Bakuu

Ajalugu

642. aastal vallutasid araablased linna ja valitsesid seda kuni türklastest seldžukkide tulekuni umbes 1058. aastal. 1222 algas mongolite sissetung. 1501. aastal vallutas Bakuu ja Širvani Pärsia šahh Ismail I. 1578. aastal said üürikeseks ajaks peremeheks osmanid, kelle asendas 1606. aastal Pärsia šahh ‘Abbās I Suur.
Bakuu südames on säilinud hulk ajaloolisi hooneid seal hulgas suurepäraseid näiteid 15. sajandi islami arhitektuurist. Tänapäevani on säilinud müürid linna põhjaosas, mille tornid kuuluvad sassaniidide aega. Poole kilomeetri pikkusel lõigul on säilinud 20 laskeavadega torni. Tähelepanu väärib 1649. aastal ehitatud šahh Abbase värav, mida ehib kahe heraldilise lõvi ja härjapeadega bareljeef.
Rannas seisab hiiglaslik Neitsitorn (Qız Qalası), mis on oma 116 astmega üle 28 meetri kõrge. Torni seina on müüritud tahvel kirjaga "Qubbeye Masud ibn Davud", mis kuulub 12. sajandisse. Sınıqqala mošee seinal on säilinud dateering 1077-1078. Mošee juures viib tee mööda kitsaid ja kõveraid põiktänavaid Muradi värava juurde, mis on kirjatud kividega kaunistatud valgest kivist portaal. 1616. aastast pärinev kiri meenutab sultan Murad III valitsusaega linnas.
Khaani palee on ehitatud Khalilullah I poolt. See on väheldane kahekorruseline hoone helekollastest lubjakivitahvlitest. Tähelepanuväärne on paleekompleksi kuuluv kohtukoda - kõrgel vundamendil kuuetahuline rotund, mida piiravad kolmest küljest lahtised sammastikud. Iga sammas on kaunistatud raidkirjadega soklil ja kapiteelil. Kohtukoja portaali täisnurkne orv läheb üle poolümaraks ja on täidetud stalaktiitide ridadega, Portaali ülemist osa katab kivisse raiutud taimornament.

Rahvastik

2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bakuu elanikest asereid 90,3%, venelasi 5,3%, juute 0,6% ja muudest rahvustest inimesi 4,1%.

Kliima

Bakuus on parasvöötme kliima. Suved on kuumad ja kuivad, talved jahedad ja mõnikord niisked. Lumi on piirkonnas haruldane (esineb keskmiselt kolmel päeval aasta jooksul). Lumi püsib talviti vähemalt paar päeva.
Bakuu aastane keskmine temperatuur on +15,1 °C, mis on üle 10 kraadi võrra kõrgem kui Eestis. Kuu keskmine temperatuur on kõige kõrgem juulis (+26,4 °C) ja augustis (+26,3 °C), kõige madalam veebruaris (+4,2 °C) ja jaanuaris (+4,4 °C). Siiski ei ole suved nii kuumad nagu lähistroopilises kliimas tavaliselt. Selle põhjuseks on suhteliselt kõrge laiuskraad ja asukoht Kaspia merre ulatuval poolsaarel, mis muudab kliima pisut merelisemaks.
Bakuu on Aserbaidžaani kõige kuivem paik: aastane keskmine sademete hulk on 210 mm. Kõige kuivemad kuud on juuli (2 mm) ja august (6 mm), kõige märjemad kuud on november (30 mm) ja detsember (26 mm). Aastas on keskmiselt 49 sajupäeva, nendest juulis 1 ja oktoobrist veebruarini igas kuus 6.
Aastas paistab päike keskmiselt 2207 tundi. Kõige päikesepaistelisemad kuud on juuli (313 tundi) ja juuni (294 tundi), kõige vähem on päikest näha veebruaris (89 tundi) ja jaanuaris (90 tundi).
Bakuu on avatud tuulele ja sellepärast Aserbaidžaani üks kõige tuulisemaid paiku. Igal aastaajal võib puhuda nii külm põhjatuul hazri kui kuum lõunatuul gilavar. Talvel toob hazri endaga lund. Lund sajab igal talvel, aga püsivat lumikatet ei moodustu. Seevastu suvel toob hazri endaga mõnusat jahedust.