919. aastast oli ta Tšekaa julgeolekutöötaja. Tema kureerida oli intelligentide ja vanade bolševike tegevuse jälgimine.
Ta oli üks peamine Kroonlinna ülestõusule järgnenud kohtuprotsesside ja uurimise korraldaja. Tema roll on väga suur nn "Tagantsevi vandenõu" uurimisel, mille tulemusel lasti maha 87 inimest, nende seas ka luuletaja Nikolai Gumiljov.
Ta juhtis "Antonovi mässu" ehk talupoegade ülestõusu mahasurumisele järgnenud ülekuulamisi.
Kui 1922. aastal otsustati tippintelligendid Nõukogude Liidust välja saata, siis vastutas Agranov väljasaatmisnimekirjade koostamise eest.
Lisaks arvatakse, et Agranov on otseselt Vladimir Majakovski tapmise taga. 
Kui 1934. aasta 1. detsembril Leningradis Smolnõis tapeti Sergei Kirov, siis Agranov määrati mõrva uurimist juhtima. Talle anti ülesandeks Leningradis läbi viia massilisi repressioone. Ta määrati selleks ajutiselt Leningradi NKVD etteotsa. Kirovi protsessi tulemusena lasti maha 14 inimest, kuid Agranovi käsul koostati nimekiri veel inimestest, kes ei "ärata poliitilist usaldust". Need inimesed saadeti 10 päeva jooksul Leningradist välja. Kokku kuulus väljasaadetute hulka enam kui 11 000 inimest. 
Ta valmistas ette protsessi, kus peamisteks süüalusteks olid Grigori Zinovjev ja Lev Kamenev.
1937. aasta mais saadeti ta keskaparaadist Nikolai Ježovi korraldusel minema Saratovi NKVD juhiks. 
1938. aastal ta arreteeriti ning teda süüdistati selles, et ta on üks peamine trotskistliku organisatsiooni juht. Varem ise kohtuprotsesse fabritseerinud Agranovist sai sama süsteemi ohver. Ülekuulamisel tunnistas ta end süüdi. 1. augustil 1938 lasti ta maha.
Hispaanlased

Hispaanlased (endanimetus españoles) on romaani rahvas Pürenee poolsaarel, Hispaania põhirahvastik. 
Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on hispaanlased olnud katoliiklased.
Hispaanlased on välja kujunenud muistsete põliselanike ibeeride segunemisel keltide, roomlaste, germaani hõimude ning araablaste ja berberitega. 
Alates 16. sajandist Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse välja rännanud hispaanlastest on kujunenud enamik tänapäeva Ladina-Ameerika rahvusi.

Hispaanlase mõiste

Ametlikult loetakse Hispaanias hispaanlasteks kõiki Hispaania kodanikke. Tegelikult peavad Hispaanias elavad vähemusrahvused (katalaanid, baskid jt) ennast siiski esmajoones oma rahvuse liikmeteks.
Anete

Anete on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 331. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Anete 423 naisel.
Ferdinand Laurberg

Ferdinand Laurberg (8. märts 1904 Vihterpalu, Harjumaa – 9. oktoober 1941 Tallinn) oli eesti jää- ja jalgpallur.
Ta oli kuuekordne Eesti meister jääpallis (1928–1932 ja 1935).
Ta kuulus Eesti jääpallikoondisse.
Susan Wolf

Susan R. Wolf (sündinud 1952) on USA filosoof, kes on töötanud peamiselt moraalifilosoofia ja tegevusfilosoofia alal. Tema artikkel "Moral Saints" on olnud väga mõjukas.
Wolf sai Yale'i Ülikoolist bakalaureusekraadi filosoofia ja matemaatika erialal ning kaitses Princetoni Ülikoolis doktoritöö Thomas Nageli juhendamisel.
Ta on töötanud Harvardi Ülikoolis, Marylandi Ülikoolis ja Johns Hopkinsi Ülikoolis. Alates 2002. aastast on ta Põhja-Carolina Ülikooli Chapel Hillis Edna J. Koury filosoofiaprofessor.

Looming ja vaated

Vaba tahe on inimese võime teha seda, mida ta mõistuspäraselt peab õigeks. See vaade jätab hoolimata determineeritusest ruumi vastutusele ja autonoomiale.
Ta eitab moraalselt täiusliku inimese (moraalipühaku) eetilist ideaalsust ning moraalsete kaalutluste eesõigust praktilises mõtlemises.

Isiklikku

Wolf on abielus filosoof Douglas MacLeaniga.
Junk Riot

Junk Riot on 2006. aastal asutatud eesti garage/indie/experimental-ansambel.
Noortebänd 2009 võitja.
NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat

NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaat (vene Народный Комиссариат обороны СССР; НКО СССР) oli NSV Liidu kõrgeim sõjaväeline asutus (rahvakomissariaat) 1930. ja 1940. aastatel, mida juhtis kaitse rahvakomissar.
25. veebruari 1946. aasta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Presiidiumi määrusega liideti kaitse rahvakomissariaat ja sõjalaevastiku rahvakomissariaat (НК ВМФ СССР) ning neist moodustati NSV Liidu Relvajõudude Rahvakomissariaat (Народный Комиссариат Вооружённых Сил СССР; НК ВС СССР).
NSV Liidu riigikaitse keskorgan muudeti NSV Liidu valitsusorganite reformimise käigus juba 15. märtsil 1946 NSV Liidu Relvajõudude Ministeeriumiks (Министерство Вооруженных Сил СССР; МВС СССР), mida juhtis Jossif Stalin isiklikult.
25. veebruaril 1950. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorganid NSV Liidu Sõjaministeeriumiks (Военное министерство СССР) ja NSV Liidu Sõjalaevastiku Ministeeriumiks (Военно-морское министерство СССР)
15. märtsil 1953. aastal reorganiseeriti NSV Liidu relvajõudude juhtorgan NSV Liidu Kaitseministeeriumiks (Министерство Обороны СССР).
Engden

Geograafia

Engden asub Nordhorni ja Schüttorfi vahel. See kuulub valdade ühendusse (Samtgemeinde) Schüttorf.

Kultuur ja vaatamisväärsused

Katholische Kirche Abt St. Antonius (kirik) ehitati 1899. aastal uusromaanika tellisehitisena.
Dobbe laohoone võib olla ehitatud 1800. aasta paiku ja on öeldavasti Loode-Saksamaa vanim säilinud maapiirkonna viljadestileerimise hoone ning on sellisena oluline tööstusmälestis.

Majandus ja taristu

Autobahnid A 31 ja A 30 asuvad 6 km vallast ja on kergesti ligipääsetavad.

Kurioosum

Engdeni lapsed lähevad kooli või lasteaeda Emsbürenis, teises kreisis.
Teet Malsroos

Teet Malsroos (sündinud 16. aprillil 1951) on eesti fotograaf.
Ta on fotograafina töötanud Õhtulehes ja praegu töötab fotograafina Eesti Rahvusraamatukogus.
Ta on kujundanud mitmeid raamatuid.
Palivere raudteejaam

Palivere raudteejaam oli raudteejaam Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Palivere alevikus. Läbi Palivere kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. 
Palivere raudteejaamale eelnes Keila poolt tulles Vaharu ja järgnes Nigula raudteepeatus. Raudteejaamas asus kaks madalat perrooni ja kolm teed, millest keskmine oli peatee. Samuti asus jaamas lühike laadimistee ning terviklik hoonetekompleks. 
Viimane regulaarne reisirong DR1A-226, kaunistatult kuusepärja ja loosungiga "Hüvasti Haapsalu", läbis Palivere jaama 22. septembril 1995. 
Meenutades ning lootes, et tulevikus raudtee taastatakse, jäeti raudtee demonteerimisel jaamahoone ette lühikene lõik endisest I jaamateest alles.

Jaamahoone

Jaamakompleks asetseb endise raudtee loodeküljel. Algsest vaksaliansamblist on lisaks jaamahoonele säilinud ka mitmed abihooned.  
Palivere jaamahoone valmis 1905. aastal. Kroonuhistoritsistlikus stiilis puithoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Riisipere ja Risti jaamahoonetega. Ootesaali ilmestab kummaski otsas interjööri sopistuv, klaasitud tahvelustega madalam eeskoda, millele lisandub dekoratiivne profiilääris. Tähtsamaid ruume katab esinduslik risttalalagi. 
Enne reisiliikluse sulgemist aastal 1995 asusid jaamahoones piletikassa, ootesaal ja varem ka jaamakorraldaja tööruumid. 
Vallale kuuluv vaksalihoone on tänapäeval renoveeritud ja kasutusel noortekeskusena. Olulise panuse kiirelt laguneva jaamahoone taastamisesse andis kohalik elanik Elmar Piip (1918–2016).
Bunge mänd

Kirjeldus

Bunge mänd kasvab 24–30 m kõrguseks, tüvi on hargnev, läbimõõt kuni 1,16 m. Juurestik on hästi laiali arenenud.
Võra on püramiidjas või vihmavarjukujuline. Koor on sile ja hallikasroheline. Korp on noortel puudel tuhmhall, sile, kestendav, vananedes muutub kriitvalgeks, mille järgi on puu kaugelt äratuntav. Koor ajab maha ümaraid soomuseid ja nende alune koor on alguses kahvatukollane, aga hiljem tõmbub see päikesekiirguse mõjul oliivpruuniks, punaseks või lillakaks.
Pungad on munaja kujuga, punakaspruunide soomustega, vaiguta, ligi 12 mm pikkused. Noored võrsed on  siledad, püstised ja hallikasrohelised.
Okkad on kolmekaupa kimbus, 5–7,5 cm pikkused, tumerohelised, teravatipulised, lameda ristlõikega, püsivad võrsetel 3–4 aastat.
Isasõisikud on rohekaskollased, ellipsoidsed. Käbid on üksikult või paaris, ümara või munaja kujuga, 5–6,5 cm pikkused. Seemned on munaja kujuga, umbes 10 mm pikkused, hallikaspruunid, lühikese, kuni 5 mm pikkuse ja nõrgalt kinnitunud tiivakesega.

Levila

Bunge männi levila paikneb Hiina põhja- ja keskosas, kus ta kasvab hajusate asurkondadena mägedes 500–1800 m kõrgusel üle merepinna. Tema kaasliigid on peamiselt mänd Pinus tabuliformis ja katteseemnetaimed. Kasvupinnaseks on enamasti lubjakivist moodustunud mullad. Hiinast on ta introdutseeritud ka Koreasse.
Bunge mänd talub talvel külma kuni −23...–29 °C.

Paljunemine

Bunge mänd on ühekojaline okaspuu ja paljuneb seemnete abil. Tolmlemine toimub tuule abil aprillis-mais. Seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta oktoobris-novembris ja levivad tuule abil.

Kasutamine

Kuna Bunge mänd kasvab aeglaselt ning tema puit on habras, siis raiutakse seda harva ja tal pole majanduslikku väärtust. Mitmeharulise dekoratiivse võra tõttu on ta populaarne ilupuu Hiinas, kus teda kasvatatakse tihti templite juures ja surnuaedades. Samuti võib teda leida Euroopa ja Põhja-Ameerika arboreetumitest.
Tubala rändrahn

Tubala rändrahn on kaitsealune rändrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kärdla–Käina maantee 5. kilomeetri alguses Tubala küla põhjaosas maanteest paarkümmend meetrit läänes. Ta asub metsaservas ja on maanteelt hästi nähtav.
Rändrahn on 6,8 meetrit pikk, 4,7 meetrit lai ja 3,5 meetrit kõrge. Tema ümbermõõt on 20 meetrit ja maht 67 kuupmeetrit. Ta on mahu järgi suuruselt 6. kivi Hiiumaal.
Kõpu Majaka Fond on kivist paarkümmend meetrit kagusse paigaldanud suure puuvaia, mis legendi järgi Hiiumaad merepõhjas paigal hoiab.
Rahnu koordinaadid on: 58° 57′ 37″ N, 22° 46′ 18″ E.
Rumeenlased

Rumeenlased (endanimetus români) on Rumeenias elav romaani rahvas. Rumeenlased kõnelevad romaani keelte idarühma kuuluvat rumeenia keelt. Nad on valdavalt õigeusklikud. Rumeenlasi on 23,8 miljonit, sellest Rumeenias 16,87 miljonit (88,8% elanikkonnast).
Rumeenia rahvas on kujunenud 2.–3. sajandil romaniseerunud daaklastest, kellega 7.–10. sajandil segunes lõunaslaavi hõime.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 91 rumeenlast, neist 34 Tallinnas.
Pneumomootor

Pneumomootor ehk suruõhumootor on mootor, mis muundab gaasi rõhuenergiat mehaaniliseks tööks.
Pneumomootorite eeliseks on suur liikumiskiirus. Puuduseks aga väike arendatav pöördemoment ja jõud.
Lihtsaim pneumomootor on pneumosilinder, mida võiks vaadelda kui lineaarliikumise pneumomootorit.
Dorsoduro

Dorsoduro on üks kuuest Veneetsia ajaloolisest linnaosast (sestieri).
Dorsoduro hõlmab linna kõrgemaid kohti ja Giudecca ning Sacca Fisola saart. Linnaosa nimi võib tuleneda itaaliakeelsest nimetusest "kõva kõrgendik", mis viitab selle võrdlemisi kõrgele ja kindlale pinnale.

Ajalugu

Piirkonna algne süda oli Giudecca kanal, mille äärde ehitati hooneid juba alates 6. sajandist. 11. sajandiks oli asula laienenud teisele poole Suurt kanalit ning piirkonna praegused peamised tähised on Santa Maria della Salute basiilika ja Zattere kai.
19. sajandil rajati Dorsoduro linnaossa Veneetsia Kaunite Kunstide Akadeemia ja linnaosa San Marco sestierega ühendav Ponte dell'Accademia sild, muutes Dorsoduro kalliks välismaalaste seas populaarseks piirkonnaks. Ligikaudu sel ajal muutusid kvartali läänepoolne ots ja Giudecca tööstuspiirkonnaks.