google/wiki40b huggingface dataset:
Girolamo Frescobaldi

Elukäik

Girolamo Frescobaldi sündis arvatavasti 13. septembril 1583 Ferraras. Juba lapsena õppis ta Ferrara katedraali organisti Luzzasco Luzzaschi juures. Frescobaldi ilmutas juba varakult erakordseid võimeid nii orelimängus kui ka laulmises. 
Jaanuaris 1607 sai Frescobaldi organistikoha Santa Maria kirikus Roomas, kus töötas ainult mõne nädala, misjärel läks reisima Flandriasse. 1. novembril 1608 sai Frescobaldi organistiks Püha Peetruse katedraalis Roomas. Seal töötas ta 20 aastat.
1628. aastast elas ta Firenzes, kus oli organistina Medicite teenistuses. Firenzes elas Frescobaldi viis aastat. Seejärel naasis ta Roomasse Püha Peetruse katedraali, kus töötas oma elu lõpuni. Girolamo Frescobaldi suri 1. märtsil 1643 Roomas.

Looming

Girolamo Frescobaldi oli oma aja üks tuntumaid organiste – orelivirtuoos. Väidetavalt olevat tema orelimängu kuulanud Roomas ligi 30 000 inimest. Girolamo Frescobaldi mõjutas oma loominguga Johann Jacob Frobergerit ja hiljem Johann Sebastian Bachi. Johann Jacob Froberger oli Girolamo Frescobaldi õpilane. 1637. aastal ta reisis Viinist Roomasse, et Frescobaldiga kohtuda. Girolamo Frescobaldi oli esimene itaalia muusika ajaloos, kes hakkas kirjutama sooloteoseid orelile. Enne teda kasutati orelit Itaalias põhiliselt saatepillina.
Girolamo Frescobaldi kirjutas madrigale. Esimene madrigalikogumik ilmus 1608. aastal.
See sisaldas tokaatasid, ritšerkaare, fantaasiaid, capriccio'sid ning fuugasid orelile ja cembalo'le (klavessiinile). Kõige tuntum on tema kogumik "Fiori Musicali" ("Muusikalised lilled", 1635), mis sisaldab missasid orelile.
Rosalba Carriera

Biograafia

Veneetsias sündinud Rosalbal oli kaks õde ning temast endast sai väljapaistev ja imetletud Itaalia rokokoo portreemaalija. Lapsena hakkas ta ema abistades valmistama pits-mustreid.
Nuusktubaka populaarsuse kasvades hakkas Carriera maalima miniatuure nuusktubakakarpide kaantele ning oli esimene kunstnik, kes kasutas sel eesmärgil vandlit.  Järk-järgult arenes see tegevus  portreemaalimiseks, mis alal ta oli pastellmaali teerajajaks.
Carriera pika elu viimased aastad olid traagilised, sest tema silmanägemine kadus täielikult, mille üheks põhjuseks võis olla ka miniatuuride maalimine nooruses. Ta elas oma perekonnast kõige kauemini ja veetis viimased eluaastad väikeses majakeses Veneetsias, kus ta ka suri.
Piiskopisau

Piiskopisau ehk karjasesau (ladina keeles baculus pastoralis) on katoliku kirikus, õigeusu kirikus ja mõnedes protestantlikes kirikutes (anglikaani kirik, luterlik kirik) piiskopi ja kloostriülema ametivõimu sümboliseeriv, vasakus käes hoitav ese (karjasekepp). Sau on tüüpiliselt keerdpäine ja selle võrsepungad sümboliseerivad elu.  
Vanim dokumenteeritud teade piiskopisauast on 633. aasta Toledo IV kirikogust.
Kroitser

Kroitser (saksa keeles Kreuzer, Kreutzer, varem ka Creutzer; lühend sageli Kr või Xr) oli väike hõbemünt või vaskmünt Lõuna-Saksamaal, Austrias ja Šveitsis.
Kroitserile vastas rahaühik, mille väärtus oli Lõuna-Saksamaal enamasti 4 penni.
Eestimaa rüütelkonna hoone

Hoone ajalugu

Kinnistu Toompeal kuulus Eestimaa rüütelkonnale alates 1652. aastast, kuid sellel asunud hooned põlesid nagu endine rüütelkonna hoonegi (Rahukohtu tänav 3) 1684. aasta Toompea tulekahjus. Pärast kahe eelmise ehitise hävimist tulekahjudes ehitati 1845–1848 Georg Winterhalteri projekti järgi Eestimaa rüütelkonnale uus kahekorruseline uusrenessanss-stiilis hoone. See oli üks esimesi omataolisi Tallinnas.
Ehitusaegne historitsistlik sisekujundus on suures osas säilinud tänaseni. Hoone on Г-tähe kujuline. Kiriku platsile avanevas majaosas on esindusruumid ja Kohtu tänava poolsel küljel ääristavad sisekoridori töökabinetid. Peahoone esimesel korrusel asub avar vestibüül, kust suundub paraadtrepp teisele korrusele, kus asuvad kaks saali. Hoone keldris on kõrged võlvlaed. Hoone taga aadressil Toom-Rüütli 2 asub hoone majandushoone. Rüütelkonna maja nimetati seal toimunud rüütel- ja maiskonna maapäeva järgi ka Landstube '​ks.
Aastatel 1920–1940 asus hoones välisministeerium ja aastatel 1948–1992 Eesti Rahvusraamatukogu.
1. aprillil 1993 avati rüütelkonna hoones Eesti Kunstimuuseumi ekspositsioon, kuna muuseumi kasutuses olnud Kadrioru loss oli täieliku amortisatsiooni tõttu 1991. aasta septembris suletud. Kunstimuuseum kolis hoones välja 2005. aastal vastvalminud Kumu hoonesse.
Aastatel 2009–2016 tegutses rüütelkonna hoones Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskond.
Mia (eesnimi)

Mia on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 216. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 800 naisel.
Tallinna Püha Vaimu kirik

Õpetajad

Tuntuim kirikuõpetaja oli Balthasar Russow (1560–1600). Kirikus on abiõpetajana töötanud ka Georg Müller, kelle pärandisse kuulub aastatel 1600–1606 kirjutatud 39 Põhja-Eesti murdes jutlust.

Hoone

Vanimaks osaks on umbes aastal 1300 ehitatud koor. Vahemikus 1375–1380 tehti kirikus mitmeid ümber- ja juurdeehitusi. Algselt oli kirik ühelööviline, kuid koguduse kasvades ehitati 14. sajandil juurde külglööv. Põhjapoolse külglöövi juurdeehitamiseks ei olnud ruumi, sest kirik asetses otse tänava ääres. Suured fassaadi ümberehitused toimusid tõenäoliselt pärast 1433. aasta tulekahju. Väiksemaid ümberehitusi tehti ka 17. sajandil, mil kiriku kaheksatahulise torni tippu ehitati uus barokne kiiver kahe lahtise rõduga, mis oma väliselt kujult meenutab Raekoja oma. Torni tippu ehib tuulelipp, mis näitab aastaarvu 1688. Arvatavasti sel perioodil sai Saia käigu poolne otsaviil ka uue, astmestikulise ilme.
Kiriku põhjaportaali kohal asub 1684. aastast pärinev Tallinna tuntud meistri Christian Ackermanni valmistatud kell (Tallinna Püha Vaimu kiriku kell).

Pühavaimu kiriku altar

On tõenäoline, et just raad tellis 1480. aastate alguses peaaltari jaoks Lübeckist uue retaabli, mille autoriks oli tuntud maalija Bernt Notke. Altarikapp on tammepuust, 2,13 meetrit kõrge ning 1,9 meetrit lai. Selle keskosas on kujutatud Püha Vaimu väljavalamise stseen. Sisetiibade sisekülgedel on pühakute kujud, väliskülgedel maalingud Kristuse kannatuslugudest. Pealistiivad on mõlemalt küljelt kaetud maalingutega.
Kurista mõis (Võnnu)

Kurista mõis (saksa keeles Kurrista) oli rüütlimõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu

Mõis rajati pärast Põhjasõda Ahja mõisast eraldatud alast. Mõisa asutamisest saadik kuni aastani 1902 olid mõisa omanikud Villebois'd. Mõisa viimane omanik oli Martha Paul (sündinud Reichelt).

Mõisaansambel

Mõisa peahoone ehitati 19. sajandi II poolel. Peahoone on tellistest ja enamikus ühekorruseline. Peahoone on säilinud tänapäevani. Peahoonet ümbritseb suur park.
Michael Psellos

Michael Psellos (Μιχαήλ Ψελλός; 1017 või 1018 – umbes 1078) oli Bütsantsi munk, kirjanik, filosoof, poliitik ja ajaloolane.
Johan Bergman

Johan Bergman (6. veebruar 1864 – 18. august 1951) oli Rootsi arheoloog ja poliitik.
1919–1923 oli ta Tartu ülikoolis ladina keele ja klassikalise arheoloogia õppejõud.
2. juunil 1932 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks.
Jaan Rekkor

Jaan Rekkor (sündinud 3. aprillil 1958) on eesti näitleja. 
Ta lõpetas Märjamaa Keskkooli 1976. aastal. Õppis aastatel 1976–1978 Tartu Ülikoolis ajakirjandust. Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10. lend). Samast aastast alates on ta Pärnu teatri Endla näitleja. Alates 2005. aastast on ta ka Eesti Draamateatri näitleja.
Ta on mänginud ka filmides ja seriaalides.
Lihakvili

Lihakvili on vili, mille veesisaldus valmimisel kasvab ning tulemuseks on mahlase (veesisaldus 75–85%) viljalihaga vili.
Lihakviljad jagunevad luuviljadeks, õunviljadeks, pomerantsviljadeks ja marjadeks.
Albert Soosaar

Albert Soosaar (6. september 1906 Salutaguse mõis – 7. august 1995 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1925 Haapsalu Läänemaa Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1925–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli ÜS Liivika vilistlane. Üliõpilaspõlves töötas ta Läänemaal kooliõpetajana. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses (Gustav Halleri juures). Ordineeriti 18. veebruaril 1934 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1934–1935 Lääne praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1935–1940 oli ta Sisemisjoni Seltsi sekretär. Aastatel 1941–1967 oli ta Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Aastatel 1967–1986 oli ta Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja, jäi aastal 1986 emerituuri.
Albert Soosaar suri 7. augustil 1995 ja ta maeti 12. augustil 1995 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema poeg Enn Soosaar oli tõlkija ja esseist.
Hollandi vabaõhumuuseum

Hollandi vabaõhumuuseum (hollandi keeles Nederlands openluchtmuseum) on vabaõhumuuseum Hollandis Arnhemis.
Muuseum asutati 1912. Muuseumikompleksi suurus on 44 ha. 
2005 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Tartu Kroonuaia Kool

Tartu Kroonuaia Kool on Tartu erikool, mis asus varem Kroonuaia tänaval.
Kroonuaia Kool pakub alternatiivset õppimisvõimalust kerge ja mõõduka vaimse mahajäämusega lastele, kasutades põhikooli lihtsustatud õppekavu, toimetulekukoolide õppekavu või individuaalõppekavu. Koolis on hooldusklass sügava, toimetulekuklassid mõõduka ja abiklassid kerge vaimupuudega õpilastele. Lisaks põhikoolile tegutseb Kroonuaia Koolis ka 10. ehk kutse-eelne klass põhikooli lõpetanutele, kes vajavad täiendavat ettevalmistust iseseisvaks eluks või kutsekooliks. Kooli õpilaste arv püsib viimastel aastakümnetel 200 ringis.
Kooli juures töötab 1998. aastast nõustamis- ja õpiabikeskus. Õppekeeled on eesti ja vene keel. Lisaks tavapärastele õppeainetele on Kroonuaia Koolis sotsiaalõppe, kõneravi, rütmika, ravivõimlemise, eluõpetuse ning muusika- ja kunstiteraapia tunnid. Tegutseb rida huvialaringe.
Õppetöö kõrvalt töötatakse koolis välja abiõppe õppekirjandust ja pedagoogilise diagnostika materjale, tehakse pilootuuringuid ja -õpet individuaalsete õppekavade tarbeks ja nõustatakse oma kooli õpilasi IT-alaselt psüühiliste protsesside arendamiseks. Samuti pakub Kroonuaia Kool Tartu Ülikooli eripedagoogika osakonna üliõpilastele pedagoogilise praktika võimalust.
Kooli astumiseks on vaja pedagoogilis-psühholoogilise nõustamiskomisjoni otsust.
Kroonuaia Koolil on sõprussuhted Soome Põhja-Karjala Lääni Puuetega Noorte Kultuuriarendamise Ühingu, Turu Samppalinna Kooli, Kapprakka Ametikooli ja Põhja-Karjala erivajadustega noorte tugikeskusega.

Ajalugu

Abiõpe sai Tartus alguse 1925. aastal Tartu I abikoolis, mis tegutses kuuetoalises üürikorteris Riia tänaval (Riia 99). Samal aadressil töötas kool 1940. aastani, mil koliti kunagise Karlova mõisa hoonetesse. Teise maailmasõja ajal tuli koolil korduvalt asukohta vahetada ning 1944. aastal see isegi suleti. Kogu selle aja toimus töö tavakooli materjalidega.
Abikoolide töö Tartus jätkus alles 1949. aastal, mil Mittetäieliku Keskkooli (hilisema 11. 7-klassilise Kooli) juures avati abiklassid. 1957. aastal viidi abiklassid eraldi hoonesse Kingissepa tänav 31. Suurenes õpilaste arv, hakati tõlkima venekeelseid materjale ning haridusministeerium kinnitas uued õppekavad.

Ajalugu

Kroonuaia kool loeb enda sünniaastaks 1965. aastat, mil alustati tööd Tartu 14. 8-klassilise Kooli nime all. 1968. aastal avati Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas defektoloogia osakond, 1972 tulid kooli pedagoogilisele praktikale esimesed tudengid. Koostöös ülikooli õppejõududega alustati tööd uute õppeprogrammide ja erimetoodikaga.
1989. aastal kool reorganiseeriti. Eesti klassid viidi Kroonuaia tänavale endise Tartu 11. 8-klassilise kooli hoonesse, vene klassid jäid Puiestee tänavale. 1991 nimetati Tartu I Abikool ümber Tartu Kroonuaia Kooliks. 1998. aastal alustas kooli juures tööd nõustamis- ja õpiabikeskus, mis abistab õpiraskuste asjus tavakoolide õpilasi, pedagooge ja lapsevanemaid.
2002. aastast tegutseb kool Puiestee tänaval endise Tartu Raadi Gümnaasiumi hoones (Puiestee 62). Taastati ka kakskeelne õpe. Vaatamata asukohamuutusele otsustati jätta kooli nimi endiseks.
Logani maakond (Colorado)

Ajalugu

Maakond moodustati 1887. aastal Weldi maakonna osadest. Maakond on nime saanud senaator John A. Logani järgi.
Sandre

Sandre (varem Roose asundus) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Jäärja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.
Asula kandis Sandre nime umbes aastast 1939. Enne seda oli see asunduse staatuses (Roose asundus).
Ala-Rõuge külalistemaja hüdroelektrijaam

Ala-Rõuge külalistemaja hüdroelektrijaam asub Võru maakonnas, Rõuge vallas.
Võimsus umbes 10 kW.

Ajalugu

Ajo ojale (Rõuge jõgi) rajati vesiveski juba 1798. Kahe sajandi jooksul on see arenenud väikeelektrijaamaks. Veel 1992. aastal töötas siin Arengu tekstiilivabrik, kus töödeldi villa, kooti kangast ja värviti villa. Põhitoodanguks olid mööbliriie ja naiste villased õlasallid. Asutuse pankrotistumisel müüdi varad Põlva KEKile ja aastal 1997 praegustele omanikele. Hoonete uuendamisel ja kordategemisel leiti kaks turbiini võimsusega kokku 40 kW. Turbiini käivitamiseks puhastati šaht mudast ning hangiti elektriseadmestik. Generaatoriks paigaldati asünkroonmootor. 
Hoonekompleksi tarbeks kasutatakse ära keskmiselt 3-5 kW, seejuures on jõujaama koguvõimsus ligikaudu 10 kW. Voolu tarbivad külalistemaja põrandaküte, külmikud ja valgustus. Omanikud püüavad hoida tarbimist tasakaalus tootmisega. Kuigi veskitammi ja Rõuge Suurjärve veetaseme erinevus ulatub ainult poole meetrini, on looduses leitud koht, kus kõrguste vahe küünib 4 meetrini. Paisu enda sügavus on vaid 2 m.
Isamaasõja orden

Isamaasõja orden (vene keeles Орден Отечественной войны) oli Nõukogude Liidu autasu, millega autasustati Nõukogude armee sõdureid ja partisane kangelaslike tegude eest Suures Isamaasõjas. 1985. aastal, Suure Isamaasõja võidu 40. aastapäeval otsustati kõiki elusolevaid veterane autasustada ordeni I või II järguga. II maailmasõja aegse I järgu ordenil olev sirp ja vasar ning taustaks olev kuldne täht koos ristatud mõõga ja vintpüssiga on valmistatud kullast. Ordeni II järgul on sirp ja vasar valmistatud kullast.
Frank Aarebrot

Frank Aarebrot (19. jaanuar 1947 – 9. september 2017) oli norra politoloog.
Ta oli õppejõud Bergeni ülikoolis (alates 1977. aastast) ja Örebro ülikoolis. Norras oli ta tuntud poliitikakommentaatorina.
Aastatel 1969–1976 õppis ta Yale'i ülikoolis ja Michigani ülikoolis ning sai poliitikakandidaadi kraadi.
Oulanka bioloogiajaam

Oulanka Bioloogiajaam on Oulu Ülikoolile kuuluv bioloogiajaam Soomes.
Jaam asub Oulanka jõe orus Oulanka rahvuspargis. Jaam on vaid 25 km lõuna pool põhjapolaarjoont.
Bioloogiajaam asutati aastal 1966, ning hooneid laiendati ja uuendati aastal 1978.
Jaamas on ööbimisvõimalused (u 85 kohta), loengusaal, seminariruum ja uurimistöö ruumid, väike raamatukogu ning abiruumid. Samuti kuuluvad jaama varustusse paadid ja muud liikumisvahendid.
Jaama baasil tehakse mitmesuguseid ökoloogilisi uurimistöid.
Online Mendelian Inheritance in Man

Online Mendelian Inheritance in Man (OMIM) on internetipõhine versioon projektist Mendelian Inheritance in Man (Inimese mendellik pärilikkus).
Georg Friedrich Geist

Georg Friedrich Geist (1782 Kassel – 2. juuli 1846 Tartu) oli Tartu ehitusmeister ja arhitekt.
1810 sai Tartu kodanikuks, ehitas klassitsistlikke hooneid (sealhulgas Tartu Kaubahoov 1816, Tartu Maarja kirik 1842).
Ryan Gosling

Varajane elu

Gosling on sündinud Londoni linnas Ontarios, Kanadas, kuid kasvas üles hoopis Cornwallis. Tema mormoonidest vanemad lahutasid, kui Ryan oli alles laps, ja ta jäi elama koos emaga. Lapsena ei olnud tal sõpru ning koolikiusamise pärast algkoolis õppis ta aasta aega koduõppes.
Esinema hakkas ta noorelt, lauldes oma vanema õe Mandiga pulmades ja arendades juba lapsena välja isikupärase aktsendi. Gosling on hiljem selgitanud: "Lapsena arvasin ma, et Kanada aktsent ei kõla piisavalt karmilt; poisid peaksid kõlama nagu Marlon Brando. Niisiis on mul nüüd võlts aktsent, millest ma lahti ei saa - enam see polegi nii võlts." 17-aastaselt jättis Gosling keskkooli pooleli, et pühenduda näitlejakarjäärile.

Isiklik elu

Gosling elab New Yorgis oma segaverelise koera Georgiga. Aastatel 2003-2004 oli ta suhtes näitleja Sandra Bullockiga, kellega koos ta näitles filmis "Mõrva ABC". Aasta 2005 keskpaigast kuni 2007 keskpaigani käis ta "Päevaraamatu" kaasstaari Rachel McAdamsiga. 2008 avalikustasid nad, et on taas koos, kuid läksid hiljem siiski lahku. Aastast 2011 on ta suhtes näitleja ja modelli Eva Mendesega. 12. september 2014 sai paar esimese tütre.
Malcolm Gladwell

Malcolm Gladwell (sündinud 1. septembril 1963) on inglise ja jamaica päritolu Kanadas kasvanud ameerika teadusajakirjanik. 
Ta on tuntud bestsellerite "Läbimurdepunkt" ("The Tipping Point: How Little Things Can Make a Big Difference") ja "Silmapilk" ("Blink") autorina.
Õepa

Nime saamise lugu

Rahva jutu järel elanud ennemuiste selles külas, kaks väga tigedat vanatüdrukust õde, kes üksteisega alati riielnud ja kiskunud. Viimaks läinud nende tigedus nii kaugele, et üks õde teise pea kirvega otsast ära raiunud ja selle küla vainule aiateiba otsa pannud. Sest ajast saadik on seda küla Õepea külaks hakatud hüüdma. Nime lühendusest on siis viimaks Õepeast Õepa saanud.
Dakota maakond (Nebraska)

Dakota maakond (Dakota County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42°39' N, 96°56' W.
Maakonna halduskeskus on Dakota City ja suurim linn South Sioux City.
Maakonna pindala on 692 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 006. Aastal 2000 oli elanike arv 20 253.

Ajalugu

Dakota maakond moodustati 7. märtsil 1855. aastal. Maakond sai nime dakoota rahva järgi.
Fehérvárcsurgó

Fehérvárcsurgó on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Móri alampiirkonnas.
Valla pindala on 29,64 km².
2010. aastal oli valla elanike 1905 arv .
Rahvastiku tihedus oli 64,27 in/km².
Elmar Haller

Elmar Haller (22. november 1907 – 15. jaanuar 1985) oli eesti põllumajandusteadlane.
Aastatel 1958–1985 töötas professor Elmar Haller Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaviljeluse kateedris, aastani 1980 kateedri juhatajana.

Isiklikku

Tema poeg on füüsik Kristjan Haller.
Riigi järjepidevus

Riigi järjepidevus (ingl state continuity) on tähendab riigi identiteedi rahvusvahelise õiguse subjektina püsimist hoolimata põhiseadusevastastest või vägivaldsetest võimumuutustest. Riigi järjepidevuse teooria kohaselt jääb riigile tema endine õiguslik identiteet koos õiguste ja võetud kohustustega.

Õigusteoreetiline mõiste ja probleem

Riigi järjepidevuse määratlus on tihedalt seotud riigi lõppemise ja tema olemasolu alguse määratlustega. Järjepidevuse üle arutledes uuritakse, kas jätkunud on vana riik koos oma endiste õiguste ja kohustustega või tekkinud uus. Küsimuse praktiline olulisus seisneb subjekti  positsiooni, õiguste ja kohustuste määramises. Uus riik ei vastuta vana toime pandud õigusrikkumiste eest ega kanna vana riigi tehtud deklaratsioonidest ja sõlmitud rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi. 
Riigi järjepidevuse probleemi praktikas rahu ja stabiilsuse perioodil ei esine. Et küsimuse esitamine oleks põhjendatud, peab alati olema toimunud mingisugune järsk struktuurne muutus riigis.„/---/ šokk peab olema riigikorra ja ühiskonna jaoks piisavalt raputav, et riigi püsimist kahtluse alla seada.“.

Definitsioon

Riigi järjepidevuse mõiste on eeltoodud definitsiooni kohaselt lahutamatu riigi identiteedist, üks neist ei saa eksisteerida teiseta. Riigi järjepidevuse ja identiteedi defineerimisel tuleb silmas pidada, et mõiste juriidilisel defineerimisel jäetakse kõrvale materiaalne aspekt ja identiteedi defineerimine väljaspool õiguslikku identiteeti  ning et „teiseks on igasugune legaalse identiteedi definitsioon mingis ulatuses relatiivne.“.  
Eelnevat arvesse võttes võib riigi õiguslikku identiteeti defineerida kui tema rahvusvahelisest konventsionaalsest ja tavaõigusest tulenevate õiguste ja kohustuste summa ning riigi järjepidevus kui riigi õigusliku identiteedi dünaamiline predikaat. See võtab peale ruumilise, isikulise ja materiaalse valiidsuse sfääri arvesse ka riigi eksistentsi ajalist mõõdet.  Dünaamilise predikaadi mõistet võib riigi järjepidevuse näitel lahti seletada nii: see tähendab, et riik („subjekt“, „õigussubjekt“ või ka „õigusliku identiteedi kandja“) kestab, kandes õigusi ja kohustusi, millest moodustub tema õiguslik identiteet.

Õiglusjärglus ja järjepidevus

Et kohustused ja õigused rahvusvahelises kogukonnas on vahetult seotud subjekti õigusliku identiteediga ning seeläbi rahvusvahelise positsiooni ja selle püsivusega, eristatakse rahvusvahelises õiguses õigusjärglust ja järjepidevust.  
Riigi õigusjärglus (suktsessioon, ingl succession) tähendab varasema riigi (ingl predecessor State) hävimist  ja tema asemel tema järglasriikide (ingl successor state) samadesse õigussuhetesse astumist. Riikide õigusjärglust rahvusvahelistes lepingutes käsitlevas Viini konventsioonis defineeritakse riigi õigusjärglus järgmiselt (artikkel 2 lõige 1 punkt b): 
„b) riikide õigusjärglus – ühe riigi asendamine teisega teatava territooriumi välissuhete eest vastutajana“. 
Järjepidevus (kontinuiteet, riigi samasus) toob kaasa eelduse, et eelnevad õigussuhted jäävad alles olenemata toimunud muutusest. Senise õigussubjekti olemasolu jätkub ja tema identiteet on endine.
Jaan Mihkel Uustalu

Jaan Mihkel Uustalu (sündinud 3. juunil 1954 Rootsis) on eesti tehnoloogiadoktor.
Ta kuulus 16. novembrist 1995 17. jaanuarini 2014 IRLi. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Nõmmel.
Alates 15. oktoobrist 2014 on ta Eesti Vabaerakonna liige ja ta on erakonnas valitud aukohtusse. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Mustamäe ja Nõmme linnaosas. Ta sai 68 häält ja valituks ei osutunud.
On olnud Viru Keemia Grupi nõukogu liige.

Isiklikku

Ta on Evald Uustalu poeg.
Auaste vald

Auaste vald (saksa keeles Wiesenau) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Auaste vald Oru vallaga.
Valla alal asus Auaste mõis.
Edzard Schmidt-Jortzig

Isiklikku

Ta on aastast 1968 abielus ja on nelja lapse isa.
Oulu linn

Ajalugu

Oulu linna asutas 8. aprillil 1605 Rootsi kuningas Karl IX veidi varem rajatud Oulu kindluse juurde. 18.-19. sajandil oli Oulu tuntud tõrvatootmiskeskus. Oulu sai linnaõigused 1765. aastal. 18. sajandi lõpus oli Oulu Turu järel suuruselt teine linn Soomes. 1822 hävitas tulekahju Oulu kesklinna. 1958 asutati Oulu ülikool, mis andis tugeva tõuke linna arengule. 1990. aastal ületas Oulu elanike arv 100 000 inimest. 1982 asutatud tehnoloogiaküla Technopolis oli Põhjamaades esimene omataoline. Tänapäeval on Oulu kiiresti kasvav tehnoloogiakeskus. 
1. jaanuaril 2009 liideti Ouluga Ylikiiminki vald, millega Oulu pindala kasvas ligi 4 korda, kuid rahvaarv kasvas vaid 2,5%. Enne seda oli linna pindala 449,53 km², millest maad oli 369,2 km², siseveekogud 10,96 km² ja meri 69,37 km².
1. jaanuaril 2013 liideti Ouluga Haukipudase, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii vald.

Sport

Jäähokiklubi Oulun Kärpät on tulnud kordvalt Soome meistriks.
Allu saar

Loodus

Sarnaselt teiste sealkandis asuvate saartega on ka Allu kivine, palju leidub rändrahne ja kivikuhjatisi.
Saarel kasvab pihlakaid, leidub rohttaimestikku ja roostikku.
Saarele võib aegajalt sattuda rebaseid.

Ajalugu

19. sajandi alguses omandas saare Vene tsaari käest Johannes Prants, kes kasutas seda heinamaana.
1851 tõi torm Allu randa 9,7 meetri pikkuse surnud küürvaala.
Saarele inimeste asumise kohta andmed puuduvad.
Eesti Vabariigi Valitsus võttis saare 10. novembril 1938 linnukaitsealana looduskaitse alla. Saarel keelati linnujaht, linnupesade lõhkumine, linnumunade korjamine, lindude häirimine ja linnukujude paigutamine.

Tänapäev

Allu saar asub Kolga lahe maastikukaitsealal. Saare maaomanikuks on endiselt perekond Prants. Allu saar on Rammu saarel oleva Olmi kinnistu lahutamatu osa.