Tysfjordi vald

Nimi

Nimi on tulnud Tysfjordeni nimest.

Haldus

Vald kuulub Midtre Hålogalandi politseiringkonna Tysfjordi lensmanniringkonda. Ta on Ofoteni tingikohtu alluvuses.
Tysfjordi vald moodustati 1869 osale Lødingeni valla territooriumist.
Aastal 1964 läks Tysfjordi valla alla selle praegune loodeosa, mis varem kuulus Hamarøy valda.

Loodus

Rannik on liigestatud paljude kitsaste fjordiharudega.
Aluskord koosneb valla kaguosas ja rannikul enamasti graniidist. Mõnes kohas esineb puhast kvartsi ja põldpagu. Valla kirdeosa ümber Gihtsejiegŋa liustiku ja väike riba Kjøpsvikist lõunas koosnevad moondunud Kambrosiluri kivimitest, enamasti vilgukiltadest, samuti lubjakivist ning mingil määral Kaledoonia gabrost.
Rannikut ümbritsevad järsud mäed. Rannikutasandik on lai vaid mõnes üksikus kohas. Sisemaal on avamaastik. Vallas on mitmesaja meetri sügavune kanjon, mis peaaegu jagab Norra kaheks. Valla kõrgeim mägi on idaosas paiknev 1520 m kõrgune Bjørntoppen (Biernatjåhkka).
Valla idaosas on palju liustikke. Neist suurim on Gihtsejiegna (25 km²), mis asub Bjørntoppenist kirdes Rootsi piiri ääres.
Hellemofjordeni ääres Muskenis on Råggejavri (Raigi), Põhja-Euroopa sügavaim ja maailmas sügavuselt teisel kohal olev looduslik karstikoobas, mille sügavus on 580 m ja pikkus 1,9 km.
Kjøpsvikist Norcemi koopast on leitud umbes 100 000 aasta vanused jääkarujäänused.

Majandus

Vanasti oli Tysfjorden kalarikas ja põhiliseks elatisallikaks kalapüük. Hajuasustusega fjordirandades on kalapüük endiselt tähtis. Enamik paate on väikesed. Püütakse turska ja teisi kalu. Kala käiakse püüdmas ka väljaspool Tysfjordi valda. On ka pisut kalatööstust.
Paremad põllumaad on lääne pool fjordi. Põlluharimise tähtsus on vähenenud. Piimatootmine on vähene. Mitmes kohas on oluline lambakasvatus.
Hellemobotnis tegeldakse pisut metsandusega.
Tööstus on väga oluline. Selles on keskne Norcem A/S-i tsemendivabrik Kjøpsvikis, mis põhineb kohalikul lubjakivil. Norcemil on Kjøpsvikis uus betoonist ehitusdetailide vabrik.
Tööstuses kasutatakse ka kohalikku kvartsi. Dragis on põldpao- ja kvartsimurd ning aknavabrik.
Indre Tysfjordenis on Sørfjordi elektrijaamad, mille koguvõimsus on 70 MW.

Transport

Maantee E6 läbib valla merepoolse osa ning näeb ette parvlaevaühenduse üle Tysfjordeni Bognesi ja Skarbergeti vahel.
Bognesist käib parvlaev ka üle Vestfjordeni Lødingeni, kust edasi pääseb mööda maanteed Harstadi, Vesterålenisse ja Lofootidesse.
E6-lt pöörab riksvei 827 Dragi, kust pääseb parvlaevaga Kjøpsviki ning sealt jälle E6-le Ballangeni vallas.
Kohalikud paadid viivad teedeta küladesse Tysfjordeni ja selle harude ääres.

Haridus

Vallas on keskkool.

Kirik

Vallas on Sør-Hålogalandi piiskopkonna Ofoteni praostkonna Tysfjordi kihelkonna Tysfjordi kogudus, Korsnesi kogudus ja Drag–Hellandi kogudus.

Ajalugu

Leiknesis Korsnesi lähedal on 55 nelja-viie tuhande aasta vanust kaljujoonist, mis kujutavad põtru, põhjapõtru, karusid, vaalu jm.

Kultuur

Dragis on Lule saamide rahvuslik kultuurikeskus Árran.

Turism ja vaatamisväärsused

Tysfjordi vallas käiakse muu hulgas kauni looduse ja kalapüügivõimaluste pärast magevees ja meres.
Alates 1990-ndatest on hakatud turistidele näitama mõõkdelfiine, kes sügiseti kogunevad Tysfjordenisse heeringaid sööma.
Hellemobotnist lähevad Rootsini jalgrajad, millest paljud on märgistamata.
Stetindi mäel käiakse ronimas ja seda imetletakse tema kuju pärast.
Storjordis on turismikeskus. Dragis on võõrastemaja. Ulvikas on kämping.