google/wiki40b huggingface dataset:
Mõniste mõis

Mõniste mõis (saksa keeles Menzen) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. 
Vanimad teated mõisa kohta on pärit 1386. aastast, mitu sajandit kuulus mõis Uexküllidele, 1574 kuulus mõis Johann Uexküllile. 
Aastal 1765 ostis mõisa H. von Kosküll, Kosküllidele kuulus mõis aastani 1826, kui uuteks omanikeks said von Wulffid.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Herman Maximilian von Wulff.
Mõisa peahoone hävines vabadussõja käigus.
Agu Pihelga

Elukäik

Ta sündis taluniku perekonnas. Õppis aastatel 1928–1934 Riigi Kunsttööstuskoolis dekoratiivmaali eriala. Tema õpetajateks olid August Jansen ja Roman Nyman. Pärast ajateenistust jätkas õpinguid 1936–1939 Helsingis Soome Kunstiühingu koolis (kus tema õpetajaks oli William Lönnberg). Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti Pihelga Punaarmeesse, Eestisse naasis 1946. aastal. Seejärel töötas kuni 1980. aastani ERKIs õppejõuna (aastast 1961 dotsendina).
Alates 1956. aastast oli ta  Eesti Kunstnike Liidu liige.
Agu Pihelga suri 5. jaanuaril 1998 ja ta maeti 8. jaanuaril 1998 Rahumäe kalmistule.

Isiklikku

Agu Pihelga oli abielus Kristjan Raua tütre, metallikunstnik Helge Pihelgaga.

Looming

Pihelga maalis peamiselt impressionistliku värvilaadiga maastikke ja linnavaateid, viimaste seas on palju Tallinna vanalinna kujutisi.
Alfred Kepper

Alfred Kepper (13. mai 1878 Laadoga, Peterburi kubermang – 4. november 1952 Rootsi) oli eesti jalgrattur ja sõudja.
Esimesed võistlused tegi ta Peterburi Unionis ja Peterburi Jalgratturite Seltsi klubis.
Aastal 1920 opteerus ta Eestisse. Ta oli Tallinnas OÜ Eugen ja Ko juhatuse esimees ja AS-i Vennad Popovid ärijuht.
Tallinna Metsakalmistu kabel

Tallinna Metsakalmistu kabel asub Pirita linnaosas Tallinnas Harju maakonnas. 1936. aastal ehitatud arhitekti Herbert Johansoni poolt projekteeritud paefunktsionalismi stiilis kabel on arvele võetud ehitismälestisena.
Riina Lõhmus

Riina Lõhmus on Eesti turismiametnik ja ajakirjanik.
Ta on olnud Eesti Turismiameti juht, samuti EAS Turismiagentuuri peadirektor. Ta töötab TEA kirjastuses osakonna juhatajana.

Pere

Tema abikaasa Veiko Lõhmus on olnud Tallinna Botaanikaaia direktor.
Bureja mäestik

Bureja mäestik (vene Буреинский хребет) on mäestik Aasias Venemaa Habarovski krais.
Kulgeb põhja-lõuna suunas Bureja jõe paremkaldal. Kõrgus kuni 2167 meetrit.
Poolsüntees

Poolsüntees ehk semisüntees kasutab looduslikust materjalist (taimed, bakteri- või rakukultuurid jm) saadud lähteainet, see tähendab suuri keerulise struktuuriga looduslikke biomolekule lõppsaaduse sünteesiks.
Poolsüntees osutub ratsionaalseks, kui vajalikud (lähte)molekulid ei ole efektiivselt valmistatavad täissünteesiga.
Ilvese tänav (Pärnu)

Ilvese tänav on tänav Pärnus Rääma ja Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Tallinna maanteelt ja suundub esmalt kirdesse ja siis itta. Tänava pikkus on umbes 1 km.
Tänav sai nime 1915.
Karepa neem

Karepa neem on Soome lahte ulatuv neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa külas.
Neeme geograafilised koordinaadid on 59° 32′ 40″ N, 26° 26′ 13″ E.
Taylori maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 24. veebruaril 1847.
Urvaste vald (Urvaste kihelkond)

Urvaste vald (saksa keeles Urbs) oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1891 liideti Urvaste vallaga Koigu ja Truuta vald.
Ljilja Drljević

Ljilja Drljević (serbia keeles Љиља Дрљевић; sündinud 30. novembril 1984) on serbia maletaja, naiste rahvusvaheline meister (2007). 
Drljević oli kuni 2006. aastani Jugoslaavia Liitvabariigi ja aastatel 2006–2009 Montenegro maletaja. 2009. aastast esindab ta Serbiat. 2007. aastal tuli ta Vahemere maade ja 2016. aastal Serbia naiste malemeistriks. 
Drljević mängis kahel naiste maleolümpial: Montenegro (2008) ja Serbia (2016) naiskonna koosseisus.
Mai-Ndombe järv

Mai-Ndombe järv on järv Kongo Demokraatliku Vabariigi lääneosas Mai-Ndombe provintsis.
Järve geograafilised koordinaadid on 2° 05′ S, 18° 20′ E.
Kuni 1972. aastani kandis ta Belgia kuninga Léopold II auks nime Léopoldi järv.
Mai-Ndombe on põhja-lõuna suunas väljavenitatud kujuga ning sopiline. Tema ulatus põhjast lõunasse on umbes 130 km. Järve pindala on umbes 2300 km², kuid vihmaperioodil võib see kahe- või kolmekordistuda.
Järve lõunatipust voolab välja Fimi jõgi.
Suurim linn Mai-Ndombe kaldal on Inongo järve idakaldal.
Järve elustikku on suhteliselt vähe uuritud ning sealt leitakse järjest uusi kalaliike. Aastal 1984 leiti ahvenaline Nanochromis transvestitus ja 2006 Nanochromis wickleri. Aastal 2008 avastati järvest Chrysichthys praecox.
25. novembril 2009 uppus järvel ebaseaduslikult reisijaid transportinud palgiveolaev. Hukkus vähemalt 73 inimest.
Mõisaküla mõis (Viljandi)

Mõisaküla mõis (saksa keeles Mousekull) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal.
Ivo Pilving

Ivo Pilving (sündinud 7. oktoobril 1975) on Eesti jurist, riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).
Ta õppis 1994–1998 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas bakalaureuseõppes. 1999–2000 õppis ta Freiburgi Ülikooli õigusteaduskonnas. 2000–2006 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas doktorantuuris.
Ta sai 2000. aastal magistrikraadi teemal "Realakt im Verwaltungsverfahrensrecht: Eine Untersuchung am Beispiel der Bundesrepublik Deutschland und der Republik Estland unter besonderer Betrachtung der hoheitlichen Informationshandlungen"  2006. aastal sai ta doktorikraadi tööga "Haldusakti siduvus. Uurimus kehtiva haldusakti õiguslikust tähendusest rõhuasetusega avalik-õiguslikel lubadel".
Ta nimetati 29. aprillil 2004 teise astme kohtunikuks. Ta töötas algul Tallinna Ringkonnakohtus ning  Tartu Ringkonnakohtus. Ta on olnud Tartu Ringkonnakohtu esimees.
2011. aastal vabanes kohtuniku ametikoht seoses riigikohtunik Julia Laffranque'i nimetamisega Euroopa Inimõiguste Kohtusse. Välja kuulutatud konkursil konkureeris Ivo Pilving Tallinna Ringkonnakohtu kohtuniku Oliver Kasega (Kask) ja õiguskantsleri asetäitja-nõuniku Madis Ernitsaga (Ernits). Riigikohtu esimees Märt Rask tunnistas, et valik oli väga keeruline, kuid ta otsustas esitada Riigikogule Pilvingu kandidatuuri.
18. jaanuaril 2011 otsustas Riigikogu nimetada Ivo Pilvingu riigikohtunikuks alates 1. veebruarist 2011. Otsuse poolt oli 83 Riigikogu liiget, vastu ega erapooletuid ei leidunud. Ta on alates 1. oktoobrist 2014 Riigikohtu halduskolleegiumi esimees.
Ta on olnud 2001–2009 Tartu Ülikoolis õppeülesande täitja ja 2009–2017 haldusõiguse dotsent.
Trapetskeere

Trapetskeere on keere, mille puhul keerme profiil on trapetsikujuline.
Trapetskeeret kasutatakse kruvimehanismides jõu ja liikumise ülekandmiseks (jõu- ja käigukeermed), suurte jõudude puhul aga mõnikord ka kinnituskeermena. Trapetskeerme nimimõõduks on keerme välisläbimõõt.
Rahvusvähemuste kultuurinõukoda

Rahvusvähemuste kultuurinõukoda on aastatel 1997–2003 tegutsenud ja uuesti alates 2008. aastast Kultuuriministeeriumi juures tegutsev nõuandev kogu. Nõukoja eesmärk on esitada ministeeriumile ettepanekuid rahvusvähemuste kultuurielu ja -tegevuse edendamiseks ning aidata edendamisele kaasa vastavalt Eesti Vabariigi õigusaktidele.

Ajalugu

Kultuurinõukoda käis Kultuuriministeeriumi juures koos ka aastatel 1997–2003. Seoses muudatustega rahvusvähemuste kultuuriseltside riiklikus rahastamises tegevus sellisel kujul 2003. aastal soikus. Seda seoses sellega, et siis anti vähemusrahvuste kultuuriseltside toetamine üle rahvastikuministri büroole. Kuna 2008. aastaks oli osa vastavast rahastamisest jõudnud tagasi kultuuriministeeriumi haldusalasse ja rahvusvähemuste kultuuriseltside huvi nõukoja vastu oli suur, otsustati koda taastada.
Rahvusvähemuste kultuurinõukoja järjepidev tegevus taastus aastal 2008, mil nõukoda kogunes pärast mitmeaastast pausi sellase kultuuriministri Laine Jänese kutsel. Alates sellest on nõukoda kogunenud vähemalt kaks korda aastas. Nõukoja koosseis suurenes 2009. aasta suvel seoses rahvastikuministri büroo integratsioonivaldkonna ülesannete üleandmisega Kultuuriministeeriumile.

Kultuurinõukoja töökord

Nõukoja peamine pädevus on Eesti rahvusvähemuste kultuurielu ja -tegevuse edendamise osas seisukohtade avaldamine. Lisaks kuulub koja pädevusse sellele vastav kultuuripoliitika ning lõimumisvaldkonna korraldamine ja vajadusel ka sellest lähtuvate ettepanekute tegemine kultuuriministrile.
Lisaks on nõukojal näiteks õigus saada infot esitatud ettepanekutega arvestamise kohta, kaasata oma tegevusse hääleõiguseta eksperte jne. Rahvusvähemuste kultuurinõukoja otsused võetakse vastu konsensuse alusel.

Kultuurinõukoja koosseis

Nõukoda koosneb kuni 40 liikmest, kes nimetatakse nõukogusse kuni viieks aastaks. Lisaks rahvusvähemuste kultuuriorganisatsioonide esindajatele kuulub nõukogu koosseisu ka Kultuuriministeeriumi esindaja.

Töö noortega

Rahvusvähemuste kultuurinõukoja juurde on asutatud ka noortekogu, mille esimene kohtumine toimus 2010. aasta 3. augustil. Noortega seotud küsimuste aktuaalsus kerkis esile ka 2018. aasta 9. jaanuaril, mil Stenbocki majas peaminister Jüri Ratasega kohtunud rahvusseltside esindajad rõhutasid oma muret noorte käekäigu ja Eestist lahkumise pärast.
Konstantin Treffner

Elukäik

Konstantin Treffner sündis Helme kihelkonnas Koorküla vallas käsitöölise pojana. Õppis Koorküla vallakoolis, Paide linnakoolis (1896-1901) ning keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille lõpetas 1905. Samal aastal astus Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda. Kui ülikool 1905. aasta rahutuste tagajärjel ajutiselt suleti, omandas ta Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures koduõpetaja kutse matemaatikas ja asus 1906. aasta alguses õpetaja ning kasvataja kohale H. Treffneri gümnaasiumis. Seal töötas ta kuni 1913. aastani, mil jätkas oma õpinguid ülikoolis. Üliõpilasena töötas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Lõpetas 1917. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika-, füüsika- ja kosmograafiaõpetaja kutsega matemaatika alal.
Sama aasta sügisel valiti ta Treffneri gümnaasiumi direktoriks. Oktoobrist 1919 kuni juulini 1920, oli ta haridusministriks Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses. Töötas koolidirektorina kuni 1940. aastani. 1940. aastal kolis Tallinna, kus töötas matemaatikaõpetajana Tallinna 7. Keskkoolis (1940–1950), Tallinna Kalandustehnikumis (1950–1959) ja Tallinna Ehitustehnikumis (1952–1959).

Ühiskondlik tegevus

Pedagoogilise tegevuse kõrval võttis Treffner aktiivselt osa Eesti avalikust elust. Aastail 1917-1919 toimis ta Eesti Kooliõpetajate Keskliidu esimehena, hiljem pikemat aega Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liikmena ja mitme õpetajate kongressi juhatajana. Esimesel Balti riikide õpetajate kongressil Riias, 1925. aastal oli ta Eesti delegatsiooni juht. Aastast 1921 oli ta Tartu keskkoolide juhatajatekogu esimees. Treffneri ministriks olles töötati välja ja võeti vastu algkooliseadus, tehnikumiseadus, loodi üldine hariduskorraldus, plaaniti kutsekoolide avamist jms.
Konstantin Treffner oli tegev noorsoo organiseerimisel ning juhtimisel. Treffner oli aastaid üleriikliku skautide maleva peavanem ja Tartu skautide maleva vanem. Kui 1930. aastal kutsuti ellu noorkotkaste ülemaaline noorsoo-organisatsioon, asus ta noorkotkaste maleva abivanemaks ja hiljem Treffneri gümnaasiumi noorkotkaste malevkonna vanemaks. Kaitseliidu idee agara pooldajana oli ta tegev Tartu õppurmalevkonna juhatuse liikmena. Oli ajakirja Eesti Skaut vastutav toimetaja (1921–1931) ja ajakirja Tõusmed vastutav toimetaja (1926–1927).

Isiklikku

Konstantin Treffner oli Hugo Treffneri lellepoja pojapoeg.
Leo (eesnimi)

Leo on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 170. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leo 967 mehel.
Rõuge vald (1939)

Rõuge vald oli vald Võrumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Rõuge valla maa-alast, välja arvatud Kala nr. A-49 talu piirkond, Lükke metsa, metsavahikoha nr. A-43 ja Rõuge metsandiku riigimetsa kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-alad; senise Krabi valla Kellamäe küla piirkonnast; senise Viitina valla maa-alast, välja arvatud Mäe-Mahtja, Ala-Mahtja, Mets-Mikita ja Tallikese talude piirkond; senise Nursi valla Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkondadest; senise Haanja valla Nogo küla piirkonnast.
Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Rõuge külanõukogu, Sänna külanõukogu ja Viitina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.
Isesõitev auto

Isesõitvate autode esimesed eksperimendid algasid 1925 aastal. Esimesed lootust andvad katsed läbiti 1950ndatel. Tänapäevaks on paljud autotootjad valmistanud palju isesõitvaid prototüüpe näiteks - Ford, Mercedes-Benz, General Motors, Toyota, Nissan, Audi, Volvo, Google, BMW, Volkswagen.

1920-1930

Aastal 1925 demonstreeriti tänaval esimest korda autot "American Wonder" mida juhiti raadio teel. Auto sõitis läbi tiheda liikluse tipptunnil. American Wonderit juhiti taga olevast autost läbi raadiolainete.

1950-1960

1957 demonstreeriti edukalt 120 meetri pikkusel vahemaal isesõitev auto, mis sai oma informatsiooni äärekividele sisseehitatud detektoritest. Auto oskas maanteel ise määrata juhtimist, kiirendamist ja aeglustumist.
1960 pakuti võimalust ajakirjanikele autos sees viibida, kui auto ise sõidab. Kommertsversiooni lubati aastaks 1975.

1980-1990

1980ndatel Mercedes-Benz ehitas väikebussi, mis juhtis end läbi kaamerate, ning suutis liikuda liikluseta teedel 63 km/h.
Esimene maastikul isesõitev auto katsetati 1987, see läbis 610 meetrit ning keskmiseks kiiruseks oli 3.1 km/h.

2000-2010

Märtsis 2004 DARPA (the Defense Advanced Research Projects Agency) pakkus auhinna 1 million dollrit, kui suudetakse läbida 241 kilomeetrine rada Mojave kõrbes. Esimene aasta ei olnud ühtegi autot, mis oleks suutnud selle läbida. Kuid oktoobris 2005 suutsid 5 võistkonda selle võistluse läbida.
Esimene isesõitev auto liitus liiklusesse Hollandis aastal 2005. Kuid firma ParkShuttle loodud buss on rajatud oma enda rajale ja suudab hoida end teel tänu tee sisse ehitatud magnetite.

2010-2019

Palju suurkoporatsioonid nagu Ford, Mercedes-Benz, General Motors, Toyota, Nissan, Audi, Volvo, Google, BMW, Volkswagen arendavad oma isesõitvate autode süsteeme ja tehnoloogiaid. 2010 sai esimene auto litsensi sõita Saksamaa tänavatel. 
Oktoobris 2014 kuulutas Tesla välja oma esimese automaatse juhtimise süsteemi. Tesla Model S suudab ise juhtida ennast, pidurdada, märkide pealt lugeda kiiruse limiite. 2015 oktoobris Tesla uuendas oma automaatse juhtimise süsteeme mis võimaldab ka auto "kohale kutsuda". Esimene surmav õnnetus juhtus Floridas 7 mail 2016, kui Tesla Model S oli autopiloodi peal.

File:2018 Tesla Model S 75D.jpg
Eesti Filmi Instituut

Eesti Filmi Instituut (lühend EFS, inglise Estonian Film Foundation, lühend EFF) on aastal 1997 Kultuuriministeeriumi asutatud sihtasutus.
EFS on Eestis suurim filmitootmise finantseerija. Nt aastal 2010 eraldati EFSile riigieelarvest 3,43 mln eurot.
Põhikirja järgi on EFSi eesmärk "Eesti rahvusliku filmikultuuri säilitamine ja arendamine".
Maapähkel

Ajalugu

Maapähkli kultiveerimist alustati Peruus 2000 aastat tagasi. Pärast Ameerika avastamist jõudis see kultuur peatselt Edela-Aasiasse ja Lääne-Aafrikasse. 17. sajandi algul kasvatati teda juba Lõuna-Hiinas, kust ta hiljem ka Euroopasse jõudis, mistõttu teda kaua aega Hiina pähkliks nimetati. Praeguseks on aretatud üle kümne erineva maapähkli sordi. 
Maapähklid sisaldavad rohkesti kaltsiumi, magneesiumi ja rauda, samuti  eeterlikke õlisid.

Kasutamine

Maapähkleid süüakse toorelt või röstitult, neist valmistatakse õli, margariini, halvaad, maapähklivõid ja neid lisatakse ka kondiitritoodetele.
Valgjärve valla lipp

Valgjärve valla lipp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Valgjärve valla lipp.
Lipp kinnitati 2005.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp normaalsuurusega 105×165 cm, laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11 ühikut.

Põhjendus

Kotkapea meenutab, et valla territoorium on Eestis üks tähtsamaid konnakotkaste pesitsemisalasid. Konnakotkas on eelkõige hästi hooldatud ja niidetud põldudel pesitseja.
Kollane värv sümboliseerib kuldseid viljapõldusid, valla elanike töökuse tulemusel saavutatavat jõukust ning materiaalseid ja vaimseid hüvesid.
Sinine lainelõikeline piit on vete (Valgjärve ja teiste vallas asuvate veekogude) võrdkuju, aga samuti ka taevaavaruse ning optimistlike tulevikupüüdluste sümbol. Laineline joon iseloomustab ka vallale iseloomulikku kuppelmaastikku.
Joseph Ransdell

Joseph Morton Ransdell (5. juuni 1931 Oklahoma City – 27. detsember 2010) oli USA filosoof ja semiootik.
Ta sai 1961 Columbia Ülikoolist doktorikraadi Charles Sanders Peirce'i käsitleva väitekirja eest.
Ta õpetas filosoofiat California Ülikoolis Santa Barbaras ning oli 1974–2000 oli Texas Tech University filosoofiaõppejõud.
Ta on uurinud Peirce'i töid.
Ta asutas Peirce'ile pühendatud veebisaidi "Arisbe: the Peirce Gateway" ja foorumi PEIRCE-L Philosophical Forum.
Süleyman Demirel

Sami Süleyman Gündoğdu Demirel [süleim'an demir'el] (1. november 1924 İslamköy Atabey Isparta provints Türgi – 17. juuni 2015) oli türgi poliitik. Ta oli seitsmel korral Türgi peaminister, aastail 1993–2000 oli ta üheksas Türgi president.
Isparta provintsis on tema auks nimetatud Süleyman Demireli lennujaam ning Süleyman Demireli Ülikool.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri väljalangemismängude faas

2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri väljalangemismängude faas algas 28. juunil poolfinaalidega ning lõppes 2. juulil 2017 finaaliga Krestovski staadionil Peterburis. Kaks meeskonda igast grupist edenes väljalangemismängude faasi. Mängiti ka kolmanda koha mäng, kus kohtusid mõlema poolfinaali kaotajad.
Kui väljalangemismängude faasis jääb mäng normaalaja järel viiki, siis mängitakse lisaaega (kaks 15-minutilist perioodi), kus mõlemal meeskonnal on lubatud teha neljas mängijate vahetus. Kui seis on pärast lisaaega endiselt viigis, siis otsustatakse mängu võitja penaltiseeriaga.
Kõik ajad on Moskva aeg (UTC+3).
Edmonton Oilers

Edmonton Oilers on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.
Klubi kodulinn on Edmonton. Kodumänge peab Rogers Place'is.
Edmonton Oilers on võitnud Stanley karika 5 korda.
Johannes Carl Robert Riemschneider

Johannes Carl Robert Riemschneider (2. oktoober 1861 Kuramaa – 26. märts 1922 Berliin) oli eesti arst, zooloog ja ornitoloog.

Elulugu

Johannes Carl Robert Riemschneider oli baltisakslane ja pastori poeg.
Lõpetas Liibavi (Liepāja) Nikolai Gümnaasiumi, õppis 1882–1888 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas. Oli 1889 arst Riias Rothenbergi kliinikus, 1889–1899 Rutzaus Kuramaal, 1899–1907 Ringenis Liivimaal, 1907 Tartus Mellini kliinikus, 1907–1908 Peterburi Aleksandri kliinikus, 1908–1909 Stackelni kliinikus, 1909–1921 Tartu saksa elementaarkoolis ja maksuasutuses, 1921–1922 Plötzis. 1910–1920 oli ta ühtlasi Tartu Linnahaigla ordinaator.
Võru-Hargla nõgu

Võru-Hargla nõgu on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 985 km². Halduslikult jääb nõgu Võru ja Valga maakonda.
Maastiku liigestavad eriti kirde-edelasuunaline Hargla nõgu ja lääne-idasuunaline Võru orund. Võru orund jätkub ida pool Võru-Petseri ürgoruga.
Karl Fredrik Mandelin

Karl Fredrik Mandelin (29. juuni 1854, Joensuu – 3. veebruar 1906, Vaasa) oli soome arstiteadlane.
Raehärra poeg. Õppis Helsingi Ülikoolis 1877–1878, seejärel Tartus. Töötas Tartu Ülikoolis farmaatsia eradotsendina 1883–1885.
Euroopa aukodanik

Esimene aukodanik Jean Monnet

Prantsuse poliitikule ja diplomaadile Jean Monnet'le anti aukodaniku nimetus 2. aprillil 1976 – 1. kuni 2. aprillini toimunud Euroopa Nõukogu kohtumisel Luksemburgis. Oma resolutsioonis nimetas Euroopa Nõukogu Jean Monnet'd ühena neist vähestest, kelle julgusele ning nägemusele võlgnetakse tänu Euroopa ühtsuse eest. Nende seast oli just tema see, kes mängis mitmes olulises punktis juhtivat rolli (nt Schumani deklaratsiooni loomise juures).

Teine aukodanik Helmut Kohl

Saksa poliitik ja riigimees Helmut Kohl sai nimetuse nõukogu 1998. aasta 11. detsembri kohtumisel Viinis. Nõukogu otsus toob Kohli elutöödena ära Saksamaa taasühendamise ning Euroopa ühinemise kindlustamise, mis kulmineerus majandus- ja rahandusliiduga. Mainitud saavutuste eest otsustasid Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid ning Euroopa Komisjoni president anda talle Euroopa aukodaniku nimetuse.

Kolmas aukodanik Jacques Delors

Prantsuse poliitik ja majandusteadlane Jacques Delors pälvis aukodaniku tiitli 25. juunil 2015.
Iduleht

Iduleht on õistaimedel esimesed üks või kaks lehte, mis seemne idanedes maapinnale tulevad, harvem jäävad seemnesse peitu. Võivad olla ühtlasi varuainete säilitamise paigaks (näiteks tammel).
Idulehtede arvu järgi jaotatakse õistaimed kaheks klassiks – üheidulehelisteks ja kaheidulehelisteks.
El Calpense

Ajalugu

Gibraltari vanim ajaleht, 1801. aastal rajatud Gibraltar Chronicle oli ingliskeelne, suur osa Gibraltari tsiviilelanikkonnast kõneles aga hispaania keelt; vähemal määral kasutati ka Genova murret ja malta keelt. Ehkki Chronicle jäi garnisonis endiselt populaarseks, ei olnud suuremal osal elanikkonnast ingliskeelsest ajalehest kasu. El Calpense täitis seda ülesannet, kuid lehe omanikud, perekond Parral, pidi lehe litsentsi eest pikka aega rasket võitlust pidama.
El Calpense oli Gibraltari piirkonna üks juhtivaid ajalehti. 1878. aastal ilmus see iga päev 500 eksemplaris (Gibraltar Chronicle'i ja El Anunciadori tiraaž oli 400). 20. sajandi esimesel kolmandikul oli tiraaž umbes 1250 (Gibraltar Guardianil 1200 ja El Anunciadoril 1000). Hispaania kodusõja aastail (kus toimetajad pooldasid vabariiklasi) kasvas tiraaž 20 000-ni, stabiliseerudes Teise maailmasõja ajal *(kus leht toetas innukalt liitlasvägesid) siiski 3000 eksemplari juures. Francisco Franco diktatuuri ajal smugeldati El Calpenset Hispaaniasse, kus sellest sai "demokraatia ja vabaduse majakas ja kuulutaja".
Kui Suurbritannia suhted Hispaaniaga halvenesid, hakkas ajaleht alla käima. 1960. aastail sai sellest nädalaleht. Kui Franco sulges 1969. aastal piiri Hispaania ja Gibraltari vahel, läks El Calpense uute omanike kätte ning hakkas ilmuma inglise keeles. 1982. aastal lõpetas ajaleht ilmumise.
Imigongo

Imigongo on Rwanda naiste traditsiooniline kunst.
Imigongo tegemiseks kasutatakse lehmasõnnikut ja pigmente. Vanimad säilinud imigongo-pildid on leitud Kibungo 18. sajandist pärinevate hüttide seintelt.
Esialgu kasutati pilte elamu seintel. Sõnnikust vormiti puitplaadile reljeefsed kujundid, millel lasti kuivada ja seejärel värviti üle. Traditsiooniliselt on kasutatud musta ja valget ning punakaid-pruunikaid, aga ka halle ja beeže toone. Mustrid olid peamiselt geomeetrilised, eriti palju kasutati spiraalseid kujundeid. Tänapäeval luuakse samas tehnikas väga mitmesuguseid teoseid, mis kujutavad näiteks maastikke või loomi. Ka värvide valik on mitmekesisem. Imigongo't kantakse ka otse seintele, keraamilisetele esemetele või kangale.
Punast pigmenti saadi pinnasest, valget kaoliinist, ookrit savist ning musta banaanikoorte tuhast, mida segati aaloemahla ja solanum aculeastrum'i viljadega.
Pärast 1994. aasta genotsiidi avastati, et traditsiooniline oskus kipub välja surema. Idaprovintsis Kirehe lähedal asutasid kohalikud naised ühenduse, mis on vana kunsti uuesti tuntuks teinud.
Tracy Morgan

Tracy Morgan (sündinud 10. novembril 1968 Bronxis NewYorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.