google/wiki40b huggingface dataset:
Müstiline Venemaa

"Müstiline Venemaa" on Vikerraadio saatesari, mis on pühendatud Venemaa ajaloole ja mille autor on David Vseviov.
Saatesari sai alguse veebruaris 1997. Kuni oma surmani (31. detsembril 2003) oli saate kaasautor, toimetaja ja saatejuht Terje Soots.
Saates on käsitletud Venemaa keisreid ja keisrinnasid ning Bütsantsi keisreid (viimastest kokku 112 saadet), praegu käimasolev tsükkel käsitleb Venemaa ja Nõukogude Liidu ajalugu alates 1917. aastast.
"Müstiline Venemaa" on Vikerraadio üks populaarsemaid saatesarju. Aastal 2004 oli see kuulajaküsitluse põhjal "Rahva teenrite" järel populaarsuselt teisel kohal. Kolmel aastal on see tunnistatud parimaks saateks.
Saade on 2015. aasta novembri seisuga eetris pühapäeviti kell 11.20, kordusena kell 21.20. Internetis on kuulatav ka saadete arhiiv.
Saate materjalide põhjal on algatatud raamatusari "Venemaa – lähedane ja kauge", millest on ilmunud raamat "Bütsantsi keisrid".
Saatesarja ja raamatu eest sai David Vseviov 2005. aastal Eesti Vabariigi kultuuripreemia 2004. aasta loominguliste saavutuste eest.
Aprillis 2010 valisid kuulajad "Müstilise Venemaa" Vikerraadio parimaks saateks.
Virumaa Nädalaleht

Virumaa Nädalaleht on alates 1994. aastast Rakveres ilmuv ajaleht.
Ajaleht on kättesaadav viies maakonnas ja Tartu linnas. Toimetuse aadress on Karja 20-1, Rakvere.
Toimetaja: Imre Termonen. Aastatel 1997–2008 ilmus leht üks kord nädalas, alates 2009. aastast kaks korda kuus.
Visa hing 4

Sisu

John McClane on mitu aastat saanud rahulikult politseinikuametit pidada. Ent ühel õhtul, satub ta tulevahetusse, kui teda saadetakse FBI jaoks jaoskonda viima häkker Farelli. Varsti algavad riigi vastu küberrünnakud, mis ähvardavad riigi põlvili suruda. Sündmuste keerisesse satub koos Farelliga ka McClaine, kes otsustab tema tütre röövinud kurjategijatele õppetunni anda.
Ülimassiivne must auk

Ülimassiivne must auk (inglise keeles supermassive black hole) on must auk, mille mass on sadu tuhandeid kuni kümneid miljardeid kordi suurem kui Päikese mass.
Vaatlusandmed viitavad sellele, et peaaegu iga suure galaktika keskmes leidub ülimassiivne must auk. Linnutee galaktika puhul vastab ülimassiivse musta augu arvatavale asukohale galaktika tuuma keskmes asuv Sagittarius A. Olgugi, et välja on pakutud mitmeid teooriaid, on ülimassiivsete mustade aukude päritolu siiani üks füüsika lahtisi probleeme.
10. aprillil 2019 avaldas rahvusvaheline teadusprojekt Event Horizon Telescope esimese pildi elliptilise galaktika Messier 87 keskmes asuvast ülimassiivsest mustast august.
Carl Rathlef

Carl Albert Rathlef (15/27. juuli 1810 Viljandi – 8. detsember 1895 Tartu) oli baltisaksa geograaf ja ajaloolane.

Elulugu

Carl Rathlef oli Viljandi fiskaali poeg. Ta õppis Tartu ülikoolis aastatel 1828–1832 filosoofiat, alguses ka mõnda aega teoloogiat ja filoloogiat. Seejärel õppis Rathlef professor Karl Morgensterni toetusel aasta Berliini ülikoolis. Seal hakkas ta enim geograafia vastu huvi tundma, võimalik, et ajendatuna Carl Ritteri loengutest. Saanud Königsbergi ülikoolist filosoofiadoktori kraadi, naasis ta Tartusse ja jätkas geograafiaga tegelemist.
1835. aastal oli Rathlef lühikest aega botaanikaaia direktori abi. Aastatel 1836–1838 töötas ta Peterburis algul eraõpetajana ja hiljem õpetajana saksa koolides. Seejärel jätkas ta õpetajaametis Tartus ja aastatel 1841–1853 Tallinnas. Pärast tema ajalooalase teose ilmumist 1853. aastal valiti ta Tartu ülikooli ajalooprofessoriks. Esialgu pidi Rathlef küll erakorraline professori kohusetäitja olema, kuna magistri- ja doktorikraadi sai ta alles aastatel 1858 ja 1860. 1866. aastal teda professoriks tagasi ei valitud ja ta läks 56-aastaselt pensionile.
Carl Rathlef suri 1895. aastal ja on maetud Vana-Jaani kalmistule.

Teadustöö

Rathlefi olulisim teos on 1852. aastal ilmunud "Liivi-, Eesti- ja Kuramaa orograafiline ja hüdrograafiline skeem. Orograafilise ja hüdrograafilise kaardiga ja üheksa kõrgusprofiiliga". Säärast orograafilist ja hüdrograafilist skeemi Eesti-, Liivi- ja Kuramaa alade kohta polnud varem tehtud. Teoses on toodud 317 punkti kõrgused. Autor märkis, et Liivimaa kõrgussuhted on kaardil tänu Wilhelm Struve töödele rahuldavama täpsusega ja mujal ligikaudsemad. Kõrgussuhete järgi jagas Rathlef Eesti ala Põhja-Eesti lavamaaks, Otepää kõrgustikuks, Pärnu jõe madalikuks ning veel mitmeks nõoks ja veelahkmeks. Hüdrograafiline ülevaade on enam-vähem tänapäevane. Selle töö eest pälvis Rathlef Demidovi auhinna.

Perekond

Carl Rathlefi poeg Georg oli samuti ajaloolane ja pojapoeg Carlos Woldemar Harald sordiaretaja. Tema tütar oli abielus Karl Ernst von Baeri tütrepojaga.
Hobujaama ühistranspordipeatus

Hobujaama ühistranspordipeatus on ühistranspordipeatus Narva maanteel Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Hobujaama ühistranspordipeatuses peatuvad trammid 1, 2, 3 ja 4, ja bussid 1A, 3, 5, 20, 20A, 29, 60, 63, 104A, 104B, 105, 106, 106A, 106B, 114, 120, 121, 125, 130, 131, 132, 132A, 134, 135, 135C, 138, 139, 144, 144A, 150, 151, 151A, 152, 152B, 153, 154, 155E, 156, 162,  260 ja J1.
Daniel Goleman

Daniel Goleman (sündinud 1946 Californias Stocktonis) on USA psühholoog, emotsionaalse intelligentsuse (tundetarkuse) kontseptsiooni propageerija.
Ta on saanud doktorikraadi Harvardi ülikoolist. Ta oli Harvardi ülikooli kliinilise psühholoogia õppejõud, toimetas ajakirja Psychology Today ning on aastaid toimetanud ajalehe New York Times psühholoogia ja neuroteaduste rubriiki.
Ta sai kuulsaks 1995 ilmunud raamatuga "Emotsionaalne intelligentsus". Selles rõhutab ta, et akadeemilise võimekuse (IQ) kõrval etendavad inimese toimetulekus suurt osa emotsioonidega seotud võimekused. Tähtsad on isiksuseomadused: algatusvõime, empaatia, kohanemine ja veenvus.
Goleman pakub emotsionaalse intelligentsuse mõiste propageerijana asutuste ja firmade juhtidele nõuandeid, kuidas parema suhtlemise kaudu töötulemusi parandada.
Ei lähe kõrvalteed

"Ei lähe kõrvalteed" (norra "Ingen vei går utenom") on Norra kirjaniku Trygve Gulbransseni kolmas ja ühtlasi viimane romaan.
Norras ilmus see 1935. aastal, eesti keeles 1954. aastal ning kordustrükina 1992. aastal, mõlemad Agnes Antiku tõlkes.
Romaan on nn Bjorndali- triloogia viimane raamat, millele eelnesid „Ja taamal laulavad metsad“ ning „Tuuled puhuvad Vaimudemäelt“
Suguvõsaromaani viimases osas leiavad aset saatuslikud sündmused. Elutee jõuab esmalt lõpule talu kauaaegsel võimukal ja rühikal peremehel Vana- Dagil, mis muudab pingelisemaks ka temal poja noore Dagi suhted lähikondlastega. Adelheid kasvatab kaht väikest poega ning pühendab end neile, püüdes samal ajal päästa ka suhteid abikaasaga. Romaani lõpus hukkub traagiliselt aga ka noor Dag üht poisikest kevadiselt jäält päästes. Läbi selle sündmuse avaldub ka autori sõnum lugejale: abivalmidus ja heasüdamlikkus on kõrgeimad inimlikud väärtused, millele tuleb truuks jääda lõpuni.
Leisi valla vapp

Leisi valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Leisi valla vapp.
Vapp kinnitati 10. juunil 1996.

Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil hõbedane allasuunatud harkrist ja saatena üleval kaks Georgi risti ning all ankur - kõik hõbedased.

Põhjendus

Sinine värvus sümboliseerib merd, valge aga paest pinnast. Harkrist tähistab Leisit kui teede sõlmpunkti. Ristid märgivad valla kahte kirikut ja kahte konfessiooni. Ankur osutab Triigi sadamale.
Lasud kodutänaval

Sisututvustus

Väikese viigi äärsetest kõrkjatest leitakse soomlase Kankkuneni surnukeha. Mõrvamüsteeriumis on mängus suured rahasummad.

Romaani tõlked

Soome keeles (Laukauksia kotikadulla) ilmus teos Taifuuni kirjastuselt sarjas "Myrskyn merkki" 1995. aastal Hannu Oittineni tõlkes.
R. Kelly

R. Kelly (õieti Robert Sylvester Kelly; sündinud 8. jaanuaril 1967 Chicagos) on USA laulja ja näitleja.
Fornjot (kuu)

Fornjot (teise nimega Saturn XLII, esmase ajutise nimega S/2004 S 8) on Saturni kaaslane ja planeedi teiste kaaslastega võrreldes kaugeim kuu. Selle kuu avastasid 4. mail 2005 Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes määrasid kindlaks selle kuu olemasolu vaatluste põhjal, mis tehti ajavahemikus 12. detsember 2004 kuni 11. märts 2005.
Fonjoti läbimõõt on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 23 609 000 km, tehes tiiru ümber Saturni 1354 päevaga. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastassuunas. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 168° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 160°). Orbiidi ekstsentrilisus on 0,186.
Fornjot sai nime skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti järgi.
Saturni kaaslased
S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus •  Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan •  Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Laine Trapido

Laine Trapido (aastani 1972 Laine Rettau; sündinud 11. veebruaril 1934 Valjala vallas) on eesti kopsuarst.
Ta on õppinud Valjala algkoolis, aastal 1953 lõpetas ta Kingissepa 1. Keskkooli, samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1959 cum laude. Aastal 1975 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja teemal "Kroonilisi mittespetsiifilisi kopsuhaigusi ja kopsutuberkuloosi põdevate haigete hingamisteede aeroobse floora uurimus".
Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta tööle Kingissepa Tuberkuloosi dispanserisse ftisiaatrina, aastal 1960 viidi ta üle Audaku Laste Tuberkuloosi Sanatooriumi; pärast selle sulgemist aastal 1961 pääses ta sihtaspirantuuri Moskva Ivanovski Virusoloogia Instituuti, kuid aspirantuur katkestati tolleaegse Eesti NSV tervishoiuministri dr. August Goldbergi poolt, ta kutsuti tagasi ja määrati Saaremaale vastavatud Sõmera Kopsutuberkuloosi Sanatooriumi arstiks (seda loeb dr. Laine Trapido suurimaks repressiooniks oma isiku kallal). Aastal 1962 tuli ta Tallinna ja asus tööle algul ftisiaatrina, hiljem laboratooriumi juhatajana Tallinna Vabariiklikus Tuberkuloosi Dispanseris. Seal ta alustas koos kolleegide dr. Vilbert Harjo ja dr. Lii Jannusega arendama tuberkuloosi bakteriaalset diagnostikat, osaledes ka Ülemaailmse Tervishoiuorganisatsiooni programmis. Aastal 1968 asus ta tööle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituuti pulmonoloogia osakonda nooremteadurina. Aastatel 1976–1982 töötas ta Tallinna Vabariikliku Tuberkuloosi Dispanseri epidemioloogia osakonna juhatajana ja aastast 1982 Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariiklikus Haiglas, hiljem Tallinna Magdaleena Haiglas, algul laboratooriumi juhatajana ja aastast 1990 arst-bakterioloogina.

Isiklikku

Ta oli aastast 1972 abielus fotograaf Isi Trapidoga, nende poeg Toomas Trapido on bioloog ja poliitik.
Norman Davies

Ivor Norman Richard Davies (sündinud 8. juunil 1939) on Briti ja Poola ajaloolane, kes on spetsialiseerunud Euroopa, Poola ja Suurbritannia ajaloole. Ta on tunnustatud kui üks silmapaistvamaid Kesk-Euroopa ja Ida-Euroopa ajaloo spetsialiste. Ta on UNESCO professor Jagelloonide Ülikoolis, emeriitprofessor Londoni University Colleges, külalisprofessor Euroopa Kolledžis.
Helophis

Levila

Need maod elavad Kongo Vabariigis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Tiina Kilkson

Tiina Kilkson (sündinud 11. märtsil 1980 Tallinnas) on eesti lastekirjanik, ajakirjanik ja psühholoog.

Elulugu

Ta sündis automaatikutest vanemate perekonnas. 1986. aastal alustas kooliteed Tallinna 20. Keskkoolis, 1987–1998 õppis Tallinna 1. Keskkoolis. Ta jätkas oma haridusteed 2000. aastal Akadeemias Nord, mille 2007. aastal lõpetas psühholoogina. 2011–2014 õppis Tallinna Ülikoolis kommunikatsiooni ja sai magistriks 2014. aastal.
2013 astus Lääne-Viru Rakenduskõrgkooli sotsiaaltööd õppima. 
Ta on teinud kaastööd mitmele väljaandele valdavalt psühholoogia teemadel.

Kirjanduslik tegevus

Lastekirjanik alates 2006. aastast, mil ilmus esimene lasteraamat "Pisikese Peetri pikk pühapäev", kus kõik sõnad algavad P-ga. Ka edasistes lasteraamatutes algavad kõik sõnad ühe kindla algustähega.
Superintendent

Liivimaa

Liivimaal tegutsesid superintendendid alates 1622. aastast ja kindralsuperintendendid 1675. aastast.
Antaioserpens

Levila

Neid madusid võib kohata Austraalias Queenslandi osariigis.
Noorteseire

Noorteseire süsteemi eesmärgiks on pakkuda ühiskonnale järjepidevalt värsket informatsiooni noortega seotud valdkondade kohta. 
Noorte parem tundmine on noortepoliitika ja noorsootöö üks alustaladest, mis mõjutab oluliselt otsuste tegemise mehhanismi. Noorteseire projekt on loodud teadmuspõhise noortepoliitika juurutamise eesmärgil ja keskendub noortele vanuses 7 kuni 26 eluaastat.
Noorteseiret korraldab Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riiklik noorsootöö asutus Eesti Noorsootöö Keskus.

Noorteseire ajalugu

Noorteseire esmane tegevus sai alguse 2008. aastal, mille tulemusel ilmus esimene aastaraamat. Laialdasem noorte eluolu seiresüsteemi väljatöötamine ja rakendamine sai alguse 2010 (kuni 2014), kui varem Eesti Noorsoo Instituudi poolt alustatud töö võttis Eesti Noorsootöö Keskuse tellimusel üle  Poliitikauuringute Keskus Praxis. Edasist tööd on korraldanud Eesti Noorsootöö Keskus koos erinevate koostööpartneritega.
Noorteseire tegevust on toetatud riigieelarvest ja Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest.

Noorteseire andmebaas

Noorteseire andmebaas sisaldab infot uurimistöödest, analüüsidest ja ülevaadetest Eestis, samuti viiteid nii ministeeriumide tellimusel valminud uuringutele kui ka üliõpilaste magistri- ja doktoritöödele. Noorteseire andmebaasi koostajaid saab ka ise temaatilistest uuringutest teatada.
Dorolțu kalvinistlik kirik

Dorolţu kalvinistlik kirik (rumeenia Biserica reformată din Dorolțu) on kalvinistlik kirik Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonnas Aghireșu vallas Dorolţu asulas.
Kirik on ehitatud 14. sajandil, algselt rooma-katoliku kirikuna. Kiriku kantsel ja kõlaräästas on pärit 1682. aastast. Kiriku puitlae maalingud on pärit 1750. aastast.
Kiriku ansamblisse kuulub ka eemal külas paiknev 19. sajandi kellatorn ning kirikut ümbritsev Dorolţu kirikuaed.
Kiriku ansambel on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-a-B-07607.
John By

John By (7. august 1779 Lambeth, London – 1. veebruar 1836 Frant, Ida-Sussex) oli inglise sõjaväeinsener (kolonelleitnant), Rideau kanali ehituse kuraator.  
Ta teenis Briti armee insenerikorpuses Corps of Royal Engineers. Tema juhtimisel rajatud Rideau kanal on tänapäeval arvatud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Elukäik

1802. aastal saadeti ta Ülem-Kanadasse, kus ta tegeles Quebeci linna fortifikatsiooniga ja Saint Lawrence'i jõe laevatatavuse parendamisega. 
Aastatel 1811–1815 teenis ta Wellingtoni armees Euroopas. 
Arvesse võttes tema varasemat kogemust Kanadas, saadeti ta 1826. aastal sinna tagasi – seekord juhtima Rideau kanali ehitust. Esimese asjana tuli rajada kanaliehitajate asula. See sai tema auks nimetatud Bytowniks (hiljem (1855) nimetati see ümber Ottawaks). 1828. aastal ehitas ta üle Ottawa jõe silla Union Bridge ühendamaks Bytowni Wrightstowniga (hilisem Hulli linn). Kanali ehitus kestis kuus aastat ja see avati 1832. aasta kevadel.
Shugo Chara!

Anime

Manga "Shugo Chara!" animeeriti ning seda hakati esitama aastal 2007. Animesarja osad on loodud Satelighti poolt Kenji Yasuda juhendamisel. Esimene osa "Shugo Chara on sündinud" (しゅごキャラ誕生! , Shugo Kyara Tanjō!) ilmus 6. oktoobril 2007. Sarja osi näidatakse veel viiel kanalil peale TV Tokyo.
Esimese hooaja teema laulud olid kõik esitatud J-popi bändi Buono! poolt. Esimene avalaul "Südame muna" (こころのたまご , Kokoro no Tamago) on 26 esimese osa avalaul. Viimase 25 jaoks on kasutatud laulu "Ma armastan kõiki" (みんなだいすき , Minna Daisuki). Esimese 12 osa lõpulauluks on "Tõeline ise" (ホントのじぶん , Honto no Jibun); 13.–26. osal "Armastuse ratsutaja" (恋愛♥ライダー ,Ren'ai ♥ Raidā); 27.–38. osal "Kiss!Kiss!Kiss!" ning viimasel 12 osal "Võistle ja mine!" (ガチンコでいこう! , Gachinko de Ikō!).
Animes esines ka kolm siselaulu, mille esitaja on Nana Mizuki, Utau Hoshina häälestaja: "Meikyuu Butterfly", esimest korda 12. osas; "Black Diamond" esimest korda 39. osas ning "Heartful song" esimest korda 47. osas.
Uue hooajaga tulid kasutusele uued avalaulud uute bändide poolt. Esimeste 12. jaoks "Kõikide muna" (みんなのたまご , "Minna no Tamago?") ning 25. osani "Kaitsja kaitsja" (しゅごしゅご! , "Shugo Shugo!") esitaja on uus bänd Shugo Chara Egg!. Kolmandaks avalauluks on "Jätke see minu hooleks♪, kaitsjad" (おまかせ♪がーデイアン ,Omakase♪Guardians?) mille esitab just loodud Guardians4. Neljandaks on "Koolipäevad" ("School Days") samuti Guardians4 poolt. Kõik lõpulaulud on esitatud juba varem tuntud Buono! poolt. Esimeseks lõpulauluks oli "Palju armastust, palju armastust" (ロッタラ ロッタラ , "Rottara Rottara"), järgmiseks oli "See tee" (co・no・mi・chi ), mis esines osades 69–76. Sellele järgnev "Minu poiss" ("My Boy") kestis 77.–89. osas. Alates 90. osast on lõpulauluks "Võta rahulikult!" ("Take it Easy!")

Manga

Detsembris 2005 teatas Peach-Pit, et nad töötavad uue manga kallal, mille nimeks on "Shugo Chara!". Esimene peatükk ilmus ajakirja Nakayoshi veebruarinumbris. Esimene kogumik ilmus 6. juulil 2006. Väljaandjaks oli Kodansha. Peale tavaliste kogumike ilmusid veel ka piiratud koguses kogumikud. Nendel on teistsuguses esikaaned ning sees leidub ka mitu pilti Amust. Del Ray Manga teatas, et hangib "Shugo Chara!" ingliskeelse versiooni õigused MangaNEXT 2006 ajal. Esimene ingliskeelne kogumik ilmus 27. märtsil 2007.
Vahepeal olid Peach-Piti tööd, kaasa arvatud "Shugo Chara", pausil 2008. aasta detsembris, kuna autorid jäid järsku haigeks ning veetsid mõnda aega haiglas. Kuu hiljem teatasid autorid, et saavad tööd jätkata.
Tehtud on ka uus iseseisev mangasari "Shugo Chara Chan!"', mis on yonkoma (4 pilti koomiksis) stiilis. Lugu on pühendatud Amu kaitse tegelastele ("Shugo Chara").
Vanamees ja meri

Ümberjutustus

Santiago oli oma külas pikka aega parim kalamees olnud, vanana aga ei õnnestunud tal enam kalapüük. Ta elas tagasihoidlikus majakeses, kus oli suur ajalehevirn. Tema eest hoolitses ta õpilane, kes lähedalasuvast söögikohast talle tihti süüa tõi. Paljud olid vanamehe suhtes juba lootuse kaotanud, aga mitte tema noor õpilane, kes truult temaga koos merel käis kuni ta vanemad selle keelasid. Vanemad tahtsid, et poiss käiks kaasas nendega, kes midagi ikkagi püüavad ja keelasid tal vanamehega merel käimise ära.
Santiago käis ikka merel edasi, aga ei suutnud mitte midagi püüda. Ühel päeval nägi ta lindu ja otsustas tema järel minna, lootuses seegi kord kala saada. Kahjuks esimestel püüdlustel see ei õnnestunud, aga üsna pea püüdis ta kinni marliini, kes oli pikem kui tema paat. Mees püüdis kala paati saada, aga viimane keeldus alla andmast, justkui oleks tal mehe vastu isiklik vimm. Kala tõmbas liinist, ega andnud järele. Ta tiris paati kaugemale kaldast, nii kaugele, et mees sattus talle juba täiesti tundmatutesse vetesse ja kartis, et ei leia koduteed. Liin tõmbas mehe käed katki ja käsi kiskus krampi. Olelusvõitluses, kes on tugevam, jäi siiski peale mees.
Seda aga vaid esialgu, sest kui ta oli kala kinni püüdnud ja paadi külge kinnitanud, haistsid haid vette sattunud verd ja olid üsna pea marliini kallal. Esialgu õnnestus Santiagol haid minema ajada, aga tema ainus kaitsevahend, harpuun, purunes. Paat liikus mehele tuttava kalda poole, aga kuna tal ei olnud millegagi haisid eemal hoida, jäid marliinist ainult luud alles.
Mees jõudis lõpuks randa, kus ta leiti. Ta haigestus ja poiss hoolitses tema eest. Teised kalurid imestasid marliini korjuse suuruse üle. Külastavad turistid aga ei osanud aimatagi, milline oli tegelik elu selles kalurikülas.
Viru-Jaagupi muuseum

Viru-Jaagupi muuseum on Vinni vallas Viru-Jaagupi asulas asuv muuseum, mis tutvustab kohalikku kultuuripärandit.
Muuseum asub 1908. aastal ehitatud endises koolimajas
.
Koiva-Mustjõe maastikukaitseala

Koiva-Mustjõe maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis jääb Valga maakonna Valga valla ja Võru maakonna Rõuge valla alale. Kaitseala pindala on u 3179 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1957. Praegused piirid ja staatus 2005. aastast. Kaitseala hõlmab ka 1975. aastal eraldi moodustatud Koiva männikute kaitseala, mille pindala oli 179 ha. Samuti 1976. aastal eraldi moodustatud Parmu männikute kaitseala, mille pindala oli 5 ha. Aastal 2005 ühendati kaitseala koosseisu ka Valgemäe kaitseala (pindala 7 ha), mis oli moodustatud 1964.
Laiuti otsing

Laiuti otsing (ka laiutiotsing) on graafi läbimise algoritm. Algoritm alustab etteantud tipust, läbib kõik selle tipu naabrid, siis naabrite naabrid jne. Algoritm lõpetab töö, kui kõik võimalikud teed on läbitud või kui otsitav tipp on leitud.

Laiuti otsing Pythonis

Järgnevas Pythoni koodis läbib meetod bfs graafi G alustades tipust s.
def bfs(G, s):
    queue = [s]             # tippude järjekord
    visited = set(s)        # juba külastatud tipud
    while queue:            # kuni järjekorras on tippe
        v = queue.pop(0)        # võta esimene tipp järjekorrast
        yield v                 # tagasta see
        for u in G[v]:          # iga naabertipu kohta
            if u not in visited:    # kui tippu pole külastatud
                queue.append(u)     # lisa see järjekorda
                visited.add(u)      # ja märgi külastatuksT = {'1': ['2', '3', '4'],
     '2': ['5'],
     '3': ['6', '7'],
     '4': ['8'],
     '5': ['9'],
     '6': ['10'],
     '7': [], '8': [], '9': [], '10': []}G = {'A': ['B', 'C','E'],
    'B': ['A','C', 'D'],
    'C': ['D'],
    'D': ['C'],
    'E': ['F','D'],
    'F': ['C']}>>> list(bfs(T, '1'))['1', '2', '3', '4', '5', '6', '7', '8', '9', '10']>>> list(bfs(G, 'A'))['A', 'B', 'C', 'E', 'D', 'F']
Ernst Wilhelm Preuss

Elulugu

Oli 1821–1823 Tartu Tähetorni assistent ja 1827–1839 observaator. 1823–1826 võttis osa Otto von Kotzebue juhtimisel fregatil Predprijatie toimunud ümbermaailmareisist.

Teadustöö

Vaatles 1828–1838 kaksiktähti (ka koos F. G. W. Struwega) Reichenbachi meridiaanringiga. Aitas Struwel koostada kaksiktähtede kataloogi.
Ott Kask

Ott Kask (sündinud 14. oktoobril 1962 Jõgeval) on eesti puhkpilliorkestrite ja sümfooniaorkestrite dirigent, muusikapedagoog ning arranžeerija.

Haridus

Ott Kask lõpetas 1982. aastal Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli trompeti erialal õpetaja Jüri Kuusi klassis. 1989. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala Priit Raiki klassis, õppides samas ka trompetit, trombooni ja Paul Mägi juures sümfooniaorkestri dirigeerimist.

Töö

Ott Kask töötab vaskpillide eriala õpetajana ning ansamblite ja orkestrite dirigendina Kuusalu Kunstide Koolis (alates 1988. aastast),Tallinna Muusikakoolis (alates 2005. aastast) ja kultuuri- ja sporditegevust korraldava ametnikuna Viimsi Vallavalitsuses. Aastatel 2002-2019 oli ta ka Viimsi Muusikakoolis vaskpillide eriala õpetaja, Jazzbandi juhendaja ja orkestrite dirigent. Ott Kask on olnud 2002. aasta IX Noorte Laulupeo "Ei ole üksi ükski maa" puhkpilliorkestrite üldjuht, dirigeerides seal ka enda ja Tõnu Kõrvitsa seatud popurriid "Eesti Eurovisiooni laulud".  2017. aasta XII Noorte Laulupeol "Mina jään" juhatas ta Priit Raiki lugu "Tormakas algus".
Ott Kask on tegutsenud muusikajuhi- ja seadjana ning dirigendina erinevates projektides:
Viimsi Kooliteatri ja Viimsi Muusikakooli orkestri ühisprojekt Leonard Bernsteini "West Side Story" (2003), "Valge tee kutse" (2005 ja 2018), "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi" (2010), "Helisev muusika" (2015),  lavastused Kosel "Üks samm sinnapoole" (2009) ja "Suve värvid" (2010), Kuusalu Keskkooli ja Kuusalu Kunstide Kooli ühislavastus Eino Tambergi "Odysseus" (2012), MTÜ Veljo Tormise Kultuuriseltsi projekt Tauno Aintsi "Lauritsa lubadus" (2014 ja 2015).