google/wiki40b huggingface dataset:
Kai Havertz

Kai Havertz (sündinud 11. juunil 1999 Aachenis) on Saksamaa jalgpallur. Ta mängib Bundesliga klubis Leverkuseni Bayer ja Saksamaa jalgpallikoondises poolkaitsja positsioonil.
Ta liitus Leverkuseni Bayeri noorteakadeemiaga 11-aastaselt. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 15. oktoobril 2016 liigamängus Bremeni Werderi vastu. Temast sai 17 aasta ja 126 päeva vanuselt Leverkuseni kõige noorimaks debütant Bundesligas. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 2. aprillil 2017 mängus VfL Wolfsburgi vastu. Sellega sai ta Leverkuseni kõige noorimaks väravalööjaks Bundesligas.
14. aprillil 2018 sai Havertz 18 aasta ja 307 päeva vanuselt kõige nooremaks mängijaks, kes on Bundesligas jõudnud 50 mänguni.
Debüüdi Saksamaa jalgpallikoondises tegi ta 9. septembril 2018 sõprusmängus Peruu vastu.
Stanislav Tšerepanov

Stanislav Tšerepanov (sündinud 15. veebruaril 1969 Tallinnas) on Eesti poliitik. Ta oli veebruarist 2013 novembrini 2013 Paldiski linnapea.
Ta lõpetas aastal 1998 Tallinna Tehnikaülikooli ökonomistina ja aastal 2001 Moskva Riikliku Sotsiaalülikooli juristina.
Tšerepanov on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees.
Alates 17. septembrist 2012 oli Tšerepanov Paldiski abilinnapea.
Ta oli Vene Erakonna Eestis esimees 21. detsembrist 2002 kuni erakonna ühinemiseni Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga 2012. aastal.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 4. Ta sai 111 häält ning valituks ei osutunud.
Poola põllumajandus

Põllumajanduse tähtsus riigi majanduses

Kuigi põllumajanduse osa SKTs on küllaltki väike - vaid 4% ja hõivatud vaid 12,9% tööealisest rahvastikust, selle majandusharu roll riigi majanduses on suur: kolmandik kuni pool Poola ekspordituuludest tuleb põllumajandusest.

Põllumajanduse arengu eeldused

Poola loodustingimused ja -ressursid on eriti soodsad põllumajanduse arengule riigi lõuna- ja edelaosas ning ebasoodsad riigi ida- ja põhjaosas.
Põllumaa hõlmab üle poole Poola pindalast (48,3%), sellest on 36,2% on haritav maa (peamiselt riigi edelaosas) ja 10,7% on rohumaad (kirde- ja idaosas). Mitmeaastaste põllukultuuride all on vaid 1,3% riigi territooriumist. Metsaga on kaetud 30,5% kagu osas.

Taimekasvatus

Poolas on üks Euroopa suurimaid suhkrurooge (2012. a - 12,35 mln t). Samuti kasvatatakse  kartuleid (9,1 mln t), nisu (8,6 mln t), otra (4,2 mln t), maisi (3,9 mln t), õunu (2,9 mln t), rapsi (1,9 mln t), kapsaid (1,2 mln t), juurvilju (824 tuhandet t), tomateid (758 tuhandet t), sibulaid (648 tuhandet t), kurke (520 tuhandet t) ja jms.

Loomakasvatus

Poolas on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv seisuga 2013. aasta FAO andmetel: sead - 11 mln  , lambad - 249 tuhandet, veised 5,9 mln, hobused - 207 tuhandet, kanad - 124 tuhandet ja jms.

Toiduainetööstus

Poolas toodetakse palju erinevaid tooteid, mis kasutab kõik Euroopa. Näiteks, 2012 aastal oli veiseliha - 451 tuh t, lehmapiim - 12,6 mln t, sealiha - 1,8 mln t, muude lindude munad - 530 tuh t, kanaliha - 1,4 mln t.  
Ka toodetakse võid - 199 tuh t, juuste - 685 tuh t, kuiv rasvata piima - 131 tuh t, searasva - 168 tuh t ja jms.

Kaubandus

Poolas on ülekaalus eksport.

Eksport

Poola ekspordib nisu - 825 tuh t, õunu - 532 tuh t, rapseseemneid - 423 tuh t, jooke alkogoli vaba - 383 tuh t, juurvilju (külmutatud) - 336 tuh t, puuvilju - 323 tuh t ja jms.
Poola on  kartuli, suhkrupeedi, rapsi, maisi, sea- ja linnuliha suurtootja Euroopas.

Import

Poola impordib sojaubasid - 1,9 mln t, nisu - 816 tuh t, päevalille - 728 tuh t, maise - 477 tuh t, rapsisemneid - 408 tuh t ja jms.
Bartninkai

Ajalugu

Asula tekkis XVI sajandi teisel poolel. Küla on esimest korda mainitud aastal 1649. Asula nimi tuleneb ilmselt elanike vanast tegevusalast (slaavi päritolu sõna бортники tähendab mesinikke). Esimene kirik rajati sinna aastal 1663.  Toona kuulus see Alytuse mõisale.
Aastal 1744 sai Bartninkaist alev. Mõisa omanik Antoni Tyzenhaus rajas sinna kangakudumise ja rauasulatuse ettevõtted, ent peale seda, kui ta oma valdused kaotas, käis tööstus allamäge. Ta lasi ka asula  radiaalselt ümber mõisakompleksi välja ehitada; samuti lasi ta mitmed tänavad sillutada. Tolle aja planeering on osaliselt veel praegugi säilinud.
Aastal 1783 sai Bartninkaist kohaliku kihelkonna keskus. Kihelkonnakool oli seal tööd alustanud juba aastal 1781. Aastal 1790 ehitati vana kiriku asemele uus kivist kirikuhoone. Aastal 1865 lisati sellele ka torn.
Aastal 1944 sai alev sõjas kannatada. Õhku lasti ka sealne kirikuhoone, mille asemele aastal 1950 ehitati uus puidust kirik. Nõukogude võimu ajal oli Bartninkai kohaliku kolhoosi keskasula.
Assassin's Creed Unity

Mängu protsess

Mängu sündmustik leiab aset Prantsuse revolutsiooni ajal, mis toimus 1789. aastal, kui Prantsusmaa korraldas oma riigi valitsemiskorra ümber monarhiast vabariigiks. Peamised sündmused toimuvad 5 aasta jooksul, alustades Bastille' vallutamisest ja retkest Versailles' lossi kuni kuninga hukkamiseni. Just nendel aegadel pandi lõpp sotsiaalsetele seisustele ja oli loodud võrdsus inimeste vahel.

Süžee

Tänapäeva assassinid paluvad mängijat leida Elutarga (Sage'i) jäänuseid Arno mälestustes Animuse abil. Animus on masin, mis võimaldab uuesti läbi elada esivanemate mälestusi. Elutarga jäänuste olulisus seisneb selles, et see sisaldab jõudu, mille abil Templiordu tahab maailma juhtida ja kontrollida. 
Süžee avaneb ümber noore assassini, kelle nimi on Arno Dorian. Arno on sündinud Versailles's ning tema isa on assassin. Tema isa tapeti, kui ta oli veel noor, ning ta lapsendati, teadmata, et tema uus perekond on kõrgel positsioonil Templiordus ja uus isa on üleüldse selle juht Francois de la Serre. Uues perekonnas kohtub ta oma tulevase väljavalitu Eliza de la Serre'iga, kes on Francois' tütar. 
Mitu aastat hiljem nägi Arno pealt Eliza isa, kes oli Templiordu juht Francois de la Serre, mõrva. Seetõttu süüdistati just teda kuriteo toimepanemises ning ta saadeti Bastille' vanglasse. Seal kohtub Arno kinnipeetava Pierre Belleckiga, kes on assassin. Nad põgenevad vanglast ja Belleck kutsub teda assassinide vennaskonda. Arno astub pikkade trennide järel vennaskonda ning hiljem täidab nende missioone ja aitab lihtrahva revolutsiooni toimumiseks. Templiordu on loomulikult revolutsiooni vastu ning mõne aja pärast selgub, et uus Templiordu juht on François-Tom Germain. 
Mängu peasüžee koosneb 12 missioonist, mille käigus Arno tapab erinevaid Templiordu liitlasi ning otsib Germaini, kuna hiljem selgub, et hoopis tema oli Eliza isa surma taga. Viimasel missioonil siseneb Arno koos Elizaga templisse, kuhu olid peidetud Elutarga jäänused, ja tapab Germaini, kuid ka Eliza saab surma. Tänapäeva assassinid teavitavad mängijat, et missioon on lõpetatud, Elutarga jäänused on peidetud.

Mängijate tagasiside

"Assassin's Creedi" sari on saanud kriitikutelt peamiselt positiivseid kommentaare. 2016. aasta septembri seisuga on sarja mänge müünud üle 100 miljoni eksemplari, muutudes Ubisofti enimmüüdud frantsiisiks ja kõigi aegade kõige kõrgemate müügi videomängude frantsiisiks. Mängijate hinnangud on keskmised, sest mäng sisaldas algul palju programmilisi vigu, kuid tarkvarauuendusega saadi neist suuremas osas jagu.
Üksiktermin

Ajalugu

Üldterminite (generelle Term) ja üksikterminite vahel tehti vahet juba traditsioonilises loogikas, kuigi seal oli selle tähtsus vähene, kuna näiteks üksikuid indiviide puudutavates süllogistlikes väljendustes käsitleti neid kui üldisi väljendusi (Allaussage) (näiteks lauset "Sokrates on inimene" käsitleti kui "kõik kreeklased on inimesed").
Moodsa loogika rajaja Gottlob Frege tegi oma artiklis "Funktsioon ja mõiste" (Funktion und Begriff) vahet "küllastatud" (gesättigten) ja "küllastamata" (ungesättigten) väljendustel. Pärisnimed olid tema jaoks küllastatud. Kui näiteks lausest "Peeter on õnnelik" eemaldada üksiktermin  (pärisnimi) 'Peeter', on tulemuseks küllastamata väljend "... on õnnelik", mis Frege järgi tähistab mõiste (Begriff) ning mida tänapäevases terminoloogias nimetatakse predikaadiks.
Küllastatud väljenditel ehk üksikterminitel on Frege meelest alati denotaat (Denotat), st ese, mida need tähistavad. Et ka terved väljendid oleksid küllastatud, peavad nad tähistama eset, ehk Frege meelest omama tõeväärtust (Wahrheitswert).
Lisaks denotaadile on pärisnimedel Frege jaoks ka tähendus (Sinn), mida ta identifitseeris "eseme antuse liigiga" (Art des Gegebenseins des Gegenstands). Nii näiteks on arv "3" väljendis "2+1" antud teisiti kui väljendis "4-1". 
Seevastu Rudolf Carnap paneb üksikterminid individuaalmõistete (Individualbegriff) intentsiooni arvele.
Formaalse loogika edasiarendamine, eriti David Hilberti poolt, tõi kaasa küllastatud ja küllastamata mõistete erinevuse osalise kadumise ja funktsionaalsete rollidega terminite identifitseerimise formaalarvutuses (formaler Kalkül) (vaata ka formaalne grammatika (Formale Grammatik).
Küsimus, kuidas pärisnimede tähendus on fikseeritud ning kuidas tagada, et nad viitaksid täpselt ühele esemele, on tänapäeva keelefilosoofia teemaks eriti sellistel autoritel nagu Donald Davidson, Ruth Barcan Marcus või Saul Kripke (eriti tema teoses "Nimi ja paratamatus" (Name und Notwendigkeit).
Eesti Avatud Ühiskonna Instituut

Eesti Avatud Ühiskonna Instituut (lühend EAÜI) on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti ühiskonnaküsimustega. EAÜI asub Tallinnas aadressil Narva maantee 25.
Põhikirja järgi on EAÜI eesmärkideks nt heategevuslik teaduse, hariduse ja kultuuri toetamine avalikes huvides, ühiskonnaprotsesside mitmetahuline (nt majanduslik, sotsiaalne, poliitiline vaatenurk) analüüsimine, avatud ühiskonna ideede propageerimine.
EAÜI asutati 1998 ja EAÜI peab ennast 1993 asutatud samanimelise ühenduse õigusjärglaseks.
Üvvärjärv

Üvvärjärv (ka Üvarjärv) on Võru maakonnas Rõuge vallas Kaloga ja Soodi külas asuv järv. Selle pindala on 2,2 ha.
Andres Lutsar

Andres Lutsar (9. märts 1937 Erastvere vald, Võrumaa – 30. september 2007 Tallinn) oli Eesti judotreener, sportlane, spordiestraadi artist ning Eesti judoliikumise rajaja.
Aastal 1961 lõpetas Andres Lutsar Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Pärast seda tegutses ta treeneri ja artistina, oli andekas noortetreener ja mitme tuntud judoka kasvataja. 1972. aastal asutas Lutsar judoklubi Aita nime (praegune Aitado), hiljem oli ta selle president. Ta ise tuli 10 korral Eesti meistriks sambos ja kahel korral akrobaatilistes hüpetes.
Lutsar tegi 1969. aastal sambovõtete juhendajana kaasa "Viimse reliikvia" võtetel, kaskadöörina osales ta filmides "Viimne reliikvia" ja "Tulivesi". Lavastas Salme Kultuurikeskuse teatris näidendi "Meisterdetektiiv Kalle Blomkvist".
Andres Lutsar kirjutas judo- ja enesekaitseteemalisi raamatuid (sh "Judo meile" ja "Väike judoõpik"), samuti mitmeid artikleid ajakirjanduses.
Judoliikumise rajaja Jigorō Kanō eeskuju vääriliselt oli ka Andres Lutsar multiandekas. Ta tegeles peale judopedagoogi ülesannete ka filosoofiaga ning rääkis lisaks emakeelele vene, soome ning inglise keelt.  Karismaatilisuse ja humoorikusega särades juhatas Lutsar pulmi ning  peoõhtuid.
Andres Lutsar suri 30. septembril 2007 Tallinnas ning ta maeti 6. oktoobril 2007 Metsakalmistule.

Isiklikku

Andres Lutsaril on abielust Aimega poeg Jaan Lutsar, kes jätkab ka judokooli Aitado juhatamist ja treeninguid. Lutsaril on kolm pojatütart.
Hulk (muusika)

Hulk (inglise keeles set) on muusikas ühte tüüpi muusikaliste objektide, näiteks ühe muusikalise parameetri (näiteks heliklassi, helivältuse, helikestuse, helitugevuse, tämbri vms) väärtuste kogum ehk seeria. Hulk võib muusikas esineda järjestamata hulga ehk rühmana või järjestatud hulga ehk reana.
Hulga mõiste on tulnud muusikas kasutusele seoses muusikalise hulgateooria tekkimisega 1940. aastate lõpus Ameerika muusikateoorias.
Benetton Formula

Benetton (Benetton Formula Ltd.) on Vormel 1 meeskond, mis asutati aastal 1986 Tolemani meeskonna asemele.
Meeskonnana tehti debüüt Vormel 1 radadel Brasiilia Grand Prixil. Viimaseks hooajaks jäi Benettonile 2001. aasta. 2002. aasta hooajast muudeti meeskond Renault F1 meeskonnaks.
Benettoni meeskonna eest võisteldes on etapivõite saanud Gerhard Berger, Alessandro Nannini, Nelson Piquet, Michael Schumacher, Johnny Herbert ja Jean Alesi.
Edukaim hooaeg oli 1995., kui võideti nii pilootide kui ka konstruktorite karikas.
Gustav Fabergé

Gustav Fabergé (1814 Pärnu – 1893 Dresden) oli baltisaksa kullassepp, Peterburis tegutsenud Fabergé kullassepaäri asutaja.
Gustav Fabergé põlvnes Picardie' hugenottide perekonnast, kes Prantsusmaalt 17. sajandil usulise tagakiusamise eest pagesid.
Gustav Fabergé oli Peter Carl Fabergé isa.
2015. aasta 3. jaanuaril avati Gustav Fabergé sünnilinnas Pärnus tema ausammas. Pronkskuju kinkis linnale Peterburi juveeliäri Tenzo Jewellery House omanik Alexander Tenzo, selle autor on Alexander Tenzo ja Vladislav Yakovskiy.Skulptor Evgeniy Burkov. Mälestusmonumendi püstitamise eestvedajad olid Pärnu Fabergé Seltsi asutanud kunstnik Tiina Ojaste ja seltsi liige Toomas Kuter.
Mikkel Aagaard

Mikkel Holm Aagaard (sündinud 26. novembril 1979) on taani endine käsipallur.
Ta mängis Taani käsipallikoondises 59 kohtumist ja viskas 107 väravat. 2006. aasta EM-ilt võitis ta pronksi ja 2008. aasta EM-ilt kulla. Ta võistles 2010. aastani.
Rabakivi

Rabakivi ehk rabakivigraniit on A-tüüpi graniit, mida iseloomustab rabakivistruktuuri esinemine (vähemalt suuremates batoliitides).
Rabakivide tüüpala ehk nn locus classicus, kus neid esmakordselt teaduslikult kirjeldati, on Kagu-Soome, kus paljandub Viiburi rabakiviplutoon. Rabakivid ei ole siiski ainult Soomele omane nähtus. Neid esineb USA-s, Brasiilias, Antarktises, Austraalias, Hiinas, Venemaal, Sudaanis jne ehk kõigil mandreil. Ka Eesti aluskorras on mitmeid rabakiviintrusioone (Neeme, Riia, Ereda, Märjamaa, Naissaare ja Taebla intrusioonid).
Rabakivi (soome rapakivi) nimetus tuleneb kivimi rabedusest ja tavalise graniidiga võrreldes suhteliselt kergest murendatavusest.
Tüüpiline Viiburi plutooni rabakivi sisaldab roosakaid ortoklassi ovoide, mis on ümbritsetud plagioklassist äärisega. Sellist rabakivi nimetatakse ka viiburgiidiks. Kõik rabakivid sellist struktuuri ei oma, kuid definitsiooni järgselt peaksid vähemalt suuremad rabakiviintrusioonid sellise struktuuriga kivimeid sisaldama.
Termini "rabakivi" tõi geoloogilisse kirjandusse soome geoloog Jakob J. Sederholm.
Rabakivi erimit, mis sisaldab ortoklassi ovoide, mis ei ole ümbritsetud plagioklassist äärisega, nimetatakse piiterliidiks (Piiterlahti järgi).
Peale aluskorras paiknevate rabakiviintrusioonide leidub rabakive Eestis veel rändkividena. Rabakivi ongi Eesti rändrahnude seas levinuimaks kivimtüübiks.

Läänemere rabakiviformatsioon

Läänemere ümbruse rabakiviintrusioonid on tekkinud 1,47...1,67 miljardit aastat tagasi ehk Proterosoikumis. Tekkelt on nad anorogeensed (A-tüüpi) graniidid ehk ei ole seotud mäetekkeprotsessidega, vaid pigem riftistumise ja maakoores valitsenud venituspingetega. Läänemere ümbruse rabakiviintrusioone ja nendega seotud samaaegselt tekkinud kivimeid nimetatakse rabakivi- või rabakivi-anortosiitseks formatsiooniks. Peale rabakivide sisaldab see formatsioon veel aluselisi kivimeid – gabrot, basalti, anortosiiti jms. Rabakiviintrusioonide ehk vedelate magmakehade aeglane ülespoole liikumine tekitas maakoores venituspingeid, mille tagajärjel moodustusid rebendlõhed, kuhu tungis basaltne magma, mis daikidena tardus. Näiteks Häme daikiparv Soomes, mis on seotud Ahvenisto plutooniga. Et rabakiviformatsioon koosneb peamiselt kahest erinevast magmatüübist – happelisest ja aluselisest (keskmise koostisega kivimid on harvad), siis nimetatakse vastavat formatsiooni bimodaalseks. Valdavalt on teada süvakivimeid või soonkivimeid. Rabakiviformatsiooni vulkaanilised kivimeid esinevad näiteks Suursaarel ning Undva aluskorras.
Indriķis Alunāns

Indriķis Alunāns kodanikunimega Heinrihs Remperts Hanss Alunāns (vana ortograafia järgi H. Allunan; 18. august 1835 Jaunkalsnava – 27. detsember 1904, Jelgava) oli läti ajakirjanik, üks noorlätlastest.
Indriķis Alunāns töötas ajalehes Pēterburgas Avīžu ning oli esimene ametlik kirjastaja, raamatupoe ja raamatukogu omanik Jelgavas. Ta oli läti luuletaja Juris Alunānsi vend, "teatri isa" Ādolfs Alunānsi onu.
Nipernaadi (film)

"Nipernaadi" on 1983. aastal stuudios Tallinnfilm režissöör Kaljo Kiisa käe all August Gailiti romaani "Toomas Nipernaadi" põhjal valminud road movie, mis kuulub Eesti filmiklassikasse.
Filmi stsenarist oli Juhan Viiding, operaator Jüri Sillart, heliloojad Raimo Kangro ja Andres Valkonen. "Nipernaadist" sai tuntuks üks eesti filmimuusika tuntumaist paladest, Anne Maasiku "Rändaja õhtulaul" Ernst Enno sõnadele, kuigi algselt pärineb see juba Jaan Toominga 1976. aasta teatrilavastusest "Veli Joonatan".
Filmi pikkus on 1 tund ja 30 minutit. See restaureeriti digitaalselt 2007. aastal projekti Eesti Film 100 raames.
Portaalis Rotten Tomatoes oli "Nipernaadi" hinne 2012. aasta 29. augustil 100%.

Huvitavaid seiku

Algselt oli nimiosaliseks plaanitud Kaljo Kiisk, siis Juhan Viiding. Prooviti ka Aarne Üksküla ja Lembit Ulfsakit, samuti Arvo Kukumäge ja Mark Soosaart, aga operaator tegi ettepaneku kutsuda proovile Tõnu Kark.
Saksaaegne nikeldatud ratas, millega Nipernaadi filmis sõitis, jättis rattakummi mustrina teeliivale haakriste, mida hoolega ära pühiti.
Millat kehastanud Viire Valdma ei soovinud koos Tõnu Karguga mängida, sest Viire oli solvunud tema peale. Selles stseenis, kus Milla tuleb paljalt veest välja, aeti Tõnu Kark platsilt minema ja seal on hoopis Kaljo Kiisk.
Filmi operaatoril oli kavas filmi lõpuosas tuua Häädemeeste rannale kõndima elus kaamel. Riia loomaaiaga oli vastav kokkulepe juba olemas, kuid ei leitud sobivat transporti.
Kafa keel

Fonoloogia

Kafa keeles esinevad glotaliseeritud konsonandid. Kõik mitteglotaliseeritud konsonandid võivad esineda ka geminaatidena. Keeles on viis vokaalfoneemi, mis võivad olla nii pikad kui lühikesed.

Morfoloogia

Nimisõnadel on kaks sugu (mees- ja naissugu), kaks arvu ja kuus käänet. Käändetunnusteks on sufiksid.

Süntaks

Põhisõnajärg on SOV. 
Koopula on jaatavas lauses ne, eitavas kõnes tone ja eitavas kõrvallauses tono.
Pankrot (Toe Tag)

"Pankrot" on eesti hiphopansambli Toe Tag laul.
Lugu pärineb ansambli 2004. aasta plaadilt "Legendaarne", selle singlit jagas Hansapank meenena. Pala mängiti mais 2006 ka MTV-s.
Mäkaste mõis

Mäkaste mõis (saksa keeles Mekkast) oli Jõe mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.
Maarja-Magdaleena kihelkond
Kirik: Maarja-Magdaleena
Mõisad: Maarja-Magdaleena kirikumõis | Alajõe mõis | Jõe mõis | Kaarli mõis |  Kadrina mõis | Kaiavere mõis | Kose mõis | Kudina mõis | Kuusiku mõis | Lilu mõis | Mäkaste mõis | Nigula mõis | Pataste mõis | Rahivere mõis | Saare mõis | Toolamaa | Vanamõisa mõis | Vara mõis | Ätte mõis
Robert Louis Stevenson

Robert Louis Stevenson (13. november 1850 Edinburgh – 3. detsember 1894 Vailima Upolul) oli Briti kirjanik, uusromantismi esindaja.

Elukäik

Tema isa Thomas Stevenson (1818–1887) oli pärit tuletorniinseneride suguvõsast ja ka ise tuletorniinsener. Ema Margaret Isabella Balfour (1829–1897) oli pärit maa-aadlist. Robert Louis oli pere ainus laps.
Niihästi ema kui emaisa, kirikuõpetaja Lewis Balfour olid nõrkade kopsudega ja pidid sageli soojemas kliimas end ravimas käima. Robert Louis päris kalduvuse köhale ja palavikule ja oli kuni 11-aastaseks saamiseni sageli haige. Edaspidigi tabasid teda aeg-ajalt haigushood ja ta oli harvanähtavalt kõhn. Kaasaegsed arvasid, et tal on tuberkuloos, kuid tänapäevaste hinnangute põhjal võis see olla bronhiektaas või isegi sarkoidoos.
Stevenson õppis lugema 7- või 8-aastaselt, aga lugusid välja mõtlema hakkas ta juba varem. Kui ta kirjutama õppis, hakkas ta lugusid ka kirja panema. Isa oli selle üle uhke. Temagi oli noorena jutte kirjutanud, kuni tema isa, Robert Louise vanaisa, oli need leidnud ning käskinud lõpetada sellised lollused ja tegeleda oma tööga. Isa laskis avaldada Robert Louise esimese kirjatöö, kui nooruk oli 16-aastane. See käsitles Pentlandi ülestõusu, mis toimus 1666, ja ilmus selle 200. aastapäevaks 1866. Selle pealkiri oli "The Pentland Rising: A Page of History, 1866".
Stevensoni mõlemad vanemad olid tõsiselt ja hardalt presbüterlased. Lapsehoidja Alison Cunningham oli samuti tuliselt religioosne. Lapsehoidja jutud ja rahvapärimused põhjustasid Stevensonil õudusunenägusid ja tudengina ütles ta kristlusest lahti. See tekitas Stevensoni ja tema vanemate vahele hingelise lõhe ning nad jäid üksteisele võõraks.
Robert Louis Stevensonist kujunes tolleaegses ajaviitekirjanduses uusromantilise suuna esindaja. Kirgliku rännumehena sõitis ta läbi Euroopa ja Ameerika, viimased aastad veetis nõrga tervise tõttu Vaikse ookeani saartel ja suri Samoal. Tema intriigilembestest teostest on eesti lugejani jõudnud romaanid "Aarete saar", "Must nool", "Röövitud", "Catriona" ja "Ballantrae isand" ning jutustused "Kurat pudelis", "Kummaline lugu dr. Jekyllist ja mr. Hyde'ist " jt. Paeluvalt käsitleb Stevensoni elu ja tööd Richard Aldington teoses " Mässaja portree " (eesti keeles 1983).
Kesk-Šoti madalik

Kesk-Šoti madalik (inglise Central Lowlands) on madalik Suurbritannia saarel Põhja- ja Lõuna-Šoti mägismaa vahel. See paikneb Tay ja Forthi lahe (idas) ja Clyde'i lahe (läänes) vahel. 
Kesk-Šoti madalik on mägedevaheline nõgu laiusega alla 100 km. 
Seal voolab Šotimaa suurim jõgi – Tay jõgi, mis voolab välja Tay järvest ja suubub Tay lahte, ning ka teised suured jõed – Clyde'i jõgi ja Forthi jõgi. Järved on madalad. 
Kesk-Šoti madalik on kõige tihedama asustusega tööstuspiirkond Šotimaal. Seal elab kaks kolmandikku Šotimaa elanikest ja asub kaks suuremat linna – Glasgow madaliku lääneosas ja Edinburgh madaliku idaosas.  
Kesk-Šoti madalik on ka Šotimaa peamine põllumajanduspiirkond. Kuivema kliimaga idaosas kasvatatakse kartulit ja otra, lääneosas on arenenud liha- ja piimakarjakasvatus.
Soria provints

Kliima

Soria provintsi aastane keskmine temperatuur on +10,5 °C, jaanuaris +2,9 °C, augustis +19,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 541 mm, sealhulgas jaanuaris 46 mm ja augustis 24 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2434 tundi, sealhulgas jaanuaris 117 ja augustis 313 tundi.
Peedu Ojamaa

Peedu Ojamaa (27. mai 1933 – 1. aprill 2014) oli eesti filmilavastaja.
Ta oli Eesti NSV filmistuudio Eesti Reklaamfilm rajaja.

Isiklikku

Tema vend oli eesti näitleja ja lavastaja Madis Ojamaa.
Elering

Elering AS (varem OÜ Põhivõrk) on elektri põhivõrke haldav Eesti riigile kuuluv ettevõte, mis loodi 2009. aastal. Selle põhitegevuseks on elektrienergia ülekanne, elektrivõrgu arendamine ja käitamine, Eesti elektrisüsteemi toimimise tagamine, elektrisüsteemi juhtimine ja võimsusbilansi hoidmine ning Eesti energiabilansi tagamine ja selgitamine.
Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 29,4 miljonit eurot dividende. Sama aasta juunikuu lõpu seisuga oli ettevõtte varade maht 1,02 miljardit eurot ja põhivara 879 miljonit eurot.
2018. aastal töötas ettevõttes 221 inimest.

Ajalugu

Elering loodi 2009. aastal, mil valitsus eraldas põhivõrgud Eesti Energia ASi omandist, eesmärgiga tagada põhivõrguettevõtte sõltumatus elektrienergia tootmise ja müügiga seotud tegevustest.

Juhtimine

Eleringi juhatuse esimees on alates 2009. aastast Taavi Veskimägi. Juhatusse kuuluvad ka finantsjuht Peep Soone ja varahaldusjuht Kalle Kilk.
Ettevõtte nõukogusse kuulusid 2014. aasta seisuga Heikki Tammoja, Thomas Auväärt, Tarmo Mänd, Timo Tatar ja Kajar Lember.
2019. aasta seisuga kuuluvad nõukokku Timo Rajala, Timo Tatar, Tarmo Porgand, Indrek Kasela ja Toomas Põld.
Seemnesegu (album)

Lugude nimekiri

1. "Igane" (Seeland rmx) 04:39

2. "Rabajärv" (Music For Your Plants rmx) 05:51

3. "Ilus aeg" (Out-Or rmx) 03:52

4. "Seesam" (Leslie Da Bass rmx) 03:58

5. "Öö laul" (Tallinn Daggers rmx) 03:49

6. "Majades" (Wolfredt rmx) 05:34

7. "Vajun" (Manual rmx) 04:20

8. "Liugle liugle" (Forgotten Sunrise rmx) 06:22

9. "Puhangus" (Treee rmx) 03:48

10. "Ole mu laev" (3 Pead rmx) 03:57

11. "Puhangus" (Joel Tammik rmx) 06:10

12. "Igane" – instrumentaal (Seeland rmx) 04:49
Kromofoor

Kromofoor ehk kromofoorne rühm on küllastumata, tihti konjugeeritud küllastumata keemiliste sidemetega aatomite rühm, näiteks aso-, nitroso-, nitro-, karbonüülrühm, mis kromofoori-auksokroomiteooria järgi põhjustab orgaanilise ühendi värvuse.
Nüüdisaegse värvusteooria põhjal on värvus tingitud kogu ühendi struktuurist.
Võrdle: Kromatofoor