google/wiki40b huggingface dataset:
Kartell

Kartell on kriminaalõiguslik mõiste, mille all mõistetakse majandustegevuses osalevate äriettevõtete ebaseaduslikku kokkulepet nende poolt monopoolses turuvaldamise olukorras osavõtjatepoolse kokkuleppe tulemusena kaotada ettevõtjate vaheline konkurents ja leppida kokku seadusevastastes mängureeglites. Kartellilepeteks on eelkõige konkurentidevahelised kokkulepped, millega kooskõlastatakse hinnapoliitika, piiratakse tootmismahte, jagatakse omavahel turge, boikoteeritakse või diskrimineeritakse mõnda ettevõtjat eesmärgiga ta turult välja tõrjuda, samuti kokkumängud hankemenetluses, millega saavutatakse sisuliselt monopol.
 
„Hinnafikseering või samamõjuline kooskõlastatud tegevus konkurentide vahel, tootmismahtude piiramisel, turgude jagamisel, kollektiivsel boikotil ehk kolmanda isiku turult väljatõrjumisel diskrimineerivate äritingimuste rakendamisega ning kokkumängu hankemenetluses“
 – 
Kartelliks loetakse (samal kaubaturul tegutsevate) ettevõtjate vahelist koostööd (kokkulepet, kooskõlastatud tegevust, ühenduse otsust), millel on ainult konkurentsi kahjustav eesmärk või tagajärg ning millel pole mingisugust kasulikku mõju. Kuna kartellis osalevad ettevõtjad reeglina enam omavahel ei konkureeri, siis väheneb ka konkurents kaubaturul. Konkurentsisurve paneb ettevõtjad üldjuhul efektiivsemalt tegutsema, seega mõjutab kartell ka majanduslikku efektiivsust. Kartelli osapooled ei pea enam jälgima oma kulude taset ega investeerima nii palju vahendeid uuendustesse. Kartellidel on märkimisväärselt negatiivne mõju nii majandusele tervikuna kui ka tarbijatele (nii füüsilistest isikutest kui ka juriidilistest isikutest tarbijatele). Kartellide mõjul toimub ühiskonnas ressursside ja heaolu ümberpaiknemine. Kartelli negatiivne mõju tarbijatele seisneb eelkõige kaupade hindade tõusus ning sama kauba eest tuleb hakata rohkem maksma või loobuda üldse kauba ostmisest. Sellest tulenevalt väheneb tarbijate heaolu. Samuti võib kartelli tõttu väheneda kaupade valik.

Kartellid Eestis

Eestis algatati aastatel 2005–2007 kokku vaid kolm menetlust kartellikokkuleppe suhtes, 2008. aastal algatati kuus kriminaalasja võimalike kartellide uurimiseks.
20. jaanuaril 2009 võeti Eestis vastu justiitsministeeriumi poolt ettevalmistatud leebusprogramm, mille eesmärgiks on tõhustada võitlust kartellide vastu. Leebusprogramm on maailmas laialdaselt kasutatav meede kartellikuritegude avastamise ja tõestamise lihtsustamiseks, mis kergendab Konkurentsiametil ja prokuratuuril kartellidevastast võitlust.
Lohetätoveeringuga tüdruk (film 2009)

Sisu

Mikael Blomkvist on keskealine uuriv ajakirjanik, kes kaotab kohtus ärimees Wennerströmile, kes süüdistas teda laimus. Ootamatult võtab temaga ühendust Henrik Vanger, jõuka Vangeri suguvõsa liige, kes palkab ta uurima aastakümnete tagust kadumisjuhtumit. Nimelt kadus 1966. aastal Vangeri saarel tema sugulane Harriet. Kadumispäeval oli ainus saarele viinud sild bensiiniveokiõnnetuse tõttu suletud ja Vanger usub, et Harrieti tappis keegi saarel olnud inimestest. Tasuks lubab Vanger infot Wennerströmi afääride kohta. Blomkvisti tee ristub salapärase häkkeri Lisbeth Salanderiga, kellega koos asub ta Harrieti jälgi ajama.
Abzanovo (Arhangelskoje rajoon)

Abzanovo on küla Venemaal Baškortostanis Arhangelskoje rajoonis Inzeri jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 54°28' N, 56°40' E.
Sihtnumber on 453045.

Ajalugu

Küla kandis varem nime Jakšembetovo. Selle rajas Kumrõk-Tabõni valla vanem Jakšembet Urassov.
Aastal 1760 tuli Orenburgi mäeülemaametile Ufa kaupmehelt I. Sanejevilt ning baškiiri vallavanemalt Jakšembet Urassovilt teade, et nad on avastanud naftaleiukoha Inzeri jõe paremkaldal kolme versta kaugusel Inzeri jõest, kus mäe seest voolab naftat. Sellele ei pööratud tähelepanu. Aastal 1763 leidsid baškiiri vallavanemad Jakšembet Urassov ja Urmansõ Minlibajev Inzeri kallastel Ufa maakonnas Kurpetš-Kumrõk-Tabõni valla Nogai teel Jaksanovo küla lähedalt tõrva. Ka seda asfaldileiukohta ei võetud kasutusele.
Küla on praeguse nime saanud Abzan Urkejevi järgi, kes 1770ndatel oli vallavanema abi. 19. aprillil 1778 laenas ta koos Urazgildõ Smailoviga Ufa kaupmehelt Žuljabinilt 25 rubla (siis elas Abzan Jakšembetovo külas). Hiljem sai Urkejev ise vallavanemaks ning küla hakkas kandma tema nime, mis on fikseeritud 1795.
Viienda hingederevisjoni ajal (1795) oli külas 12 talu, kus elas 48 meest ja 56 naist. Aastal 1816 oli külas 121 elanikku ja 17 talu. Aastal 1859. kümnenda revisjoni ajal oli Abzanovos 227 inimеst ja 35 talu, 1896. aastal 176 meest ja 159 naist ning 60 talu.

Abzan Urkejevi vanem poeg Abõzgildõ Abzanov (1777-1833) oli kantoniülema abi ja jurtivanem ning tal oli 14. teenistusaste. Tal oli kolme naisega pojad Murzagildõ, Kutlubulat, Kutlumbet , Kutlugildõ, Kinzebulat ja Mulla-gildõ.
Valla elanikud tegelesid karjakasvatuse ja mesindusega ning osalt maaharimisega. Paljud vedasid Arhangelskoje tehasesse vasemaaki.
Aastal 1843 oli küla 32 majapidamise 190 elanikul 225 hobust, 30 lehma, 50 lammast ja 44 kitse. Maaharimine oli osale elanikest uus. Külas oli kokku 200 taru ja 30 metsmesilasetaru.
Valdu Rannaleet

Valdu Rannaleet (kuni 1935 Voldemar Vunn, 28. mai 1902 Nähri talu, Jõgeveste vald, Helme kihelkond – 5. mai 1974 Uppsala) oli eesti purilendur.
Ta lõpetas 1925. aastal Tõrva Gümnaasiumi. Aastail 1925–1929 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja aastail 1933–1939 õigusteaduskonnas (kumbagi teaduskonda ta ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni "Ugala".
19. septembril 1934 püstitas ta Tallinna kohal, pärast lennukislepist eraldumist 2000 meetri kõrgusel, peamiselt linna piiridesse jääva Pirita, Kose ja südalinna kohal laueldes, Eesti purilennu kestusrekordiks 45 minutit 6 sekundit. 21. septembril 1934 lendas Rannaleet purilennukiga "Sinilind" üle Soome lahe.
1944. aastal töötas Valdu Rannaleet Tallinna linnavalitsuses. Kui Tallinnale hakkasid lähenema Nõukogude väed, õnnestus tal septembri lõpul 1944 koos pojaga põgeneda Rootsi, abikaasa oli lahkunud varem Saksamaale.
Ta on maetud Uppsala kalmistule.

Isiklikku

Valdu Rannaleedi vend Henn Välme oli samuti lendur, poeg on meteoroloog Leo Rannaleet.
Alexander Cellarius

Luuretegevus Soomes ja Eestis

Alexander Cellarius oli alates septembrist 1939 Saksa mereväeatašee Tallinnas, pärast Nõukogude Liidu poolt Eesti annekteerimist ja okupeerimist 1940. aasta suvel määrati ta Saksa saatkonda Helsingis.
Aastatel 1939–1941 juhtis Cellarius Abwehri teenistust "Kriegsorganisation Finland/Estland", kus ta kuulus Saksamaa Riigi Julgeoleku Peaameti ja Abwehri ühendatud luurekeskusse Sonderkommando Nord.
Cellarius määrati juulis 1941 moodustatud Abwehrnebenstelle Revali juhiks ning ta juhtis Erna dessante juulis 1941 Eesti põhjarannikule (Salmistu ja
Kunda) ja septembris 1941 Muhumaale.
Aastal 1942 ülendati Cellarius fregatikapteniks (kaptenleitnant), 1944. aastal taganes ta koos Saksa vägedega ning sattus hiljem liitlasvägede sõjavangi.
Gaming Innovation Group

Ajalugu

Gaming Innovation Group Ltd. asutati aastal 2008 Donkr International Ltd. Maltal. Gaming Innovation Group oli Oslos börsil noteeritud 2015. aasta juunis. 2016. aasta juunis omandas Gaming Innovation Group Betit Holdings 54 miljoni euro väärtuses.
2018. aasta jaanuaris on ettevõte avanud uue peakorteri Malta.
MEMS-ostsillaator

MEMS-ostsillaator on elektromehaanilise mikrosüsteemina valmistatud ostsillaatorlülitus, mille võnkesagedust määrav element – resonaator – on valmistatud polükristallilisest ränist. Tavaliselt kasutatava  kvartsresonaatori asendamine polükristallränist resonaatoriga võimaldab paigutada kõik ostsillaatori komponendid integraallülitusena ühele pooljuhtkiibile.
Vaadeldava polüräniresonaatori lineaarmõõtmed on 100 µm ringis, umbes sama palju kiibi pinda vajab ka ülejäänud elektroonikalülitus.
Korpuseta MEMS-ostsillaator on kasutusel näiteks nutitelefonis.
Roniv mürgipuu

Klassifikatsioon

Ronival mürgipuul klassifitseeritakse mitmeid alamliike.

Kirjeldus

Roniv mürgipuu on puitunud varrega ronitaim, millel on valged luuviljad.
Taim võib olenevalt kasvukohast kasvada 30–100 sentimeetri kõrguseks. 
Roniva mürgipuu kolmetised munajad lehed on 5–15 cm pikkused. Lehed on terve servaga, harvemini kergelt saagjad. Lehed värvuvad sügisel kollaseks ja punaseks.
Taim paljuneb nii risoomi kaudu kui ka seemnetega.

Levik

Taim kasvab Põhja-Ameerikas. Kanadas peidub teda Quebeci, Ontario ja Manitoba ning Atlandi ookeani äärsetes provintsides. USA-s kasvab ta kõigis Kaljumäestikust itta jäävates osariikides. Ta kasvab ka Mehhiko mägedes kuni 1,5 km kõrgusel.
Roniv mürgipuu kasvab jõekallastel ja metsades. Eriti tüüpiline on ta metsaservades. USA ida-, kesk- ja lõunaosas kasvab ta valdavalt ronitaimena, põhja- ja lääneosas ning Kanadas maad mööda roomava taime (kõrgus 10–25 cm) või puhmana (kõrgus kuni 1,2 m). Päris varjus ta kasvada ei taha, aga valguseküllastes metsades kasvab meeleldi põõsarindes.
Ta ei ole pinnase niiskuse suhtes tundlik, ehkki kõrbes ta just ei kasva. Ta kasvab mitmesugusel pinnasel, eelistades mõõdukalt leeliselist mulda, mille pH on 6,0–7,9. Ta suudab kasvada ka nendel aladel, mida mõnel aastaajal üle ujutatakse, isegi kui seda ei tehta mageda, vaid riimveega.
Viimastel sajanditel on roniv mürgipuu märksa sagedasemaks muutunud. Euroopast tulnud valged inimesed on maastiku mosaiiksust märgatavalt suurendanud, kadunud on ronivale mürgipuule ebasobivad suured metsamassiivid ja asemele on tulnud talle märksa sobivam mitmekesine maastik.
Minnesota ja Michigani osariik ning Ontario provints on roniva mürgipuu kuulutanud mürgiseks invasiivseks liigiks, ehkki ta on selles piirkonnas juba aastatuhandeid kasvanud.

Kokkupuude loomadega

Mitmed imetajad toituvad roniva mürgipuu lehtedest, okstest ja viljadest.
Per Sandberg

Isiklikku

Ta oli aastatel 2010–2018 abielus Line Miriam Sandbergiga (neiuna Haugan), neil on poeg; mais 2018 nad lahutasid. Varasemast suhtest Ulla Kjær Frandseniga on tal kaks last. Pärast abielulahutust on ta koos iraani päritolu Bahareh Letnesiga.
Tallinna Merekolledž

Tallinna Merekolledž oli Eesti merekool, kus 1945–1992 õpetati merendus- ja kalandusspetsialiste.
Winfried Martin Hansen

Winfried Martin Hansen (26. veebruar/9. märts 1860 Paistu – 27. märts 1936 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastal 1871 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1872–1875 õppis ta Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis, aastatel 1875–1880 Viljandi Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1880–1886. Ta oli ka koduõpetajaks Muuga mõisas. Prooviaastal oli ta aastal 1887 Helme Maarja koguduses Ernst Behse juures. Ordineeriti 31. mail 1887 Tartus õpetajaks.
Oli aastal 1887 Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1887–1888 oli ta adjunktõpetajaks ja aastatel 1888–1889 vikaarõpetajaks Kolga-Jaani Johannese koguduses. Aastatel 1889–1929 oli ta (introdutseeriti 16. aprillil 1889) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, olles samaaegselt Võru praostkonna vaimulik koolirevident. Aastal 1893 oli ta kolmeks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele). Aastatel 1914–1917 oli ta Siberisse (täpsemalt Tomski) välja saadetud. Aastal 1919 oli ta bolševistlikus vangistuses. Elas aastast 1930 Tartus, kus ta ka aastal 1936 suri. Hansen maeti Rõngu kalmistule.

Isiklikku

Tema isa Woldemar Adolf Hansen oli Paistu Maarja koguduse õpetaja.
Sadolini kunstipreemia

Sadolini kunstipreemia on AS-i Akzo Nobel Baltics igal aastal välja antav kunstipreemia Eesti kunstnikule.
Preemiat antakse aastast 1995.
Heino Mandri

Heino Mandri (kuni 23.02.1937 Heino Numman; 11. september 1922 Kohtla-Järve – 3. detsember 1990 Tallinn) oli Eesti näitleja.
Mandri lõpetas 1946. aastal Draamastuudio eriklassi.
9. märtsil 1948 peeti ta kinni kui Relvastatud Võitluse Liidu liige. Mandrile pandi süüks nõukogudevastasest organisatsioonist NKVD-le mitteteatamist ning kuritegelikku sidepidamist RVL-i liikmetega. Organisatsioonist mitteteatamises tunnistas ta ennast täielikult süüdi. 4. septembril 1948 mõisteti ta Vene NFSV kriminaalkoodeksi paragrahvi 58 lõige 12 alusel seitsmeks aastaks vangi.
Karistust saadeti ta kandma Kirovi oblastisse Vjatlagi laagrisse. Oma aja istus Mandri ära, vabanedes 27. juulil 1954. Ta tuli tagasi Eestisse ja hakkas tööle Viljandi teatris Ugala. Tööpakkumisi Tallinna Draamateatris ei saanud ta paraku vastu võtta passirežiimi kitsenduse tõttu, mille järgi tal ei lubatud Tallinnas elada (vaata artiklit 101. kilomeeter).
12. novembril 1956 kirjutas ta NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi esimehele Kliment Vorošilovile avalduse palvega süüasi uuesti läbi vaadata. 29. aprillil 1958 vähendati Balti Sõjaväeringkonna Sõjatribunali otsuse tulemusena, vastavalt 27. märtsist 1953 antud amnestiale sakslastega koostööd teinud inimestele, Mandri vabadusekaotuse määra tagantjärele viiele aastale ja ta vabastati kriminaalvastutusest. See võimaldas Mandril novembris 1958 asuda tööle Tallinna Draamateatrisse.
Ometi ei leitud alust tema rehabiliteerimiseks. Alles napilt enne näitleja surma, 23. oktoobril 1990, saabus rehabiliteerimisotsus, milles leiti, et tema süüdimõistmiseks puudub kuriteokoosseis.

Näitlejatöö

Oma rolle on Mandri loonud mitmes Eesti teatris: Estonias, Narva Teatris, Ugalas, Noorsooteatris ja Draamateatris. Mandri on mänginud enam kui 30 filmis, kuuldemängudes ja telelavastustes.
Kubermangusekretär

Kubermangusekretär (vene keeles губернский секретарь) oli Venemaa keisririigi tsiviilteenistuse XII klassi teenistusaste. 
1917. aastal oli sellest kõrgem kolleegiumisekretäri ja madalam kolleegiumiregistraatori (XIV aste) teenistusaste. Varem oli see kõrgem XIII astmel asunud provintsisekretärist. Maavägedes vastas sellele alamporutšiku, ratsaväes korneti ja kasakaväes horunži auaste. 
Vastavalt 1834. aastal vastu võetud seadusele oli kubermangusekretäril õigus aukodaniku seisusele. 1856. aasta seadus sätestas, et see teenistusaste anti alles siis, kui ametnik oli teeninud kolleegiumiregistraatori teenistusastmel vähemalt kolm aastat. Laitmatu teenistuse eest oli kubermangusekretäril võimalik saada Püha Stanislavi III klassi ordeni kavaleriks.
Iisaku-Kauksi-Potsiku vald

Iisaku-Kauksi-Potsiku vald (saksa keeles Isaak-Kauks-Potzik) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1869.
Kaljase tänav

Kaljase tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Kaljase tänav sai nime 29. novembril 2006.
Võhma lipp

Võhma lipp on Viljandi maakonnas asuva Võhma linna lipp.
Lipp on kinnitatud 30. oktoobril 1995.
Lipu autor on Tõnu Kukk.

Lipu kirjeldus

Lipu kollasel kangal on must kaldvööt ja keskel linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalmõõtmetega 105 x 165 cm.

Põhjendus

Härjapead kujutav vapp lipu keskel sümboliseerib Võhma Lihakombinaadi tähtsust asula linnaks kujunemisel. Kollane lipuväli on küpse viljavälja ja Võhma ümbruse põldude viljakuse sümbol. Must kaldvööt tähistab linna läbivat raudteed, mis on virgutanud Võhma majanduslikku ja kultuurilist arengut.
Arnold Karu (kunstnik)

Arnold Karu (13. oktoober 1917 – 15. september 2001) oli eesti kunstnik.
Ta õppis Kuressaare ja Tarvastu algkoolis ning Viljandi Poeglaste Gümnaasiumis, mis jäi majanduslikel põhjustel lõpetamata.
Aastatel 1938–1939 teenis ta Eesti Vabariigi kaitseväes, 1944 mobiliseeriti Saksa sõjaväkke ning 1945 sattus Vene vangilaagrisse.
Karu abiellus 1948. aastal ja sai kahe tütre isaks.
Kunstiga hakkas ta abikaasa õhutusel tegelema 1960. aastate alguses, alustades eksliibristest ja jätkates söejoonistustega. Viimast peetakse tema tugevaimaks tehnikaks. On loonud ka linoollõikeid, pastellportreid, õlimaale. 1962. aastast osales Karu Viljandi Kultuurimaja kunstiringis ja tema tööd olid kõigil kunstiringi ülevaatenäitustel. On osalenud näitustel Viljandi Muuseumis (1977), teatris Ugala (1993) ning korduvalt ka Tallinnas, Kohtla-Järvel, Võrus, Tartus ja mujal. Tema töid on eksponeeritud ka Venemaal, Soomes, Rootsis ja Tšehhis.
Arnold Karu töötas kuni pensionile jäämiseni 1979. aastal Viljandi Tarbijate Kooperatiivi Segatööstuskombinaadis tislerina.
Mihhail Maslovi tänav

Mihhail Maslovi tänav (vene keeles улица им. Михаила Маслова) on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Spordi tänavalt, kulgeb idast läände ja lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 354 m.
Tänav on loodud pärast Teist maailmasõda nimega Ravi tänav. 1978. aastal nimetati tänav ümber Narvas sündinud lastearsti Mihhail Maslovi järgi.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kirik

Karksi-Nuia Püha Aleksei kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas.

Ajalugu

Kirik ehitati 1868. aastal arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Pärnumaale on samasuguse projekti järgi ehitatud veel Kalli, Uduvere ja Vändra õigeusu kirik.
Kirikuhoone ehitus maksis 12 000 rubla, ehitaja oli Riia kaupmees Lomonossov ja see valmis 1876. aastal. Kiriku pühitses pärast hoone vastuvõtmist 1876. aastal Riia ja Miitavi piiskop Filaret (Filaretov) Moskva ja kogu Venemaa metropoliidi Aleksei auks.

Kirjeldus

Kirik on ristkülikukujulise põhiplaaniga. Lääneküljes paikneb eenduv kellatorn, mis allosas on ruudukujulise läbilõikega, ülaosas aga hulknurkne. Ümarkaarte ja ümmarguste aknaavadega torni katab plekk-kiiver. Väike telk-kiivriga tornike paikneb ka pikihoone altaripoolses otsas.
Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Karksi-Nuia Püha Aleksei kirikut kasutab EAÕK Karksi-Nuia Püha Aleksei kogudus.
Väinö Linna

Väinö Valtteri Linna (20. detsember 1920 Urjala – 21. aprill 1992 Tampere) oli soome kirjanik.
Väinö Linna sündis lihuniku kümnelapselises perekonnas seitsmenda lapsena. Isa suri 1928. aastal ning äsja kooli alustanud Väinö pidi peagi hakkama õpingute kõrval sulase ja metsatöölisena töötama. 1938. aastal siirdus Linna Tamperesse Finlaysoni tehasetööliseks. Tema lemmikkohaks sai raamatukogu. Sõja ajal oli ta rindel ning tegi samas ka esimesed katsetused kirjanikuna.
Pärast sõda läks ta Finlaysonisse tagasi. Ta abiellus 1945. aastal; 1947 sündis nii tema esimene tütar Sinikka kui ka esimene romaan "Päämäärä". Järgmisel aastal ilmunud romaan "Musta rakkaus" sai juba kriitikute käest kiita.
Aastal 1954 valminud sõjaromaan "Tundmatu sõdur" müüdi kohe läbi ning see äratas suurt tähelepanu ja rohkeid diskussioone kogu Soome ühiskonnas. Nüüd hakkas kirjaniku amet juba ka elatist pakkuma ning Linna loobus oma tööst Finlaysonis ja ostis Hämeenkyrös Käkisaare talu. Maaelu vaikuses valmis triloogia "Siin Põhjatähe all", mis ilmus aastatel 1959–1962.
Linna "Tundmatu sõduri" järgi 1955. aastal tehtud Edvin Laine samanimeline film sai tõeliseks kultusfilmiks. See on Soome kõigi aegade vaadatuim film, mida on kinos vaatamas käinud 2,8 miljonit inimest. Aastal 1985 tegi Rauni Mollberg filmist uue versiooni. Ka Väinö Linna triloogia "Siin Põhjatähe all" kahest esimesest osast 1968. aastal tehtud film on populaarsuselt läbi aegade kolmandal kohal.
Väinö Linna südamehaigus andis endast märku juba pärast menuromaane sagenenud esinemiste käigus. Aastal 1984 tabas teda ajuinfarkt, mille tagajärjel ta kaotas kõnevõime. Väinö Linna suri 1992. aastal kopsuvähki.
Tema "Tundmatu sõdur" oli 2006. aastal ilmunud 28 keeles.
Rudolf Vester

Rudolf Vester (17. aprill 1909 Pihkva kubermang – 5. august 1963 Tallinn) oli Eesti NSV kaubandus- ja riigitegelane.
Ta töötas aastatel 1927–1937 metsatööstuses ja 1927–1950 NSV Liidu Riigipanga süsteemis.
5. juulist 1950 kuni 5. augustini 1963 oli ta Eesti NSV kaubandusminister.
Ta oli valitud Eesti NSV Ülemnõukogu III ja VI koosseisu saadikuks. Ta oli EKP Keskkomitee liikmekandidaat.
Rudolf Vester suri 5. augustil 1963 Tallinnas ja maeti 9. augustil 1963 Metsakalmistule.
Konteiner

Konteinerite mõõtmed

Praegu on kasutusel peamiselt kaks erineva pikkusega konteineritüüpi: 20-jalane konteiner ja 40-jalane konteiner. Esimese kasulik pikkus (sisemised mõõtmed) on üldjuhul 5,9 m, teisel 12,03 m. Konteinerite kasulik laius on 2,352 m. 20-jalasesse konteinerisse on võimalik paigutada ühes kihis 10 FIN või 11 EUR kaubaalust, 40-jalasesse konteinerisse aga 22 FIN või 25 EUR kaubaalust. Konteinerite kasulik kõrgus on 2,35 m.
Põhiline 20-jalaste konteinerite tootja on Hiina.
Lisaks eelmainituile kasutatakse palju ka konteinereid pikkusega 13,6 m (45-jalased konteinerid), 14,5 m (48-jalased konteinerid) ja 16,1 m (53-jalased konteinerid).
Ameerika Ühendriikide sisestandardi järgi kasutatakse peamiselt 48-jalaseid ja 53-jalaseid konteinereid. Seda eriti raudteedel ja maanteel.

Konteinervedude ajalugu

Veonduses võeti konteinerid kasutusele 1950. aastatel rahvusvaheliste kaubavedude arengu käigus. Eesmärgiks oli vähendada kaupade käitlus- ja veokulusid.
Eriti hoogne on olnud konteinerveo areng viimastel aastatel, kui konteinervedude mahud on kasvanud ca 10% aastas.
Tänapäeval toimub hinnanguliselt 90% mitte-puistlastivedudest konteinerite abil. 2005. aasta andmetel oli maailmas umbkaudu 18 miljonit konteinerit, mis tegid ligi 200 miljonit reisi. Drewry Shipping Consultantsi analüüsi järgi käideldi 2007. aastal kõigis maailma konteineriterminalides 490 miljoni TEU jagu konteinereid.
Leningrad Cowboys

Leningrad Cowboys on soome rock'n'roll'i ansambel.
Ansambel loodi 1989. aastal filmi "Leningrad Cowboys Go America" jaoks peamiselt ansambli Sleepy Sleepers liikmete baasil. Pärast filmi valmimist hakkas bänd ise plaate salvestama, videoid tegema ja kontserte korraldama. Hiljem on bänd osalenud veel 1994. aasta filmides "Leningrad Cowboys Meet Moses" ja "Total Balalaika Show".
Ansamblis on 13 liiget (neist kaks on naised). Ansambli laulud on ingliskeelsed, mõjutatud polkast ja progressiivsest rokist, teemadeks on viin, traktorid, raketid ja Tšingis-khaan, samuti laulavad nad vene rahvalaule, rock'n'roll'i ballaade ja muid kavereid.
1994. aastal laulsid nad MTV muusikaauhindade üleandmispeol koos 70-liikmelise Punaarmee Kooriga Lynyrd Skynyrdi lugu "Sweet Home Alabama".
Puhkeküla

Puhkeküla on piiratud mahus teenuseid pakkuv majutusettevõte, kus on platsid telkide ja/või haagissuvilate jaoks ning parkimiskohad mootorsõidukitele. Puhkekülas võivad olla ka majutushooned. 
Puhkekülaga sarnaneb puhkelaager, nende kahe erinevused on väga väikesed.
Bruemmer

Bruemmer (ka Brümmer) (vene keeles Брюммер) on Alam-Saksimaalt pärit Eestimaa ja Liivimaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Suguvõsast on teada 1529. aastast Wolmar Bruemmer, kes oli Virumaa orduvasall. 
Suguvõsa oli märksa rohkem esindatud Liivimaal kui Eestimaal. 
Suguvõsa kanti 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Aavena säär

Aavena säär on säär Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. 
Sääre koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 39′ E.
Allar Raja

Karjäär ja saavutused

Aastal 2008 tuli ta Euroopa meistriks neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Andrei Jämsä ja Jüri Jaansoniga ning 2009. aastal paarisaerulisel kahepaadil koos Kaspar Taimsooga. 2009. aasta MM-il saadi Taimsooga pronksmedal.
2010. aasta Euroopa meistrivõistlustel Montemoris võitis ta koos Kaspar Taimsooga paarisaerulisel kahepaadil hõbemedali.
2012. aasta suveolümpiamängudel võistles Raja paarisaerulise neljapaadi koosseisus koos Tõnu Endreksoni, Kaspar Taimsoo ja Andrei Jämsäga. Meeskond sai 4. koha.
Aastal 2012 tuli ta koos Kaspar Taimsoo, Tõnu Endreksoni ja Andrei Jämsäga Vareses toimunud sõudmise Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks, seda saavutust korrati 2016. aastal Brandenburgis.
Aastal 2015 tuli ta Prantsusmaal Aiguebelette'is toimunud maailmameistrivõistlustel neljapaadil koos Tõnu Endreksoni, Andrei Jämsä ja Kaspar Taimsooga pronksmedalile.
2016. aasta Rio olümpiamängudel võitis koos Kaspar Taimsoo, Andrei Jämsä ja Tõnu Endreksoniga pronksmedali.
2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai koos Tõnu Endreksoni, Kaur Kuslapi ja Kaspar Taimsooga pronksmedali.