Turism

Turismi ajalugu

Inimajaloo algusest saati on inimesed eri eesmärkidel maailmas ringi rännanud. Juba antiikajal reisisid ühiskonna rikkamad liikmed küll puhkuse, küll lõbu- või teadmistejanu nimel teistesse piirkondadesse. Vana-Rooma ülikud külastasid Vahemere piirkonna kuurorte Baiaes, Pompeis ja Hierapolises, filosoofid võtsid ette retki Aleksandriasse ja Lähis-Ida iidsetesse templitesse.
Enne rongiliikluse arengut oli tänapäevase turismi eelkäijaks nn Grand Tour 17.–19. sajandil, mil Suurbritannia ja Põhja-Euroopa kõrgklassi haritud noormeeste seas oli levinud käia üleeuroopalisel retkedel. Retked võisid kesta aastaid ja neid nähti ülikoolijärgse haridustee ühe etapina. Reisi eesmärgiks peeti antiik- ja renessansskultuuri pärandite ning Mandri-Euroopa aristokraatlike kommetega tutvumist. Aja jooksul kujunesid välja tüüpilised reisiplaanid, "kohustuslik" oli järgemööda aega veeta Pariisis, Šveitsis ja Itaalia linnades. Oma muljed jäädvustati reisikirjades, mis võisid hiljem saada kodumaal müügihittideks.
Tööstusrevolutsioon tõi endaga kaasa raudteedevõrgu rajamise, mis esimest korda ajaloos võimaldas pikemaid reise ette võtta ka kesk- ja hiljem alamklassi liikmetel. Suurbritannias toimusid muudatused kõige varem. Esimene ametlik reisifirma, Cox & Kings, moodustati 1758. aastal. Reisiagentuuride ja massiturismi pioneeriks oli Thomas Cook, kes 1841. aastal hakkas esimesena korraldama ekskursioone. Osavõtt maksis ühe šillingi, see sisaldas rongipiletit ja sõidu kestel sööki ja muusikat. Cookil olid sõlmitud lepingud rongifirmadega, kes vastutasuks sõitjate leidmise eest maksid talle osa piletite tulust. 1855. aastal korraldas ta esimese ekskursiooni võõrsile, kui viis Pariisi maailmanäituse puhul grupi Leicesterist Calais’sse. Järgmistel aastatel hakkas ta juba üleeuroopalisi reise korraldama.
Maailma esimene kruiisilaev Prinzessin Victoria Luise ehitati Hamburgis 1900. aastal.

Taliturism

Taliturismi arengu hälliks peetakse Sankt Moritzit Šveitsis, kus 1865. aastal jäid mitmed hotellid esmakordselt avatuks ka talvisel perioodil. Taliturismi peamised sihtkohad asuvad mägedes ja põhjapoolkera kõrgematel laiuskraadidel, kus külmemal ajal või aasta läbi esinevad lumi ja jää. Talvine turism on tihti seotud spordiga, populaarsed on mägi- ja murdmaasuusatamine, uisutamine, kelgutamine ning sõit lumelaua ja mootorsaaniga. Mõned kuurordid pakuvad ka võimalust hobusaani ja koerterakendiga sõita. Detsembris kasvab jõuluteemaliste reiside arv Jõuluvana töökodadesse Põhjamaades ja Põhja-Ameerikas. Kliima soojenemisel võib mõnes piirkonnas lumikatte paksus ja kestus hakata vähenema, vähendades turistide arvu ja taliturismiga tegelevate ettevõte sissetulekut.
Eestis asuvad peamised taliturismi sihtkohad Otepää, Haanja ja Karula kõrgustikes ning Ida- ja Lääne-Virumaal. Talviti on enamasti avatud ka jääteed mandri ja saarte vahel.

Meditsiiniturism

Meditsiiniturismi korral lähevad arenenud maade elanikud riikidesse, kus teatud terviseprotseduurid on lähteriigi omadest odavamad või lühema ooteajaga. Selles suhtes erineb meditsiiniline turism olukorrast, kus vähem arenenud piirkondade elanikud reisivad arenenud riikidesse saamaks arstiabi, mis nende kodukohas ei ole kättesaadav. Meditsiinilise turismi peamisteks lähteriikideks on USA, Suurbritannia ja Lääne-Euroopa riigid, sihtriikideks Kesk- ja Lõuna-Ameerika, Ida-Euroopa ning Lõuna- ja Kagu-Aasia maad. Populaarsed on ilukirurgia ja viljakusravi protseduurid ning muud keerukad operatsioonid, näiteks liigese-, südame- ja hambakirurgia. Meditsiiniline turism vähem arenenud riikidesse võib kaasa tuua teatud riske. Patsient võib ebahügieenilistest arstiabi tingimustest nakatuda haigustesse või saada muid tervisetüsistusi, probleeme võib tekkida ka juriidilist laadi. Üheks raviturismi alavormiks on ka spaaturism.

Üritusturism

Üritusturism on reisimine kindla ürituse toimumiskohta ning seejärel osalemine üritusel pealtvaataja, esineja või meeskonna liikme rollis. Seda liigitatakse sageli kultuuriturismi alamliigiks, aga kuna üritusturism ei ole seotud ainult kultuuriüritustega, siis võib seda siduda ka näiteks spordi- ja äriturismiga.

Kultuuri mõju turismile

Kultuur avaldab mõju turismile nii positiivset kui ka negatiivset. Sotsiaalne ja kultuuriline mõju tähendab sellist mõju, mis tekitab kohalike elanike hulgas sotsiaalseid muutusi, infrastruktuuri parandamist ja elustiili muutust.

Positiivne mõju

Selleks et säilitada pärandit, investeeritakse raha turismi suurendamiseks. Samuti täiustatakse infrastruktuuri ja säilitatakse kohalike objekte, mis omakorda on vajalikud hariduse ja vaba aja veetmise jaoks. Korraldatakse kohalike elanike jaoks igasuguseid huvitavaid üritusi. Kohalikud suhtlevad turistidega ja toimub kontakt eri rahvuste vahel.

Negatiivne mõju

Piirkondade ulatusliku liikluse tõttu ei suuda infrastruktuur toime tulla kiire kasvuga, mille tagajärjeks on ülerahvastatus. Turistid võivad häirida kohalike elanike elu ja nende tavasid, tekitades müra, segadust ja rahutust. Samuti võib toimuda kultuuride segunemine ehk kohalikud kopeerivad teise kultuuri tavasid ja toimub mõlema kultuuri eripära ja moraal. Seega selline segunemine võib tuua usulise väärtuste kaotamist.

Kultuuriüritused ja -objektid

Tänapäeval on kunstil suur roll inimeste meelitamises. Euroopa riikides külastatakse muusikale, teatrietendusi, balletti ja ooperit. Muuseumid on kodanike ja turistide jaoks peamised ja kättesaadavamad sihtkohad. Euroopas on seitse muuseumit, millel on väga mõjukas osatähtsus, suurem osa nendest muuseumitest paikneb Pariisis ja Londonis. Viimastel aastakümnetel on Euroopa linnadest saanud loomingulised keskused, näiteks Bilbao, Berliin, Amsterdam, Kopenhaagen. Kultuur mõjutab otseselt linna kinnisvara väärtust, muutudes kultuurilise uuenemise strateegiate peamiseks elemendiks.
Näiteks Eestis saavutab populaarsuse Rotermanni kvartali arhitektuur. Samuti on Kumu kunstimuuseum on väga tihtine valik turistide seas. Eesti teatrikunstis on esile kerkinud teater NO99. Rahvamuusika on teinud läbi teatava taassünni. Näiteks korraldatakse Viljandi pärimusmuusika festivali. Ning muidugi kõige suurem ja tähtsam on laulupidu. Enam kogub tähelepanu eestivene kultuur.

Positiivne mõju

Turism aitab luua uusi töökohti nii otseselt, luues tööd turiste teenindavale personalile, kui ka kaudselt jaemüügi- ja transpordisektoreid kasvatades. Turistide jaoks loodud infrastruktuuri, näiteks kaubanduskeskusi, lõbustusasutusi ja transpordisõlmi, saavad kasutada ka kohalikud. Maapiirkondades võib turism aidata kaasa väikeettevõtete loomisele. Turistidelt laekub kohalikku majandusse makse, mida vähem arenenud piirkondades võib kasutada koolide ja haiglate ehituseks.
Mõõduka mahuga turism aitab kohalikel käsitöövormidel, tavadel ja kultuuriüritustel säilida, kuna elanikud hakkavad teadvustama oma erilisust ja atraktiivsust. Kohalik kultuurimaastik võib isegi rikastuda kokkupuutel teiste maailmavaadetega.
Loodus- ja ökoturism aitavad tõmmata tähelepanu loodusrikkuste kaitse vajadusele, näidates nende väärtust puutumata kujul. Mitmel juhul võib loodusobjektide rahaline väärtus turismi tõmbeallikana ületada selle objekti loodusvarade kasutuselevõtust saadavat tulu.