google/wiki40b huggingface dataset:
Närimiskumm

Närimiskumm ehk näts (varem ka närimiskummi) on kergelt vormitav, sageli magus, vahepeal ka hapukas mass, mida saab mõnda aega hammastega närida, enne kui see kõlbmatuks muutub. Tavaliselt on närimiskummis ka maitseaineid.

Mõju tervisele

Närimiskummi ergutav toime ei tulene selles sisalduvatest ainetest, vaid pigem närimislihaste tööst, mis parandavad peaveresoonte (sealhulgas ka aju) paremat verega varustamist. Jaapanis tehtud uuringu järgi, suureneb närimiskummi närides aju verevarustus kuni 25%. Seetõttu aitab see ka vältida stressi ja ravida keskendumishäireid.
Hambaid kahjustav toime, mis tuleneb eelkõige närimiskummis leiduvast suhkrust, kompenseeritakse osaliselt närimiskummi hambaid puhastava toimega. On olemas ka spetsiaalsed hambahooldusnärimiskummid, nagu näiteks suhkruvabad, mis hambaid puhastavad.

Allaneelamine

Liialdatud rahvalik arvamus, nagu võiks alla neelatud närimiskumm kuni seitsmeks aastaks soolestikku jääda, põhineb teatud määral tõsiasjadel. Tavaliselt toimub närimiskummi seedimine koos toiduga, kuid vahel võib seedumine ka aeglasemalt kulgeda. On esinenud juhtumeid, kus nätsu allaneelamine on nõudnud kirurgilist sekkumist.

Kleepumine

Et närimiskumm kleepub kergesti enamikule pindadele, siis põhjustab see hulganisti probleeme närimiskummi jäänuste koristamisel. 2007. aastal leiutasid  Suurbritannia teadlased mittekleepuva närimiskummi.
Toetav-julgustav kuulamine

Toetav-julgustav kuulamine on üks kuulamisoskusi.
Kontaktis olemise tunnustele lisandub sellise kuulamise puhul rääkija jutule kaasaelamine, mis on jälgitav kuulaja mittesõnalises käitumises. Lisaks võib kasutada kajatehnikat.

Kajatehnika

Kui rääkija oma jutuga takerdub, võib kuulaja kasutada kajatehnikat, korrates kuulaja üle üht või paari-kolme viimast sõna ja jääb ootama, kuni rääkija oma juttu jätkab. Nt: R: Ma kohe ei tea, mida ma valiksin? K: Valiksid? R: Nojah, ma mõtlesin esialgu rohelise peale! K: Rohelise…
Kaja sobib eriti juhtudel, kui emotsioonid takistavad rääkijal oma juttu jätkata, ja kuulaja peaks hoidma pausi, kuni rääkija end kogub. Kaja sage kasutamine võib jätta mulje, et kuulaja on kärsitu.
Toetavat-julgustavat kuulamist sobib kasutada juhul, kui on tegemist tagasihoidliku, mureliku, häbeliku vms rääkijaga.
Toetav-julgustav kuulamine on inimeseks olemise oluline oskus.
Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee

Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee (põhimaantee nr 5) on üks Eesti põhimaanteid. 
See saab alguse Pärnu linnas Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 131. kilomeetril Uuesilla liiklussõlmes. Tee pikkus on 184,3 km, sh 1,7 km pikkune lõik Pärnu linnas ja 0,1 km pikkune lõik, mis kattub Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteega. Tee lõpeb Tallinna–Narva maantee 101. kilomeetril Sõmeru alevikus.

Asulad Pärnu–Rakvere–Sõmeru maanteel

Pärnu linn, Tammiste küla, Kiisa küla, Vainu küla, Pulli küla, Urge küla, Rütavere küla, Kuiaru küla, Selja küla, Muti küla, Mannare küla, Sikana küla, Ünnaste küla, Aluste küla, Pärnjõe küla, Massu küla, Luuri küla, Vaki küla, Allikõnnu küla, Kobra küla, Vändra alev, Kalmaru küla, Rõusa küla, Kadjaste küla, Mädara küla, Kurgja küla, Rae küla, Samliku küla, Jändja küla, Laupa küla, Vilita küla, Särevere alevik, Türi linn, Türi-Alliku küla, Kirna küla, Reopalu küla, Ülejõe küla, Röa küla, Paide linn, Sillaotsa küla, Mäo küla, Tarbja küla, Viisu küla, Kirisaare küla, Allikjärve küla, Kaaruka küla, Roosna-Alliku alevik, Oeti küla, Kihme küla, Kaalepi küla, Seidla küla, Ahula küla, Kurisoo küla, Märjandi küla, Raka küla, Ambla alevik, Räsna küla, Jootme küla, Kuru küla, Tapa linn, Moe küla, Imastu küla, Loksu küla, Udriku küla, Kiku küla, Võduvere küla, Undla küla, Kadrina alevik, Kadapiku küla, Lante küla, Härjadi küla, Tirbiku küla, Hulja alevik, Karivärava küla, Kullaaru küla, Tõrremäe küla, Rakvere linn, Taaravainu küla, Tõrma küla, Mäetaguse küla, Piira küla, Ussimäe küla, Näpi alevik, Sõmeru alevik, Aluvere küla.
Zialony Bor

Ajalugu

Asustus tekkis praeguse alevi kohale aastal 1812, mil rahvas sealt sõja eest varju otsis. Kiirem kasv algas aastal 1947, mil sinna rajati montaažitsehh. Zialony Bori alev tekkis aastal 1954, mil ühendati kaks turbatootmisettevõtte «Смалявіцкае» tööliste asulat – Tarasik ja Zialony Bor.
25 kiri

25 nõukogude teadus-, kirjandus- ja kunstitegelase kiri L. Brežnevile J. Stalini rehabiliteerimise vastu (vene keeles Письмо 25 деятелей советской науки, литературы и искусства Л. И. Брежневу против реабилитации И. В. Сталина) oli Nõukogude Liidu teadustöötajate, kirjanike ja kunstitegelaste kiri, mis kirjutati 14. veebruaril 1966. aastal Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee esimesele sekretärile Leonid Brežnevile Jossif Stalini osalise või kaudse rehabiliteerimise lubamatuse kohta.
25 kiri oli üks esimesi avalikke pöördumisi, millele kirjutas alla akadeemik Andrei Sahharov.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Saksa DV-s Leipzigis 18. kuni 25. augustini. 
Meeste ujumisprogrammis asendati 100 m seliliujumine 200 m seliliujumisega. Lisaks tuli juurde  400 m kombineeritud ujumine nii meestele kui naistele ja 4 × 100 m vabaujumine meestele.
Pehme jõud

Pehme jõud (inglise keeles soft power, vahel eesti keelde tõlgitud ka kui "pehme võim") on USA politoloogi Joseph Nye poolt 1990. aastal kasutusele võetud termin, millega tähistada diplomaatilisi vahendeid, saavutamaks kellegi poolehoidu ja soovitud käitumist kaasamise ja kaudsete mõjutusmeetoditega selle asemel, et kasutada otsest poliitilist või majanduslikku mõjuvõimu.
2006. aastal leidis Nye, et pehme jõu terminit on sageli valesti mõistetud. Lihtsustatult defineeris ta pehmet jõudu atraktiivsusena (attraction), mis vastandub sellega piitsa-prääniku põhimõttel mõjutuspoliitikale. Nye rõhutab, et pehme jõud ei pruugi olla humaansem või eetilisem kui kõva jõud (hard power).

Vahendid

Pehme jõu peamiste vahenditena on välja toodud näiteks filmitööstust ja televisiooni, avalikku diplomaatiat ja kiirtoitu. Filmitööstus on oluliseks pehme jõu teostamise vahendiks USAs (Hollywood), Indias (Bollywood) ja Prantsusmaal, viimane eriti filmitööstuse sünnimaana. Kiirtoidu puhul on märgitud, et pärast 11. septembri terrorirünnakuid Afganistanis toimunud terrorismivastase operatsiooni käigus ründasid USA vägede vastased jõud esmajoones McDonald'si ja KFC söögikohti, mis näitab kui tihedalt on inimeste ettekujutus ameeriklastest seotud just nende brändidega. Tugev mõju on ka Coca-Cola ja Pepsi brändidel.

Mõõtmine

Riikide pehmet jõudu on mõõtnud mitmed meediakompaniid. Inglise meediakompanii Monocle on reastanud riigid võttes aluseks ligikaudu 50 pehme jõu indikaatorit, muuhulgas kultuurimissioonid, olümpiamedalite arv, arhitektuuri kvaliteet ja brändid.
Edetabelit "The Soft Power 30" koostab meediakompanii Portland.

Kriitika

Todd Hall on leidnud, et ehkki pehme jõud on osutunud väga populaarseks kontseptsiooniks, on sellel analüüsikategooriana siiski vähe väärtust ning terminil on algusest peale olnud poliitiline iseloom. Ta väidab, et juhul kui atraktiivus kui pehme jõu põhimõiste on rakendatav mehhanism, siis saaks pehmet jõudu analüüsikategooriana kasutada. Juhul, kui selline rakendatavus ei ilme, tuleks pehme jõu kontseptsioon ümber hinnata. Ta jõuab järeldusele, et on keeruline kindlaks teha, mida atraktiivsus sisaldab. Ehkki Nye käsitleb atraktiivsust psühholoogiaterminina, on Halli arvates psühholoogia selle tagant kaduma läinud. Samuti jääb ebaselgeks, mis ikkagi atraktiivsust toodab. Hall rõhutab, et pehme jõu kontseptsiooni peamine puudus on selle defineerimine läbi atraktiivsuse.
4 (Tallinna trolliliin)

Marsruut

Liin läbib 4 linnaosa : Kesklinn, Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulgeb mööda järgmiseid tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Endla tänav, Toompuiestee, Rannamäe tee.

Keskuse – Balti jaam

Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Ristiku, Tehnika, Hotell "Tallinn", Balti jaam.

Balti jaam – Keskuse

Balti jaam, Kelmiküla, Tehnika, Endla, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse.

Trolliliini ajalugu

1966. aastal sai selgeks, et Mustamäele trammiliine ei tule ja nii alustati trolliliinide välja arendamist. Balti jaama liini said trollid hakata proovima 6. novembrist 1970. Kuna trollipargi ehitus oli pooleli ja 79 trollist käiku antud vaid 56, ei jätkunud esialgu trolle Mustamäe – Balti jaama liini jaoks. Nii hakkas 15. detsembrist sõitma liin nr 4 Balti jaamast Estonia teatrini.
24. märts 1971 lasti käiku kavandatud Balti jaama liin nr 4. Liikudes mööda Sõpruse puiesteed kuni Mustamäe lõppjaama. Endine 4. liin (Estonia – Balti jaam) suleti, kuna sõitjaid oli vähe ja liin kattus bussiliiniga nr 22 (Balti jaam – Lennujaam).
1982. aastal kavandati välja ehitada täiendavad kontaktliinid Sõpruse puiesteele. 1987 valmis Keskuse tänaval lõppjaam, mis anti käiku 1991.

Trolliliini ajaloolised marsruudid

1970–1971 sõitis liinil Estonia – Balti jaam, marsruudil Estonia puiestee – Võidu väljak (tänapäeval Vabaduse väljak) – Aleksandr Suvorovi puiestee (tänapäeval Kaarli puiestee) – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Balti jaam.
1971–1991 sõitis liinil Mustamäe – Balti jaam. Kuni 1987. aastani liikus marsruudil Balti jaam – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Tehnika tänav – Paldiski maantee – Tulika tänav – Sõpruse puiestee – Akadeemia tee lõppjaam. Alates 1987. hakkasid trollibussid Mustamäele sõitma Tehnika tänav – Endla tänav kaudu. Balti jaama suunal jäi marsruut samaks.
1991 kuni tänaseni sõidab liin nr 4 marsruudil Keskuse – Balti jaam. Kuni 1992. sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänavale Sõpruse puiesteelt peale Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulgeb liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat.
Mark Zahharov

Mark Anatoljevitš Zahharov (vene keeles Марк Анатольевич Захаров; 13. oktoober 1933 Moskva – 28. september 2019 Moskva) oli vene teatri- ja filmilavastaja, näitleja, stsenarist, pedagoog ja literaat. 
Ta oli aastatel 1973–2019 Moskva teatri Lenkom kunstiline juht ja pealavastaja.
Aastal 1955 lõpetas ta näitleja erialal Moskva Riikliku Teatrikunsti Instituudi (GITIS, ГИТИС) ning sama aasta sügisel sai temast Permi Draamateatri näitleja. Esimese näidendi lavastas ta Permi Riikliku Ülikooli tudengitega 1956. aastal.
Alates 1959. aastast surmani töötas ta Moskvas, esmalt Gogoli-nimelises draamateatris ja seejärel (1960–1964) miniatuuride teatris „Ermitaaž”.
1965. aastal sai Zahharovist Moskva Satiiriteatri lavastaja ning 1973. aastast Lenkomi-teatri pealavastaja.

Osalemine poliitikas

Zahharov on olnud Venemaa Teatritegelaste Liidu sekretär. 
1989 valiti ta NSV Liidu rahvasaadikuks.
21. aprillil 1989 teatas esimesena Nõukogude Liidu televisioonis, et Lenin tuleks „kristlikult” maha matta ja põletas avalikult oma NLKP liikmepileti.
2009. aasta juunis teatas intervjuus ВВС-le, et peab Leninit riiklikuks kurjategijaks ja teda tuleks postuumselt surma mõista nagu tehti Hitleriga.
Märtsis 2014 kirjutas väidetavalt koos teiste kultuuritegelastega alla pöördumisele, milles mõisteti hukka Putini poliitika Ukraina suhtes, kuid hiljem eitas seda. 
Aastal 2018 toetas Putini tagasivalimist Venemaa presidendiks.
Zahharov suri 28. augustil 2019 ja maeti 1. oktoobril Novodevitšje kalmistule näitlejate Leonid Bronevoi ja Oleg Tabakovi kõrvale.
Kostivere raamatukogu

Kostivere raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere asulas. Kostivere raamatukogu on Jõelähtme valla raamatukogu haruraamatukogu.
Rookwoodi kalmistu

Rookwoodi kalmistu (inglise Rookwood Cemetery) on kalmistu Austraalias Sydney lähedal. 
Kalmistu rajati 1868. 
Kalmistu pindala on umbes 300 ha ja on seetõttu lõunapoolkera suurim kalmistu. Kalmistul on oma sektsioonid eri konfessioonidele: nende seas kristlastele, islamiusulistele, juutidele. Eraldi sektsioon on ka eestlastele. Kalmistule on maetud üle miljoni inimese.
Erasmuse programm

Erasmuse programm (inglise k Erasmus Programme) on Euroopa Liidu õpilasvahetuse programm, mis loodi aastal 1987.  Nimi ERASMUS on akronüüm programmi pikemast ingliskeelsest nimetusest European Community Action Scheme for the Mobility of University Students. 
1987. aastal alustati programmi täitmist 11 tolleaegse Euroopa Liidu liikmesriigiga. 2019. aasta seisuga on osalevaid riike 35 ning lisaks kümneid partnerriike väljaspool Euroopat. Kokku on Erasmuse programmis osalenud üle 4 miljoni üliõpilase.
Programm on nime saanud filosoofi, teoloogi, humanisti ja dogmatismivastase Rotterdami Erasmuse (1465–1536) järgi. Erasmus elas ja töötas mitmel pool Euroopas, soovides saada teadmisi ja kogemusi, mida suudab anda vaid kontakt eri maade ja rahvastega. Ta jättis kogu oma vara Baseli ülikoolile, saades sellega õpirändestipendiumide algatajaks.

Algus ja eesmärgid

Erasmuse programm loodi Euroopa Nõukogu otsusega 15. juunil 1987. Programmi loomisel võeti eeskujuks Euroopa esimene haridusprogramm Joint Study Programmes (1976–1986), kus kõrghariduse vallas oli programmi põhieesmärk kõrgkoolide koostöö, ühisõppekavade arendamine ja tingimuste loomine üliõpilaste mobiilsuseks. Erasmuse programmi eesmärgiks oli arendada koostöövõrgustike kaudu kõrgkoolide koostööd, toetada rahaliselt mobiilsusskeeme ning parandada välisriigis sooritatud õpingute ja kvalifikatsioonide akadeemilist tunnustamist. Erasmuse programm pani aluse Euroopa ainepunktide ülekandmise süsteemi ECTS (European Credit Transfer System) arengule.

Katusprogrammid

Aastate jooksul on Erasmuse programm kuulunud mitme katusprogrammi alla: Socrates 1995–2006 ja Euroopa elukestva õppe programm 2006–2014. Socratese aegadel said lisaks üliõpilaste mobiilsusele tähtsaks ka õppejõudude vahetus ja õppekavade arendusprojektid. Euroopa elukestva õppe programmi alla kuuludes sai võimalikuks saata oma üliõpilasi praktikale ning kõrgkooli personali koolitustele välisriikidesse. Ühtlasi tekkis võimalus kutsuda välisspetsialiste ja erialaeksperte koolitama oma kõrgkooli ning arendada mitmekülgset koostööd nii partnerkõrgkoolide kui ka ettevõtetega.  

Erasmus+

2014. aastal pandi programmi nimeks Erasmus+. Ühise katuse alla viidi senised koostööprogrammid “Euroopa elukestva õppe programm”, “Euroopa Noored” ja Euroopa komisjoni rahvusvahelised kõrgharidusprogrammid ning spordiprogramm.

Erasmuse programm Eestis

Eesti liitus Erasmuse õpirändeprogrammiga 1998. aastal ning esimesed üliõpilased osalesid üliõpilasvahetuses 1999/2000. õppeaasta sügisel.
Eestis korraldab Erasmuse programmiga seotut sihtasutus Archimedes.
Orjuse kaotamise akt

Taust

1722. aasta mais andis lord Mansfield'i kohus ühele Inglise orjale võrdsed õigused inglastega, see võimaldas alustada orjandusvastasel liikumisel. Juhtumi põhiseisukohaks oli, et ükski võim ei peaks nõus olema orjapidamisega Inglismaa või Šotimaa pinnal. 1785. aastal kirjutas Inglise poeet William Cowper:
"Meie kodudes ei ole orje - Miks omame neid asumaades?
Orjad ei saa Inglismaal hingata, kui nende kopsudesse
satub meie õhk, sellest hetkest on nad vabad.
Nad astuvad meie pinnasele ja nende ahelad langevad.
See on üllas, ja muudab rahva uhkeks. Ning teised kadedaks.
Jagage õnnistust. Las see ringleb kõigi veenides."
1783. aastaks oli orjapidamise vastane liikumine levinud üle kogu Briti Impeeriumi. 1793. aastal allkirjastas Ülem-Kanada leitnantkuberner orjapidamise vastase seaduse. Kohalik Seadusandlik Kogu võttis seaduse vastu, mis tegi sellest esimese orjakaubandust keelustava seaduse Briti Impeeriumis.
1807. aastal võttis Suurbritannia Parlament vastu orjakaubandusseaduse, mis keelustas orjakaubanduse, aga mitte orjapidamise. Kuninglik Merevägi asutas Lääne-Aafrika eskaadri, mis surus alla üle-Atlandilise orjakaubanduse, patrullides Lääne-Aafrika rannikut. See küll vähendas orjakaubandust, aga ei peatanud seda. Aastatel 1808–1860 võttis Lääne-Aafrika eskaader kinni 1600 orjalaeva ja vabastas 150 000 aafriklast. Nad vabastasid mõned Jamaical ja Bahama saartel. Suurbritannia kasutas enda näiteid, et sundida teisi riike samuti orjanduse vastaseid seadusi kehtestama ning lubada Kuninglikul Mereväel nende orjalaevu kinni võtta.
1823. aastal asutati Londonis orjandusvastane ühing. Selle liikmed olid Joseph Struge, Thomas Clarkson, William Wilberforce, Henry Brougham, Thomas Fowell Buxton, Elizabeth Heyrick, Mary Lloyd, Jane Smeal, Elizabeth Pease ja Anne Knight. William Wilberforce on 1787. aastal oma päevikusse kirjutanud, et tema suureks eesmärgiks on orjakaubanduse vähendamine, enne kui ta suubub 20-aastasesse võitlusse tööstuses.
1831. aasta jõulude ajal puhkes Jamaical laia haardega mäss, mis sai tuntuks kui Baptistlik sõda. Algselt plaanis selle eestvedaja, baptistist minister, Samuel Sharpe kerget streiki. Mässu surusis alla Jamaica istanduste valvurid ja Briti garnison 1832. aastal, 10 päeva pärast algust. Kuna paljud kaotasid mässus elu ja vara, alustas Briti parlament järelepärimist. Järelepärimise tulemused aitasid kaasa orjuse kaotamise seaduse koostamisele 1833. aastal.
Kreeka suursaatkond Tallinnas

Kreeka suursaatkond Tallinnas on Kreeka diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati veebruaris 2005.
Tegutseb ka Eesti suursaatkond Ateenas.
Aleksander Suur (jurist)

Aleksander Suur (27. september 1905 Valga – ?) oli eesti jurist.
Ta õppis 1925–1933 Tartu Ülikoolis õigusteadust, Rotalia vilistlane.
1927–1935 Petseri- ja Narvataguste maade kinnistuskomisjoni sekretär, 1935–1938 Riigiparkide Valitsuse sekretär-juriskonsult, 1938–1940 Loodushoiu- ja Turismi-Instituudi parkide inspektor. 1941–1944 oli ta Maanteede Valitsuse, 1950. aastail ETKVLi tööstuskontori ametnik, 1957 ETKVLi Kaubandusliku Inventari Tehase osakonnajuhataja.
Talle anti Loodushoiu Nõukogu 24. aprilli 1940 otsusega III. järgu looduskaitsemärk.
Eesti otsib superstaari (neljas hooaeg)

Eelvoorud

2011. aasta eelvoorud toimusid 16. jaanuaril Pärnu Kontserdimajas, 22.–23. jaanuaril Tallinnas Solarise keskuses, Tartus moe- ja vaba-aja keskuses Tasku ning 6. veebruaril Jõhvi Kontserdimajas. Vaid kuuskümmend lauljat said teatrivoorudesse edasipääsu andva "kollase kaardi".

Teatrivoorud

Teatrivoorud toimusid 14.–15. veebruaril 2011 Tallinnas Salme Kultuurikeskuses. Kuna kuuekümnest osalejast vaid kakskümmend olid meessoost, siis kvalifitseerusid nad otse teise vooru. Neljakümnest neiust pääses teise vooru kakskümmend kaks. 
Teises voorus jagati osalejad duettidesse. Osalejatel oli võimalus esitada kas Ott Leplandi ja Lenna Kuurmaa "Sinuni" või James Morrisoni ja Nelly Furtado "Broken Stringsi". Pärast esitusi jaotati osalejad "Jah", "Võib-olla" ja "Ei" gruppidesse, millest esimesed kaks pääsesid teatrivoorude viimasesse vooru. 
Kolmandas voorus said tütarlapsed valida Janis Joplini loo "Piece of My Heart" ja Katy Perry laulu "Firework" vahel. Noormeestel oli võimalik valida Koit Toome hiti "Mälestused", Robbie Williamsi "Let me Entertain You" ja Kings of Leoni "Use Somebody" vahel. Stuudiovoorudesse pääsesid edasi kümme noormeest ja kümme tütarlast.

Stuudiovoorud

Stuudiovoorud toimusid 27. märtsil ning 3. ja 10. aprillil 2011. Esimeses voorus osalesid tütarlapsed, teises noormehed. Mõlemast voorust pääses edasi telefonihääletuse tulemuste põhjal kolm lauljat. Ülejäänud osalejate hulgast valisid kohtunikud kümme noort lauljat, kes osalesid kolmandas stuudiovoorus. Kolmandast stuudiovoorust pääsesid finaali neli osalejat.

Eesti Superstaar Live Tuur 2011

5.–22. juunini astusid Eesti linnades üles "Eesti otsib superstaari" viis viimast superfinalisti Rosanna Lints, Teele Viira, Triin Niitoja, Artjom Savitski ja 
Liis Lemsalu, lisaks kellele astusid kaheksas linnas toimunud kontsertidel üles ka juba tunnustatud lauljad Ott Lepland, Koit Toome, Lenna Kuurmaa ja Getter Jaani. Piletid tuurile olid saadaval Piletilevist.
Jean Anthelme Brillat-Savarin

Jean Anthelme Brillat-Savarin (1. aprill 1755, Belley, Aini departemang, Prantsusmaa – 2. veebruar 1826, Pariis) oli Prantsuse jurist, poliitik, epikuurlane ja gastronoom. Tänapäeval teatakse teda peamiselt kaks kuud enne ta surma anonüümselt ilmunud teose "Maitse füsioloogia ehk mõlgutused kõrgemast gastronoomiast" järgi (täispealkiri prantsuse keeles "Physiologie du Goût, ou Méditations de Gastronomie Transcendante; ouvrage théorique, historique et à l'ordre du jour, dédié aux Gastronomes parisiens, par un Professeur, membre de plusieurs sociétés littéraires et savantes"; eesti keeles ilmus raamat Külli Kressa tõlkes 2014. aastal kirjastuses Tänapäev).
Brillat-Savarin sündis Belley linnakeses juristide suguvõssa. Ta õppis Dijonis õigusteadust, keemiat ja meditsiini ning pidas seejärel kodulinnas juurapraksist. 1789. aastal, mil algas Suur Prantsuse Revolutsioon, lähetati ta saadikuna Prantsusmaa parlamenti (Seisustekokku), millest peagi sai Riiklik Põhiseadusassamblee. Seal saavutas ta mõningase tuntuse, eriti avaliku kõnega surmanuhtluse toetuseks. 1733. aastal võttis ta isa Marc Anthelme endale teise perekonnanime, kuna ta vastsurnud tädi perekonnanimega Savarin jättis talle sel tingimusel kogu oma vara.
Jean Anthelme Brillat-Savarin naasis peagi Belley'sse ning valiti aastaks linnapeaks. Revolutsiooni hilisemal perioodil oli tema pea eest raha välja pandud ning ta põgenes Prantsusmaalt Šveitsi, kus peatus sugulaste juures Moudonis ning hiljem Lausanne'is Hôtel du Lion d'Argentis. Sealt liikus ta Hollandisse ja edasi vastrajatud Ameerika Ühendriikidesse kus elas kolme aasta vältel Bostonis, New Yorgis, Philadelphias ja Hartfordis, teenides elatist prantsuse keelt ja viiulimängu õpetades. Mõnda aega mängis ta esimest viiulit New Yorgis Park Theateris. Direktooriumi võimuletuleku järel naasis ta 1797. aastal Prantsusmaale. Seal asus ta magistraadi ametikohale, kuhu jäi elu lõpuni, olles kohtunik kassatsioonikohtus.
Muuhulgas pärineb temalt tuntud sentents: "Ütle, mida sa sööd, ja ma ütlen sulle, mis sa oled."
Slaavi keeled

Slaavi keeled on rühm indoeuroopa keelkonna keeli, mida kõneleb umbes 265 miljonit inimest.
Slaavi ühiskeel oli olemas umbes 1500 aastat tagasi. Vanimad kirjalikud mälestised on vanaslaavikeelsed ning pärinevad 10. ja 11. sajandist.
Läbi lingvistilise rekonstruktsiooni on leitud, et umbes 100 pKr toimus slaavi keelte jagunemine ida-, lääne- ja lõunaslaavi keelteks. Edasine intensiivsem harunemine algas umbes 500 pKr, mis kattub slaavi kultuurilise ekspansiooniga Euroopas. Samas on geneetiliste andmete analüüsi kaudu leitud, et slaavi keelte põhiliseks levikumehhanismiks oli kultuuriline edasikandumine ja mitte nii väga füüsiline inimeste vahetumine eri piirkondades.
Richard Indreko

Richard Indreko (25. veebruar 1900 Purdi vald, Järvamaa – 10. märts 1961 Stockholm) oli eesti arheoloog.
Õppis Tartu Ülikoolis 1923–1927 (lõpetas cum laude), mag. phil. 1932 ("Einige der ältesten steinzeitlichen Funde Estlands"), dr. phil. 1941 ("Keskmine kiviaeg Eestis").
Alates 1933 Tartu Ülikooli õppejõud (1942–1943 Eesti ja naabermaade muinasteaduse professori kohusetäitja). 1933–1937 juhatas väljakaevamisi Kunda Lammasmäel ja Asvas. 1943 põgenes Soome, 1944 Rootsi. 
Tema teeneks on kõikide mesoliitiliste ird- ja kinnismuististe ning naabermaade ainest arvesse võttev Eesti selle perioodi asustuspildi uurimine, mis on kokku võetud paguluses ilmunud doktoritöös "Mittlere Steinzeit in Estland" ("Keskmine kiviaeg Eestis"). Mesoliitikumi osas lükkas ta ümber Eesti kiviaja varemkehtinud jaotuse luu- (Kunda) ja tulekivi- (Võisiku) kultuuriks ning sidus selle ühtseks kultuuriks. Lisaks mesoliitikumile keskendus ta maastiku ja inimasustuse seostele kiviajal, Eesti kiviaja elanike ja laiemalt soome-ugrilaste päritolu küsimustele ning kiviaja kunsti temaatikale.
Black & Decker

Asutamine

Black & Deckeri asutasid 1910 S. Duncan Black ja Alonzo G. Decker olmetehnikakaupluse Baltimore'is. Aastal 1917 leiutati Black & Deckeris elektritrell.
Välismaalase pass

Välismaalase pass on isikut tõendav dokument ja ühtlasi ka reisidokument, mida Eesti Kodakondsus- ja Migratsiooniamet annab välja välismaalasele. Väljaandmise tingimusteks on, et tal on kehtiv Eesti elamisluba või elamisõigus Eestis, ning kui on tõendatud, et tal puudub välisriigi reisidokument ja tal ei ole võimalik seda saada.
Helme kirikumõis

Helme kirikumõis (saksa keeles Pastorat Helmet) oli kirikumõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.