google/wiki40b huggingface dataset:
Ortodroom

Ortodroom on matemaatikas geodeetiline joon kerapinnal.
Geograafias nimetatakse ortodroomiks geodeetilist joont maakeral või maaellipsoidil ning samuti sellist joont ligikaudselt järgivat joont Maa pinna lähedal.
Maaellipsoidil kulgeb iga ortodroom mööda tasandit, mis on määratud mingi kahe erineva punktiga maaellipsoidi pinnal ning Maa keskpunktiga.
Lühim tee (lühim "linnulennuline" tee) kahe erineva punkti vahel maakera või maaellipsoidi pinnal või Maa pinna lähedal on ortodroom. Kui need kaks punkti ei ole antipoodid, on lühim tee nende vahel üheselt määratud. Näiteks lennutrassid kulgevad kütuse kokkuhoiu huvides ideaaljuhul piki ortodroomi.
Ekvaator ning kõik meridiaanid on ortodroomid.
Kaardil kujutatud punased jooned on ekvaator, nullmeridiaan, lühim tee Tallinna ja Sydney vahel ning lühim tee Pariisi ja New Yorgi vahel.

Rakendus

Java meetod arvutamaks Maa orotodoomi pikkust asukoha ja sihtkoha vahel. Tagastatav vastus on täpne murdarv kilomeetrites, sisaldades ainult murdarvude ühtlustamisest ja Maa ebakorrapärasusest tingitud viga.

/** * Thaddeus Vincenty's inverse method formulae implementation in java * for geographical distance between two given points on earth. * @param L1 *        geographical latitude of standpoint in radians * @param G1 *        geographical longitude of standpoint in radians * @param L2 *        geographical latitude of destination in radians * @param G2 *        geographical longitude of destination in radians * @return geographical distance in km  */
public static double getDistance(final double L1, final double G1,
final double L2, final double G2) {
double delta, p0, p1, p2, p3;
// The average radius for a spherical approximation of Earth
double rEarth = 6371.01d;

delta = G1 - G2;
p0 = Math.cos(L2) * Math.cos(delta);
p1 = Math.cos(L2) * Math.sin(delta);
p2 = Math.cos(L1) * Math.sin(L2) - Math.sin(L1) * p0;
p3 = Math.sin(L1) * Math.sin(L2) + Math.cos(L1) * p0;

return rEarth * Math.atan2(Math.sqrt(p1 * p1 + p2 * p2), p3);
}
Otto Pukk

Otto Richard Pukk (29. november 1900 Kihelkonna vald, Loona – 14. veebruar 1951 Stockholm) oli Eesti poliitik, Riigivolikogu esimees ja advokaat.
Osales vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1927. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, aastail 1921–1929 ajalehe Saaremaa toimetaja Kuressaares, 1928–1933 vandeadvokaat Jaan Teemanti abi, alates 1933 vandeadvokaat Tallinnas.
Põgenes 1944. aastal Rootsi.
Põldtsiitsitaja

Levila

Põldtsiitsitaja on levinud Euraasias Hispaania põhjaosast, Prantsusmaast ja Skandinaaviast kuni Mongoolia ja Afganistanini. Ta on rändlind. Talvitub põhiosas Aafrikas.

Välimus

Üldpikkus 15–16,5 cm. Vanalinnud sarnased, mõlemal kollakas kurgualune ning kollakasroosa rind ja kõhualune. Emaslinnu ja noorlinnu pugualal ja pealael on tume triibustus. 
Kutsehüüd on vii-üt ja jük. Laul on varieeruv, mahedakõlaline ja tüüpiliselt kõlab kui trii-trii-trii trütrütrü. Lauluperiood kestab saabumisest kuni juuli alguseni.

Elupaik

Asustab kuiva kultuurmaastikku, kus leidub üksikult või rühmadena kasvavaid puid. Eelistab mosaiikset maastikku liivastel ja savikatel pinnastel.

Pesitsemine

Pesa ehitab emaslind. Pesa koosneb kõrtest ja peentest taimejuurtest, sisevooderdises on jõhve ja karvu. Kurnas 4–5 muna. Haub peamiselt emaslind. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud peamiselt putukate, kuid ka pugus eelnevalt pehmendatud seemnetega. Pojad lahkuvad pesast lennuvõimetutena üle nädala vanustena. Põldtsiitsitaja pesitseb kaks korda suve jooksul.

Toitumine

Pesitsusajal sööb valdavalt putukaid, muidu peamiselt umbrohtude seemneid.

Arvukus Eestis

Põldtsiitsitaja on Eesti faunas suhteliselt uus tulija, teda on siin kohatud alates 19. sajandi lõpust. Esimene pesitsemine tehti kindlaks 1896. aastal Saaremaal. 20. sajandi esimesel kümnendil leidus teda vaid läänesaartel ja mandri läänerannikul. 
1910–1920 asustas põldtsiitsitaja Harjumaa, ja tema levikupilt laienes iseäranis 1930.–1950. aastatel. 
Viimastel aastakümnetel on liigi arvukus tunduvalt kahanenud. 1990ndate algul hinnati liigi pesitsusaegset arvukust 5000 – 10 000 paarile . Praegune hinnang on 300–600 paari. 
Põldtsiitsitaja saabub meile aprilli lõpul – mai algul, lahkub augustis-septembris. Rändab üksikult või väikeste salkadena.
Põldtsiitsitaja on Eestis II kaitsekategooria liik.
Kõhukilbised

Kõhukilbised (ladina scuta ventralia, ventralia; gastrostege, ainsuses scutum ventrale) on paljudel soomuselistel keha kõhupoolt katva naha soomused.
Kõhukilbised võivad olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Anaalkilbist ei loeta kõhukilbiste hulka.

Kõhukilbiste loendamine

Kõhukilbiste loendamisel võetakse esimeseks kõhukilbiseks see kilbis, mis külgneb mõlemal pool madalaima seljasoomuse reaga - selle leidmiseks tuleks jälgida piki kaela kulgevaid seljasoomuste ridu kuni need läevad lahku kõhukilbistest. Kõhusoomuste loendamine peaks lõppema kloaagiavaeesse ehk pärakueesse kilbise ees.

Madudel

Madudel paiknevad kõhukilbised, kaela ja kloaagiavause vahel, kere all kõhu ja kohati külgede peal. Kõhukilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Pavlov (perekonnanimi)

Pavlov on venepärane perekonnanimi. Nime naissoost vorm on Pavlova.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlov 793 inimesel: 755 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlov meeste puhul 27. kohal.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pavlova 823 naisel. Perekonnanimede levikult on Pavlova  25. kohal.
Tulnukas (film 1979)

Süžee

Maale tagasiteel olev maagi vedamiseks mõeldud kosmoselaev "Nostromo" saab raadiosignaali võõralt asustamata planeedilt, mis jääb laeva kursist kaugele. Laeva keskarvuti "Ema" muudab omal algatusel kurssi ja järgneb signaalile. Alles siis, kui laev on jõudnud planeedilähedasele orbiidile, äratab arvuti meeskonna, kes viibis seni külmutatud olekus. Meeskond peab signaali alguses hädasignaaliks. 
Pärast arutelusid kummalise raadiosignaali olemuse üle maandub meeskond tormisel ja kõrbelisel planeedil, et asja lähemalt uurida. Inimtegevusest jälgi ei leita, kuid avastatakse igivana, maavälise päritoluga tohutu suure kosmoselaeva vrakk, mille sees paistab olevat ainsa meeskonnaliikme kivistunud skelett. Kane siseneb veel ühte ruumi, kust ta leiab suure hulga hiigelsuuri munakujulisi moodustisi. Uudishimulik Kane tõmbab endale ühe munas oleva olendi tähelepanu. Muna avaneb, olend paiskub välja, hüppab talle näkku ning klammerdub kombitsatega tema pea ümber. "Nostromo" pardal ei õnnestu võõrkeha eemaldada, sest igal eemaldamiskatsel ähvardab see oma ohvri elule lõpu teha. Imekombel aga kukub võõrkeha järgmisel päeval oma ohvri küljest surnuna lahti, Kane aga paistab olevat elus ja terve. 
Varsti pärast seda tuleb Kane'i rinnakorvist välja pisike tulnukas ning kaob laeva hämaratesse koridoridesse, mis moodustavad labürindi. Meeskond hargneb, et olendit otsida ja tappa, ent too vahepeal kasvab. Kapten Dallas ja Ellen Ripley on algul nõutud, kuid otsustavad kindlalt olendist vabaneda. Seevastu pardaarst Ash soovitab looma mitte kahjustada.   
Kui olendit vigastatakse, sööbib tema veri läbi kosmoselaeva mitme  teki. Põgenema pääsenud külaline aga hakkab tohutul kiirusel arenema ning meeskonnal puuduvad vähimadki vahendid tema peatamiseks ning enesekaitseks.
Tegemist on tulnukaga (ksenomorfiga), kes on ebatavaliste võimete ja eksootilise välimusega üliohtlik kiskja. Ta paljuneb elusatel ohvritel parasiteerides. Tema veri on väga tugev hape, mis söövitab läbi metalli. Seetõttu ei ole mõeldav tema tulistamine kosmoselaevas. Sobivam relv temaga võitlemiseks on leegiheitja. Tema elutsükkel meenutab rippkehaliste oma.  
Tulnukas võtab vangi laeva kapteni, kes proovis teda lõksu püüda. Seejärel võtab juhtimise üle Ripley. Ta avastab, et kompanii, kellele laev kuulub, on selle meelega kursist kõrvale kallutanud, et uurida mitteinimpäritolu hädasignaali ja hankida võõra eluvormi näidis. Teadusohvitser Ash osutub androidiks, kelle kompanii on Thedusel lühikese etteteatamisega laeva peale pannud, et ta kaitseks tulnukat ja vajaduse korral vabaneks meeskonnaliikmetest. Ripley jääb laeval viibinud inimestest viimasena ellu, käivitab laeva enesehävitusseadme, põgeneb süstikuga ja lõpks tapab tulnuka, lastes tal õhulüüsi kaudu avakosmosesse sattuda.
Tallinna komtuur

Tallinna komtuur (saksa keeles Komtur von Reval) oli Mõõgavendade ordu ja Liivi ordu käsknik (komtuur), kes valitses Tallinna komtuurkonda.
Esimene komtuur on teada 1234. aastast, Mõõgavendade ordu ajast, kuid 1238. aastal tagastati Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkond) Taanile ja järgmine komtuur on teada alles 1348. aastast, kui Liivi ordu Põhja-Eesti valitsejaks sai. Viimane Tallinna komtuur pages aga 1558. aastal Liivimaalt.
Tallinna komtuur oli üks olulisemaid ordukäsknikke ja kuulus tavaliselt ordut valitsevasse kõrgeimasse nõukokku ehk ordumeistri siseringi. Mitmest Tallinna komtuuri ametis olnud orduvennast said hiljem ka ordumeistrid.
Tallinna komtuuri residents asus Toompeal Väikeses linnuses ning ülemvõimu Tallinna linna üle tal polnud, see allus kogu ordule ja vastutas eestkätt ordumeistri ees. Küll aga valitses ta Toompea ning linnast väljapoole jääva komtuurkonna üle. On ka teada, et vastlapidustuste ajal oli komtuur Tallinna raekojas pidev külaline, sest talle oli selleks puhuks sinna määratud eraldi istekoht.
Aeg-ajalt resideeris komtuur Ruila mõisas ja Keila mõisas, kus asusid olulisemad ordumõisad.
Kuressaare adventkirik

AKEL Kuressaare adventkoguduse hoone on kirik Saare maakonnas Kuressaares aadressil Uus tänav 45. Kirikut kasutab Kuressaare adventkogudus.
Kirik ehitati 1960.
Püha kivi (Kulli)

Püha kivi on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kulli külas asuv ohvrikivi.
Kivi on arvele võetud kultuurimälestisena.
Atüüpiline autism

Atüüpiline autism on pervasiivne arenguhäire, mis erineb autismist kas haiguse alguse ea või kõigile kolmele põhilisele diagnostilisele kriteeriumile mittevastavuse poolest. 
Näiteks võib anomaalne seisund ja/või kahjustatud areng manifesteeruda pärast 3. eluaastat ja/või hälbed avalduvad ainult ühes või kahes autismi diagnoosimiseks vajalikust kolmest psühhopatoloogia valdkonnast (nimelt retsiprookse sotsiaalse suhtlemise ja kommunikatsiooni häire ning korduv ühetaoline stereotüüpne käitumine), kuigi teistes psüühikasfäärides võib ilmneda tüüpilisi anomaalsusi. Selliseid atüüpilisi seisundeid täheldatakse kõige sagedamini raske vaimse alaarenguga indiviididel, kelle funktsioneerimise madal tase ei võimalda küllaldaselt avaldada autismile iseloomulikke käitumise iseärasusi. Atüüpiline autism võib olla ka raske retseptiivse kõnehäirega isikul. 
Seega on atüüpiline autism siiski autismist oluliselt erinev seisund.
Austeniit

Omadused

Niklil on erilisi omadusi, mis soodustavad austeniidi teket. Teised elemendid, näiteks kroom, takistavad tahetud faasimuutuse moodustamist. Kuigi austeniidi terased sisaldavad palju rauda, on need enamasti mittemagnetilised. See on võimalik seetõttu, et austeniit omab tahkkesendatud võret, mille aatomid ei ole magnetilised. Tahkkesendatud võre võimaldab samuti säilitada suuremat kogust süsinikku kui teised teraskristallstruktuurid. Austeniit on nimetatud Sir William Chandler Roberts-Austeni  järgi, kes lõi 19. sajandil esimese raua-süsinikfaasidiagrammi.

Austeniidi rakendus

Austeniiti kasutatakse peamiselt karburaaditud terase valmistamisel. Austeniidil on kõrge lahustuvus süsiniku suhtes, mida viiakse terasesse kõrgetel temperatuurildel Karastamisel muutub kõrge süsinikusisaldusega austeniit kõrge süsinikusisaldusega martensiidiks. Kõrge süsinikusisaldusega martensiidi noolutamisel muutub see kõrge tugevusega martensiidiks.
Austenitiseerimine on raua või terase kuumutamine temperatuurini, kuni kuumutatava keha kristallstruktuur muutub ferriidist austeniidiks. Austeniidi avatud struktuur võimaldab neelata süsinikku süsinikterasest.
Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo

Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo (TREKB) oli tehase Punane RET konstrueerimisbüroo baasil 1959. aastal moodustatud elektroonsete mõõtevahendite ja raadiovastuvõtjate projekteerimise ja eksperimentaalse ehk katsetootmise ettevõte.
Algselt Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu alluvuses oleva ettevõttena sai TREKB sellise NSV Liidu keskvõimust ja ministeeriumidest suhteliselt sõltumatu ettevõttena tegutseda vaid umbes 10 aastat. Üleliiduliste ministeeriumide alluvusele põhinevale korrale tagasiminekul ühendati TREKB uuesti tehasega RET, kuigi vormiliselt nüüd Tallinna Tootmiskoondise RET koosseisus. 
TREKB oli Koondise RET jaoks põhiline uute toodete väljatöötaja, kuigi üksikute toodete väljatöötajateks olid ka mõned teised Ülelliidulise Sidevahendite Tööstuse Ministeeriumi (MПCC) projekteerimisasutused. Selline olukord püsis kuni Eesti taasiseseisvumiseni. 
TREKB direktoriks oli Viktor Ett ja Harry Põdra. Peainseneriks olid Enn Parve ja Vello Klanberg.
Osakondade juhatajateks olid Valev Kukk, Sergejev, Rein Kalmin, Osvald Sulu jt.
TREKB-s on töötanud mitmed tuntud Eesti insenerid, leiutajad ja teadlased: Toom Pungas (vahelduvpinge täppismuundurid ja mõõtedetektorid), tehnikateaduste doktor Leonid Volgin, Rein Kipper (alalispinge mikrovoltmeeter), Olev Märtens, Mehis Pilv, Jüri Raudsepp (radioolad) jpt.
Maksimaalne töötajate arv oli üle 500.
Alates 1960ndatest aastatest oli TREKB põhiline partner TPI-s läbi viidud elektroonika ja raadiotehnika alaste uurimistööde osas, eriti aga just siis loodud Elektrotehnika teaduskonna kateedritele nende poolt lepingulistel alustel teostatud teaduslike uurimistööde ja arendustööde osas. Sellel koostööl oli oma osa TREKB poolt uute transistoridel ja mikroskeemidel põhinevate toodete väljatöötamise juures. 
Koostööd soodustas asjaolu, et paljud TREKB töötajad olid saanud erialase hariduse TPI-s. See koostöö nõrgenes kui Tootmiskoondis RET hakkas seda ise kureerima, lähtudes Tootmiskoondise huvidest.
TREKB likvideeriti 1990. aastate keskel majanduslikel põhjustel pärast Koondise RET peaettevõtte – tehase RET tegevuse lõppemist.
Pihtla vald (Püha kihelkond)

Pihtla vald (saksa keeles Pichtendahl) oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Pihtla, Kõljala, Kangruselja mõis.
Ye Jiangchuan

Ye Jiangchuan (hiina keeles 葉江川, pinyin'is Yè Jiāngchuān; sündinud 20. novembril 1960 Wuxis) on hiina maletaja, maletreener ja maletegelane, rahvusvaheline suurmeister (1993), FIDE vanemtreener (2005), rahvusvaheline organisaator (2011). 
Ye on Hiina malekoondise peatreener. 2018. aastast on ta ühtlasi Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) viitsepresident.
Maletajana sai Ye 1983. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 33-aastaselt 1993. aastal (teise hiina maletajana) Ta on seitsmekordne Hiina malemeister (1981, 1984, 1986, 1987, 1989, 1994, 1996). 
1993. aastal sai ta maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril Bielis (74 osavõtjat) 34. koha. 2001. aastal FIDE maailmameistrivõistluste turniiril Moskvas (128 osavõtjat, nokautsüsteem) sai ta turniiritabelis 20. asetuse. Ye võitis teises ringis Lev Psakhise, kolmandas ringis Loek van Wely, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Vassõl Ivantšukile. 2004. aastal FIDE MM-i turniiril Tripolis sai ta turniiritabelis 12. asetuse. Ye jõudis 3. ringi, kus kaotas Zoltán Almásile.
Hiina võistkonna koosseisus mängis Ye 12 maleolümpial (1982–2004) ja võitis Aasia võistkondlikel meistrivõistlustel neli kuldmedalit (1983, 1987, 1989, 2003).
Ville Haapasalo

Ville Juhana Haapasalo (vene keeles Вилле Юхана Хаапасало; sündinud 28. veebruaril 1972 Hollolas) on Soome näitleja. Ta elab Venemaal, kus ta on suur filmitäht.
Ta kolis Leningradi õppima 1991. aastal. Sel ajal ta ei osanud rääkida vene keelt. Ta lõpetas teatriakadeemia 1995. aastal.

Isiklik elu

Ville Haapasalo on aastast 1995 abielus Saara Hedlundiga. Neil on kaks last. Tema abikaasa ja lapsed elavad Helsingis.
Yig'al Koyfman

Yig'al Koyfman (kasutatud ka nimekujusid Ygal Koyfman ja Igal Koyfman; heebrea יגאל קויפמן; sünninimi Igor Koyfman (Koifman); sündinud 6. jaanuaril 1974 Benderis Moldaavia NSV-s) on Iisraeli kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.
Ta on neljakordne juunioride (1987–1990) ja kahekordne kadettide maailmameister (1988 ja 1989) rahvusvahelises kabes.
Lühikarvaline orientaal

Lühikarvaline orientaal on Tai päritolu kassitõug.  
Arvatakse, et see tõug on pärit Siiami kassist, sest tõug on Siiami kassi iseloomu ja kehaehitusega, aga erineb karvkatte poolest. Sarnaselt siiamitega on nad väga intelligentsed, uudishimulikud ja seltsivad. Nad on lojaalsed, energilised ja nõuavad palju tähelepanu. Pidev üksiolek viib depressiooni ja tervisehädadeni. Neil on mandlikujulised silmad, kolmnurgakujuline pea ja väga ilusad suured kõrvad. Kuigi nad paistavad suhteliselt kiitsakad, siis tegelikult on see tõug päris lihaseline.

Välimus

Välimuse järgi saab eristada lühi- ja pikakarvalisi tõuge:

Lühikarvaline orientaal

See on tõenäoliselt maailma värvilisim tõug, registreeritud on üle 300 värvi- ja mustrikombinatsiooni. Populaarseimad värvid on must, šokolaad, sinine, lilla, valge, punane, kreem, kaneel, aprikoos, karamell. Mustritest: ühevärviline, erinevad triipude ja täppide kombinatsioonid (ingl.k. classic tabby, spotted tabby, ticked tabby, mackarel tabby), kilpkonn, kahevärvilised, millest üks värv on valge (ingl.k. bicolour). Kõik värvid ja mustrid võivad esineda veel varjundiga – hõbe, suits. Silmade värv erineb samuti siiamite omast – see on smaragdroheline. Pea on kiilukujuline ja silmatorkavalt suurte kõrvadega. Kasukas on lühike ja siidine. Armastavad sooja ja ei ole sobivad külmas kliimas õues käimiseks.

Pikakarvaline orientaal

Selle tõu nimetus oli 2004. aastani javanees. Tõug sündis balineesi ja lühikarvalise orientaali ristamise tulemusena 1970. aastatel. See on uusim tõug idamaiste kasside kategoorias, kuhu kuuluvad veel lisaks pika- ja lühikarvalisele orientaalile siiam ja balinees ehk pikakarvaline siiam. Rahvusvaheline organisatsioon FIFE (Federation International Feline) tunnustas pikakarvalist orientaali 1985. aastal, CFA (Cat Fancier’s Organisation) alles 1995. aastal.
5 kauneimat Eesti lasteraamatut

"5 kauneimat Eesti lasteraamatut" on iga-aastane lasteraamatute konkurss, mille korraldajad on Eesti Kujundusgraafikute Liit, Eesti Kirjastuste Liit, Eesti Lastekirjanduse Keskus,  Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Trüki- ja Pakenditööstuse Liit.
Selle konkursiga paralleelselt viiakse läbi ka konkurssi "25 kauneimat Eesti raamatut".
Laevatehas

Laevatehas ehk verf on ettevõte, kus ehitatakse ja/või remonditakse laevasid.
Laevatehase juures on muu hulgas ehitus- ja monteerimisplatsid, staaplid, laevade veeskamise (näiteks slipid) ja veest väljatõstmise seadmed.
Hüdrofiilsus

Hüdrofiilsus ehk veelembus on aine võime vastastikuliseks mõjuks veega.
Hüdrofiilsed ained on näiteks anorgaanilised soolad, tärklis ja savid. Hüdrofiilsete ainete molekulid on polaarsed. Need loovad keemilisi sidemeid vee polaarsete molekulidega.
Boose mõis

Boose mõis (saksa keeles Bosenhof) oli Vana-Antsla mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Võru maakonda Antsla valda, mõisasüda asub Kobela alevikus.
Rakke Gümnaasium

Rakke Kool on kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Rakke alevikus. Kooli direktor on Igmar Matto.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1787, kui tegutsema hakkas Sepu Hansu koolituba. Külakool asutati 1859. 1920.-1930. aastatel tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1944 nimetati kool Rakke 7-klassiliseks kooliks.
1957. aastal muudeti kool keskkooliks ja nimetati Rakke Keskkooliks. Aastast 1996 kandis kool nime Rakke Gümnaasium. Alates 2016. aastast likvideeriti gümnaasium ja hoonet kasutab Rakke Kool.
Kestust näitav määrus

Kestust näitav määrus on ajamäärus, mis näitab tegevusele kuluvat aega.

Kestust näitava määruse liigid

Kestust näitavaid määrusi on kolme liiki.

Sündmuse kestust näitav määrus

Sündmuse kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kaua?.
Ta seisis järjekorras pool tundi. Kontsert kestis kaks tundi. Anna on päev otsa lugenud. Te olete kõik need aastad mulle valetanud. Esimene õhtu kulus teemasse sisse elamiseks. Vanaema rohis hommikust õhtuni.

Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus

Sündmuse lõpulejõudmiseks kuluvat aega näitav määrus vastab küsimusele kui pika ajaga?, kui pika aja vältel?.
Liisi sai kirjandi kolme tunniga valmis. Poole päevaga saime lilled istutatud. Mart jõudis Tartust kahe tunniga Tallinnasse. Esimese semestriga elab värske tudeng ülikooliellu sisse.

Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus

Sündmuse tagajärje kestust näitav määrus vastab küsimusele kui kauaks?.
Tädipoeg tuleb koolivaheajaks meile. Läksime emaga pooleks tunniks kohvikusse. Anni mõtles hetkeks, enne kui vastas. Kuniks isa pole tagasi, võivad lapsed mängida.
Citroën Jumper

Citroen Jumper on Citroëni kaubik. Seda on toodetud 3 põlvkonda.
3. põlvkonda hakati tootma 2014. aastal. See sai uue esiosa kujunduse, muutus ka sisemus ja uuenes tehnoloogia. Versioonidest on Jumperil 4 erinevat pikkust, 3 erinevat telgede vahet ja kõrgust ja keretüüpidest kaubik, šassii, veok ja minibuss.
Pagulus

Ajalugu

Ajalooliselt levis idee pühast varjupaigast ja inimestele kaitse pakkumisest juba Vana-Kreekas ja Vana-Egiptuses. Keskajal võimaldasid inimestele asüüli kirikud. Rahvusvahelisele areenile kerkis paguluse probleem 20. sajandil. Pagulaste määratlemise vajadus tekkis Esimese maailmasõja tulemusel vajadusega eristada oma koduriigi kaitse kaotanud migrante teistest migrantidest. Rahvasteliit sõlmis mitmeid rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille alusel määrati pagulased erijuhtumite alusel kategooriatesse konkreetse päritoluriigi ja kodumaalt pagemise põhjuse järgi. Teise maailmasõja tulemusel tekkinud väga suured põgenikemassid tekitasid vajaduse uue ühese pagulasstaatuse määratluse järgi. 1951. aastal võeti Genfis vastu ÜRO pagulasseisundi konventsioon. Konventsioon hõlmas inimesi, kes olid pagenud sündmustes, mis leidsid aset Euroopas enne 1. jaanuari 1951. Dekolonisatsioonisündmuste tagajärjel tekkinud uued põgenemissituatsioonid paisutasid pagulusprobleemi ülemaailmseks. 1967. aastal lisati konventsioonile pagulasseisundi protokoll, millega laienes kehtivus ka väljapoole Euroopat ja mis tühistas 1951. aasta ajapiirangu.
Theodor Heinrich Renatus Hesse

Theodor Heinrich Renatus Hesse (28. märts 1837 Kuressaare – 19. veebruar 1927 Kanigowo) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1857–1862 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti aastal 1864 õpetajaks.
Oli 1864–1871 Mustjala Anna koguduse õpetaja. 1871–1903 oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja. Alates 1903 elas Tartus. Alates 1924 elas Ida-Preisimaal Neidenburgi maakonnas Kandienis (praegu Kanigowo Nidzica maakonnas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas).

Isiklikku

Tema isa oli Saaremaa superintendent Conrad Eduard Hesse. Poeg Eduard Alexander Hesse oli luterlik vaimulik Jekaterinoslavis; poeg Albert Freimund Daniel Hesse oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja ning hiljem pastor Ida-Preisimaal Kandienis (praegu Kanigowo) ja Lötzenis (praegu Giżycko Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) ning poeg Carl Immanuel Philipp Hesse, kes mõrvati 18. detsembril 1918 enamlaste poolt, oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.
Muhammad Iqbal

Muhammad Iqbal (urdu محمد اقبال;x 9. november 1877 Siālkot – 21. aprill 1938 Lahore) oli pärsia ja urdu keeles kirjutanud ja Briti Indias elanud filosoof ja luuletaja. Ta nõudis 1930. aastal esimesena iseseisva muslimite riigi loomist Briti India loodeosas. Teda peetakse Pakistani vaimseks isaks ja rahvuspoeediks. Teda nimetatakse sageli Allama Iqbal (õpetlane Iqbal). Tema sünnipäev 9. november on Pakistanis riigipüha.
Muhammad Iqbal õppis Lahore ülikoolis filosoofiat ja täiendas end Cambridge'is, Münchenis ja Heidelbergis. 1908. aastal kaitses ta Müncheni ülikoolis doktorikraadi tööga "The Development of Metaphysics in Persia" (Metafüüsika areng Pärsias).
1926 valiti ta Pandžabi parlamenti, kus ta tegutses aktiivselt muslimite õiguste kaitsel.
Tema tähtsamad teosed on "Asrar-e-Khudi" (Enda saladused; 1915), "Rumuz-e-Bekhudi" (Isetuse vihjed; 1918) ja "Payam-e-Mashriq" (Sõnum Idale, 1923).
Iqbali tähtsamad mõjutajad olid Friedrich Nietzsche, Henri Bergson ja Goethe.