Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord

Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord on esimene Eesti Vabariigi põhiseadus, mis võeti vastu Asutava Kogu poolt 4. juunil 1919 ja kehtis 9. juulist 1919 kuni 20. detsembrini 1920.
20. detsembril 1919 täiendati põhiseadust paragrahviga 12-a, mis jõustus 24. detsembril 1919 (Asutava Kogu poolt 20. dets. 1919. a. vastuvõetud Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord, RT 1919, 109, 199).
Põhiseaduse § 25 kaotas kehtivuse 9. augustil 1920 (RT 1920, 113/114, 244).
§ 12-a jäi kehtima ka pärast uue põhiseaduse jõustumist 21. detsembril 1920 ja kaotati eriseadusega 19. novembril 1921 (RT 1921, 101, 192). 
Asutava Kogu poolt 4. juunil 1919 a. vastuvõetud

Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord.

RT 1919, 44, 91.

II. Kodaniku õigustest ja kohustustest.

§ 4. Kõik Eesti vabariigi kodanikud on seaduse ees ühetaolised. Seisuslisi eesõigusi ja tiitlid Eesti vabariigis ei ole.
§ 5. Eesti vabariigis on algharidus kõikidele kooliealistele sunduslik ja maksuta. Iga vabariigi kodanik võib omas emakeeles haridust saada.
§ 6. Ühegi Eesti vabariigi kodaniku isiku- ja korteripuutumatust, kirjavahetuse saladust, südametunnistuse-, usutunnistamise-, sõna-, keeletarvitamise-, trüki-, koosoleku-, ühinemise- ja liikumisevabadust ei või kitsendada muidu, kui tingimustel, mis seadustes määratakse.
§ 7. Eesti vabariigis tuleb kindlustada igale kodanikule inimväärilise ülespidamise õigus sellekohases seaduses määratud korras; selle õiguse teostamiseks tuleb kindlustada kodanikkudele õigus maad saada harimiseks ja eluasemeks ning võimalus tööd saada, samuti ema- ja tööjõukaitse ning nooruse, vanaduse, töövõimetuse ja õnnetuste puhul tarviliku toetuse saamine riigilt.
§ 8. Eesti kodanikkude vabadusi ja õigusi kitsendada ning iseäralisi kohustusi määrata võib ainult seaduslikus korras väljakuulutatud sõjaseisukorra põhjal ja sellekohaste seaduste piirides.

III. Võimudest.

§ 9. Eesti vabariigi kõrgem võim kuulub Eesti vabariigi rahvale. Rahva nimel ja tema valikul teostab kõrgemat võimu Asutav Kogu. Vabariigi seaduslikuks esitajaks on Asutava Kogu esimees; riigiesituse küsimustes on Asutava Kogu esimehel õigus saada vabariigi valitsuselt vastavat informatsioni.
Asutava Kogu volitusel ja valve all teostab ülemat valitsuslist võimu vabariigi valitsus. Asutava Kogu volitusel ja vabariigi nimel teostab ülemat kohtulist võimu riigikohus.
Asutav Kogu, vabariigi valitsus ja riigikohus teostavad nendele antud võimu, alalõpmata hoides ja kaitstes vabariigi välist rippumatust ja puutumatust, rahva õigusi ja head käekäiku, sisemist avalikku korda ja julgeolekut, ning kodanikkude õigusi ning vabadusi.

VI. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmete õigustest.

§ 19. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmed vastutavad üleüldisel alusel niihästi harilikkude süütegude eest, mis nende poolt korda saadetud Asutava Kogu ehk valitsuse liikmeks olemise ajal, kui ka süütegude eest, mis nende poolt korda saadetud ametikohuste täitmisel ehk täitmise puhul.
Asutavas Kogus ehk tema komisjonides ettekantud mõtteavalduste ja seletuste eest ei või kedagi vastutusele võtta.
§ 20. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmeid võib nende poolt kordasaadetud süütegude pärast vastutusele võtta ehk aresteerida ja nende korterid läbi otsida ainult Asutava Kogu ehk, kui A. K. koos ei ole, § 12. ettenähtud seadusandlise delegatsioni otsuse põhjal. Eitav otsus on lõpulik. Jaatava otsuse põhjal vastutusele võtmise asjus lahkub kaebealune ametikohuste täitmiselt ning asja arutamine allub riigikohtule.
§ 21. Asutava Kogu ja valitsuse liikmed on vabastatud riigikaitse teenistuse kohustest.

VII. Seaduste ja määruste jõud.

§ 22. Kõik senised seadused ja seaduslised määrused jäävad maksma, kuni Asutav Kogu, vabariigi valitsus, ehk muud sellekohased seaduslikud võimud neid seaduslises korrras ei kaota, ei muuda, ega täienda, ehk kui see valitsemise ajutine kord neid ei ole juba kaotanud, muutnud ehk täiendanud. 
§ 23.  Vabariigi seadused omandavad seadusliku jõu nende vastuvõtmisega Asutava Kogu ehk vabariigi seadusandlise asutuse poolt ja hakkavad maksma "Riigi Teatajas" avaldamise ja kohalejõudmise päevast, kui mitte teist tähtaega ja teistsugust avaldamise korda A. K. poolt ei ole ettenähtud.

VIII. Valitsemise ajutise korra elusseviimine ja muutmine.

§ 24. Seda valitsemise ajutist korda võib muuta ainult siis, kui vähemalt pool Asutava Kogu liikmete üleüldisest arvust sellega nõus on.
§ 25. Vabariigi ajutine kord hakkab maksma tema avaldamise päevast "Riigi Teatajas" ja maksab kuni Eesti vabariigi põhiseaduse väljakuulutamiseni.
Asutava Kogu esimees: A. Rei.
Sekretäär: H. Martna.