google/wiki40b huggingface dataset:
Sergei Markin

Sergei Nikolajevitš Markin (vene keeles Сергей Николаевич Маркин; 29. august 1926 Tšita, Vene SFNV – 3. veebruar 2014 Moskva) oli Jakuudi ANSV riigitegelane, Põhjatähe ordeni kavaler.
Ta oli aastatel 1979–1989 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Ta oli aastatel 1960–1990 NLKP Jakuudi Oblastikomitee liige ja 1966–1989 NLKP Jakuudi Oblastikomitee büroo liige.
Pensionärina elas ta Moskvas. Ta oli aktsiaseltsi Sever (peakorter Jakutskis) asutajaid.

Haridustee ja töökäik

Markin lõpetas 1948. aastal Irkutski Mäenduse ja Metallurgia Instituudi ja hiljem NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.
1948. aastast töötas ta tootmisjuhina mäendusettevõtetes, hiljem oli parteitööl. Aastatel 1962–1966 oli ta NLKP Jakuudi Oblastikomitee tööstusosakonna juhataja, 1966–1670 NLKP Jakutski Linnakomitee esimene sekretär, 1977–1979 NLKP Jakuudi Oblastikomitee teine sekretär ja aastatel 1979–1989 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees.
Tero Pitkämäki

Tero Kristian Pitkämäki (sündinud 19. detsembril 1982 Ilmajokis) on Soome kergejõustiklane, maailmameister odaviskes 2007, olümpiapronks Pekingis 2008.
5. oktoobril 2007 valiti ta Euroopa aasta parimaks kergejõustiklaseks. Ta valiti ka Soome 2007., 2013. ja 2015. aasta sportlaseks.
Parim hotell terves Indias

Sisukokkuvõte

Film räägib seitsmest eakast britist, kes vastavad internetis avaldatud kuulutusele ja sõidavad Indiasse Jaipuri, kust nad leiavad eest viletsas seisus hotellis, mida peab noor, veidi saamatu, kuid äärmiselt optimistlik Sonny Kapoor (Dev Patel). Äsja lesestunud Evelyn Greenslade (Judi Dench) soovib leida odavat peatuspaika; Graham Dashwood (Tom Wilkinson) otsib möödunud aegade armastust; Douglas Ainslie (Bill Nighy) ja Jean Ainslie (Penelope Wilton) on kaotanud halva investeeringu tõttu oma pensioni; Muriel Donnelly (Maggie Smith) vajab puusaoperatsiooni; Madge Hardcastle (Celia Imrie) otsib endale rikast meest; Norman Cousins (Ronald Pickup) jahib lihtsalt naisi. India mõjub kõigile erinevalt, vaimustades eriti Douglast ja Evelyni, kuid süvendades vaid Jeani kibestumist. Hotelli peremehel Sonnyl on küll suured unistused, kuid vähe raha ja oskusi; samuti on tal tüdruksõber, keda tema ema heaks ei kiida. Kõik need lood põimuvad omavahel ja viivad ootamatute lõpplahendusteni.
Ülle Liivamägi

Akadeemiline haridus

Lõpetas Tallinna 42. Keskkooli. Jätkas õpinguid Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis akordioni ja kandle erialal, mille lõpetas akordioni ja kandle õpetaja ning rahvapilliorkestri juhi tunnistusega. Lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi laulu eriala kammerlauljana. Töötas lauljana.

Tegevus

Kuna Ülle Liivamäe esimene sünnitus lõppes lapse surmaga, tekitas see temas küsimusi: miks see juhtus? Miks naised ei seisa enda ja lapse eest? Vajadusest osata aidata oma järgmise lapse sündi töötas ta läbi kogu kättesaadava rasedust ja sünnitust puudutava kirjanduse. Märgates tohutut vahet sünnituse normaalse kulu ja haiglates praktiseeritava vahel tekkis suur küsimus: miks on haiglas sünnitamine tehtud nii ebaloomulikuks?
31. jaanuaril 1989 korraldas ta Eesti Rohelise Liikumise abiga avaliku arutelu „Loomulik sünnitus – millal ometi?“ Arutelul oli palju naisi, palju günekolooge ja ämmaemandaid.
Olles endale teinud selgeks rasedust ja sünnitust puudutava kogu tollel ajal raamatukogudes kättesaadava kirjanduse põhjal; kõigi kättesaadavate inimese anatoomia ja füsioloogia õpikute põhjal; pikkade arutelude põhjal praktiseerivate arstide ja ämmaemandatega ning õppinud 1989. aastal Soomes, alustas Ülle Liivamägi 1989. aastal Tallinnas Viimsi tervisekeskuses naiste ettevalmistamist sünnituseks.
1991. aastal sündis teine laps Põlva haiglas, kus olid günekoloogid ja ämmaemandad kõige enam huvitatud sünnitusosakonna töö reorganiseerimisest. „Olime üheks esimeseks osakonnaks Eestis, kus said võimalikuks peresünnitused; osakonnaks, kus ema ja laps jäid kuni meilt lahkumiseni kokku, kus lapsed pandi kohe sünnituslaual ema kõhule ja siis kohe ka rinnale, kartmata hirmsaid pisikuid.“
Järgnesid õpingud Inglismaal Janet Balaskase juures 1993. aastal. Janet Balaskas käivitas Inglismaal 1970. aastatel aktiivsünnituse, millest oli 1990. aastateks kujunenud mitmeid riike hõlmav tegevus.
1994. aastal alustas Liivamägi titetundide korraldamist. Programmi töötas ta välja koostöös folkloristi Sirle Pendiga algselt oma lapsele.
Lisaks tegeleb Liivamägi refleksoloogia, aroomteraapia ja homöopaatiaga. Refleksoloogiaga alustas ta 1998. aastal pärast Soomes Medica Nova erakoolis õppimist. Aroomterapeudina alustas ta tegevust 2000. aastal ning aasta hiljem ka homöopaadina.
2000. aastate alguses valmistas Ülle Liivamägi ette sünnitoetajaid ehk ümmardajaid.
Praegu tegeleb Liivamägi naiste sünnituseks ette valmistamisega ning korraldab titetunde.

Kriitika

2008. aastal kritiseeris veebiportaal Skeptik.ee Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli, mille õppeplaanis toimusid Liivamäe kursused. Skeptik.ee juhtis tähelepanu, et Liivamäe kursused ei põhine teaduslikel alustel ning nende õpetamine riiklikus õppeasutuses lisaks neile näilist legitiimsust ja usaldusväärsust.
Eesti Tantsuõpetajate Liit

Eesti Tantsuõpetajate Liit (lühend: ETÕL) on aastatel 1933–1940 uuesti aastast 1933 tegutsev ühendus, mis koondab enda alla kutselisi tantsuõpetajaid, -treenereid ja võistlustantsijaid.
Põhikirja järgi on ETÕLi põhieesmärgid "avalikes huvides nii seltskonnatantsu, kui ka tantsuspordi arendamine ja edendamine, liikmete kutsealaste teadmiste täiendamine".
ETÕL asutati 1933 kui Eesti Tantsuõpetajate Ühing.
ETÕL kuulub aastast 1993 rahvusvahelisse kutseliste tantsuõpetajate organisatsiooni World Dance Council.
Magnus Gabriel De la Gardie

Magnus Gabriel De la Gardie (15. oktoober 1622 Tallinn – 26. aprill 1686 Venngarni loss, Sigtuna) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane, Jakob De la Gardie poeg.
Magnus Gabriel De la Gardie oli: Läckö ja Kuressaare krahv; Ekholmeni vabahärra; Haapsalu (Hapsal), Vormsi-Suuremõisa (Magnushof), Höjentorpi (Höyendorff, Hoyendorp), Helme (Helmet), Kägleholmi (Kegleholm), Karlbergi (Magnusberg), Mariedali (Mariendahl, Mariædal) ja Venngarni (Wennegården) mõisa härra.

Mõisad

2. septembril 1646 tegi kuninganna Kristiina Magnus Gabrielile esimese läänistuse Saaremaal – Elme mõisa (saksakeelse nimetusega Magnushof).  25. novembril 1648 läänistati talle Kuressaare krahvkond, kuhu kuulusid Suuremõisa (Grossenhof), Torgu (Torkenhof), Lümanda (Lummada), Paju (Pajo-mois), Kärla (Kergel), Pähkla (Pechel), Mustjala (Mustel), Tiirimetsa (Tirimetz), Tagamõisa (Nemmal) ja Abruka (Abro) mõisad, ning 16. septembrist ka Kuressaare linnus ja pärast isa, krahv Jakob De la Gardie surma (1652) päris tema valdused, sh Haapsalu krahvkonna.
1654. aastal loobus Rootsi kuninganna Kristiina troonist ja jättis Saaremaa endale sissetuleku allikaks. Magnus De la Gardiele anti Kuressaare krahvkonna kaotamise kompensatsiooniks 1661. aastal asemele Pärnu krahvkond.
Vancouver

Rahvastik

2006. aasta rahvaloenduse järgi elas Vancouveris 578 041 inimest. 2010. aasta oletatav rahvaarv oli 642 843.
Vancouver on elanike arvult Kanada kaheksas linn (linnastu on suuruselt kolmas), mis on tuntud kõrge elukvaliteedi poolest. Economist Intelligence Uniti maailma linnade elukvaliteedi uuringutes on Vancouver saavutanud korduvalt esikoha.

Majandus

Vancouver on Kanada üks tööstuskeskuseid.
Linux From Scratch

"Linux From Scratch" (lühend LFS; 'Linuxi distributsioon lähtekoodidest') on Gerard Beekmansi ja suure hulga abiliste kirjutatud raamat, mis kirjeldab uue Linuxil põhineva operatsioonisüsteemi kokkupanemist ise programmide lähtekoode kompileerides.
Uusim stabiilne versioon raamatust kannab numbrit 7.4 ning ilmus 8. septembril 2013.
Raamatus juhendatakse paigaldama ainult hädavajalikke programme ehk põhilist süsteemi, mis käima läheb ja millega kasutaja saab hakata ise endale sobivaid rakendusprogramme paigaldama.
Uue Linuxi-süsteemi ehitamiseks kasutatakse ära olemasolevat distributsiooni ehk peremeessüsteemi. LFS ehitatakse üles kahes etapis. Et peremeessüsteemist võimalikult palju eralduda, kompileeritakse kõigepealt hädavajalikest programmidest (Bash, Binutils, Coreutils, Gcc, Perl, ...) ja teegifailidest (Glibc, Ncurses, ...) väike tööriistade kogum. Seejärel seatakse tööriistade kaust käsuga chroot virtuaalselt juurkaustaks ja logitakse seal olevasse bash-koorikusse, kust hakatakse tööriistadega ükshaaval programme kompileerides paigaldama lõplikku süsteemi. Uus glibc paigaldatakse ühena esimestest ning seejärel kohandatakse tööriistade linkijat linkima uue glibc vastu kõiki ülejäänud programme. Kui lõplikule süsteemile saab üks uus programm paigaldatud, siis eelistab bash kasutada seda tööriistades leiduva sama vahendi asemel ning kõik uued programmid on kohe pärast paigaldamist kasutusvalmis.
"Beyond Linux From Scratch" (BLFS) on raamat, mis juhendab rakendusprogrammide paigaldamist: võrgu-, X-, heli-, printeri- ja skanneritetoe lisamist süsteemile. Raamat on mõeldud eeskätt LFS-i jätkuks.
Norra metskass

Päritolu

Norra metskass pärineb Skandinaaviast. Nendest on kirjutatud Norra muinasjuttudes ja mütoloogias ning lugudes on Norra metskassid võluvõimetega. Lisaks sellele uurisid nad Viikingitega maailma ning kaitsesid viljasalvi maal ja merel.  Tegu on vana tõuga ja neid on Norse legendis nimetatud haldjakassideks ja Skandinaavia haldjalugudes trollkassideks. Usutavasti pärineb see tõug lühikarvalistest kassidest, keda tõid viikingid Suurbritanniast ja ka pikakarvalistest kassidest, kes olid Skandinaaviasse toodud ristisõdalaste poolt, ja kes siis omakorda paaritusid kohalike talukassidega ja kodustamata kassidega. Tõugu tunnistati esmalt Norras aastal 1930 ja ilmus kassinäitusele esmakordselt aastal 1938. 
Norra metskassid olid müütide järgi Skandinaavia jumalate Thori ja Ferju saatjad. Esmakordselt mainis neid loodusteadlane K. Frins aastal 1599. Teise maailmasõja ajal see tõug peaaegu hävines ja alles 1970 aastaks oli olukord taastatud tänu Norra fenoloogile Carl-Fredrik Nordane. Pärast seda loodi selle tõu arendamiseks ja säilitamiseks terve ühing.

Kirjeldus

Kuna Norra metskass on pärit külmast kliimast siis sellest tulenevalt on nad on hästi kohanenud karmide talvedega ja nad on väga vastupidavad. Parim kohastumus metskassil on kahekordne kasukas, mis hoiab looma tugeva tuule ning lume eest ja see kuivab kiiresti.  Norra metskass on suur poolpika karavaga ja elegantne tõug. Kass areneb aeglaselt ja ei pruugi saada täiskasvanuks enne neljandat eluaastat. Pea on kolmnurkse kuju ja tugeva lõuajoonega. Profiil on pika ja sirge murdumatu joonega. Silmad on suured ja võivad olla vaatamata kasuka värvusele ükskõik millist värvi. Kõrvad asetsevad Norra metskassil kõrgel pealael ja nende alus on lai, mis tipu suunas teravneb. Kõrvadel on tutid ja nende seest voogavad välja pikad karvad. Keha on pikk, lihaseline, tugeva ehitusega ja kindla luustruktuuriga. Kassi tagumised jalad on pikemad kui esimesed. Varvaste vahel on karvatutid. Norra metskassi saba on puhmjas ja pikk. Kui saba kassi külge mööda ettepoole tõmmata, peaks see ulatama õlgadeni või isegi kaelani.
Nende välimus muutub vastavalt aastaajale, kui nad ajavad maha oma paksu aluskarva. Nende kasuka välimine kiht on veekindel. Isastel ja mõnedel emastel kassidel tekib lakk.

Iseloom

Norra metskassid armastavad inimesi ja neile ei meeldi pikemaks ajaks üksi jääda ning nad vajavad tähelepanu. Nad on harjunud eluga õues ja on kohanenud väljas uitamiseks, kuid nad võivad olla ka rahulolevad toakassid eeldusel, et neil on piisavalt ruumi ringi liikuda. Kassid on väga intelligentsed, sõbralikud, mänguhimulised ja ka väga head kaaslased. 
Norra metskassid on leebed ja heade maneeridega. Sellest tõust olevad kassid on peremehele ustavad, lepivad koerte ja väikeste lastega, kuid võõraste juuresolekul on kassid tagasihoidlikud. Mängulusti jätkub neil terve nende elu jooksul. Nendel kassidel on hästi välja arenenud jahiinstinkt. 
Looduses teevad Norra metskassid pesukarudele sarnast häält ja nad siristavad omavahel suheldes nagu linnud. Nad kräunuvad ainult juhul, kui soovivad sulle midagi selgeks teha. Nad on paljude teiste kassitõugudega võrreldes päris vaiksed.
Friedrich Bidder

Isiklikku

Tema üks poeg Friedrich Ernst Bidder oli Tartu ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine poeg Paul Roderich Bidder oli Laiuse koguduse õpetaja.
Panettone

Panettone [panett'oone] on itaalia köögiklassikasse kuuluv magus klassikaliselt juuretisest kook. Kuid levinud on ka pärmiga kergitamise viisid. Panettone sisaldab rosinaid, suhkurdatud puuvilja. Panettonet küpsetatakse spetsiaalses kõrges silindrikujulises vormis. Taina kergitamine ja segamine on pikk ning pühapäeva pagarile keeruline protsess ja seetõttu valmistatakse seda tänapäeval kodus harva; enamasti on panettoned pärit poeriiulilt.
Panettone on pärit Milanost, kus seda süüakse traditsiooniliselt jõulude ajal.
Panettonet võib serveerida nii saia, koogi kui ka desserdina.

Ajalugu

Panettone-sarnane roog oli tuntud juba Vanas Roomas, kus suhkru asemel tarvitati mett. Pieter Brueghel vanem kujutas 16. sajandil maalil inimesi panettonet söömas. Samast ajast pärineb Karl V peakoka Bartolomeo Scappi kokaraamat, kus on sees panettone valmistamise retsept.
Esimest korda seostati panettonet jõuludega 18. sajandil.
292. Kaitse Vahipataljon

292. Kaitse Vahipataljon (Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 292) moodustatimist alustati oktoobris 1942 kasarmeeritud Omakaitse malevate üksikutest kompaniidest. 
Omakaitse kasarmeeritud üksustest, kes jäid pärast territoriaalse omakaitse allutamist 1. oktoobril 1942 Väegrupi "Nord" tagalaülemale, jäi Eestimaa SS- ja politseijuhi juures asuvale korrapolitsei (Kommandeur der Ordnungspolizei beim SS- und Polizeiführer Estland) kolonel (Oberst) Wilhelm von Thadeni alluvusse liiga vähe mehi 8 täiemahulise pataljoni formeerimiseks nagu oli esialgu planeeritud. 
292. Kaitse Vahipataljon  likvideeriti veebruaris 1943.
Joachim Salemann

Perekond

Tema isa oli saksa päritolu vaimulik kirjanik, Tallinna Püha Vaimu koguduse pastor, juhuluuletaja Georg Salemann (1597–1657) ja tema Wittenbergi ülikoolis õppinud poegadest Georg Salemann oli Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja ja Joachim Salemann noorem (u.1664–1710) 1695. aastast Ambla Maarja koguduse pastor, kes mõlemad surid 1710. aastal katku. Sugulane Joachim Johann Salemann (−1768) oli 1719. aastast Läänemaa Mihkli koguduse pastor.
Joachim Salemanni sugulane Carl Johann Salemann (1769–1843) oli Tallinna raehärra, bürgermeister ja sündik.
UHarc

UHarc on puhas, kõrge pakkimistihedusega 386+ DOS ja Windows arhiivifail multimeedia toega. Loonud on selle Uwe Herklotz ja saadav on see binaarsel kujul, tasuta saadav mitte kommertslikul kasutamisel.
Mälu kasutus oleneb sellest millist lahtipakkimisie metooti kasutatakse (nt., -mz vajab vähem mälu kui-mx meetod). Võrdluses WinRAR ja UHarc vahel näitab väiksemat arhiivi mahtu UHarc kasuks kuid UHarc lahtipakkimine võtab 3-4 korda kauem aega (kuid on siiski kiirem kui PAQAR4, jne).
Viimane beta on 0.6b (01 Oct 2005)
UHarc arhiivifaili laiend on uha
Analysis

Analysis on eelretsenseeritav ingliskeelne filosoofiaajakiri. Ajakiri avaldab vaid lühikesi (kuni 4000 sõna) teadusartikleid. Ajakirja annab välja Oxford University Press. Esimene ajakiri ilmus 1933. Ajakiri ilmub aastas neli korda.
Libertas Eesti Erakond

Libertas Eesti Erakond oli Eesti erakond, 1994–2001 eksisteerinud Eesti Sinise Erakonna ja 2001–2009 eksisteerinud erakonna Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei õigusjärglane.
Libertas Eesti Erakond asutati Eesti Demokraatliku Partei põhikirja muutmisel 4. veebruaril 2009 ja vastav muudatus registreeriti äriregistris sama aasta 2. märtsil. Erakonna esimeheks jäi senine Eesti Demokraatliku Partei esimees Jaan Laas.
Erakond kuulus üleeuroopalisse poliitilisesse liikumisse Libertas.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales Libertas Eesti Erakond kuueliikmelise nimekirjaga, kogus 0,6% häältest (2206 häält) ega saanud ühtegi mandaati.
Seisuga 1. jaanuar 2010 oli erakonnal 1009 liiget.
12. juulil 2010 toimunud kongressil otsustati erakonna tegevus lõpetada.
Trpimir Macan

Trpimir Macan (sündinud 20. augustil 1935 Dubrovnikis) on horvaadi ajaloolane.
Ta õppis Zagrebi ülikoolis ja Sarajevo ülikoolis, mille lõpetas 1959 diplomitööga "Dubrovački barabanti u XVI. stoljeću". Aastal 1971 kaitses Zagrebis doktoritöö "Život i rad Miha Klaića".
Ta töötas algul Metkovićis. 1965. aastast oli ta Zagrebis instituudi Leksikografski zavod Miroslav Krleža entsüklopeediate ja leksikonide toimetaja. Alates 1990. aastast Horvaadi biograafilise leksikoni ("Hrvatski biografski leksikon") peatoimetaja, 2003. aastast kogumiku "Biobibliographica" peatoimetaja, 2006. aastal läks pensionile.
Ta on kirjutanud ajaloouurimusi ja toimetanud väljaandeid.
Kopli lahe ülemine tulepaak

Kopli lahe sihi ülemine tulepaak on tulepaak Harju maakonnas Tallinna linna Haabersti linnaosas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 25′ 59″ N, 24° 41′ 4″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 14 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 19 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Kopli lahe alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 387 meetrit ja sihi asimuut on 133°.
Tulepaak ehitati 1971. aastal.
Tulepaagi aadress on Paldiski maantee 80D.
Tea Varrak

Tea Varrak (sündinud 15. veebruaril 1960) on endine Tallinna Tehnikaülikooli prorektor ja Eesti riigiametnik.

Elulugu

Tea Varrak lõpetas aastal 1992 Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja majandusanalüüsi erialal. Aastal 1998 kaitses ta Tartu Ülikoolis ärijuhtimise magistri kraadi. 
Ta on olnud Mainori Majanduskooli, Audentese ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse juht.
5. septembrist 2005 kuni 26. jaanuarini 2006 oli ta Rahandusministeeriumi abiminister ning 27. jaanuarist 2006 kuni 26. jaanuarini 2011 Rahandusministeeriumi kantsler.
Alates märtsist 2011 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli innovatsiooni- ja ettevõtluskeskuse direktor ja alates septembrist 2013 innovatsiooni- ja rahvusvaheliste suhete prorektor.
Alates 27. märtsist 2017 asus ta tööle Haridus- ja Teadusministeeriumi kantslerina. 19. detsembril 2018 teatas ta kantsleri kohalt tagasiastumisest.

Isiklikku

Tema abikaasa oli energeetikainsener ja keskmaajooksja Peeter Varrak (1936–2018).
Seidla mõisa tuuleveski

Seidla mõisa tuuleveski (ka: Seidla tuuleveski, Seidla tuulik) on Järva vallas Seidla külas asuv Hollandi tüüpi tuuleveski.
Tuuleveski ehitati 18. sajandil. See on ainus Eestis olev Hollandi tüüpi tuuleveski, mis pärast restaureerimistöid jahvatab vilja.
Nasva kadakad

Nasva kadakad on kaitsealused kadakad Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Nasva külas Tori küla alal. Puud võeti kaitse alla 1962.
Martin Allikvee

Martin Allikvee (sõndinud 21. märtsil 1995 Tallinnas) on Eesti ujuja.
Salla jõgi

Ajalugu

18. sajandi L.A. Mellini kaardi järgi läbis Salla jõgi ka Kadiküla, Koila ja Kaavere küla. Tänapäeval suubub Salla jõgi Reastvere külas. Teisi loetletud külasid läbib Koila peakraav.
Holland Eurovisiooni lauluvõistlusel

Puudumised võistlustelt

Holland on oma Eurovisiooni ajaloo jooksul puudunud vaid neljalt võistluselt. Esimene neist oli 1985. aasta Eurovisioon, mis toimus Rootsis Göteborgis. Võistlus toimus 4. mail, mis on Hollandi hukkunute mälestuspüha, mistõttu ei osaletud võistlusel. 
1991. aastal toimus võistlus taas 4. mail ning Holland ei osalenud samadel põhjustel kui 1985. aastal. 
1995. ja 2002. aastal ei osaletud samuti Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tookord oli põhjus eelnevate aastate kesistes tulemustes: 1994. aastal 23. koht ja 2002. aastal Tallinnas 19. koht.
Piila Peaingel Miikaeli kirik

Piila Peaingel Miikaeli kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik (pühakoda) Saare maakonnas Piila külas.

Ajaloost

Saaremaal Kaarma kihelkonnas siirdus 1848. aastal õigeusku 1643 inimest. Kaarma koguduse luterliku pastori Adalbert Hugo Willigerode pingutustele vaatamata ei õnnestunud takistada kohalike inimeste kirikuvahetust. Rahvas oli veendunud, et usuvahetus on keisri enda käsk ning keeldus kohaliku pastori vastupidiseid kinnitusi uskumast. Vene Õigeusu Kiriku Pühima Sinodi ukaas Piila õigeusu koguduse rajamiseks anti välja 1847. aastal. Piila õigeusu kogudus avati 1848. aastal ja selle pühitses Riia vikaarpiiskop Filaret I Peaingel Miikaeli (Mihhail Arhangelski) nimele. Esimene teenistus toimus Luulupe mõisa küünis. Piila Peaingel Miikaeli koguduses oli siis 3140 liiget.

Kirik

Piila kroonumõisast eraldati esimene maatükk kiriku ehituseks 1859. aastal. Riia arhitekti Heinrich Scheeli projekteeritud viie kupliga, paekivist seintega seest ja väljast krohvitud kivikirik valmis 1873. aastal ning selle pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin) Peaingel Miikaeli auks sama aasta 8. novembril. Kiriku kõrvale rajati hooned koguduse vaimulikele ja kirikuametile.
Tänapäeval kasutab pühakoda EAÕK Piila Peaingel Miikaeli kogudus.

Koolid

Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Piila Peaingel Miikaeli koguduse kihelkonnakool ehitati 1852. aastal. Kool oli tegev kuni 1918. aastani. 1905. aastal oli koguduseliikmeid 2116 ja 1913. aastal 2300 inimest. Saaremaal tõusis õigeusu kiriku liikmete arv ka pärast 1905. aasta usuvabadusmanifesti. Suurearvuline Piila õigeusu kogudus avas kihelkonnakoolile lisaks 6 abikooli.

Kalmistu

Piila kalmistu rajati 1859. aastal Piila kroonumõisast eraldatud maale. Enne seda maeti Piila õigeusu koguduse liikmeid kas Leisi õigeusu kalmistule või Kaarma luteriusu kalmistule.
Kärevere (Tartu)

Ajalugu

Kärevere (saksa keeles Kerrafer) eravald asus Tartumaal Äksi kihelkonnas. 1883. aastal seisis Kärevere valla hingekirjas 814 inimest ning valla maadel asus 25 talu. Iseseisev Kärevere vald eksisteeris ajavahemikus 1874–1892.
Käreveres asub Kärevere Kangelaskalmistu.
Anton Rubinstein

Anton Rubinstein (vene keeles Антон Григорьевич Рубинштейн; 28. november (16. november vkj) 1829 – 20. november (8. november vkj) 1894) oli juudi soost Vene pianist, helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.
Anton Rubinsteini vend Nikolai Rubinstein oli samuti tuntud pianist, dirigent ja muusikapedagoog.
Kuni seitsmenda eluaastani õppis Rubinstein klaverimängu ema käe all. Edasi hakkas teda õpetama Aleksandr Villoing. Olles 9-aastane, andis ta oma esimese klaverikontserdi ja saavutas kiiresti tuntuse. Aastal 1840 esines ta Pariisis, kus teda käisid kuulamas Frédéric Chopin ja Ferenc Liszt. Sellele järgnesid kontserditurneed Inglismaal, Hollandis, Rootsis ja Saksamaal. Kontserdil Breslaus esitas ta oma esimese klaveripala "Undiin". Aastal 1841 esines Rubinstein Viinis.
Aastail 1844–1849 elas ja õppis Saksamaal, kus tema juhendajateks olid Siegfried Dehn ja Giacomo Meyerbeer, ning sõbrunes Mendelssohniga.
Aastal 1859 asutas ta Vene Muusikaühingu ja 1862. aastal Venemaa esimese kõrgema muusikaõppeasutuse, Peterburi Konservatooriumi.
Heliloojana oli Rubinstein üks viljakamaid vene komponiste. Ta on kirjutanud 16 ooperit ja 3 ooper-oratooriumi, rohkelt sümfoonilisi teoseid, romansse ja klaverimuusikat. Tema ehk kõige tuntum teos on prantsuse mõjutustega ooper "Deemon", aga ka sellised romansid nagu "Öö" ja "Pärsia laulud".
Osvald Kivi

Osvald Kivi (16. juuli 1920 – 19. august 2004) oli eesti bibliograaf.
1951. aastal lõpetas ta Leningradi Ülikooli soome–ugri keelte erialal.
Aastatel 1952–1992 oli ta ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi bibliograaf.
Ta osales muu hulgas aastabibliograafia "Soome-ugri ja samojeedi keeleteadus Nõukogude Liidus" koostamisel.
Aivar

Aivar on eesti mehenimi.
Nimi oli Eestis eriti populaarne 20. sajandi keskpaigas.
Nimeuurija Edgar-Adolf Rajandi on seostanud selle nime levikut läti kirjaniku Vilis Lācise teosega "Uuele rannale", mis ilmus eesti keeles 1953. aastal. Nimi on kujul Aivars laialt levinud ka Lätis.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aivar 4318 mehel. Aivar on Eestis populaarsuselt 21. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Aivar vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 123,14 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 66,93. Aivar on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 52).