Windows 7

Arendamine

Algselt pidi Windows XP-le (koodnimega Whistler) järgnema operatsioonisüsteemi versioon koodnimega Blackcomb, kuid vahele tuli väiksem redaktsioon koodnimega Longhorn (millest arendati Windows Vista) ning Blackcombi arendus lükkus edasi. 2003. aasta keskpaigaks olid Longhornil teatud funktsioonid, mis algselt olid planeeritud Blackcombile. Pärast kolme viirustest tingitud ootamatut tagasilööki lükkas Microsoft projekti tagaplaanile ning arendama hakati Windows XP ja Windows Server 2003 hoolduspakette (ingl. k Service pack). Longhorni projekt võeti uuesti käsile 2004. aasta augustis.
Blackcomb nimetati ümber 2006. aasta alguses Viennaks ja 2007. aastal sai sellest Windows 7. Aastal 2008 teatati, et Windows 7 jääb ka operatsioonisüsteemi ametlikuks nimeks.
27. detsembril 2008 lekkis BitTorrenti kaudu Internetti Windows 7 beetaversioon. ZDNeti jõudlustesti kohaselt edestas Windows 7 nii Windows XP-d kui ka Windows Vistat mitmes aspektis, nagu näiteks dokumentide laadimine, alglaadimise kiirus ja failide töötlemine. Windows 7 jäi XP-le alla näiteks videotöötluses. 7. jaanuaril 2009 lekkis internetti 64-bitine Windows 7 beetaversioon, mille osad torrentid olid nakatunud viirusega. 2009. aasta CES-il (Consumer Electronics Show) tutvustas Steve Ballmer Windows 7 beetaversiooni (järk 7000), mille tõmbamine ISO-vormingus oli võimalik MSDN (Microsoft Developer Network) ja TechNeti abonentidele.
Beetaversioon anti ametlikult välja 9. jaanuaril 2009 ning Microsoft plaanis algselt, et sel päeval saab tarkvara alla laadida kuni 2,5 miljonit inimest. Operatsioonisüsteemi populaarusest tingitud suure andmevoo tõttu pikendati tähtaega algselt 24. jaanuarini ning hiljem veel 10. veebruarini. Inimestele, kes ei jõudnud allalaadimist 10. veebruariks lõpetada, anti aega kaks lisapäeva. Pärast 12. veebruari jäid pooleliolevad allalaadimised lõpetamata.
30. aprillil 2009 võisid Release Candidate''i (tarkvara, mis pole veel lõppfaasis) 7100 järku kasutama hakata MSDN-i ja TechNeti abonendid ning Connect Programi osalised. 5. mail 2009 sai tarkvara kättesaadavaks kogu avalikkusele, kuigi oli juba varem internetti lekkinud. Microsoft määras Windows 7 avalikustamiseks 22. oktoobri 2009. MSDN-i ja TechNeti kliendid said operatsioonisüsteemi kasutada juba 6. augustil 2009.
Windows 7 RTM (Release To Marketing/Release To Manufacture) oli 7600.16385. järk, mis kompileeriti 13. juulil 2009. See läbis kõik Microsofti-sisesed testid ning kuulutati viimaseks RTM-järguks.

Uued omadused

Windows 7-ga tuli kaasa hulk uusi funktsioone ja edasiarendusi, näiteks puudutus-, kõne- ja käekirjatuvastus, virtuaalsete kõvaketaste tugi, jõudluse suurendamine mitmetuumalistel protsessoritel, alglaadimise kiirendamine, DirectAccess ja kerneli uuendus, uus Windows Media Centeri versioon.
Ümber on kujundatud kalkulaator, millel on nüüd programmeerija- ja statistikarežiim koos ühikute teisendamise võimalusega. Juhtpaneeli (ingl.k Control Panel) on lisatud ekraani kalibreerimine, süsteemi taastamise võimalus, veaotsing, asukoha- ja muud sensorid, süsteemi ikoonid ja vidinad (ingl.k Gadget). Windows Security Center nimetati ümber Windows Action Centeriks (varasemates versioonides Windows Health Center ja Windows Solution Center) ning sinna on kokku pandud nii arvuti turvalisus kui ka hooldamine. Windows 7 toetab ka RAW-vormingus pilte.
Kõige suuremaid visuaalsed muudatusi on läbinud tegumiriba (ingl.k Taskbar). Kiirkäivitusriba (ingl.k Quick Launch toolbar) asemel on nüüd "Superriba", kuhu saab programmide kiirkäivitusikoone "kleepida". Uus tegumiriba lubab ka ikoonide ümbertõstmist. Rea paremal servas on Näita töölauda (ingl.k Show desktop) nupp, mis on osa uuest Aero Peekist Windows 7-l. Hoides kursorit selle nupu kohal, muutuvad kõik lahtiolevad aknad läbipaistvaks ning nähtavale tuleb töölaud. Puutetundlikel ekraanidel on see nupp oluliselt suurem. Vajutades Näita töölauda nupule, minimeeritakse kõik aknad ning teist korda vajutamisel tuuakse aknad jälle tagasi. Lisaks on kasutatav funktsioon Aero Snap, mis suurendab akna automaatselt, kui see lohistada ekraani ülemisse serva. Akende vasakule või paremale serva lohistamine võimaldab erinevaid aknaid omavahel võrrelda. Kui kasutaja liigutab aknaid, mis olid Aero Snapiga ümberpositsioneeritud, siis süsteem taastab automaatselt akende algse kuju. Neid funktsioone saab kasutada ka klaviatuuri kiirklahvidega.
Windows 7 toetab selliseid videorežiime nagu 16-bitine sRGB, 24-bitine sRGB, 30-bitine sRGB, 48-bit scRGB. Samuti on Microsoft paigaldanud parema SSD toe.
Mängud nagu Internet Spades, Internet Backgammon ja Internet Checkers, mis Windows Vistast eemaldati, on Windows 7-s tagasi. Opsüsteemi on kaasatud Internet Explorer 8 ja Windows Media Player 12. Windows 7 Professional, Enterprise ja Ultimate versioonidel on olemas Windows Virtual PC (eelmise nimega Microsoft Virtual PC), mis lubab ühes füüsilises arvutis jooksutada mitut virtuaalset arvutit/keskkonda nagu näiteks Windows XP Mode.
Windows 7 lubab virtuaalseid kõvakettaid (ingl.k VHD – Virtual Hard Disk) kasutada tavaliste andmekandjatena. Alglaadur suudab süsteemi laadida VHD pealt, kuid see on võimalik ainult Enterprise ja Ultimate versioonides. Uus Remote Desktop toetab DirectX 10.

Erinevad versioonid

Windows 7-st on 6 versiooni, millest tavakasutajatel on enamasti Home Premium, Professional või Ultimate. Teised versioonid on kas näiteks arengumaade turgudele või kindlatüübilistele ettevõtetele. Kõik versioonid toetavad 32-bitist (IA-32) arhitektuuri ning peale Windows 7 Starteri ka 64-bitist (x86-64) arhitektuuri. Installimine on kõikidel versioonidel ühesugune, kuid ostetud litsentsist sõltub see, kui palju võimalusi on lubatud kasutada. Litsentsi saab kasutaja soovi korral hiljem mõne teise versiooni omaks ümber vormistada ja versioonikohaste täiendavate funktsioonide kasutuselevõtuks pole vaja operatsioonisüsteemi uuesti installida. Selleks tuleb kasutada Windows Anytime Upgrade'i.