Arabela keel

Keele ja kõnelejate ajalugu

Arabela kuulub saparo keelkonnas arabela-andoa alagruppi. Ajalooliselt kõnelesid põlisasukad saparo keeli Kirde-Peruu vihmametsades, kuid haigused ning konfliktid naaberhõimudega põhjustasid keelte hääbumise. 20. sajandi alguses toimunud Amazonase kummitootmise buumi tõttu hävitati mitmeid põliskultuure, kuna uue tootmisharu jaoks oli vaja tööjõudu, kes tundis džunglit. Kui kummikoguja ei suutnud koguda piisavalt materjali, tuli teda karistada. Arvatakse, et kummibuumi ajal sai surma ligi 250 000 Peruu ning Brasiilia pärismaalast.
Kuna arabela keele tähtsus on vähenenud, kõneletakse selle asemel hispaania või ketšua keelt. Noorema põlvkonna hulgas on rohkem hispaania keele kõnelejaid ning arabelat räägivad valdavalt eakad inimesed. Kuigi Peruu põhiseaduse järgi on keel ametlik, ei ole keele hääbumine peatunud. Arabelakeelset kirjandust on väga raske leida, kuna teadaolevalt on ainult valitsuse poolt väljaantud koolimaterjalid ning 1988. aastal tõlgiti Inimõiguste Ülddeklaratsioon arabela keelde. Kõik arabela sugulaskeeled on samuti suures hääbumisohus. Lähima sugulaskeele, andoa keele viimane teadaolev kõneleja suri 1993. aastal.

Fonoloogia

Arabela fonoloogiale on omane viis artikulatsioonikohta ning keeles on viis erinevat täishäälikut. Mõlemad nähtused on saparo keelkonnas tüüpilised.

Asesõnad

Üheks omapäraks arabela keeles on keeruline pronoomenite süsteem, mis liigitab personaalpronoomenid kahte gruppi. Esimese tüübi puhul on isikuline asesõna pealauses subjekt ning kõrvallauses objekt, teisel juhul on personaalpronoomen iseseisvas lauseosas objekt, kuid kõrvallauses subjekt.

Subjektina

Sellel juhul on pealauses subjekt 1sg. Asesõnaks on janiya, kuid olles kõrvallauses subjekt, väljendab seda 1sg puhul cua.

Iseseisvas lauseosas

1sg – kaks võimalikku vormi: janiya või –nijia.
Janiya cajiriquiaani. / Cajiriquiaa-nijia.
[1sg. istuma-IMPERF-1R / istuma-IMPERF-1sg.]
Ma istusin. 1R tähistab mõtlevat olendit.

Sõltuvas lauseosas

[DEM naine 1sg kutsuma-MUL-HAB 3sg. masato 1sg. jooma-INF-PROP]
See naine kutsub mind koguaeg masatot jooma/et ma tuleks masatot jooma. Siinkohal tuleb välja ka SOV sõnajärg "Naine mind kutsub".

Iseseisvas lauseosas

2sg puhul tuleb enne verbi quia ning quiajaniya pärast verbi.
Cua tarajanu quia naacu-nu-taniya.
[1sg. vend 2sg. aitama-INF-TF]
Mu vend aitab sind.

Sõltuvas lauseosas

Quiajanija tuleb pärast verbi
Cua tarajanu-uri rucuane-jo-riquiaa na paje-nu-ra quiajaniya.
[1sg. vend-S jalutama-MUL-IMPF 3sg. otsima-INF-PROP 2sg.]
Mu vend jalutas, et sind otsida.

Anafoorilised asesõnad

Verbilõppu -no kasutatakse arabela keeles anafoorina. -no võib märkida kõrvallause subjekti, kui see viitab pealause objektile. Seda kasutatakse tihti vastates kellegi või millegi kohta küsimust.
Teete quia tarajanuni? Maqueya-no.
Kus on sinu vend? Ta magab.
Susucuru nuu shuriucua caji-tia-a-no riuriata-saa-quiaari piquia-suu.
[Rähn raja kõrval istuma-APL-CONT-ANA leidma-PAS-TH märg-SNF]
Rähn, kes istus raja kõrval, leiti märjana.

Võrdluse moodustamine

Võrdlust moodustatakse arabela keeles socua ning -jiniji abil.
Cua tarajanu socua jiyaconaja janiya-jiniji.
[1sg vend rohkem pikk 1sg]
Minu vend on minust pikem.

Keele- ja kultuurinäited

Paa tari juurajashiyareeni.
(We are being decimated.) Meid laastatakse.
Mococori jiyanohua jianu niishijia tucuacaanuji, socua canaa supuetenaajiniji.
Mococorid viskasid odasid kaugele, kaugemale kui meie esivanemad.
Mococori ehk waorani ehk aucas on nimetus grupile, kes olid varem arabelalaste vaenlased.
Masato ehk chicha on Lõuna-Ameerika jook, mida valmistavad Amazonases peamiselt naised. Lihtne valmistamine kätkeb endas enamasti Cassava juure närimist, kuni saadud mahl sülitatakse kaussi ning lastakse käärida.
Mõned arabelakeelsed nimed on naistel näiteks Neeru, Posucutu, Tooricuhue, meestel Caja, Jiyacuuju, Teeto.