google/wiki40b huggingface dataset:
Iljušin Il-76 allatulistamine

Õhusõiduk

Allatulistatud lennuk oli Ukraina õhuväe transpordilennuk Iljušin Il-76, mille esmalend oli 1988. aasta 17. veebruaril.

Allatulistamine

Lennuk, mille pardal oli sõjavarustus, nelikümmend Dnipropetrovski 25. üksiku õhudessantväebrigaadi võitlejat ja 9 meeskonnaliiget, oli maandumas Luganski lähistel asuvale Luganski lennuväljale, kui sattus umbes 700 m kõrgusel õhutõrjetule alla. Kell 00.51 kohaliku aja järgi kukkus lennuk alla, hukkusid kõik pardal olnud 49 inimest. Lennuk kukkus Krasne küla lähistel olevale põllule, paari kilomeetri kaugusel lennuväljast ja 10 km kaugusel Luganskist.
Sel ööl pidi Luganski lennuväljale maanduma kolm Ukraina õhuväe transpordilennukit. Esimene lennuk maandus õnnelikult, teine tulistati alla, kolmandal õnnestus enne lennuväljale jõudmist tagasi pöörduda.
Sõjaväe pressiesindaja teatel viitasid esialgsed andmed sellele, et kasutati Stinger-tüüpi õhutõrjesüsteemi. Mõningate teadete kohaselt süttis lennuk põlema raskekuulipilduja tabamustest.
Valitsusvälise organisatsiooni "Infovastupanu" («Інформаційний спротив») koordinaatori Dmõtro Tõmtšuki teatel leiti oletatavast laskmispaigast kaks kasutatud ja üks defektne MANPADSi 9K38 Igla stardiseadeldis. Venemaa meedia avaldas desinformatsiooni, mille kohaselt tulistas lennuki alla Ukraina sõjavägi, hiljem võtsid vastutuse lennuki allatulistamise eest endale nõndanimetatud Luganski Rahvavabariigi omakaitseväe esindajad, kes väitsid, et nad olevad eelnevalt teatanud Luganski kohal oleva õhuruumi sulgemisest.
Ukraina kaitseministeerium süüdistas juhtunus "terroriste".
Tegemist oli arvatavalt suurima inimkaotusega, mida valitsusväed kriisi ajal senini olid ühes rünnakus kandnud.
7. oktoobril 2017 kinnitas Ukraina Julgeolekuteenistus, et on tuvastanud Venemaa eramilitaarettevõtte Wagneri grupi osaluse lennuki allatulistamises. 14. juunil 2019, sündmuse viiendal aastapäeval, avalikustati Wagneri grupile lennuki allatulistamiskäsu andnud Venemaa relvajõudude kindralleitnandi nimi.

Vastukajad

Ukraina president Petro Porošenko kuulutas 15. juuni leinapäevaks.
Toimusid protestiavaldused Venemaa saatkonna ees Kiievis.
15. juunil toimus Kiievi keskväljakul leinamiiting.
XBRL

XBRL (inglise keeles eXtensible Business Reporting Language) on XML-põhine infoedastusplatvorm, mis on mõeldud äri- ja rahandusinfo edastamiseks, töötlemiseks ning analüüsimiseks. See on avatud standard, mille kasutajatelt ei nõuta litsentsitasu.
XBRL-i kasutamisel ja aruannete struktureeritud esitamisel kõige tähtsam leppida kokku ja kinnitada riiklikult tsentraalse majandusaasta aruande taksonoomia. Taksonoomia keskne osa on elementide loend, milles igale näitajale ehk andmeühikule antakse oma märgend (inglise keeles tag). Aruannete esitajatele ja nende audiitoritele luuakse keskkond, kus nad saavad aruande koostada, kontrollida, allkirjastada, lisada audiitori arvamuse ja edastada.
Platvormi arendab ligi 250-st ettevõtjast, organisatsioonist ja valitsusasutusest koosnev mittetulundusühendus XBRL International. XBRL-põhist aruandlust on hakatud juurutama Rootsis, Taanis, Hollandis, Itaalias, Suurbritannias ja Belgias. USA finantsjärelevalve SEC ja Suurbritannia maksuamet HMRC on hakanud ettevõtetelt nõudma XBRL-i kasutamist.
XBRL-ile pani aluse Washingtoni osariigis tegutsev audiitor Charles Hoffman. XBRL Internationali rajamises oli oluline roll Ameerika Sertifitseeritud Audiitorite Instituudil (The American Institute of Certified Public Accountants, AICPA).
Nessi maakond

Nessi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 2784 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Ness City (2784 elanikku). Suuremad asulad on veel Ransom (299) ja Bazine (270).
Maakonna pindala on 2784 km², millest 1 km² moodustab veepindala.

Ajalugu

Nessi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitseri Noah V. Nessi järgi.
Eesti Selts Hollandis

Eesti Selts Hollandis on Hollandis tegutsev Hollandi eestlasi ühendav selts. 
Selts on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Seltsi esinaine on Aino Friesen-Kuiva.
Roman von Antropoff

Roman von Antropoff (6/18. juuni 1836 Tallinn – 19. detsember 1926 Üksnurme) oli Toompea lossifoogt.
Ta õppis 1856–1858, 1860 ja 1862–1863 (cand. jur.) Tartu Ülikoolis õigusteadust.
Oli alates 1880. aastast Toompea lossifoogt.
Abiellus 1865 Sophie Kochiga.
Hans Harjakas

Hans Harjakas VR II/3 (kuni 1. juunini 1940 Hans Harjaks; 16. märts (vkj 4. märts) 1891 Sauga vald, Pärnu kihelkond – 20. veebruar 1970 Mõisaküla) oli Eesti sõjaväelane (reamees).
Sündis 16. (vkj 4.) märtsil 1891 Pärnu kihelkonna Sauga valla Ridalepa küla Harjaka talus.  Õppis Sauga vallakoolis. Teenis ratsaväes alates 1912. aastast. 
Esimeses maailmasõjas teenis 6. tragunipolgus, vabanes 1918. aastal. 
Vabadussõjas osales 1. Ratsapolgu 3. eskadronis alates 25. detsembrist 1918. Viidi jaanuaris 1919 üle 2. Ratsapolgu 2. eskadroni. Demobiliseeriti aprillis 1920.

Vabariigi Valitsuse otsusega 15. septembrist 1920 annetati 2. Ratsapolgu reamehele Hans Harjakas´ele Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 1159, 
 
„“hinnates wahwust, mis [ta oli] üles näidatud lahingus 24. veebruaril 1919 a. Räptsowa külade juures”“
Lisandus 10 000 marka ja Vabadussõja mälestusmärk.
Pärast sõda elas mõnda aega Audrus ning vedas autoga kaupu. Alates 1930. aastast asus perega elama Mõisakülla, kus töötas linavabrikus auto juhina, hiljem kütja-masinistina. Oli Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Pärnu osakonna liige. 
Teise maailmasõja ajal pääses vanuse tõttu mobilisatsioonidest ning jäi repressioonidest puutumata. Oli pärast sõda kütja-masinist Mõisaküla linavabrikus kuni pensionile siirdumiseni 1956. aasta sügisel. 
Hans Harjakas suri 20. veebruaril 1970 Mõisakülas aju veresoonkonna lupjumise tõttu. Maetud Mõisaküla kalmistule.

Isiklikku

Kirikukirjades olnud perekonnanimi Harjaks muudeti Mõisaküla linna perekonnaseisuametniku otsusega 1. juunist 1940, andes ainsaks nimekujuks Harjakas.
Anton Aleksejev

Anton Aleksejev (sündinud 1971 Moskvas) on Eesti ajakirjanik Venemaal.
Pärast keskkooli lõpetamist Moskvas sai Anton Aleksejev filmi- ja teatrinäitleja kõrghariduse B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis, mis tegutseb J. Vahtangovi nimelise Akadeemilise Teatri juures.
Eesti keele algteadmised sai Anton Aleksejev Moskva Eesti Seltsi keeleringis ning täiendas end seejärel hea keelevaldamiseni. Alates 2008. aastast töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja teeb uudiseid nii eesti- kui ka venekeelsele "Aktuaalsele kaamerale".

Isiklikku

Anton Aleksejev on Eesti kodanik oma Narva vanaema kaudu. Tema isa Nikolai ja ema Ludmilla Dolgorukova on Venemaal tuntud näitlejad.
Werner Tübke

Werner Tübke (30. juuli 1929 Schönebeck – 27. mai 2004 Leipzig) on saksa maalikunstnik ja graafik. Ta kuulub koos Bernhard Heisigi ja Wolfgang Mattheueriga niinimetatud Leipzigi koolkonda.
Tübke sai tuntuks põhiliselt talupoegade sõja panoraamiga Bad Frankenhausenis.
Jaap Stam

Jaap Stam (sündinud 17. juulil 1972 Kampenis) on Hollandi jalgpallikoondise endine kaitsja.
Hollandi rahvuskoondises mängis Stam 1996–2004 67 mängu ja lõi 3 väravat. Debüüt koondises toimus 24. aprillil 1996, kui mängiti Saksamaaga ja kaotati 0:1.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2016–2018 oli ta Inglismaa esiliiga klubi Readingu peatreener. Alates 2018. aastast on ta Hollandi kõrgliiga klubi FC Zwolle peatreener.

Isiklikku

Jaap Stam on 191 cm pikk ja kaalub 90 kg.
Armstrong Siddeley Serval

Arendus ja tootmine

Serval on 10-silindriline õhkjahutusega topelttähtmootor, mis loodi Armstrong Siddeley Mongoose baasil. Sisuliselt oli tegemist ühise karteriga ja ühele väntvõllile paigutatud kahe Mongoose mootoriga. Mootori esitlusel 1928. aasta mais seda nimetatigi esialgu Double Mongoose - Topelt Mongoose. Hiljem sai ta (vastavalt firma traditsioonile anda mootoritele kaslaste nimesid) nimeks Serval.
Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal olid teises maailmasõjas lääneliitlaste toime pandud sõjaseaduste rikkumised teljeriikide tsiviilelanike ja sõjaväe isikkoosseisu vastu.
Teises maailmasõjas peeti mitmeid kohtuprotsesse teljeriikide sõjakurjategijate üle, neist tuntuim oli Nürnbergi protsess, aga need käsitlesid üksnes teljeriikide huvides tegutsenud isikute sõjakuritegusid.

Kanada

Samuel Mitchami ja Friedrich von Stauffenbergi väitel tapsid juulis 1943 Leonfortes Sitsiilias Edmontoni rügemendi sõdurid vangivõetud sakslasi. Saksamaal Friesoythes põletasid Kanada väeüksused aprillis 1945 juhuslikke maju.

Suurbritannia

Saksa ajaloolane Jörg Friedrich väidab, et Winston Churchilli otsus jaanuarist maini 1945 Saksamaad pommitada oli sõjakuritegu. Ajaloolane Donald Bloxham tunnistab, et Dresdeni pommitamine 13.–14. veebruaril 1945 oli sõjakuritegu.
Noor-Eesti (ajakiri)

Noor-Eesti oli 1910–1911 Tartus ilmunud kirjanduse, kunsti ja teaduste ajakiri. Ajakirja andis välja ja selle vastutav toimetaja oli Gustav Suits.
Ajakirjast ilmus kokku kuus numbrit. Ajakirja illustreeris teiste seas Nikolai Triik.
Hans Nõmmik

Hans Nõmmik (15. märts 1922 Tartu – 27. juuni 1995 Uppsala) oli Eesti põllumajandus- ja mullateadlane.

Elulugu

Hans Nõmmik oli Anton Nõmmiku poeg.
Nõmmik õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis, küpsustunnistuse sai 1941 eksternina Tallinnas riiklikus komisjonis. Õppis 1942–43 TÜ põllumajandusteaduskonnas. 1943 siirdus Rootsi, lõpetas 1947 Kuningliku Põllumajandusülikooli Uppsalas agronoomina, põllumajandusdoktor (1953, Uppsala Põllumajandusülikool), väitekiri "Fluorine in Swedish agricultural products, soil and drinking water" (Acta Polytechnica 127 (1953), 3/7). 1956 täiendas end Kelloggi Fondi stipendiaadina California Ülikoolis USA-s.
Nõmmik oli 1948–50 Rootsi Riikliku Tervishoiu Instituudi toidukeemia osakonna ja 1950–57 Kuningliku Põllumajandusülikooli Taimekasvatuse Uurimiskeskuse väetiste ja taimede toitumise osakonna teadur, 1957–62 Uppsala Põllumajandusülikooli agrokeemia dotsent, 1963–68 Metsandusülikooli metsamullateaduse dotsent, 1968–78 dotsent. Nende kahe ülikooli liitumisel oli 1979–88 taas Põllumajandusülikooli metsakeemia professor, aastast 1988 emeriitprofessor.

Teadustöö

Hans Nõmmiku uris põllu- ja metsamuldi, fluorisisaldust mullas, põllumajandussaadustes, joogivees, mulla lämmastikusisaldust, metsamuldade väetamist jm. Loonud lämmastiku isotoobi (N15) kasutamise metoodika. Oli 1970–71 ja 1988 Indias Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri (IAEA) ekspert taimede toitumise alal, 1988 Malaisias ja Hiina TA-s, 1990 külalisteadlane Kanadas Alberta Ülikoolis. Andis 1990. aastail konsultatsioone ka Eesti metsateadlastele. 1990–94 Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis abiesimees, Rahvusvahelise Mullateaduse Ühingu (Int. Soil Sci. Soc.) ning Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis liige, tegutses Eesti Komitees Rootsis, Eesti Rahvusfondis, Eesti Rahvusnõukogus. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi auliige (1995). Bergsteni preemia (1989). U 100 teadustrükist.
Pinnakate

Pinnakate ehk kvaternaarisetted on pudedaist setendeist koosnev kiht, mis lasub aluspõhjal.
Eesti pinnakate koosneb põhiliselt moreenist. Pinnakate katab suuremat osa Eesti pinnast. Pinnakate puudub näiteks alvaritel ehk loopealsetel. Seal lasub muld otse pealiskorrakivimitel, enamasti paekivil. Selliseid muldi nimetatakse paepealseks mullaks.
Eesti pinnakatte kujunemisel on olnud otsustav tähtsus mandrijää tegevusel viimase paari miljoni aasta ehk Kvaternaari jooksul.
Eesti pinnakate on suhteliselt õhuke. Põhja- ja Lääne-Eestis enamasti 5...10 meetrit. Suurim on pinnakatte paksus mattunud ürgorgudes, ulatudes kohati mitmesaja meetri sügavusele. Näiteks suures osas mattunud Rõuge ürgoru põhi on praegusest meretasemest 80 meetrit allpool.
Peale moreeni kuulub pinnakatte hulka ka savi, liiv ja teised purdsetted. Ka turvas, mida soodes pidevalt juurde tekib, kuulub pinnakatte hulka. Pinnakatte hulka kuuluvaiks loetakse ka rändkive ja -rahne.
Pinnakattes esineb ka viirsavi, mis esinevad mõnede kunagiste järvede põhjasetetes. See on sete, milles vahelduvad heledamad liivased ja tumedamad savikad kihid. Liiv settis suvel kui alluviaalsete- ehk jõe poolt kohale toodud setetena. Savi aga settis talvel, mil järved olid jäätunud ja põhja langesid peenemad osakesed, mis jämedateralistest setteist kauem vees hõljuvad.
Pinnakatte ülemine osa on ümber kujundatud taimkatte poolt. Pinnakattest on kujunenud mullad ehk pinnakate on enamasti mulla lähtekivimiks.
James R. Clapper

James Robert Clapper, Jr. (sündinud 14. märtsil 1941) on Ameerika Ühendriikide riikliku luure direktor (Director of National Intelligence, DNI).

Arvamused

James R. Clapper Jr arvab, et CRISPR-i sarnased tehnoloogiad on võimalikud massihävitusrelvad.
Autotrafo

Autotrafo on ühe mähisega trafo, kusjuures osa mähisest on primaar- ja sekundaarahelal ühine. Mähisel võib olla mitu harundit (väljavõtet) erinevate sekundaarpingete saamiseks. 
Autotrafo sisendvool I₁ ja väljundvool I₂ on mähise ühises osas vastassuunalised. Kuna mähise traadi ristlõiget läbib ainult voolude vahe, võib selles mähiseosas kasutada peenemat traati ja lisaks teisest mähisest vabanemisele vaske kokku hoida. Sellest tuleneb mõnikord kasutatav nimetus säästetrafo.
Autotrafo puuduseks on asjaolu, et trafo sisendahel on väljundahelaga vahetult seotud, s.t puudub tavalisele trafole omane galvaaniline eraldus.
Petar II Petrović

Petar II Petrović Njegoš (serb: Петар II Петровић Његош; 13. november (vana kalendri järgi 1. november) 1813 Njeguši – 31. oktoober (vana kalendri järgi 19. oktoober) 1851 Cetinje) oli Montenegro valitseja alates 19. oktoobrist 1830, Montenegro ja ranniku metropoolia (piiskopkonna) valitseja (piiskop), samuti luuletaja.
Tema kodanikunimi oli Radivoje Tomov Petrović, hüüdnimega Rade. Tema vanemad olid Petrovićide dünastiasse kuuluvad Tomo Marko ja Ivana Proroković Petrović. Selle dünastia käes oli sajandeid olnud Montenegro vaimulik ja osaliselt ilmalik võim. Tal oli kaks venda (Pero ja Jovan) ning kaks õde.
Petar sai hariduse Cetinje kloostris, kuhu onu Petar I Petrović laskis ta elama panna, nähes temas oma järeltulijat. 17-aastaselt sai ta onu surma järel Montenegro valitsejaks. Sel ajal ei olnud Montenegro tänapäeva mõistes riik, sest piiskoppi tunnistati eeskätt vaimuliku peana. Riigipiir oli kindlaks määramata. Montenegro ei olnud ametlikult tunnustatud. Mõned Montenegro hõimud tunnistasid ilmaliku võimuna Austria, mõned Türgi ja mõned Cetinje keskvalitsust.
Nähes vajadust muuta Montenegro moodsaks riigiks, lepitas ta vaenutsevad hõimud, seadis sisse Senati, valitsuse ja kohtud, hakkas makse koguma, tugevdas piire, ehitas teid, rajas koole ja trükikodasid.
Tema luulest on kõige kuulsam poeem "Mägipärg".
Petar II suri Cetinjes tuberkuloosi. Ta maeti väiksesse kabelisse Lovćeni mäel. Hiljem rajati sinna mausoleum. Trooni päris tema vennapoeg Danilo II Petrović.
Üitsainus Mulgimaa

"Üitsainus Mulgimaa" on alates 2008. aastast ilmuv mulgikeelne ajaleht.
Ajaleht ilmub neli korda aastas.
Purdsete

Purdsete on pude kulutuse tagajärjel tekkinud mitmesuguse suuruse ja koostisega sete.
Tsementeerunud purdsetteid nimetatakse purdkivimiks. Purdsetted ja purdkivimid moodustavad purdsetendi. Purdsetteid jaotatakse täpsemalt purdosakeste mõõtmete alusel.
Purdsetteks on näiteks liiv, kruus, veerised, aleuriit ja rahnud.
Sünonüümia

Sünonüümia ehk samatähenduslikkus on sõnadevaheline paradigmaatiline suhe. Sünonüümidel on sama või lähedane tähendus.
Vesi elevantidele

"Vesi elevantidele" (inglise keeles "Water for Elephants") on Sara Grueni ajalooline romaan, mis ilmus inglise keeles 2006. aastal ja eesti keeles 2011. aastal.

Sisu

Lugu räägitakse 93-aastase vanadekodus elava Jacob Jankowski mälestustena. Jacobile öeldakse ette, mida süüa ja mida teha.
Mälestuste alates on Jacob 23-aastane Poola päritolu ameeriklasest veterinaariatudeng, kes valmistub parasjagu lõpueksamiteks Cornelli ülikoolis, kui temani jõuab kohutav uudis tema vanemate sattumisest autoõnnetusse. Jacobi isa oli veterinaar ning Jacob oli kavatsenud tema praksisega liituda.
Linnakool (1873–1913)

Linnakool oli Eesti linnades ja mõnes alevis aastail 1873–1913 tegutsenud venekeelne koolitüüp, mis oli mõeldud kõikidest seisusest lastele alghariduse andmiseks.

Linnakoolide moodustamine

1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat.

Õppeaeg

Linnakoolid jagunesid 2-, 3- ja 4-aastase õppeaastase programmiga koolideks ning lisaks oli 6-aastase õppeajaga täiskursus. Paljudel linnakoolidel oli ka algkooliõpetajate ettevalmistusklassis (7. õppeaasta).

Õppeained

Õppekavasse kuulusid usuõpetus, lugemine, vene ja kirikuslaavi keel, aritmeetika, geomeetria, ajalugu, geograafia, loodusteadus, füüsika, joonistamine, joonestamine, laulmine ja võimlemine. Põltsamaa lähedal Kaarlimõisas tegutsenud Eesti Aleksandri Linnakooli õppekavas oli ka eesti keel.
Linnakoolid olid nn tupikkoolid, kuna nende lõpetanutel puudus piisav ettevalmistus õpingute jätkamiseks gümnaasiumis või reaalkoolis. Vaatamata sellele andsid linnakoolid hea vene keele oskuse ja rakenduslikke teadmisi. Alates 1900. aastast võis linnakooli juures asutada pedagoogikakursusi algkooliõpetaja kutse omandamiseks.

Koolide arv

1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil tegutses Eestis 13 linnakooli 2334 õpilasega. Linnakoolid moodustasid 0,8% Eesti alghariduskoolidest ja neis õppis 3,2% alghariduskoolide õpilastest.
1912. aastal reorganiseeriti linnakoolid kõrgemateks algkoolideks.
Vene keel Eestis

Vene keel on Eestis ametliku staatuseta, kuid laialdaselt kasutusel olev keel.
2011. aasta rahvaloenduse esialgsete andmete järgi on vene keel 29,6% Eesti Vabariigi elanike emakeel. Enamik vene keele emakeelena kõnelejaid elab Ida-Virumaal ja Tallinnas (2017. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 45,4% tallinlasi). Peipsiäärsetel aladel elavad ka vene vanausuliste kogukonnad (Mustvee, Kallaste, Piirissaar). Vene keele oskus on hea või väga hea ka eestlaste vanemate põlvkondade seas, noorte eestlaste vene keele oskus on aga kahanemas. Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil. Eurobaromeetri 2012. aasta uuringu kohaselt valdas vene keelt vähemalt suhtlustasandil 56% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest.
Vaatamata ametliku staatuse puudumisele kasutatakse vene keelt väga laialdaselt kaubandus- ja teenindussfääris, reklaamis, meedias, alg-, põhi- ja osaliselt ka gümnaasiumihariduse andmisel. Ka paljude riigiasutuste kodulehtedel on olemas venekeelsed versioonid. Samas puuduvad näiteks seaduste ametlikud venekeelsed tõlked.
1920. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi esimene põhiseadus andis vene rahvusest Eesti kodanikele õiguse "pöörata riiklikkudesse keskasutustesse kirjalikult oma keeli".
Froude'i arv

Froude'i arv on avasängivoolu energeetilist seisundit (st, kas vool on rahulik või käre) kirjeldav dimensioonita suurus. Arv on saanud nimetuse William Froude'i järgi. Froude arv on defineeritud kuiː
kus u₀ on karakteristlik voolukiirus, g₀ on üldiselt karakteristlik kehale mõjuv väline väli (tavaliselt raskuskiirendus), ja l₀ on karakteristlik pikkus.
Areen (ajaleht)

Areen on ajalehe Eesti Ekspress kultuurileht (kultuurilisa).

Toimetajad

Areeni toimetajad on olnud Harry Liivrand ja Tõnu Kaalep.
Ants Nuut

Ants Nuut (sündinud 27. septembril 1950) on eesti trombonist.
Kuulub ansambli Apelsin algkoosseisu.
Mogyoród

Mogyoród on suurvald Ungaris Pesti komitaadis Dunakeszi väikepiirkonnas.
Mogyoród asub 18 kilomeetrit Budapesti keskusest kirdes.
Aastal 2007 elas Mogyoródis 5727 inimest.
Mogyoródis asub võidusõidurada Hungaroring, kus peetakse Vormel 1 iga-aastane Ungari Grand Prix.
Illimar Paul

Illimar Paul (sündinud 16. septembril 1945 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 22. Keskkooli, õppis Eesti Kunstiakadeemias (1966–1968) ning Leipzigi Kõrgemas Graafika- ja Raamatukunsti Koolis, mille lõpetas (1968–1971).
Töötanud õppejõuna Eesti Kunstiakadeemias (1972–1979 ja 1999–2001).
Eesti Kunstnike Liidu liige (1970).
Ta harrastab vabagraafikat (eriti siiditrükki), tegelenud eksliibrise, akvarelli, plakati ja raamatukujundusega.
Minecraft

Maailmad

Pealmaailm (The Overworld) – kõige tavalisem maailm, kus tekib mängija. Seal leidub maake – rauda, kulda, sütt, teemante ja smaragde.
Nether (The Nether) – põrgut kujutav maailm, kus on palju laavat ja netherrack'i (punane munakivi meenutav plokk). 
End (The End) – pime maailm, kus elavad endermanid. Seal tuleb tappa enderdraakon. Endi kaugemas osas asuvad ka Endilinnad, kus varitsevad šulkerid.

Mängurežiimid

Ellujäämine (Survival) – režiim, mis keskendub ellujäämisele ja koletistega võitlemisele. Mängija sünnib tühja seljakotiga ning peab omale materjale koguma.
Loominguline (Creative) – režiim, mis keskendub ehitamisele. Selles režiimis on piiramatud ressursid ning koletised ei kujuta endast mängijale ohtu.
Halastamatu (Hardcore) – sarnane ellujäämisrežiimile, aga kui mängija ära sureb, antakse talle võimalus maailma kustutada või vaatlusrežiimis jätkata. Raskusastmeks on alati raske ning seda ei saa muuta.
Vaatlemine (Spectator) – režiim, kus mängija saab lennata läbi plokkide ning kehastuda erinevateks olemiteks, sealhulgas teised mängijad.

Minecraft: Java Edition

Originaalne väljalaske liik, mille esimene versioon avaldati 17. mail 2009 nimega Minecraft. Saadaval Windowsile, Macile ning Linuxile.

Bedrock Edition

Ametlik üldnimetus "Minecraft", on uusversioon Pocket Edition'ist, mis ühendab alates 2017. aasta 20. septembrist Minecrafti mobiili- ja konsooliversioonid. Saadaval platvormidele Windows 10, Android, iOS, Xbox One, Gear VR, Apple TV, Fire TV, Nintendo Switch.

Legacy Console Edition

Üldnimetus versioonidele, mille arendas 4J Studios konsoolidele Xbox 360, Xbox One, PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Vita, Wii U, Nintendo Switch. Alates 20. septembrist 2017 said endise Xbox One Edition omanikud tasuta alla laadida versiooni Bedrock Edition; sama toimus ka Nintendo Switch Editioni kasutajatele alates 21. juunist 2018. Tasuta versioone pakuti eelnevate versioonide toe lõppemise tõttu. 
Jätkuvalt toetatakse versiooni PlayStation 4 Edition.

Minecraft: Education Edition

Bedrock Editionil põhinev versioon akadeemiliseks kasutuseks, mida arendavad Mojang ning Microsoft Studios. See on saadaval platvormidel Windows 10, Mac OSX El Capitan ning iPad (iOS 9+).
James Carnegie (Fife)

Lapsepõlv

James sündis Charles Carnegie ja Maud Carnegie ainsa lapsena. Southeski krahvi pojana kandis ta sünnijärgselt Kinnairdi lord Carnegie tiitlit.
James õppis Gordonstouni koolis Ludgrove'is ning Kuninglikus Põllumajanduskolledžis Cirencesteris. 1948–1950 teenis ta Malaias Šoti rügemendis.

Fife'i hertsog

Fife'i hertsogkonna andis Jamesi vanaisale Alexander Duffile kuninganna Victoria 1889 pärast Duffi abiellumist printsess Louise'iga. 1900. aastal muutis ta tiitli statuuti, lubades seda pärandada ka naissoost pärijale, kuna Alexandril ja Louise'il polnud poega. Tiitel läks pärast Duffi surma tema vanemale tütrele Alexandra Connaughtile.
Alexandra suri 26. veebruaril 1959 ning James päris temalt Fife'i hertsogi ja MacDuffi markii tiitlid, kuna Alexandra ainus poeg ja Jamesi ema olid juba surnud. 16. veebruaril 1992 päris ta oma isalt Southeski kaheteistkümnenda krahvi tiitli.
James Carnegie on kuningas Edward VII tütretütrepoeg ning laiendatud Briti kuningliku perekonna liige. 1. augusti 2007 seisuga on ta Briti troonipärilusjärjestuses 54. kohal ning esimene, kes pole George V järeltulija. Ta ei täida kuninglikke kohustusi ega saa rahalist toetust.
Kasepark

Kasepark (ka Kase park) on park Põhja-Tallinna linnaosas Kopli poolsaarel Kopli ja Maleva tänava vahel. Pargi pindala on 7,9 ha.
Pargis on muu hulgas mitmeid väikeseid kivikülve ja rändrahne.