Ando Leps

Elukäik

Ando Leps alustas kooliteed 1943 Rakvere linna I 6-klassilises Koolis. 1950 astus Rakvere I Keskkooli. 1954–1955 õppis Gustav Ernesaksa soovitusel Tallinna ja Tartu Muusikakeskkoolis. Kuna muusikakeskkool ei vabastanud Nõukogude armees teenimisest, siis 1955 lõpetas Rakvere I Keskkooli eksternina. 1955 sai kutse Eesti Raadio Sümfooniaorkestrilt tulla läbirääkimistele tema sobivusele metsasarvede pillirühma kontsertmeistri abi kohale.
Kutsele ta ei vastanud, kuna 1955 õnnestus tal astuda Tartu Riikliku Ülikooli õigus-majandusteaduskond, mille lõpetas 1960 juristi kvalifikatsiooniga. Õigusteaduse kandidaat, 1982, NSV Liidu Siseministeeriumi Akadeemia, Moskva. Väitekiri "Имитационное моделирование социальной обусловленности преступности в крупном регионе". Õigusteaduse doktor, 1992, Tartu Ülikool. Väitekiri "Kuritegevus Eestis (kuritegevuse võrdleva käsitluse teoreetilisi ja praktilisi probleeme)." Täiendanud oma õigusalaseid teadmisi 1994–1995 Erfurdis, Villingen-Schwenningenis, Freiburgis, Oñatis (Hispaania) ja Cambridges. 1999–2006 eraülikooli Akadeemia Nord külalisprofessor, õigusteaduskonna bakalaureuse ja magistrieksamite ning lõputööde kaitsmise komisjoni esimees ning 2008–2010 külalisprofessor. 2000–2011 erakõrgkooli Sotsiaal-Humanitaarinstituudi Kuratooriumi esimees ja õigusteaduskonna lõputööde kaitsmise komisjoni esimees, professor.
Osalenud 2008–2012 välismaise eksperdina Läti Kõrghariduse Kvaliteedi Hindamise Keskuse kutsel Läti kõrgkoolide õigusteaduskondade õppeprogrammide hindamisel. Rahvusvaheliselt tunnustatud õigusteadlane.Tema 75 sünnipäeva tähistamiseks korraldas Eesti Rahvusraamatukogu näituse.
Uurimisalad: kriminoloogia, riigiõigus ja poliitika. Osalenud mitmete seaduseelnõude koostamisel, sh on Eesti Vabariigi põhiseaduse ühe eelnõu autor. Põhjalikult uurinud ja arendanud kuritegevuse võrdlevat käsitlust. Uurinud Eesti, Balti riikide, endise NSV Liidu, Euroopa, erinevate maailmajagude ja kogu maailma kuritegevust. Võttis esimesena kasutusele eri riikide kuritegevuse võrdlemisel raskeima isikuvastase kuriteo: tahtliku tapmise ja elanikkonna vahelise suhtarvu. Avalikustas esimesena NSV Liidu kuritegevuse salastatud andmed.
Kirjutanud poliitilisi artikleid Eesti Vabariigi presidentidest (Konstantin Päts, Lennart Georg Meri, Arnold Rüütel, Toomas Hendrik Ilves).
Töötanud 1960–1995 mitmel ametikohal siseministeeriumi süsteemis: uurijana, vanemuurijana, eriti tähtsate asjade uurijana, staabiohvitserina, uurimisameti peaspetsialistina. Olnud 1980ndate lõpus ja 1990ndate alguses Eesti NSV kuritegevusevastase võitluse büroo liige. 1991 KGB likvideerimise valitsuskomisjoni liige. Ta on 1991.aastal ühe Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu autor. 1992–1994 Eesti Vabariigi põhiseadusest tulenevate seaduste eelnõude ekspertgrupi juhi asetäitja (ekspertgrupi juht prof. Ilmar Rebane). Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riikliku Komisjoni liige, alates selle komisjoni moodustamisest 1992. aastal kuni selle tegevuse lõpetamiseni 2005. aastal (komisjoni esimehed eri aegadel kirjanik Jaan Kross ja prof. Vello Salo). Ta on erinevate riikide rahvusvaheliste sotsioloogia alaste ja õigusteaduslike ajakirjade toimetuskolleegiumite liige. Riigikogu VIII ja IX koosseisu liige aastatel 1995–2003. Tallinna linna Nõmme linnaosa halduskogu liige aastatel 1993–1996, 1999–2002 ja 2006–2013.
Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik Jüri Martin esitas 30. märtsil 2017 õigusteadlase Ando Lepsi Stockholmi kriminoloogia ehk ülemaailmse õigusteaduses antava nn Nobeli teadusauhinna nominendiks 2018. aastal (The Stockholm Prize in Criminology for the 2018). Ando Lepsi soovitajad nominendiks ülesseadmisel on Läti Teaduste Akadeemia asepresident, professor Dr. habil.sc. pol., Dr. iur. Talavs Junzis, Riia Stradinśi Ülikooli õigusteaduskonna dekaan ja Senati esimees, Läti Kriminoloogide Seltsi esimees, professor, Dr. iur. Andrejs Vilks ja Leedu suurima kõrgkooli, Vilniuse Mykolas Romerise Ülikooli professor, Dr iur. Viktoras Justickis, kes kõik on kriminoloogid.

Liikmesus

Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi taasasutajaliige,1988–1994 aseesimees. Eestimaa Rahvarinde konsultatiivnõukogu ja Eestimaa Rahvarinde volikogu I koosseisu liige. Eesti Maarahva Erakonna liige 1994–1998. Eesti Keskerakonna liige alates 1999, juhatuse liige 2000–2002. Praegu Eesti Keskerakonna volikogu ja Nõmme piirkonna juhatuse liige. Euroopa Kriminoloogia Assotsiatsiooni liige. Eesti Rooma Klubi liige. The Academy of Criminal Justice Sciences (USA) liige (1992). Mitmete rahvusvaheliste juriidiliste ajakirjade toimetuskolleegiumite liige. Alates 2002. aastast Balti riikide kuritegevuse ja terrorismivastase foorumi kaasesimees, juhatuse liige (BAAF), nüüd (Baltic Security) kuni tänaseni.

Isiklikku

Ando Lepsi isa oli vandeadvokaat ja poliitik, Riigikogu IV ja V koosseisu liige, üliõpilasena Vabadussõjast osavõtnu August Julius Leps. Ema Julie Leps (neiuna Sahk) oli muusika ja võõrkeelte õpetaja.
Kuid samal ajal on Ando Leps koos oma vandeadvokaadist ja poliitikust isa August Julius Lepsiga (2. jaanuar 1896 Adavere vald, Viljandi maakond – 26. veebruar 1972 Stockholm) Vabadussõjast osavõtnuga, kes lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1923. aastal ja oli Riigikogu IV ja V koosseisu liige, nagu sillaks esimesele ja teisele Eesti Vabariigile.
1959 abiellus Ando Leps stomatoloog Kaie Lepsiga (neiuna Tõnuri), sünd. 09.07.1936. Kaie Lepsi isa Hans Tõnuri, varem Tõnisson (16.08.1905–14.11.1943), oli koolipoisina Vabadussõjas. Sõdis II maailmasõjas vene poolel ning langes vene allikate järgi Velikije Luki all ohvitserina. Teada olevalt keeldus NLKP-sse astumast. Ando ja Kaie Lepsil on lapsed: stomatoloog Anu Klemmer, sünd. 25.12.1960 ja administraator, vägivalla läbi hukkunud Krõõt Margareta Leps (02.01.1974–21.06.2017). Ando Lepsi keemiainsenerist (TTÜ, 1966) vanem vend Olaf Leps (1926-2015), kes oli Wehrmachti mobiliseeritud ja oli läbi käinud Tšehhi põrgust ning sõjavangina Vorkuta vangilaagrist-söekaevandusest eluga pääsenud, oli Rakvere Kaubandusliku Inventari Tehase peainsener ja üle 55 aasta meeskoor Rakvere peadirigent (Rakvere aukodanik, 1998), õde Astrid Pommer (1927) on hariduselt saksa filoloog, dotsent (TÜ, 1952) ja olnud seal õppejõud ning matemaatikust (TÜ, 1956) vend Aaso Leps (1932) oli Tallinna Malekooli õppealajuhataja ja direktor, vastutas Eesti male noortekoondise ettevalmistuse eest.