google/wiki40b huggingface dataset:
Imelaps

Imelaps on määratletud psühholoogia-alases kirjanduses kui kuni 10-aastane laps, kes on keskmisest andekam erakordseid oskusi nõudval alal ja/või loob mingil alal tulemit täiskasvanud eksperdi ja/või esineja tasemel.
Imelaps on tundlikus eas laps, kelle arengust määrab tugevasti sotsiaalne keskkond, kelle puhul saame rääkida tema unikaalsetest kognitiivsetest võimetest ja tehnikast ning kes eristub eakaaslastest ainulaadse intellektuaalse maailmapildi poolest.
Imelapsed on haruldased ja mõnedes valdkondades puuduvad imelapsed üldse. Imelaps ei pruugi alati olla väljapaistev täiskasvanuna.
Eestipärastatud mõiste vunderkind (saksa keeles Wunderkind, sõna otseses mõttes "imelaps"; inglise keeles wonder child, prodigy, pärineb ladinakeelsest sõnast prodigium – jumalate antud märk või enne tuleviku kohta) kasutatakse mõnikord "imelapse" sünonüümina, eriti meedias. Samuti kasutatakse meedias mõistet vunderkind, et tunnustada neid noorukeid või noori täiskasvanuid, kes saavutavad edu ja tunnustust varakult karjääri alguses.

Näiteid

Muusikas: Wolfgang Amadeus Mozart, Franz Liszt, Felix Mendelssohn, Frédéric Chopin, George Enescu, Evgeny Kissin, Teresa Milanollo,  Dika Newlin, David Helfgott, Heimo Haitto, Ruth Slenczynska, Alex Prior; Niccolò Paganini, Yehudi Menuhin, Sofia Gubaidulina. Prantsuse heliloojat Camille Saint-Saëns`i on tunnustatud muusikaajaloolaste poolt kui üks suurimaid muusikalisi imelapsi, kuid tema ema oli ettevaatlik ning ei tahtnud  ära kasutada oma poja oskusi, kartes, et see põhjustaks talle emotsionaalseid probleeme.
Males: Paul Morphy, Bobby Fischer, Samuel Reshevsky, Polgár Judit, Magnus Carlsen, Sergei Karjakin, Paul Morphy, José Raúl Capablanca, Mihails Tāls; Sven Magnus Øen Carlsen
Matemaatikas: Carl Friedrich Gauss, Évariste Galois, Shakuntala Devi, Srinivasa Ramanujan, Ruth Lawrence, János Bólyai, John von Neumann, Terence Tao,  March Boedihardjo, William James Sidis, Zerah Colburn, Maria Gaetana Agnesi, Norbert Wiener;
Kirjanduses: Rabindranath Tagore, Arthur Rimbaud,  Carlos Blanco, Thomas Chatterton, S. E. Hinton;
Kunstis: Pablo Picasso, Wang Ximeng;
Spordis: Wayne Gretzky, Pelé, Matti Nykänen, Jennifer Capriati, Kelly Sildaru;
Filosoofias: Friedrich Wilhelm Joseph Schelling, Saul Kripke, Jeremy Bentham;
Keeltes: William James Sidis
Teaduses: Blaise Pascal, Thomas Young, Murray Gell-Mann
Antiigi alal: James Harries
Meditsiinis: Gregory R. Smith
Näitlemises: Shirley Temple, Macaulay Culkin
Majanduses: õed Knjazevad (:ru)
Raivo Rätte

Raivo Rätte (hüüdnimi Kõmmari; 14. juuni 1970 – 19. juuli 2018) oli ansambli Kosmikud basskitarrist.
Anton Hansen-Tammsaare monument

Anton Hansen-Tammsaare monument on mälestusmärk, mis asub Järva-Madise külas Järva vallas Järva maakonnas. Monument on arvele võetud ajaloomälestisena. Avati 30.augustil 1936. Kohal olid riigivanema esindajana J. Laidoner ja kirjanike esindaja kõneles G. Suits, Tammsaaret kohal polnud. Samba kiviosal on näha Teise maailmasõj-aegsete kuulide ja miinide tabamusjäljed, mida on hiljem lapitud. 
Kirjanik A. H. Tammsaare pronksbüst graniitsambal. Monumendi kujundas skulptor Ferdi Sannamees.
Luidja maastikukaitseala

Luidja maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 68 ha. 
Kaitseala on moodustatud 1962. aastal, et kaitsta aastatel 1904–1908 Karl Friedrich Wilhelm Ahrens'i juhitud istutatud liivaluidetele kasvavat sanglepapuistut.
Kersten Saar

Kersten Saar (sündinud 31. detsembril 1944 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Kersten Saar on teenistuja poeg.
Lõpetas 1963 Tallinna 20. Keskkooli, 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1979 NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi sihtaspirantuuri, majanduskandidaat (1979, Läti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituut), väitekiri "Государственно-монополистическое регулирование экономики малых стран Западной Европы в условиях империалистической интеграции (на примере Норвегии)". Oli 1973–1975 hotelli Viru finantsdirektor, 1975–1978 TPI sotsioloogialabori juhataja, 1978–1987 TPI vanemõpetaja ja dotsent, 1987–1993 TPedI dotsent, 1987–1990 ka ühiskonnateaduste kateedri juhataja. Koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurinud Eesti rahvusvahelised majandussuhteid. Osalenud mitme firma (Baltlink, Eesti Telecom, Eesti Telefon, EMT, Tallinna Pank, ESTLINE) asutamises ja/või juhtimises. Umbes 200 teadus- ja aimetrükist.
Tõnis Vaga

Tõnis Vaga (1975–2006) oli eesti luuletaja.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli matemaatikuna 2002. a. ja töötas seejärel tarkvarafirmas. Ta hukkus liiklusõnnetuses.

Teosed

Vaga, Tõnis 2007. Peegelruum. Fantaasia.
Ürt-allikkerss

Levila ja kasvukoht

Kasvab Euroopa subatlantilistes piirkondades. Eestis kultuurtaim. Ürt-allikkerssi on leitud 19. sajandil ning 20. sajandi algul mõnel korral metsistunult.

Kirjeldus

Ürt-allikkerss on  vee- või sootaim. Kasvab 20 kuni 60 cm kõrguseks. Õitseb juunis-augustis. Neli valget kroonlehte on 3–4 mm pikkused. Õiel on 6 kollast tolmukat.

Kasutamine

Ürt-allikkerssi kasvatatakse ja kasutatakse toiduks salatina, suppides ja garneeringuna. Maitselt meenutab aedkressi.
Ravimtaimena on seda kasutatud afrodisiaakumi, isutekitajana ja ainevahetuse soodustajana.
Keskkonnabilanss

Keskkonnabilanss (inglise eco-balance) on keskkonnategevuse tulemuslikkuse hindamise meetod, mis põhineb ettevõtte sisend-väljundanalüüsil.
Selle peamine eesmärk on vähendada jäätme- ja heitmekoguseid, suurendada tõhusust (loodusvarade kokkuhoid) ja sellest tulenevalt vähendada kulusid.
Optiline andmekandja

Optiline andmekandja on mäluseade (välismälu), millele kirjutatakse ja millelt loetakse teavet valgusega (laserikiirega).
CD-, CD-ROM-, DVD-ROM- ja DVD-Video-tüüpi optilised kettad on ainult lugemiseks. Teave on neile tehases salvestatud ja seda ei saa muuta ega kustutada. CD-R-, DVD-R- ja WORM-tüüpi optilised kettad on ühekordse kirjutamisega. Kasutaja saab neile teavet salvestada, aga ainult ühe korra ja pärast seda muuta ega kustutada ei saa. CD-RW-, DVD-RAM-, DVD-RW- ja magnetoptilised kettad on korduvkirjutamisega.
Korduvkirjutamisega ketaste juures kasutatakse kas magnetoptilist või faasiüleminekutehnoloogiat. Magnetoptilised kettad on eriti vastupidavad ja neid kasutatakse peamiselt mitut kassetti sisaldavates raamatukogudes. Faasiüleminekuga kettad, näiteks CD-RW ja DVD-RAM, on odavamad laiatarbekaubad ning prognoositakse, et DVD-RAM muutub eriti populaarseks.
Optiliselt andmekandjalt teabe lugemise seade on optilise andmekandja luger.
Teabe leidmiseks optiliselt kettalt kasutatakse otsepöördust.
Optilistel ketastel on magnetketaste ees märgatavad eelised. Neil pole vaja karta magnetpeade purunemist ega seda, et salvestatud teave rikneb väliste magnetväljade toimel. Optilised kettad on vähem tundlikud kõrgete ja madalate temperatuuride suhtes ning nende kasutusiga on märgatavalt pikem, isegi 30 aastat.
2007. aastal hinnati, et kogu maailmas salvestatud teabest on 27% optilistel andmekandjatel.

Kristallmälu

Korrapärase struktuuriga kristallid on head ja kindlad andmekandjad ainult kindlates tingimustes.
Greta Garbo

Elukäik

Ta sündis Karl Alfred Gustafssoni (1871–1920) ja Anna Lovisa Johanssoni (1872–1944) kolmelapselise pere noorima lapsena. Tal olid vanem vend Sven ja õde Alva.
Kui Greta oli 14-aastane, suri tema isa. Greta lahkus koolist ja hakkas juuksuri abilisena elatist teenima. Seejärel hakkas ta müüjaks Stockholmi kaubamajas, kus tegi kohalikule ajalehele modellitööd reklaamides.
Aastal 1922 mängis Greta esimese nimetamisväärse rolli Eric Petscheri filmis "Luffar-Peter" ("Hulgus-Peter"). Aastail 1922–1924 õppis ta prestiižses Stockholmi Kuninglikus Draamateatris. Teatris tutvus ta lavastaja Mauritz Stilleriga, kes õpetas Gretale filminäitlemiskunsti, Mauritz andis Gretale ka lavanime Greta Garbo. Greta mängis hiljem Mauritzi tummfilmis "Gösta Berlingi saaga" pearolli.
Pärast seda rolli kutsuti Garbo ja tema õpetaja Mauritz MGM filmistuudiosse, kus MGM-is töötav Mayer hindas Garbo mängitud rolli kõrgelt. Greta kõige kuulsamad tummfilmirollid jäid filmidesse "Valing" (1926), "Liha ja kurat" (1927) ja "Armastus" (1927). Ühena vähestest tummfilmitähtedest jätkas Garbo helifilmis ja andis mitmeid märgitavaid osatäitmisi peamiselt melodraamades, kuid ka komöödiates. Tema olulisemad tööd olid filmides "Anna Christie" (1930), "Romaan" (1930), "Grand Hotel" (1932), "Anna Karenina" (1935), "Kameeliadaam" (1936) ja "Niinake" (1939). Eraelus vältis Garbo intervjuusid ja esilinastusi, keeldus autogramme andmast ega vastanud kirjadele, aidates nii kaasa omaenese legendi kujundamisele. Tema lööklausena sai tuntuks "Ma tahan olla üksi". Pärast ebaedu filmiga "Kahepalgeline naine" (1941) tõmbus Garbo karjäärist tagasi, sattus avalikkuse ette vaid juhuslikult ja elas erakuna oma New Yorgi korteris, suheldes üksnes valitud tuttavatega.
Paul Voldemar Kuusik

Paul Voldemar Kuusik (28. mai 1890 Tartu – 16. juuli 1963 Gadebusch, Mecklenburg-Vorpommern, Saksa Demokraatlik Vabariik) oli eesti vaimulik.
Paul Voldemar Kuusik õppis Tartu Aleksandri gümnaasiumis ja lõpetas selle aastal 1909. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1909–1914. Tema ülikooliaegne teaduslik töö "Steifragen über commudian" krooniti ülikooli juures hõbeaurahaga. Lõpetas ülikooli Cand theol. astmega. Oli prooviaastal Tarvastu- (praost Mihkel Jürmanni) ja Valga Peetri koguduste (märterpastor Richard Alexander Georg Wühneri) juures. Ordineeriti õpetajaametisse 31. oktoobril 1916.
Oli aastal 1916 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. 1917–1922 teenis ta Maarja-Magdaleena kogudust. Seejärel teenis ta aastatel 1922–1927 Türi Püha Martini kogudust. Seejärel asus ta õpetajaks Tallinna, asutades seal õhtukoguduse "Emmause", kus 1934–1937 oli abiõpetaja ja 1937–1939 õpetaja. Ta oli 1935–1939 Tallinna praostkonna abipraost ja aastal 1939 praosti kohusetäitja. Samuti oli ta aastatel 1935–1941 Konsistooriumi assessor.
Lahkus aastal 1941 Saksamaale (vabastati 28. veebruaril 1941 kõigist EELK-ga seotud ametitest seoses emigreerumisega Saksamaale). Pidas aastatel 1941–1942 Eestist ja Lätist pärit ümberasujatele Wernecki lossis jumalateenistusi (Baieri liidumaal, Alam-Frangimaa ringkonnas, Schweinfurti kreisis).

Isiklikku

Tema õe Adele Hilda abikaasa oli Keila Miikaeli koguduse õpetaja Ado Köögardal, teise õe Anna Marie abikaasa oli kolonel Johannes Soodla. Tema abikaasa Wendela isa oli Tartu Ülikooli slavistika professor Gotthilf Leonhard Masing, vanaisa Mustjala ja Peterburi Mihkli koguduse pastor Carl Johannes Masing. Tema kälimees Hermann Johannes Ederberg oli Hargla ja Koeru koguduse pastor.
Ühisosata hulgad

Kaht hulka nimetatakse ühisosata hulkadeks ehk mittelõikuvateks hulkadeks ehk lõikumatuteks hulkadeks ehk disjunktseteks hulkadeks, kui neil pole ühtki ühist elementi. Näiteks {1, 2, 3} ja {4, 5, 6} on ühisosata hulgad.
Rohkem kui kaht hulka nimetatakse paarikaupa ühisosata hulkadeks ehk paarikaupa mittelõikuvateks hulkadeks ehk paarikaupa lõikumatuteks hulkadeks ehk paarikaupa disjunktseteks hulkadeks, kui iga kaks eri hulka nende seast on ühisosata hulgad. Näiteks {1, 2, 3}, {4, 5, 6} ja (7, 8, 9) on paarikaupa ühisosata hulgad.
Erinevus

20. sajandi pööre

Ontoloogilise diferentsi (saksa keeles ontologische Differenz) mõistega tähistas Martin Heidegger erinevust olemise (Sein) ja oleva (Seiendes) vahel. Tuginedes skolastikutele, lähtub Heidegger sellest, et väljaspool oleva erinevaid liike ehk väljaspool erinevaid asju (Ding), mis maailmas on olemas, on veel selline olemine, mis kogu olevat puudutab. Sellise olemise küsimust käsitleb Heidegger oma peateoses "
M. Heidegger kasutab mõistet "erinevus" tähenduses 'ontoloogiline diferents', millega ta peab silmas erinevust mõiste 'olev' (Seiendes, mis tähendab kõiki reaalseid objekte) ja mõiste 'olemine' (Sein) vahel. Sellise vahetegemisega kritiseerib ta klassikalise metafüüsika teooriaid.
Klassikalise metafüüsika teooriate kritiseerimisega jätkasid 1960ndatel ka prantsuse filosoofid Michel Foucault ja Jacques Derrida, kelle puhul 'erinevus' esines tihti alternatiivsete kontseptsioonide osana. Nende jaoks oli 'erinevus' "teiste", see tähendab üksteisest erinevate inimeste erinevus, mida tähistati ka sõnaga 'altereeritus'. Nende filosoofide puhul esines 'erinewus' (pr différance) tihti täpse erialase mõistena, millega nad kritiseerisid kõneldud sõnale keskendunud õhtumaist filosoofilist traditsiooni.
Veidi erinevas tähenduses kasutatakse erinevuse mõistet süsteemiteoorias, mille klassikalistele vormidele on tüüpiline funktsionaalsete erinevuste analüüs. Niklas Luhmann ja tema koolkond on teinud ettepaneku võtta erinevuse operatsioon kasutusele fundamentaalse süsteemioperatsioonina: süsteem erineb oma keskkonnast ning seda võib jagamatute üksustena (Einheit) käsitleda vaid siis, kui ta uue erinevuse kaudu taas eristub (wiederum durch Unterscheidung herauseinzelt).
Osaliselt ajaloolistest kontseptsioonidest mõjutatuna, osaliselt ka sõltumatu traditsiooni osana huvituvad ühiskondlikest ja sotsiaalkultuurilistest erinevustest ka tänapäeva sotsiaalteadused, uurides erinevaid rollimustreid ja sooküsimusi.
Operatsioon (masinaehitus)

Operatsiooniks nimetatakse masinaehituses tehnoloogilise protsessi osa, mis sooritatakse ühel töökohal kuni üleminekuni järgmise tooriku töötlemiseni.
Toorikut võib nihutada või ümber paigutada. Kui näiteks võlli töödelda algul ühest otsast, siis võll ümber pöörata ja treida teine ots, siis on see kõik üks operatsioon. Kui aga ühe partii kõikidel võllidel treida alul üks ots ning seejärel kõigil teine ots, siis on tegemist kahe operatsiooniga.
Nutikell

Algusaastad

Esimene digitaalkell oli Pulsar, mida 1972. aastal hakkas tootma Hamilton Watch Company. Pulsar tuli 1978. aastal turule nimega Seiko, kuigi rahvasuus jäi kell endiselt Pulsariks. 1982. aastal ilmus Pulsari kell NL C01, mis võimaldas kasutajal salvestada 24 tähemärki, tehes seda tõenäoliselt esimese käekellana maailmas. Personaalarvutite kasutuselevõtuga 1980ndatel hakkas Seiko arendama kellade arvutiga ühendamist. The Data 2000 kell (1983) tuli turule koos välise klaviatuuriga, mis edastas andmed kellale traadita ühenduse abil. Selle kella nimi tulenes tema võimest salvestada kuni 2000 tähemärki. D409 oli esimene Seiko mudel, millel oli küljes andmesisestuse võimalus ehk kellale oli peale ehitatud miniatuurne klaviatuur. Selle mälu oli väike, vaid 112 numbrit. Kell ilmus 1984. aastal kuldse, hõbedase ja musta variandina. Sellele mudelile järgnesid paljud teised Seiko käekellad.

Seiko RC Seeria

RC-1000 (1984) oli esimene Seiko mudel, mis ühildus arvutiga. Kell ühildus enamiku tolle aja populaarsete arvutitega, seal hulgas Apple II, II+ ja IIe, Commodore 64 IBM PC, NEC 8201, Tandy Color Computer, mudel 1000, 1200, 2000 ja TRS - 80 Model I, III, 4 ja 4p.
RC-20 ilmus aastal 1985, tootenimega "Seiko Epson". See oli SMC84C00 8-bit Z - 80 mikroprotsessor, millel oli 8 KB ROM ja 2 KB RAM. Sellel oli memode salvestuse funktsioon, kalkulaator, 42 × 32 piksliga puutetundlik LCD-ekraan. Täpselt nagu RC-1000, võis ka see olla ühendatud personaalarvutiga.
Aastal 1985 ilmus ka RC-4000 (PC Data graph). Kellal oli 2 KB mälumahtu andmete ladustamiseks. RC-4500 (samuti ilmunud aastal 1985) oli samasuguste omadustega nagu RC-4000, kuid seda valmistati mitmesugustes eredates värvides.

Linuxi kell

Juunis 2000 esitles IBM prototüüpkäekella, mis töötas Linuxi tarkvaral. Esialgsel versioonil oli ainult 6 tundi kestev aku, mida hiljem suurendati 12 tunni peale. Kellal oli 8MB mälu. Kella täiustati hiljem kiirendusmõõturi, vibreeriva mehhanismiga märguannete tarvis ja sõrmejäljesensoriga. IBM hakkas koostööd tegema Citizen Watch Companyga, et luua WatchPad. WatchPadil oli 320 × 240 QVGA ekraan ja operatsioonisüsteemiks Linux 2.4. Kellal on ka kalendriprogramm, Bluetooth, 8 MB RAM ja 16 MB välkmälu. Citizen lootis turustada kella üliõpilastele ja ärimeestele, kuid projekt lõpetati 2001.-2002. aasta paiku.
MKSA-süsteem

MKSA-süsteem on mõõtühikute süsteem, mille põhiühikud on pikkusühik meeter, massiühik kilogramm, ajaühik sekund ja elektrivoolu tugevuse ühik amper.
Itaalia teadlane Giovanni Giorgi lõi 1902. aastal CGS-süsteemi füüsikalistel alustel mõõtühikute süsteemi põhiühikutega meeter, kilogramm ja sekund. Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon võttis selle MKS-süsteemina vastu 1935. aastal. Kui 1946. aastal täiendati süsteemi elektriliste suuruste põhiühiku ampriga, saadigi MKSA-süsteem.
MKSA-süsteemi edasiarendusena loodi rahvusvaheline ühikusüsteem SI.
Häädemeeste

Häädemeeste nähtused

Häädemeeste piirkond on laiemalt tuntust kogunud seal kandis aset leidvate paranormaalsete nähtuste tõttu, nende seas näiteks väidetavad UFO-de, tulnukate ning jumaluste vaatlused ja kontaktijuhtumid. 2010. aastal hakkas Häädemeestele kolinud meditsiinidoktor Ivo Kolts fenomeni lähemalt uurima ning ülespildistama.  Aastal 2010 tegi Eesti Televisiooni telesaade "Pealtnägija" Häädemeeste nähtustest uudisloo, kus püüti fenomenile kiiret seletust leida.  Sama aasta detsembris sai Urmas Eero Liiv valmis teledokumentaali "Häädemeeste UFO"  ning aastal 2016 esilinastus Joonas Palmi ja Steven Eomoisi (MoonGold Productions) täispikk dokumentaalfilm "Häädemeeste fenomen".  Dokumentaalfilmis "Häädemeeste fenomen" võtab nähtuste teemal sõna ka Eesti ufoloog Igor Volke, kes koostas aastal 2014 uurimisgrupi ning asus fenomeni uurima. Müstilised nähtused Häädemeestel kestavad tänaseni.
Coimbra Ülikool

Coimbra Ülikool on Coimbras asuv 1290. aastal asutatud ülikool. 
See on Portugali vanim ülikool. Coimbra Ülikool kuulub Coimbra gruppi.
Julgetele ja teotahtelistele inimestele

Skulptuur "Julgetele ja teotahtelistele inimestele" on Charles Leroux'le pühendatud mälestusmärk Tallinnas Pirita teel. 
Mati Karmini loodud metallskulptuur avati 12. septembril 1989.
2015. aasta detsembris tunnistati mälestusmärk peremehetuks ning 2016. aastal määrati selle omanikuks Pirita Linnaosa Valitsus.
Mõhhailo Koval

Riigi teenistuses

Mõhhailo Koval astus teenistusse 1979. aastal. Kindralpolkovnik Koval teenis kuni 2014. aastani Ukraina piirivalves. 2014. aasta Krimmi kriisi ajal määrati ta erru läinud admiral Igor Tenjuhhi asemel kaitseministriks. 
Ta oli 2014. aasta 25. märtsist kuni 3. juulini Ukraina kaitseministri kohusetäitja. 3. juulil 2014 sai temast presidendi ukaasiga Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri asetäitja. 2015. aastast on ta RJKN-i sekretäri esimene asetäitja.
Arvo Rõõmusoks

Arvo Rõõmusoks (17. jaanuaril 1928 – 26. november 2010) oli Eesti geoloog, paleontoloog.
Ta lõpetas Kivimäe Põhikooli, aastal 1947 Tallinna 1. Keskkooli. Ta töötas pikka aega Tartu Ülikoolis õppejõuna: 1952–1956 vanemõpetajana, 1956–1968 dotsendina ning 1969–1993 professorina. 1993. aastast oli Tartu Ülikooli emeriitprofessor.
1954. aastal kaitses ta Tartus geoloogia-mineraloogia kandidaadi ning 1968. aastal Moskvas geoloogia-mineraloogia doktori kraadi. Aastatel 1960–1988 oli ta TRÜ geoloogia kateedri juhataja ning 1969–1972 bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.
Tema peamised uurimisobjektid olid käsijalgsed ja trilobiidid.
Järva-Jaani kirikuaed

Järva-Jaani kirikuaed on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaanis Järva-Jaani kiriku ümber paiknev kirikuaed. See on koos kirikuaeda ümbritseva piirdemüüriga võetud kultuurimälestisena kaitse alla.
Adolf Friedrichi Rist

Adolf Friedrichi Rist (saksa keeles Adolf-Friedrich-Kreuz) oli Mecklenburg-Strelitzi teenetemärk, mille asutas suurhertsog Adolf Friedrich VI 17. juunil 1917. Risti annetati mõlemast soost isikutele, kes olid osutanud teeneid põllu- ja metsamajanduses, sõjaliselt tähtsates organisatsioonides ja ettevõtetes või rahvahoolekandes.
Koreograafia

Koreograafia on liikumise loomise kunst, liigutuste järjekorda või mustrisse seadmine, et neist tekiks tähenduslik tervik. Koreograafiat loovat inimest kutsutakse koreograafiks. Koreograafiat seostatakse peamiselt tantsukunstiga, kuid see hõlmab lisaks tantsukunstile ka muid valdkondi.  Mõnede allikate järgi ongi koreograafia (laias mõttes) sama mis tantsukunst.

Ajalugu

Sõna „koreograafia“ tuleneb kreekakeelsetest sõnadest khoreia (tantsida) ja graphein (kirjutada). Sellest järeldades on koreograaf keegi, kes kirjutab, aga kes kasutab sõnade asemel tantsu. 17.-18.sajandil tähendaski koreograafia otseselt kirja pandud tantsu. Tänaseks on tähendus muutunud ja kirja pandud tantsu kutsutakse tantsukirjelduseks.

Koreograafia loomine

Koreograafia võib olla improvisatsiooniline ja/või loodud kindla struktuuriga. Improvisatsioonilises võtmes kasutab koreograaf rohkem märksõnalisi juhiseid liikumiseks ja liikumine ei pea olema kindla jadana, struktureeritud koreograafias on aga liigutuste järjekord ja detailid kindlalt paigas. Kindla koreograafia loomiseks on erinevaid võimalusi - näiteks improvisatsioon ja katsetamine.
Alavere tee

Alavere tee (riiklik registreerimisnumber 11126) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkuseks on 1,3 km.
Tee saab alguse Perila–Jäneda tee kaheteistkümnendal kilomeetril Rooküla ja Uuearu külade piiril. Tee läbib Rooküla, Uuearu ja Alavere külad. Tee lõpeb Alavere küla südames. Tee ületab ühe silla (Alavere sild üle Jõelähtme jõe tee esimesel kilomeetril) ja 2 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristuvad esimesel kilomeetril Alavere ring ja Alavere–Voose tee.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mungarüü

Mungarüü on munkade ja nunnade rüü, riietus ja tunnusmärk kuuluvusest religioossesse kongregatsiooni või ordusse.
Kauba tänav (Rakvere)

Kauba tänav on tänav Rakveres. See asub Kukeküla ja Roodevälja linnaosade piiril Rakvere loodeosas. Tänava pikkus on 163 meetrit. Tänav paikneb Jaama puiestee ja Narva tänava vahel.
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 20. sajandi alguses, kui piirkonnas, mida kutsuti Roodevälja alevikuks, hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks kohe Kauba tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla ja Roodevälja koos Kauba tänavaga 1917. aastal.
David Johann Rahr

David Johann Rahr (2. mai 1677 Tallinn – 8. august 1753 Kihelkonna) oli baltisaksa päritolu pastor Saaremaal.
Tema isa Hermann Rahr oli Toomgildi vanem Toompeal ja Toomkiriku, kus ka David Johann ristiti, varustaja.
Rahr õppis alates 1694 luterlikku teoloogiat Riias lütseumis. Pärast seda, kui Eesti ja selle saared 1710. aasta sügisel katkuohvriks langesid, mille tagajärjel suurem osa rahvast suri ja Saaremaal kaheteistkümnest luterlikust pastorist ainult kaks ellu jäid, nimetati ta 1711. aastal Kihelkonna ja Mustjala pastoriks. 1715. aastal sai ta Saaremaa konsistooriumi assessoriks. Aastatel 1740 kuni 1741 oli ta Mälgu karjamõisa maade omanik. 1743. aastal jättis ta Mustjala koguduse oma väimeespojale pastor Johann Georg Raderechtile (sünd. 1721, Kuressaares), siiski jäi ta kuni oma surmani pastoriks Kihelkonnale. Ta suri 8. augustil 1753 pärast kaheksapäevast haigust.
Zambezi

Zambezi (ka Sambesi) on jõgi Aafrika lõunaosas.
Ülemjooksul on tasandikujõgi, voolab kaares edelasse, seejärel lõunasse ja kagusse, moodustades kohati kärestikke. Seejärel langeb alla Victoria joast ning voolab keskjooksul sügavas orus itta ja kirdesse. Alamjooksul on tasandikujõgi, voolab kagusse ja suubub Mosambiigi väina, moodustades delta.
Jõe pikkus on 2574 km.
Didier Cuche

Didier Cuche (sündinud 16. augustil 1974 Le Pâquieris) on Šveitsi mäesuusataja.
Esimese suurvõistluste medali sai Cuche 1998. aasta olümpiamängudel Naganos suurslaalomis, kui jagas teist kohta koos austerlase Hans Knaussiga. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta suurslaalomis kolmanda koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta ülisuurslaalomis maailmameistriks 0,99 sekundilise eduga Peter Filli ees. Kiirlaskumises sai ta hõbemedali.
Maailma karikavõistlustel on Cuche võitnud kiirlaskumise karika 2007 ja 2008. aastal ning suurslaalomi karika 2009. aastal. Ta on osalenud 339 korda MK-etappidel ja saanud kuusteist võitu (seisuga 12. veebruar 2011), olnud 25 korda teine ja 18 korda kolmas. Ta on võitnud Kitzbüheli maineka kiirlaskumise võistluse aastatel 1998, 2008 ja 2010.
New Yorgi suurlinnapiirkond

New Yorgi suurlinnapiirkond (inglise keeles New York metropolitan area) on maailma suurim suurlinnapiirkond (11 640 km²), mille keskme moodustab viie linnaosaga New York. Piirkonnas elab ligikaudu 19 miljonit inimest.