Umurga vald

Ajalugu

Praegune Umurga vald asub varasemate Umurga, Augstroze ja Vainiži valdade kohal. Umurga vald kandis aastani 1925 Umurga-Sārumi valla nime. Aastal 1935 oli selle pindala 68 km². 1945 moodustati Umurga valla aladele Umurga ja Kaijase külanõukogud, vald ise aga likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Umurga külanõukoguga likvideeritav Kaijase külanõukogu, aastal 1962 aga likvideeritav Augstroze külanõukogu. Aastal 1977 liideti sellega osa Dikļi ja Katvari külanõukogude alasid, osa Umurga külanõukogust arvati aga Limbaži külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Umurga vald Limbaži piirkonda.

Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Umurga luteri kirik ja kirikuaed, kiriku kantsel ja altar, Vainiži keskaegne linnus, Augstroze keskaegne linnus, Zviedrukalnsi muinaskalmed, Ozolnieki muinaskalmed, Piltiņkalnsi linnamägi, hiiepaik Lieplejase Elki tammed ehk ohvritammed, Ezerlejase muinaskalme ehk Isamägi, Vainiži linnamägi, Sala muinaskalmed ja Tūtaļi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Rootsi kübara nime kandvad keskaegsed kindlustised ja Valnise nime kandev vana teetamm.

Loodus

Vallas asub nelja ruutkilomeetri suurune Augstroze Suurjärv. Valda läbib Brasla jõgi.
Looduskaitse all on Anckase pärnad, Klokase tammed, Baltsari pärnad, Baltsari kask, Lejasķeperi tammesalu, Lejasķeperi sarapuu, Piķi metsõunapuu, Umurga kiriku teine vaher, Umurga kiriku lehis, Umurga kiriku tamm, Umurga kalmistu lehis, Janīši lehis, Tukumänd, Dambīši tamm, Dambīši lehis, Indrāni pihlakas, Krimase saar, Vainižkooli pärn, Kārlis Ulmanise tamm, Melkase tamm, Kokiņi tamm, Birzgaļi tamm, Druviņase tamm, Kanderi pärn, Veckraukļi remmelgas, Vecķeņi paju, Tāši pärn, Pēterēni paju, Vairogi tammed, Jaunzemi tamm, Jāņzemnieki tamm, Lejaskrūciemi pajud, Ābelītese pärn, Ķimeņese tammed, Kalniņi tamm, Eliņi tamm, Koputusvaher, Jaunozoli tamm, Zalteņese tamm, Lejasiesalkājase pajud, Kuusktamm, Pilskalni pahaga kask, Neikensi tamm, Lauvaskalni kuusk, Zosi tamm, Gulbji tamm, Uģa tamm, Indra tamm, Roberti tamm, Künkatamm, Lohutamm, Bulduri tammed, Lieplejase tammed, Lauvi tammed, Lauskalni tammed, Pahaga pärn, Jāņkalni tamm, Ezerlejase paju, Augstroze mõisa tammed, Augstroze mõisa saar, Augstroze lehis, Augstroze mõisa lehis, Augstroze kalmistu lehis, Augstroze lehiseallee, viis Augstroze allee lehist, kümme Augstroze allee paju, Krogzemi kuusk, Jāņis Mārtiņsi tamm, Roperbeķi mõisa tamm, Dzidrupjise tamm ja Graudiņi tamm. Lisaks on valla idaosas Augstroze ümbruskonnas looduskaitse all veel mitmed nimetud põlispuud. Valla idaosa jääb Augstroze hoiualale, edelaosa Purgaiļi soo hoiualale, valla põhjaosa asub aga Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Valda jäävad 45,6 hektari suurune Maizezersi hoiuala ja 152 hektari suurune Klagati soo hoiuala

Külad

Umurga vallas on viisteist küla. Valla keskuses Umurgas  (lielciems) oli aastal 2015 497 elanikku. Staatusega vasarnīcu ciems on üks küla – Dārzciems. Neli küla on staatusega skrajciems – Ķītas, Lidlauka ciems, Mežaciems ja Svētais ciems. Üheksa küla on staatusega mazciems – Augstrozes muiža 15 elanikuga aastal 2007, Dzegužkakts, Iesalkāja, Oliņi 30 elanikuga aastal 2007, Piķi 10 elanikuga aastal 2007, Roperbeķi 10 elanikuga aastal 2007, Serkuļi 20 elanikuga aastal 2007, Slavenes 10 elanikuga aastal 2007 ja Vainiži 10 elanikuga aastal 2007. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.