google/wiki40b huggingface dataset:
Urgõ

Urgõ (ka Urgö) on Pärnu maakonnas Kihnu vallas Kihnu väinas asuv 320 m² suurune saar, mille rannajoone pikkus on 105 meetrit.
Saare koordinaadid on 58° 11′ N, 23° 58′ E.
Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
VII Riigikogu

Fraktsioonidesse mittekuuluvad Riigikogu liikmed

Ants Erm (01.11.–16.12.1993, Sõltumatud), 
Ignar Fjuk (15.12.1993–18.04.1994, Vabad Demokraadid), 
Mati Hint (15.12.1993–18.04.1994, Vabad Demokraadid), 
Rein Järlik, Kaido Kama (30.05.–30.06.1994, Parempoolsed), 
Indrek Kannik (30.05.–30.06.1994, Parempoolsed), 
Jaan Kaplinski (11.11.1993–18.04.1994, Vabad Demokraadid), 
Kalev Kukk (alates 10.11.1994), 
Lembit Küüts (13.10.–16.11.1994, Mõõdukad), 
Katrin Linde (alates 14.04.1993), 
Ants-Enno Lõhmus (05.11.1993–18.04.1994, Vabad Demokraadid), 
Tiit Made (kuni 27.06.1994, Keskfraktsioon) 
Paul-Olev Mõtsküla (14.04.1993–09.12.1994, Isamaa), 
Mart-Olav Niklus (14.04.–16.12.1993, Sõltumatud), 
Ülo Nugis (alates 06.11.1992), 
Mart Nutt (alates 30.06.1994), 
Kalju Põldvere (07.12.–16.12.1993, Sõltumatud), 
Kuno Raude (alates 16.01.1995), 
Aime Sügis (14.04.1993–04.04.1994, Sõltumatud), 
Jüri Toomepuu (alates 14.04.1993), 
Olli Toomik (15.12.1993–18.04.1994, Vabad Demokraadid), 
Toivo Uustalo (04.11.–16.12.1993, Sõltumatud), 
Heido Vitsur (kuni 18.04.1994, Vabad Demokraadid)

Parlamentaarne demokraatia VII Riigikogus

VII Riigikogu volituste ajal oli koalitsiooni- ja opositsioonifraktsioonide täpne eristamine väga keeruline. Fraktsioonide vahetamine ja moodustamine oli lihtne ning fraktsioonidistsipliin enamasti nõrk. Suhteliselt suur oli üksikute isikute mõju poliitilistele otsustele. Esimese valitsuse moodustanud koalitsioon koosnes kolmest Riigikogu fraktsioonist. Need olid Isamaa, Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ja Mõõdukad kokku 53 häälega. Riigikogu liikmete hääletamine Mart Laarile volituste andmise otsustamisel ei ole dokumenteeritud, seepärast ei saa enam kindlaks teha, kes täpselt volituste andmise poolt hääletasid.
Valitsuskoalitsioonile vastandusid selgelt Keskfraktsioon ja Eesti Kodaniku fraktsioon. Koonderakonna Ühenduse fraktsioon ja Maaliidu Ühenduse fraktsioon tuleks samuti lugeda opositsiooni kuuluvaks, kuigi nende vastandumine valitsevale võimuliidule polnud nii selge kui Keskfraktsiooni ja Eesti Kodaniku fraktsiooni puhul.
Mädapea mõisa kalmistu

Mädapea mõisa kalmistu on kalmistu Rakvere kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mädapea külas Rakvere vallas Lääne-Viru maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajati Mädapea mõisa tollaste omanike Wendrichite ajal arvatavasti 1872. aastal, sest siis suri üks Wendrichitest, kes maetigi uuele kalmistule.

Kirjeldus

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 250 meetri kaugusele põhjaloodesse ning asub pargi põhjaküljel oleva tiigi saarel. Kalmistule on arvatavasti maetud ainult üks lahkunu. Praegu on kalmistu jäetud maha ja haud on rüüstatud, kuid hauapiire on säilinud.
Strathmoor Village, Kentucky

Strathmoor Village on linn Kentucky´s Ameerika Ühendriikides.
Marius Nilsen

Marius Nilsen (sündinud 24. detsembril 1963) on Norra poliitik (Norra Töölispartei).
Ta on 2007. aastast Gamviki valla vanem. 
Tööpartei sai 2007. aasta vallavalimistel 66,8% häältest.
Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal (inglise keeles International Criminal Tribunal for the Former Yugoslavia, lühendatult ICTY) on ÜRO asutus, mis tegeleb kohtu mõistmisega endise Jugoslaavia territooriumil peale 1991. aastat toime pandud sõjakuritegude üle. Tribunal tegutseb Haagis.
Eesti on ICTYga sõlminud kohtuotsuste täitmise kokkuleppe, mille kohaselt võtab Eesti vajaduse korral tribunali taotlusel süüdimõistetud isikuid karistust kandma.
Zlēkase vald

Ajalugu

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Schleck. Aastal 1935 oli valla pindala 168 km² ja seal oli 1428 elanikku.  Aastal 1945 moodustati vallas Cirkale ja Zlēkase külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1990 muudeti Zlēkase külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

Loodus

Suuremad jõed on Venta jõgi ja Abava jõgi. Järvedest asub vallas 14 hektari suurune Kāžezers ja 2,5 hektari suurune Tīsezers. Vald ise asub Rannikumadalikul.
Looduskaitse all on Zlēkase park, Jaunābelnieki tamm, Kirikumõisa tammed, Kellatamm ning arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jäävad 10 hektari suurune Piešdanga hoiuala, 284 hektari suurune Nagļi ja Ansiņi soo hoiuala ning 39 hektari suurune Tišezersi hoiuala. Lisaks jääb osa valla kaguosast Abava ürgoru maastikukaitsealale.

Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Zlēkase linnamäel, Zlēkase linnamägi, Zlēkase luteri kirik, sealsed 21 pinki ja nende maalingud, külgmised rõdud, kantsel, altar, orel ja kamin, Paventa linnamägi, Pabērzkalnsi linnamägi ja sealne muinasasula, Dzikļi muinaskalmed, Pasilciemsi muinaskalmed, Jaunbērzi muinasasula, Pabērzkalnsi muinaskalmed ja Gaisiņi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Valleskalnsi linnamägi, Jāņkalni keskaegne kalmistu, Abavmuiža ohvrikivi, Lāmi linnamägi ja Ēčkalni muinaskalmed.
Johann Christoph Wilhelm Volck

Johann Christoph Wilhelm Volck (18. november 1835 Nürnberg – 29. mai 1904 Rostock) oli saksa keeleteadlane.
Ta oli kaupmehest vabrikuomaniku poeg. Õppis Erlangeni Ülikoolis 1853–1859. Töötas Tartu Ülikoolis 1861–1863 semiidi keelte dotsendina, 1863–1898 professorina, seejärel oli professor Greifswaldi Ülikoolis kuni aastani 1900. Aastatel 1900–1904 oli Rostocki Ülikooli professor.
Wadō-ryū

Wadō-ryū (jaapani keeles 和道流 wadō-ryū; wa 'rahu, harmoonia', dō 'tee, rada', ryū 'koolkond, stiil') on karate koolkond. Nimetus viitab põhimõttele, et sageli on rohkem abi järeleandmisest kui toorest jõust.

Ajalugu

Wadō-Ryū koolkonna rajaja Hironori Ōtsuka (1892–1982; 8. dan Shinto-Yoshin-Ryu jujutsu; 10. dan Wadō-Ryū karates) oli Gichin Funakoshi õpilane. Ta ühendas Funakoshi juures õpitud Okinawa karate ning Shinto-Yoshin-Ryu jujutsu põhimõtted ja tehnikad.
Dai Nippon Butoku Kai (1895) registreeris Wadō-Ryū ametlikult karate-koolkonnana Jaapanis 1. aprillil 1939. Japan Karatedo Federation (JKF) registreeris Wadō-Ryū 1964. aastal. 1981. aastal nimetas Hironori Otsuka Wadō-Ryū traditsioonide jätkajaks oma vanima poja Jiro Otsuka (sünd. 1934).
Euroopas ja Ameerikas demonstreerisid Wadō-Ryū-karated esmakordselt 1963. aastal oma kahekuusel turneel Jaapani karatekad Suzuki Tatsuo, Arakawa Toru ja Takashima Hajime. Järgmisel aastal asusid Suzuki Tatsuo ja tema assistent Shiomitsu Mifume elama Inglismaale, kus hakkasid Wadō-Ryūd õpetama. 1980ndatel asutas kumbki oma Wadō-organisatsiooni, International Karate-Do Federation (WIKF) ja Wadō-Ryū Karate-Do Academy. Suzuki Tatsuo kutsus Euroopasse ka teisi karatekasid ja toetas nende tegevust Wadō-Ryū levitamiseks. 1965. aastal rajas Kono Teruo Hollandis  Dutch Wadō-Kai Federation’i, alates aastast 1970 elas Kono Saksamaal ja juhtis seal Wadō-Ryū koolkonda. Toyama Yutaka viis Wadō-Ryū 1960ndatel ka Itaaliasse.
Taani kuninglik perekond

Laiendatud kuningliku perekonna liikmed

Laiendatud kuninglikku perekonda kuuluvad pereliikmed, kes ei oma kuninglikku tiitlit, kuid on kuninganna Margrethe II-ga lähedalt suguluses: printsess Benedikte abikaasa, nende lapsed ja laste abikaasad. Kuna printsess Benedikte on abielus Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsiga, kannavad ta lapsed tiitlit Sayn-Wittgenstein-Berleburgi prints või printsess. Samuti kuuluvad perekonda printsess Benedikte lapselapsed.

Kreeka kuninglik perekond, Hispaania kuninganna Sofía ja Suurbritannia prints Philip

Kreeka kuningapere liikmed kannavad lisaks tiitlit Taani prints või printsess, kuna Kreeka kuningas George I sündis Taani printsina. Siia kuulub Kreeka kuningapaar Konstantínos II ja Anne-Marie, kes on kuningapaar ainult nime poolest, ning nende lapsed ja lapselapsed. 
Lisaks võib pereliikmeteks lugeda ka Hispaania kuningannat Sofíat ja Suurbritannia printsi Philipit, kes sündisid vastavalt tiitlitega Kreeka ja Taani printsess ning prints.

Norra kuninglik perekond

Norra kuningapere liikmed on Taani kuningaperega suguluses Haakon VII kaudu, kes sündis Taani printsina.

Rosenborgi krahvid ja krahvinnad

Rosenborgi krahvide ja krahvinnade hulka kuuluvad endised Taani printsid (Margrethe II nõod), kes abiellusid loata ja kaotasid seega oma kuningliku tiitli.
Tallinna Veerenni kirik

Tallinna Veerenni kirik oli Tallinnas Veerenni asumis asunud kirik. Algne aadress oli Veerenni tänav 4a, mis asus umbes tänapäevaste hoonete Vana-Veerenni tänav 4 ja 6 vahel.
Kiriku rajas 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi kõrvalhoonena oma krundile toiduainetööstur (rahvasuus "viljakohvikuningas") ja vabakoguduste (evangeeliumi kristlaste) liikumise tegelane Jakob Lilienthal (1871–1952). Seetõttu oli projektis selle ametlik nimetus „kuur“ (vene keeles "sarai"), rahvasuus aga Lilienthali ja tema venna köögiviljakasvatuse ja -tööstuse tõttu "kapsakuur" või lihtsalt "Lilienthali kirik". 
Saksa esimese okupatsiooni ajal 1918. aastal ehitati hoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema suurele mahule sobiva kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 
See oli oma 1200 iste- ja 3000 üldkohaga Tallinna (ja ka Eesti) suurim puitkirik, mille kõrge torn oli ka kõrgete Võllamäe ja Tõnismäe ümbruses üks tuntumaid maamärke. Hoones peeti vabakirikute konverentse, aga ka muid suurte rahvahulkade üritusi. Seda on peetud isegi Mandri-Euroopa üheks suuremaks metodisti kirikuks.

Hoone üleminek metodistidele

Lilienthal müüs enda majandusraskuste tõttu 1930. aastal müüdi hoone metodisti kirikule. Metodistid ise loevad oma aega selles kirikus juba esimesest jumalateenistusest kevadel 1929. Viimase asjaolu tõttu on seda aega sageli ekslikult esitatud kiriku ehitamisajana. Ka pärast kiriku üleminekut metodistide kätte tunti seda rahvasuus edasi Lilienthali kirikuna.
1938. aastal ehitati hoone arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi ümber, et kaotada lõplikult tööstushoonele iseloomulikke jooni ja teha hoone võimalikult kirikupäraseks. 
Kirik põles teises maailmasõjas märtsipommitamisel Nõukogude Liidu pommirünnaku ajal 9. märtsil 1944 maani maha.
Jääkelder

Jääkelder on jääga jahutatav kelder, kus hoitakse harilikult kiirestiriknevaid toiduaineid.
Eestis on säilinud mitmeid mõisate jääkeldreid.
Merli Antsmaa

Merli Antsmaa (sündinud 6. detsembril 1986 Pärnus) on eesti muusikamänedžer ja kultuurikorraldaja. 
Ta tegutseb festivali Jazzkaar projektijuhina, on ansambli Rüüt manedžer ja MTÜ Open Room juht. 
Alates 2015. aastast on Merli Antsmaa Eesti Kultuurikorraldajate Liidu juhatuse liige.
Varja rändrahn

Varja rändrahn on looduskaitsealune rabakivist hiidrahn Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Varja külas. 
Rahnu ümbermõõt on 27,6 meetrit, pikkus 10,0, laius 8,3 ja kõrgus 3,5 meetrit; kivi maht on 155 m³. Kivi ümber on üksikobjekti piiranguvöönd 50 m, mis kokku katab pindala 0,77 ha.
Rändrahnu geograafilised koordinaadid on 59° 25′ 2″ N, 27° 6′ 25″ E
.
August Heinrich Vick

August Heinrich Vick (1717 Muhu – 1755 Muhu) oli Eesti vaimulik.
Õppis (immatrikuleeriti 18. oktoobril 1737) Halle Ülikoolis.
Oli aastatel 1742–1755 Muhu Katariina koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Heinrich Vick oli ka Muhu Katariina koguduse õpetaja, tema vend Heinrich Vick noorem oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja, tema poeg Ludwig Nathanael Vick oli Karula koguduse õpetaja, väimees Paul Johann Körber oli Tori ja Võnnu koguduse õpetaja.
Nikolai Drozdov

Nikolai Drozdov  (vene keeles Николай Николаевич Дроздов, sündinud 20. juunil 1937 Moskvas) on vene teadlane (zooloog ja biogeograaf), reisijuht ja looduskaitse propagandist, populaarse telesaate "В мире животных" ('Loomade maailmas') pikaaegne autor ja saatejuht (1977—2019).
Aastal 1963 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli  ja õppis seejärel aastani 1966 samas aspirantuuris.
Alates 1968. aastast on Drozdov töötanud MRÜ geograafiateaduskonna biogeograafia kateedris, algul teadurina, alates 1979. aastast dotsendina ning aastast 2000 professorina.
1968 esines ta esmakordselt populaarses telesaates "В мире животных" ja 1977 sai ta enam kui 40 aastaks selle saate juhiks.
1971—1972 stažeeris ta 10 kuud Canberras Australian National University zooloogia teaduskonna juures ja kirjutas reisiraamatu «Полёт бумеранга» ('Bumerangi lend').
Hiljem on ta reisinud ka paljudes Aafrika, Aasia ning Ameerika riikides ja teinud neist reisidest filme, tele- ja raadiosaateid ning kirjutanud üle 200 teadusliku artikli, üle 20 monograafia ja kooliõpikuid.
Moskva Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonnas õppimise ajal tutvus ja sõbrunes ta hilisema kuulsa telesaatejuhi Vladimir Pozneriga.
Pärast India külastamist aastal 1975 sai temast taimetoitlane.
1979. aastal tõusis ta Elbruse tippu.
Aastatel 1993, 1995 ja 2002 võttis ta osa Venemaa teadlaste ekspeditsioonist Põhjapoolusele, Alaskale ja Kanadasse.
Ta on kuulunud paljude rahvusvaheliste filmi- ja telefestivalide loodusest ja loomadest jutustavate populaarteaduslike filmide žüriidesse.
Mairead Corrigan

Mairead Corrigan (tuntud ka nimega Mairead Corrigan-Maguire; sündinud 27. jaanuaril 1944 Belfastis) on Põhja-Iirimaa (Suurbritannia) ühiskonnaaktivist, kes 1976. aastal võitis koos Betty Williamsiga Nobeli rahuauhinna panuse eest mitmete Põhja-Iirimaa konfliktide rahulikku lahenduskäiku. Corrigan on Inimeste Rahuühenduse (Community of Peace People) kaasasutaja.
Corrigan sündis roomakatolikest vanemate seitsmelapselises perekonnas. Alghariduse sai ta katoliiklikus koolis, 14-aastaselt asus tööle sekretärina.
Pärast tema õe Anne Maguire' kolme lapse surma, mille põhjustas IRA terroristi Danny Lennoni põgenemine autoga Briti sõjaväelaste eest (auto ajas põgenemise käigus lapsed alla), otsustas Corrigan hakata aktiivseks rahuliikumise tegelaseks.
Saksamaa Riigiarhiiv

Saksamaa Riigiarhiiv (nimetatud ka Saksamaa Liiduarhiiv, Saksamaa Föderaalarhiiv; saksa keeles Das Bundesarchiv) on Saksamaa riigiarhiiv. Arhiiv asutati 1952 ja see asub Koblenzi linnas.
Aastast 1998 kuulub arhiiv Saksamaa Kultuuriministeeriumi alluvusse, varem kuulus arhiiv Saksamaa Siseministeeriumi alluvusse. Arhiivi eelarve oli 2009. aastal 54,6 mln eurot.
Arhiivis töötab 800 inimest.
2008 andis arhiiv umbes 100 000 oma fotot vabakasutusse ja need laeti üles ka Wikimedia Commonsisse.
Hefei

Majandus

Peamised tööstusharud on masina-, elektroonika-, keemia-, tekstiili- ja tubakatööstus.
2009. aastal oli SKP inimese kohta 6082 USD. Detsembris 2012 nimetas ajakiri The Economist maailmas kõige kiiremini majanduslikult kasvavaks suurlinnaks. 2007–2012 oli linna majanduskasv keskmiselt ligi 15% aastas.
2013. aastal valmis Hefei Xinqiao rahvusvaheline lennuväli, mis asub 31,8 km kaugusel kesklinnast.
Hillar Orandi

Eesti meistrivõistlustel

Ta oli Eesti noorte meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1932. aastal
Ta oli kolmekordne Eesti meister: kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1934. aastal ning kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) aastatel 1935–1936.

Maavõistlustel Eesti esindajana

Ta osales neli korda Eesti–Soome maavõistlusel, kus võitis oma kohtumise aastatel 1933, 1934 ja 1935 ning kaotas oma kohtumise 1936. aastal.

Euroopa meistrivõistlustel

Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Szapsel Rotholcile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksander Polusile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Metcalfe'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1860. aastal.
Lauri Posti

Lauri Albert Posti (17. märts 1908 Lieto, Päris-Soome – 5. märts 1988 Helsingi) oli soome keeleteadlane.
Ta oli Helsingi Ülikooli läänemeresoome keelte professor ja akadeemik.

Elulugu

Lõpetas 1928. aastal Turus keskkooli. Ta õppis aastatel 1928-1930 Turu Ülikoolis ja alates 1930. aastast Helsingi Ülikoolis (HY). Ta õppis 1931. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.  Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Ugala liige.
1934. aastal lõpetas ta HY soome keele, läänemeresoome keelte ja rahvaluule erialal, õppis stipendiaadina 1935 Läti Ülikoolis ning 1936. ja 1937. aastal Tartu Ülikoolis. Sai 1942. aastal HY juures filosoofiadoktori kraadi liivi keele häälduse ajalugu käsitlenud väitekirjaga "Grundzüge der livischen Lautgeschichte".
Ta oli alates 1938. aastast HY õppejõud. Oli aastatel 1948–1949 USA-s Indiana Ülikooli külalisprofessor ning aastatel 1953–1971 HY läänemeresoome keelte professor ja eesti keele õppetooli juhataja.
Ta oli aastatel 1963-1968 Soome-Nõukogude Liidu kultuurialase koostöö komisjoni ja 1967-1977 Soome haridusministeeriumi Nõukogude Liidu Instituudi teadusnõukogu esimees. 1975 oli ta Soome haridusminister.
Eestlastele sai Lauri Posti aastatel 1966–1970 tuntuks kui "Naapurivisa" kohtunik Paul Ariste kõrval.
Posti on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Teadustöö

Uurinud läänemeresoome keeli (eriti nende häälikulugu), käinud uurimisreisidel liivlaste ja vepslaste juures. Kuulus 1938–1980 Soome-Ugri Seltsi (SUS) juhatusse, aastast 1955 aseesimees, Kotikielen Seura, SUS-i, Friedebert Tuglase Seltsi auliige.
Raivo Küüt

Raivo Küüt (sündinud 11. märtsil 1969) on siseministeeriumi sisejulgeoleku-, korrakaitse- ja migratsioonipoliitika asekantsler. Aastatel 2010–2013 oli ta Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor.
Teise maailmasõja tippkohtumised

Täpsustusi

Churchill võttis tippkohtumistest osa 14 korda, Roosevelt 12 ja Stalin 5 korda.
Ternopil

Rahvastik

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ternopili elanikest ukrainlasi 91,2%, venelasi 7,1%, poolakaid 0,5%, valgevenelasi 0,3%, juute 0,3% ja muudest rahvustest inimesi 0,5%.
Ksantofüllid

Leidumine

Ksantofüllid leiduvad kõikide fotosünteesis osalevate taimerakkude plastiidides. 
Eukarüootidest sünteesivad neid ainult taimed; loomades leiduvad ksantofüllid on saadud toiduga. Ksantofüllid leiduvad ka rohelist värvi lehtköögiviljas, nagu spinatis  (10 mg/100 g), salatis ja käharas lehtkapsas. 
Prokarüootide seas moodustavad neid mõned bakterid, kelle elupaik on väga valge. Pigmentidena rakumembraanis hoiavad nad ära raku koostisosade fotooksüdatsiooni.

Omadused

Hoolimata polaarsetest rühmadest on ksantofüllid lipofiilsed; lahustuvust vees parandab osaliselt glükosüleerimine monosahhariidiga. Ksantofüllid on kuumakartlikud, keetmisel hävib neist 60–100 %. 
Nad esinevad värvainetena nii loomadel kui ka taimedel. Enamik ksantofülle on kollased, punased või oranžid, harvemad on sinised ja violetsed toonid.

Kasutamine

Ksantofülle kasutatakse söödalisaainetena, et loomsete saaduste värvust tugevdada. Näiteks lisatakse astaksantiini kultuurlõhe söödana kasutatavale kalajahule, et saada iseloomulikku lihavärvi, ja kanasöödale, et rebu värvi intensiivistada. Kantaksantiini kasutatakse otse saida järelvärvimiseks. Luteiini kasutatakse süsinikdioksiidita jookides, energiamaiustustes ja dieettoiduainetes.
Allan Puur

Allan Puur (sündinud 31. juulil 1963 Tallinnas) on eesti rahvastikuteadlane.

Haridus

Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 1986. aastal lõpetas Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika eriala kiitusega.
2000. aastal kaitses Tallinna Pedagoogikaülikoolis doktorikraadi demograafia erialal väitekirjaga "Rahvastiku majandustegevus Eestis" (juhendaja Kalev Katus). Ta on täiendanud end aastatel 1990–1991 Soome Rahvastikuinstituudis (külalisteadur), 1992. aastal Stockholmi Ülikooli demograafiakeskuses ja 1993. aastal Michigani Ülikooli rahvastiku-uuringute keskuses.

Töö

Aastatel 1986–1998 töötas Eesti Kõrgkoolidevahelise Demouuringute Keskuse teadurina. Aastatel 1998–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Demograafia Instituudi (EDI) vanemteadur, 2005–2015 Tallinna Ülikooli Eesti Demograafia Instituudi juhtivteadur, 2008–2009 ka EDI direktori kohusetäitja, 2015. aastast Tallinna Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudi Eesti demograafia keskuse juhtivteadur, 2017. aastast ka professor.

Teadustöö

Ta on uurinud Eesti rahvastiku majandustegevust, sündimuskäitumist, pereloomet ja rahvastikuvananemist, samuti tegelenud andmekorralduse metodoloogia, andmeallikate ja andmekvaliteedi küsimustega. Ta on Euroopa Demograafia Assotsiatsiooni liige 1989. aastast. 2015. aastast Statistikanõukogu liige.
Meistriliiga 2013

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
²FC Infoneti võistkonna koosseisus osales mänguõigust mitte omanud mängija.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid::  Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Cloudi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1866. aastal.
Boriss Ogibenin

Boriss Leonidovitš Ogibenin (ka Boris Oguibenine; sündinud 6. novembril 1940 Novosibirskis) on etnograaf, keeleteadlane, indoloog ja semiootik.
Elab alates 1974. aastast Lääne-Euroopas. Alates 1988. aastast Strasbourgi Ülikooli professor.
Enne emigreerumist Nõukogude Liidust osales ta Tartu-Moskva semiootikakoolkonna üritustel Käärikul.
Lääne-Harju praostkond

EELK Lääne-Harju praostkond on luteri kiriku praostkond Eestis. See moodustati 1627. aastal.
Kaia Kiik

Haridus

Lõpetas Tallinna Tarbekunsti Gümnaasiumi nahakunsti alal (1991). Magistrikraadi sai tööga "Tehisintelligents ja loomingulisus" Pariisis asuvast Sotsiaalteaduste Kôrgkoolist (École des Hautes Études en Sciences Sociales), kus õppis aastatel 1997–2001). 
Täiendanud end Saint Thierry kloostris Champagne'i maakonnas (1992) ja Sorbonne'i Ülikoolis Pariisis (2001–2003).

Töö ja looming

Elab ja töötab 1997. aastast Prantsusmaal ja USA-s. 
Rajas Kaasaegse Kunsti Euroopa-Prantsuse Ühingu. 
Kaia Kiik on oma teostega põhiliselt esinenud mitmes Prantsuse ja Ameerika Ühendriikide galeriis ja osalenud kollektiivnäitustel üle kogu Euroopa. 2009. aastal esitas VAAL galerii ülevaate tema loomingust. 
Kaia Kiige teosed on pälvinud nii kriitikute kui ka kultuuriajakirjanduse tähelepanu. Samuti on tema teosed jõudnud paljudesse kunstikataloogidesse. 
Lisaks kunstnikutööle oli Kaia Kiik pikaajaline galerii Rivoli 59 kunstiline juht ja kuraator, esitades Pariisis regulaarselt Eesti kunsti erinevaid tahke. 2011. aastal toimus tema kureerimisel Eesti festivali "Estonie tonique" raames suurim Eesti kunsti näitus Prantsusmaal "Liberté/Vabadus 2011", kus osales ligi kakskümmend Eesti kunstnikku.
Kaia Kiik uurib mateeria käitumist teatud aeg-ruumis. Tööde teostamiseks valib mineraalseid ja orgaanilisi materjale (mateeria looduslikest ja urbanistlikest keskkondadest nagu ehitusmaterjalid, toiduained, igapäevased esemed aga ka muld, kivimid ja taimed). Mõjutatuna epistemoloogia-õpinguist, kasutab eksperimentaalseid meetodeid mateeria manipuleerimisel, keskendudes juhusliku-määratuse vahekorrale mateeria transformatsioonis. 
Kaia Kiik: "Ma uurin aja jälgi".
Vastseliina rahvamaja

Vastseliina rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Võru vallas Vastseliina asulas. Rahvamaja eesotsas on Anneli Lõhmus.
Rahvamaja ehitati 1956 ja tollal kandis see nime Vastseliina agro-zoopropaganda maja.
Rahvamaja renoveeriti 2002-2004.
Rahvamajas tegutseb 12 isetegevusringi ja 2 klubi. Rahvamajas näidatakse ka kino.
MTÜ Loomus

MTÜ Loomus on loomade eestkosteorganisatsioon, mis tegeleb loomade huvide ja õiguste kaitsega ning loomade huvide esindamisega ühiskondlikes aruteludes. Loomus seisab loomade eest, keda kasutatakse põllumajanduses, loomkatseteks, meelelahutustööstuses ja karusnahkade tootmiseks. Loomus teeb teavitustööd meedias, levitab materjale, korraldab üritusi ja osaleb seadusandluse väljatöötamises.
Bernie Krause

Bernard L. Krause (sündinud 8. detsember 1938, Detroit) on ameerika bioakustik, ökoloog ja muusik.
Ta on tegelenud loodushäälte salvestamise ja uurimisega. Tema kasutusele võetud on termin "biofoonia" (inglise biophony).
Clarki maakond (Idaho)

Ajalugu

Maakond moodustati 1919. aastal.