Projektijuhtimine

Projektijuhtimise protsessirühmad

Projektijuhtimine on integratiivne tegevus, hõlmates omavahel seotud struktureeritud ettevõtmisi.
Iga ettevõtmisega on seotud järgmised protsessid: algatamine, kavandamine, täitmine, kontroll ja
lõpetamine.
Protsess defineeritakse kui tegevuste jada, mis viib teatud tulemuseni. Seejuures on tegemist eritasandilise süsteemiga, ka kogu projekti võib vaadelda kui ühte ettevõtmist, nagu näiteks ka projektirühmale uue tarkvara muretsemist.
•Algatavad protsessid toimuvad kogu projekti jooksul, isegi projekti formaalne lõpetamine nõuab algatamist: on vaja algatada tegevused, veendumaks, et kõik kavandatud tööd on sooritatud, et projekti tulem rahuldab kliente, et projekti õppetunnid on piisavalt dokumenteeritud, et projekti käigus kasutatud vahenditele on leitud järgnev kasutus jne.
•Kavandavad protsessid hõlmavad eesmärkide sätestamist, tööplaanide ja regulatsioonide koostamist, ajagraafiku ja eelarve kalkuleerimist, ostetavate ressursside kavandamist jne.
•Täitvad protsessid hõlmavad inimeste ja muude ressursside kasutamise koordineerimist, kvaliteedikindlustamist, informatsioonihaldust jmt, realiseerimaks projekti kavad ja loomaks saavutamaks projekti või selle faaside kavandatud tulemid.
•Kontrollivad protsesid peavad tagama, et projekti eesmärgid saavad saavutatud. Need protsessid peavad tagama, et projekt kulgeb vastavalt kavandatud graafikule.
•Lõpetavad protsessid peavad tulemina andma projekti või selle faasi formaalse aktsepteerimise. Iga ettevõtmisega seotud protsessid on ajaliselt erineva ühisosaga; kui oluline osa algatavatest protsessidest toimub üheaegselt kavandatavate protsessidega, siis põhiosa täitvatest protsessidest toimub pärast kavandavaid protsesse.
•Kontrollivad protsessid seevastu hõlmavad kogu ettevõtmisega kaetud ajavahemikku.
Iga ettevõtmisega seotud protsessid on ajaliselt erineva ühisosaga; kui oluline osa algatavatest
protsessidest toimub üheaegselt kavandatavate protsessidega, siis põhiosa täitvatest protsessidest
toimub pärast kavandavaid protsesse. Kontrollivad protsessid seevastu hõlmavad kogu
ettevõtmisega kaetud ajavahemikku
Projekti raames toimuvad protsessid võib jagada kahte suuremasse (omavahel seotud) rühma:
1) projektijuhtimise protsessid;
2) projekti raames loodava tootega seotud protsessid.

Projektijuhtimise tegevused

Ka projektide juhtimise osas võib välja tuua tegevuste loetelu, mis on üldkehtivad, s.t. mis on vajalikud mistahes projektide täitmisel. Nende tegevuste hulka kuuluvad näiteks järgmised:
1. Fikseerida projektimeeskonna tööülesanded ja aruandluse süsteem.
2. Koostada projekti eesmärgi saavutamist tagav ajagraafik ning tagada selle täitmiseks vajalikud ressursid.
3. Koordineerida ja suunata nii üksikute täitjate kui töörühmade tegevust.
4. Luua maksimaalselt soodus töökeskkond ja toetada omavahelist suhtlemist. Juba eos lahendada võimalikud konfliktid.
5. Ergutada projektimeeskonna pühendumust ja vaimustust.
6. Informeerida projektiga seotud inimesi pidevalt projekti täitmise käigust ja täitmisega seotud probleemidest.
7. Suurendada projektimeeskonna kvaliteeti ja kujundada sellele vastav optimaalne võimu (õiguste-vabaduste ja vastutuse) struktuur.
8. Innustada projektimeeskonda loovusele (innovaatilisusele) ja mõista

Tarkuseterad

Graafikust maha jäänud projektile uusi mehi lisades jääb projekt veel hilisemaks.
Kolm naist ei sünnita last kolme kuuga.
Kujundatakse meeskond, kes mõtleb vanadest probleemidest uut moodi.
Tähelepanu tuleks pöörata nendele meeskonna liikmetele, kes tunduvad "tähelepanuta jäänuna".
Tunnustage iga meeskonnaliikme saavutusi.
Edastage meeskonnaliikmetele peamised võtmeküsimused.

Eesti kogemus

Projektijuhtimist on Eesti ettevõtetes praktiseeritud 1994. aastast peale. Projekti ja projektijuhtimist käsitletakse valdkonna- ja ettevõttekeskselt, kus kõige olulisem on valdkonna tundmine ja erialateadmised. Enamasti on välistatud mõte, et projektijuht võiks tulla väljastpoolt ettevõtet. Projektijuhid tunnevad teravat puudust otsustusõigusest – olgu see siis määratlemata, hägus või piiratud –, et täielikku vastutust kandes tulemuseni jõuda.
Eestis on projektijuhtimist kasutatud eri valdkondades: noorte-, heategevus- ja terviseprojektid. EMT on projektipõhiselt arendanud mobiiliraha kasutamist, näiteks EMT parkimise projekt, samuti Õllesummeril katsetati M-raha projekti.
2012. aastal loodi Eesti Projektijuhtimise Assotsiatsioon (EPMA). Tänaseks on EPMA liikmeskond üle-eestiline, enam liikmeid on Tallinnas, Pärnus, Tartus. EPMA eesmärgiks on edendada projektijuhtimise praktikat Eestis. Eesmärgi saavutamiseks õpitakse ja õpetatakse koos akadeemikutega otsides ja leides parimad moodused muutmaks projektijuhtimise hinnatud ja väärtustatud erialaks Eestis