Leo Ascher

Õpingud

Juudi päritolu Viini vihmavarjutöösturi Moritz Ascheri ja Eva Friedenthali poeg. 13-aastaselt komponeeris esimese klaveripala. Isa arvas, et muusika ei toida poega ning suunas ta 18-aastaselt õppima õigusteadust Viini ülikooli, mille lõpetas 1904 õigusteaduste doktori kraadiga. Sama ülikooli juures tegutses konservatoorium, kust sai Robert Fucshi ja Frantz Schmidti juhendamisel komponeerimisteadmisi. Komponeeris õpingute ajal pidevalt laule ja tegeles orkestreerimisega. 1899 avaldas esimese valsi.

Operetihelilooja

Alustas heliloojakarjääri ooperiga "Mamzelle Courgage", mis ei äratanud mingit tähelepanu. 1905 valmis esimene operett "Vergeltsgott" ("Jumal õnnistagu sind"), mis esitati Theater an der Wienis ja sai väga hea vastuvõtu osaliseks ja avas talle operetihelilooja karjääri. 1909/1910 oli Viini kabaree Fledermaus muusikajuht, kuid eelistas olla vabakutseline helilooja. 
1905–1932 komponeeris kümneid tüüpilisi Viini publikule meelepäraseid valssoperetti. Austrias, Saksamaal ja Ungaris olid neist populaarseimad "Hochzeit tanzt Walzer" ("Pulm tantsib valssi"), "Der Soldat der Marie" ("Marie sõdur") ja "Bravo Peggy". Zürichis esitatud "Hochzeit tanzt Walzeri" muudetud versiooni "Hochzeitswalzer" mängitakse saksa keelt kõnelevates maades aeg-ajalt tänapäevalgi. 
1920. aastatel hakkas kirjutama ka laule ja saatemuusikat helifilmidele ja esitamiseks kontsertidel. On komponeerinud ja avaldanud üle 210 laulu. Tema muusika ilmestab tummfilmi "Der Soldat der Marie" (1924), samuti linateoseid "Purpur und Waschblau" ("Violetne ja helesinine", 1931), "Mein Leopold" ("Minu Leopold", 1931) ja eriti menukat "Hoheit tanzt Walzer" (1935).
Eestis pole Ascheri teoseid lavastatud.

Isiklikku

Natside võimuletulekuga Saksamaal 1933. aastal lõppes praktiliselt tema heliloojakarjäär. Lahkus 1938. aastal vahetult enne sakslaste sissetungi Austriasse (anšluss) Prantsusmaale, sealt Inglismaale ning 1939 üle Atlandi Ameerika Ühendriikidesse. Elas New Yorgis. Komponeeris lööklaule ja lastele klaveripalu.
Oli abielus Luise Frankliga. Neil oli üks tütar, kirjanik Franzi Ascher-Nash.
Eestis on lavastatud "Tütarlaps saapapoest" (Vanemuine 1927, Endla 1931, Kannel 1934) ja "Braavo, Peggy" (Ugala, 1935).

Operetid (kõik esmaesitatud Viinis)

Vergeltsgott (1905), Es gibt nur a Kaiserstadt (1907), Die grüne Redoute (1908), Die kleine Manicure (1908), Die arme Lori (1909), Ein Belagerungzustand (1909), Die keusche Susanne (1910), Die Klubbrüder (1910), Die fromme Silvanus (1910), Vindobona, du herrliche Stadt (1910), Rampsenit (1911), Eine fidele Nacht (1911), Hochzeit tanzt Walzer (1911), Der Lockvogel (1912), Die goldene Hanna (1913), Botschafterin Leni (1915), Was tut man nicht Alles aus Liebe (1915), Egon und Seine Frauen (1917), Der Soldat der Marie (1916), Bruder Leichtsinn (1918), Was Mädchen träumen (1919), Der Künstlerpris (1919), Prinzessin Friedl (1920), Zwölf uhr nachts (1921), Baronesschen Sarah (1920), Ein Jahr ohne Liebe (1923), Sonja (1925), Das Amorettenhaus (1926), Ich hab’ dich Lieb (1926), Ninon am Scheideweg (1927), Frühling in Wienerwald (1930), Bei der Wirtin Rosenrot (1931), Bravo Peggy! (1932), Um ein bisschen Liebe (1936), Hochzeitswalzer (Zürich, 1937).