google/wiki40b huggingface dataset:
Meinhard Saarkoppel

Meinhard Saarkoppel (sündinud 24. jaanuaril 1932 Muhus) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Meinhard Saarkoppel on talupidaja-rannakaluri poeg.
Lõpetas 1951 Muhu Keskkooli, 1954 Uljanovskis sõjaväe sidekooli raadioside erialal, 1964 Leningradis Sõjaväe Sideakadeemia raadiosideinsenerina, tehnikakandidaat (1987, Sõjaväe Keskinstituut), väitekiri "Исследование и разработка методов повышения эффективности оперативного прогнозирования параметров ионосферных радиоканалов". Oli 1954–59 Tallinnas Eesti laskurdiviisi sidepataljoni õpperoodu rühmakomandör, 1964–71 NSVL Kaitseministeeriumi katsepolügoonil Kasahstanis insener ja vaneminsener sõjaväe raadiosideaparatuuri eksperimentaaluurimise ja katsetamise alal, 1971–80 Moskvas Sõjaväe Side Keskinstituudi vanemteadur, 1980–86 laboriülem, aastast 1986 vanemteadur (eraisikuna; vabastati 1986 tegevteenistusest alampolkovniku auastmes).

Teadustöö

Uurimisvaldkond: raadioside, sh lühilaineside efektiivsuse suurendamise meetodite uurimine ja arendamine töösageduste optimaalse valiku alusel, ionosfääri raadiosondeerimismeetodite ja -aparatuuri arendamisel rajanevate operatiivsete raadioprognoosimeetodite arendamine. Esinenud ettekannetega üleliidulistel erialakonverentsidel, olnud erialaekspert, konsulteerinud NSVL sidevägede keskasutusi ning Ungari, Poola ja Ida-Saksamaa sõjaväesidespetsialiste. Oli NSVL Sõjaväe Sideakadeemia riikliku eksamikomisjoni liige ja alamkomisjoni esimees. On avaldanud töid NSVL Kaitseministeeriumi teaduslik-tehnilistes kogumikes. 10 NSVL medalit, kaks Popovi-nimelise Teaduslik-Tehnilise Ühingu preemiat, medal "Изобретатель СССР", Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal (1978). 30 teadustrükist, 3 autoritunnistust.
Peoleo (ansambel)

Peoleo oli aastatel 1965–1973 tegutsenud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ansambel, mille liikmed olid Henno Käo, Lauri Nebel, Taivo Linna ja Eino Mäelt.
Diplomaatiliste suhete katkestamine

Diplomaatiliste suhete katkestamine teise riigiga on diplomaatilise esinduse töö demonstratiivne katkestamise selles riigis.
Diplomaatilised suhted katkestatakse protestina teise riigi mingi sammu vastu.
Diplomaatiliste suhete katkestamine ei too automaatselt kaasa konsulaarsuhete katkestamist.
Ingomar Vihmar

Ingomar Vihmar (sündinud 31. märtsil 1970) on eesti näitleja ja lavastaja.

Haridus

Ingomar Vihmar lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).

Isiklikku

Ingomar Vihmar on abielus näitleja Kleer Maibaum-Vihmariga. Neil on kolm last - tütred Luise Mathilde ja Ada Ida ning poeg Paul Samuel. Varasemast abielust Külli Vihmariga on tal tütar Liis ja poeg Illimar.
Beverly Aadland

Beverly Aadland (16. september 1943 – 5. jaanuar 2010) oli USA filminäitlejatar.
Gennadi Taniel

Gennadi Taniel (29. juuli 1940 Tallinn – 23. veebruar 2015) oli Eesti helilooja.
Gennadi Taniel on loonud muusikat erinevates žanrites, väikepaladest suurvormideni. Tema loomingu arvukaima osa moodustavad aga levilaulud, mida on kokku üle 400 (kirjutatud aastatel 1965–1978). Nende hulgast on populaarsemad „Koduküla, kodumaa“, „Laul verelilledest“, „Sind otsides“ jt.
Tekstidena kasutas Taniel põhiliselt Eesti poeetide luulet (Hando Runnel, Juhan Smuul, Arvi Siig, Juhan Viiding), aga ka omaenda tekste. Tanieli laulud on kuulunud paljude Eesti lauljate, sh Heli Läätse, Vello Orumetsa, Els Himma, Marju Kuudi, Jaak Joala ja Tõnis Mägi repertuaari, neid on salvestatud Eesti Raadios ning mitmetele kogumikplaatidele.
Levilaulude kõrval kirjutas Taniel teoseid erinevatele orkestrikoosseisudele, soolopillile orkestriga (sh Eesti esimene kandlekontsert), vokaalsümfoonilisi suurvorme (sh kantaadid ja oratoorium), koorimuusikat, soololaule, instrumentaalkammermuusikat (sh 4 puhkpillikvintetti ja 3 keelpillikvartetti) ning muusikat lavateostele ja filmidele. Mitmed vokaalteosed on komponeeritud Tanieli enda tekstidele. Gennadi Tanieli looming (põhiliselt soolo-, koori- ja levilaulud) on võitnud 51 auhinda erinevatel loomingukonkurssidel. Tema teoseid on esitanud Urve Tauts, Teo Maiste, Eesti Rahvusmeeskoor jpt.
Gennadi Taniel lõpetas 1960. aastal Tallinna Muusikakooli fagotierialal õpetajate Sergei Prohhorovi ja Rein Olsperti juhendamisel ning 1966. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Villem ja Eugen Kapi kompositsiooniklassis.
Gennadi Taniel töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestri kunstilise juhi ja direktorina (1967–1971) ning Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiosakonna toimetajana, Heliloojate Maja direktorina, pedagoogina ja helirežissöörina. Aastast 1971 tegutses Taniel vabakutselise heliloojana. Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1977. aastast.
Gennadi Taniel mängis saksofoni Tallinna Tuletõrjujate estraadiorkestris (dirigent Rein Ploom), Tallinna Muusikakooli eksperimentaalansamblis (juhendaja Uno Naissoo), bigbändis Mickeys ning ansamblites Elektron ja Eksprompt 5. Lisaks ta musitseeris erinevates koosseisudes koos Emil Laansoo, Peeter Sauli, Tiit Vartsi jt muusikutega (restoranides Gloria ja Pirita).
Gennadi Taniel pälvis ELKNÜ kirjandus- ja kunstipreemia (1978).
Kehtna vald (Rapla kihelkond)

Kehtna vald (saksa keeles Kechtel) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas (teistel andmetel Juuru kihelkonnas). Valla pindala oli 139 km² ja elanikke oli 1945 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 397 talundit ja need kasutasid 10 078 ha maad.
Vallas asus Kehtna asundus ja vallas tegutses kõrgem kodumajanduskool.
1891 liideti Kehtna vallaga Keava ja Ohekatu vald.
Kreenholmi

Kreenholmi on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, raudtee ja Puuvilla tänav loodes ja läänes, Kulgu ja Joala tänav lõunas ning Narva jõe kaldajoon idas.
Kreenholmi linnaosa piirneb põhjas Kerese ja Joaoru, läänes Paemurru ja lõunas Kulgu linnaosaga.
Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit

Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit (inglise keeles International Union of Pure and Applied Chemistry, lühend IUPAC) on keemikute esindusorganisatsioon paljudes riikides. Üks oluline tegevusvaldkond on keemiaterminoloogia küsimused. Peakorter asub Zürichis Šveitsis.
Catherine, Cambridge'i hertsoginna

Töökäik

Catherine õppis erakoolis Marlborough College. Ta lõpetas kooli 2000. aastal. Pärast seda õppis ta mõnda aega Firenze Briti Instituudis. 
Novembris 2006 asus Catherine tööle rõivapoeketis Jigsaw. Aastal 2008 teatati, et ta lõpetas oma töösuhte Jigsaw'ga, soovis saada elukutseliseks fotograafiks ning võtta eratunde fotograaf Mario Testinolt, kes on fotografeerinud printsess Dianat ja tema poegi. Testino on eitanud kuuldusi Catherine'iga koostöö tegemise kohta.

Isiklikku

Catherine'i isa, Inglismaalt Leedsist pärit Michael Middleton, töötas 1970. aastate keskpaiku oma tulevase abikaasa Carole Goldsmithiga tutvumise ajal British Airwaysi stjuuardina. Carole, kelle isa oli ehitaja, tegutses samas lennufirmas stjuardessina. 1979. aastal, kui Michael oli saanud ametikõrgendust ning asus Heathrow' lennuväljal tööle British Airwaysi lennudispetšerina, soetas paar Lõuna-Inglismaal Readingi lähedal Bradfield Southendi külas kodu. Paar abiellus 1980. aastal. 1982. aastal sündis pere esiklaps Kate, 1983. aastal sündis noorem õde Philippa ehk Pippa. 1984–1986 elasid Middletonid isa töökohustuste tõttu Jordaanias Ammanis. 1987. aastal sündis nende kolmas laps, poeg James.
22. juulil 2013 sündis Catherine'i ja prints Williami poeg, kelle nimeks sai George Alexander Louis. 2. mail 2015 sündis tütar, kelle nimeks sai Charlotte Elizabeth Diana. 23. aprillil 2018 sündis kolmanda lapsena poeg Louis Arthur Charles.
Suur-turteltuvi

Suur-turteltuvi (Streptopelia orientalis) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik. Ta on laialt levinud Kesk- ja Ida-Aasias. 
Eestis nähti suur-turteltuvi esmakordselt 2007. aasta sügisel Pärnumaal.
Göttingeni ülikool

Göttingeni ülikool (ka Göttingeni Georg Augusti ülikool, saksa keeles Georg-August-Universität Göttingen) on ülikool Saksamaal Göttingenis.
Ülikooli asutas 1734. aastal kuningas George II, see avati 1737. aastal. See on vanim seni tegutsev ülikool Alam-Saksi liidumaal.
Göttingeni ülikoolis on õpetanud Carl Friedrich Gauss, Bernhard Riemann, Max Born, David Hilbert, Felix Klein, Max Planck, Werner Heisenberg ja paljud teised tuntud teadlased.
Nikolai von Glehni tänav

Nikolai von Glehni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis. Tänav on nimetatud Nikolai von Glehni auks.
Tänav sai nime 1927 (tollal Glehni tänav).
Aadlisuguvõsa

Aadlisuguvõsa on suguvõsa, mille moodustavad aadliseisusesse tõstetud esiisa ja tema järglased.
Aadlisuguvõsa liikmed võivad olla kantud või mitte kantud aadlimatriklisse.
Tuulte Roos

Ajalugu

Elamurajoon rajati endisele linna karjamaale. Selle asutas kalurikolhoos Saare Kalur 1980. aastal oma töötajatele.
Suntar-Hajata ahelik

Suntar-Hajata ahelik (vene keeles Сунтар-Хаята) on mäeahelik Venemaa kirdeosas Sahha ja Habarovski krai territooriumil.
Aheliku pikkus on 450 km, suurim kõrgus 2959 m (Muss-Haja mägi). Berilli mägi (2933 m) on Habarovski krai kõrgeim tipp.
Suntar-Hajata ahelik koosneb efusiivsetet kivimitest ja graniidist.
Ahelikule on iseloomulik alpiinne reljeef, liustike pindala on üle 200 km², umbes 800 km² hõlmavad tarõnnid ehk jääorud (tarõnn (jakuudi 'kohupiim') on mitmeaastane suur kattejää paksusega kuni 8 m, mis on tekkinud põhjavee külmumisel).
Taimkatte moodustavad lehisehõrendikud ja puhmastega mägitundra.
Suntar-Hajata ahelik on Aldani, Indigirka ja Ohhoota mere vesikonna jõgede veelahe.
Kärla valla lipp

Kärla valla lipp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla  lipp.
Lipp on kinnitatud 3. septembril 1997.

Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kolmeks võrdseks värvilaiuks, vardapoolne laid on roheline, keskmine valge ja lehvipoolne sinine. 
Lipu normaalmõõtmed on 165x105 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Euskirchen

Ajalugu

Euskirchenit on esmakordselt mainitud 870. aastal. 1. augustil 1302 andis Monschau-Falkenbergi krahv Walram VIII (1277–1302) Euskirchenile linnaõigused. Keskajal ümbritseti linn 1,45 km pikkuse linnamüüriga, millel oli 7 kaitsetorni ja 3 väravat ja millest osa on säilinud.
Linnas on 13. sajandist pärit Püha Martini kirik.

Majandus

Linnas on kaks tööstusparki: IPAS ja EURO-Park, kus tegutseb mitmeid tööstusettevõtteid.
Andrus Vaarik

Isiklikku

Tema tütar on Marta Vaarik.
Aleksandr Dargomõžski

Aleksandr Sergejevitš Dargomõžski (Александр Сергеевич Даргомыжский; 2. veebruar (14. veebruar) 1813 Dargomõž, Tula oblast – 5. jaanuar (17. jaanuar) 1869 Peterburi) oli vene helilooja.
Ramiz Karitšev

Ramiz Karitšev (vene keeles Рамиз Исаевич Каричев; detsember 1913 Bathumi – 1969 Moskva) oli Nõukogude Liidu jalgpallur (poolkaitsja) ja jalgpallitreener.
Fregatt

Fregatt (hollandi k fregat) on lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on mõeldud teiste sõjalaevade või tsiviillaevade julgestamiseks ja kaitseks ning iseseisvaks patrullteenistuseks avamerel. 
17.–18. sajandil oli fregatt kolmemastiline raapurjestuses kiire sõjalaev, millel oli üks kahuritekk kuni 60 kahuriga. Fregatt oli näiteks ka 6–20 aerupaariga galeer. Fregatt-tüüpi purjesõjalaevast arenes 19. sajandi lõpus pärast aurumasinate kasutuselevõttu välja ristleja.

Kasutus

Tänapäeva mereväes on fregatt tavaliselt õhu-, pealvee- ja allveetõrjevõimega sõjalaev, mis on võimeline vajadusel ka iseseisvalt lahinguülesandeid täitma. Fregattide ülesandeks on julgestada ja vajadusel kaitsta nii suuremaid, kui väiksemaid sõjalaevu, abilaevu ja samuti tsiviillaevade konvoisid vaenlase ootamatute rünnakute eest avamerel ja rannikumerel. Üldjuhul tegutsevad fregatid avamerel sõjalaevade koondise osana.
Venemaal nimetatakse fregatte sageli kas suurteks allveetõrjelaevadeks (Большой противолодочный корабль) või patrull-laevadeks (Сторожевой корабль).

Kirjeldus

Fregattide veeväljasurve on tavaliselt 3000–6000 t ja pikkus 100–150 m. Tippkiirus on üle 25 sõlme. Relvastuse hulka kuuluvad peamiselt pealveetõrje raketid, õhutõrjeraketid, allveelaevade vastased relvad, universaalsuurtükk, erinevad seiresüsteemid, sealhulgas sonar. Reeglina on fregattidel pardahelikopter.
Fregattidel on 2–3 vahivahetust ja nad on võrdlemisi suure merekindluse ning autonoomsusega. Fregati komandör on tavaliselt keskmine vanemohvitser (Eesti auaste kaptenleitnant).
Gifhorni kreis

Geograafia

Kreis paikneb Saksi-Anhalti piiri ääres ja ulatub Lüneburgi nõmme (Lüneburger Heide) lõunaservast (põhjas) Braunschweigi ja Wolfsburgi eeslinnadeni (lõunas). Alleri jõgi siseneb kreisi kagus, voolab läbi Gifhorni linna, ühineb Ise ja Okeri jõega ning lahkub kreisist läänes. Kesk-Saksa kanali Elbe kõrvalkanali lõunapoolne ots on Edesbüttelis.
See külgneb (lõunast ja päripäeva) järgmiste kreiside ja linnadega: Helmstedt, Wolfsburg, Braunschweig, Peine, Hannover, Celle ja Uelzen ning Saksi-Anhalti liidumaal Altmarkkreis Salzwedel ja Börde).
Gifhorni kreisi madalaim koht asub Alleri ääres Müdeni juures (46 m üle merepinna). Kõrgeim koht asub kreisi põhjaosas Sprakensehli juures (124 m üle merepinna).

Ajalugu

Kreis lõi 1885. aastal Preisimaa valitsus. 1932. aastal sai endisest Isenhageni kreisist Gifhorni kreisi põhjaosa. Wolfsburgi linn oli algselt kreisi osa, kuid sai 1951. aastal kreisivabaks linnaks. 1974. aastal kaotas kreis taas osi oma territooriumist, kui Fallerslebeni linn liideti Wolfsburgiga.
Mükeene kultuur

Mükeene keel

Mükeene keeleks nimetatakse Kreetalt ja mandri-Kreekast leitud savitahvleile ja pitsatijäljendeile lineaarkirjas B jäädvustatud raidkirjade keelt 15. kuni 13. sajandist eKr. Mükeene keel on vanakreeka keele eellane. Lineaarkiri B on osaliselt dešifreeritud.

Keraamika

Mükeene kultuuri keraamikat iseloomustab tumedafiguuriline maaling heledal taustal. Mükeene dekoreeritud keraamika juured viivad tagasi hilise pronksiaja algusesse (hiline Hellase I). Mükeene kreeka keraamika tüpoloogia tegi Rootsi arheoloog Arne Furumark kaevamiste põhjal Asine leiukohas. Ta lisas ka keraamiliste nõude vormide nimekirja (Furumark 1-333), mida kasutatakse rahvusvaheliselt Mükeene ja minoilise keraamika kirjeldamiseks.
Mükeene ajalooperiood:
Umbkaudne aeg eKr. Periood
1000 protogeomeetriline
1000–1060 alammükeene (submycenean)
1090–1060 LHIIIC hiline
1130–1090 LHIIIC keskmine
1190–1130 LHIIIC varane
1300–1190 LHIIIB2
1320–1300 LHIIIB1
1350–1300 LHIIIA2
1400–1350 LHIIIA1
1450–1400 LHIIB
1500–1450 LHIIA
1550–1500 LHI
Projekteerijate maja

Projekteerijate maja on büroohoone Tallinna Kesklinna linnaosas aadressil Rävala puiestee 8. Maja on tuntud ka kui Eesti Maaehitusprojekti maja.
Modernistlikku arhitektuuristiili esindav hoone on valminud 1982. aastal. Hoone arhitektid on Peep Jänes, Arvo Niineväli ja Mart Port.
Hoone esimesel korrusel asuvad kaubanduspinnad ja konverentsisaal, teistel korrustel kontoripinnad ja nõupidamiste saalid.
Greg Grunberg

Gregory Phillip Grunberg (sündinud 11. juulil 1966 Los Angeleses Californias) on USA näitleja.
Ta on tuntud eelkõige Sean Blumbergi rolliga seriaalist "Felicity" (1998–2002) ja Eric Weissi osatäitjana aastatel 2001–2006 toodetud telesarjas "Alias". Mõlema sarja autor on tema kauaaegne sõber J. J. Abrams.
Alates 2006. aasta sügisest kehastab ta teiste inimeste mõtteid lugevat endist politseiniku Matt Parkmani teleseriaalis "Kangelased".
The Human League

The Human League on 1977. aastal asutatud synth-pop'i ansambel Inglismaalt Sheffieldist. Ansambel saavutas suurt edu 1980. aastatel. Laulja ja helilooja Philip Oakey on ainuke liige, kes on bändis olnud alates selle asutamisest. Ansambli nimi on võetud arvutimängust "Starforce: Alpha Centauri".
Ansambli 1981. aasta singel "Don't You Want Me" käivitas USAs 1982. aasta juulis Billboard Hot 100-s esikohale jõudes nn teise Briti invasiooni.
Häädemeeste muuseum

Häädemeeste muuseum on piirkonna ajalugu ja kohalikku kultuuripärandit talletav vallale kuuluv muuseum, mis tegutseb alates 1991. aastast.
Alates 2004. aastast asub muuseum aadressil Kooli tn 9 paiknevas vanas kõrtsihoones, kus on varem tegutsenud ka Häädemeeste kool.
Muuseumi juhataja on Tiiu Pukk.
Muuseumi seinal on mälestustahvel Peeter Laredeile.
Mära

Mära on täiskasvanud emane hobune või muu kabjaline, enamasti siiski hobuslane (nt eesel), aga ka kaamel.
Nooremad järgud kannavad nimesid vastavalt kas varss või sälg.
Rahvuskogu

Rahvuskogu kokkukutsumise eellugu

1934. aastal viis konflikt, mille osalisteks olid Riigivanem, Vabariigi Valitsus, vapsid ning V Riigikogu selleni, et 12. märtsil 1934. a kehtestas riigivanema ülesannetes tegutsev peaminister Konstantin Päts kogu riigis kaitseseisukorra. Suleti Vabadussõjalaste Liit, keelati poliitilised koosolekud ning rongkäigud. Aprilliks 1934 oli väljakuulutatud nii VI Riigikogu valimised kui ka Riigivanema valimised, kuid 19. märtsil 1934 lükkas  Konstantin Päts dekreediga mõlemad valimised edasi kuni kaitseseisukorra kestvuse lõpuni (RT 1934, 25, 184). Senist Riigikogu koosseisu pärast sama aasta oktoobrit rohkem kokku ei kutsutud. Tekkinud olukorda nimetatakse valitsuse vastaste poolt "vaikivaks ajastuks".

Rahvuskogu kokkukutsumise otsus

8. jaanuaril 1936 esitas Riigivanema ülesannetes peaminister K. Päts Riigivanema otsusega nr 3 Eesti rahvale rahvahääletusel otsustamiseks Rahvuskogu kokkukutsumise otsuse kava (RT 1936, 3, 21).
Rahvahääletusele pandava otsuse kohaselt anti Riigivanemale volitus kokku kutsuda Rahvuskogu, kelle ülesandeks on vastu võtta vajalikud parandused Eesti Vabariigi Põhiseaduses või vajaduse korral välja töötada ja vastu võtta uus Põhiseadus. Otsuse kohaselt pidi Rahvuskogu võtma juhtnööriks, et Eesti jääb rahvavalitsuslikul alusel valitsetavaks Vabariigiks, kus kõrgeim võim on rahva käes ja et Eesti riiki juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl.
Rahvuskogu nähti ette kahekojaline, esimesel kojal oli 80 liiget, kes pidi valitama rahva poolt üldisel, ühetaolisel, otsesel ja salajasel hääletamisel isikuvalimise põhimõtte alusel. Teisel kojal oli 40 liiget, see pidi koosnema kohtute, omavalitsuste, majanduslikkude ja kutsete omavalitsuste, vähemusrahvuste kultuuromavalitsuste, Tartu Ülikooli, kaitseliidu ja kirikute esindajaist Riigivanema poolt määratavail alustel, lisaks Põhiseaduse väljatöötamiseks vajalikkude teadmistega ja kogemustega isikute hulgast Riigivanema poolt määratavast kümnest liikmest. Rahvuskogu I ja II koda pidid töötama eraldi, erimeelsuste puhul tuli moodustada Rahvuskogu üldkoosolek, kus küsimus otsustatakse häälteenamusega. Põhiseaduse väljatöötamiseks nähti ette kuus kuud arvates Rahvuskogu kokkuastumisest.

Rahvuskogu tegevus

Rahvuskogu kutsuti kokku 18. veebruariks 1937 (Riigivanema 14.01.1937 otsus nr 9, RT 1937, 9, 74; Esimese Koja liikmete nimekiri: RTL 1937, 6; Teise Koja valitud liikmete nimekiri RTL 1937, 9).
Rahvuskogu liikmed otsustasid Rahvuskogu viimase, piduliku, üldkoosoleku tasu kokku 1200 krooni suuruses annetada Allveelaevastiku Sihtkapitalile.
Kõik Rahvuskogu liikmed said Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärgi.
Maria Schneider

Maria Schneider (27. märts 1952 Pariis – 3. veebruar 2011 Pariis) oli prantsuse filminäitleja.
Maria Schneider mängis koos Marlon Brandoga Bernardo Bertolucci lavastatud filmis "Viimane tango Pariisis" (1972).
Aastal 1992 mängis ta Cyril Collardi autorifilmis "Metsikud ööd".
Keraamiline pliit

Keraamiline pliit on elektripliit, mille küttekehad paiknevad loogelise ribana vahetult läbipaistva klaaskeraamilise pealisplaadi all. Selle plaadi alumisel küljel on näidatud keeduväljad tavaliselt nelja eri suuruse rõngana (mida suurem rõngas, seda suurem võimsus); mõne keeduala pindala võib olla valitav.
Soojus kandub punakalt hõõguvalt küttekehalt infrapunakiirgusena peaaegu takistamatult läbi klaaskeraamilise plaadi keedunõu põhjale. Küttekeha soojust kasutab kõige tõhusamalt rõnga suurusele vastava põhjaga pott ja pann. Ülekantavat soojust saab reguleerida sisselülitusnupust: päripäeva pööramisel suurendab bimetall-termorelee küttekeha sisselülitusperioodide pikkust.
Kuigi keraamiline plaat püsib keeduväljade vahel jahedana, on plaat küttekeha kohal ka väljalülitamise järel mõnda aega kuum, millest annab märku jääksoojuse indikaator.
Keraamilise pealisplaadiga elektripliidid hakkasid müügile tulema 1970. aastail.
Maine'i hüppavad prantslased

Maine'i hüppavad prantslased olid 19. sajandi metsamehed, kellel esines teadmata päritolu häire. Sündroom tõi endaga kaasa liialdatud ehmatusrefleksi, mida võib kirjeldada kui kontrollimatu "hüppena". Selle seisundiga isikutel võivad avalduda järsud ootamatud liigutused üle keha. “Maine’i hüppavate prantslaste” sündroomil ja ärevushäiretel võib täheldada sarnaseid sümptomeid.
Selle sündroomiga isikuid kirjeldas esimest korda George Miller Beard aastal 1878. Esimesed selle häirega isikud tuvastati Maine’i Mooseheadi järve piirkonnas.

Sümptomid

George Miller Beard kirjeldas indiviide, kes täitsid ja allusid kiiresti käskudele, isegi kui see oleks olnud kahjustav nende lähedastele. Sündroomiga isikud käitusid loomuvastaselt järsule stiimulile. Sagedamini esinevate ning vähem ohtlike sümptomite hulka kuulusid hüppamine, karjumine ja löömine. Isikud kirjeldasid aga ennast häbelike ja kõdikartlikena. Mõnel juhul esines neil ka ehhopraksiat (korratakse teiste liigutusi) ja ehholaaliat (korratakse helisid ja fraase). Beard märkis, et mehed olid kergesti mõjutatavad ja et nad “ei suutnud jätta kordamata teiste räägitud sõnu, samamoodi, nagu nad ei suutnud valitseda tahtmatut hüppamist, karjumist ja asjade viskamist”.

Põhjused

Sündroomi tekke põhjustajat ei teata. Ühe teooria kohaselt on tegu geneetiliselt leviva seisundiga. 50 juhtumi vaatlusel selgus, et sündroom esineb isoleeritult ainult Maine’i põhjaosas. Neist neliteist juhtumit esines neljas perekonnas. Ühel juhul leiti, et ühes perekonnas esines sündroom isal, tema kahel pojal ja nende kahel lapselapsel. 
Samuti võib tegu olla ka kultuuriga seotud sündroomiga või harjumusega. Need prantslastest “hüppajad” elasid väga eraldatult ning oli peamiselt metsamehed. Sellist tüüpi väikeses kogukonnas võib enamik tahtmatult omaks võtta taolise reaktsiooni.
Aastal 1885 arvas George Gilles de la Tourette hüppavate prantslaste sündroomi lõplikult tik-haiguste hulka. 1980. aastate uuringud ei teinud lõplikult kindlaks, kas see fenomen võiks olla Tourette'i sündroomi füüsiline kuju. “Hüppavate prantslaste” dokumentatsioon on napp. Kuid vaatamata teadlastele, kes filmisid sündroomi esinemist teatud indiviididel (mis tõestas ka sündroomi eksisteerimist), jõudsid M. Saint Hilaire ja J. Saint Hilaire pärast kaheksa juhtumi põhjalikku uurimist järeldusele, et sündroom on puhtalt psühholoogiline, mitte neuroloogiline.
Emmylou Harris

Emmylou Harris (sündinud 2. aprillil 1947 Birminghamis Alabama osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
Aviett

Aviett (prantsuse keeles aviette) on väike ja kerge ühe-kaheistmeline lennuk.
Halliste malevkond

Halliste malevkond oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond enne 1940. aastat.
Halliste malevkonna pealik oli nooremleitnant Peeter Nõmm, kes mõisteti Sverdlovskis 12. märtsil 1942 surma ja hukati sama aasta 4. mail.