google/wiki40b huggingface dataset:
Emilio Salgari

Emilio Salgari (21. august 1862 Verona – 25. aprill 1911 Torino) oli itaalia kirjanik.
Antsla kalmistu

Antsla (Metsa)kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Taberlaane külas Antsla vallas Võru maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajati aastatel 1936–1937. Kalmistu on kultuurimälestis.

Kirjeldus

Kalmistu jääb Antsla linnast 1 km kaugusele. Kalmistul asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis on eraldi kultuurimälestis.
Harilik guajaavipuu

Levila

Harilik guajaavipuu on looduslikult levinud Ameerika troopikavöötmes, mis ulatub Brasiiliast kuni Mehhikoni. Lisaks kasvatatakse guajaavipuude erinevaid kultivare Aasia lõuna- ja kaguosas (Indias, Bangladeshis, Tais, Vietnamis, Malaisias, Taiwanis), LAVis, Egiptuses, Austraalias, Kuubas, Puerto Ricos, Hawaii saartel ja mujal.
Tarmo Vaarmets

Tarmo Vaarmets (sündinud 18. mail 1965) on Eesti Joonisfilmi animaator, karikaturist ja luuletaja.
Esimene tunnustus karikatuuri eest tuli Pikri koolinoorte huumorivõistluselt. Vaarmets sai Peep Pedmansoni järel toona teise, järgmisel aastal Marek Strandbergi ees juba esikoha.
Joonistanud karikatuure ajakirjadele Pikker ja Pilkaja ning ajalehele Maaleht.
Paha Värk

Helikandjad

CD-R
"Live IV Keskkoolis 19. märtsil 1991.a." (Fucking Cunt Records, 1998, CD).
Kogumikel:
'Sümpaatsed vennasrahvad' ("25 kuldset lööklaulu" osa 2, Mätta Fond, 1998, MC)
'Kõigi vastu' ("Punk on surn'd IV", Fucking Cunt Records, 1999, CD).

Ajalugu

Paha Värk tekkis T-rulli lagunemisel peale 1989. aasta "Noortemuusa" festivali ja arenes hiljem peale 1991. aasta Kiikla punki stiililt hoopis rajumaks Noisemurderiks.
Karl Velts

Karl Velts (30. november 1917 Petrogradi kubermang Gattšina rajoon – 9. märts 2012 Maardu) oli Eesti Teise Maailmasõja veteranide keskorganisatsiooni juht.
Velts sõdis Punaarmees Talvesõjas. Seejärel ta demobiliseeriti ja töötas Leningradi oblastis piimakombinaadis autojuhina. Kui puhkes Suur Isamaasõda, siis mobiliseeriti ta jälle. Sõja läbis ta autojuhina Leningradi ja Volhovi rindel, tõustes Leningradi rinde ülema autojuhiks. Ta osales Leningradi blokaadi murdmisel ning Pihkva, Petseri ja Riia vabastamisel. Teda autasustati 3 medaliga. 1944 arvati ta reservi ja suunati Ukrainasse raudteid taastama. 1946 demobiliseeriti ta teist korda.
Pärast sõda elas ta Tallinnas. Ta töötas Eesti NSV Ministrite Nõukogu autobaasi direktorina ja valiti Eesti NSV autotransporditöötajate ametiühingukomitee juhatajaks. Seejärel töötas ta kalatööstuse peavalitsuse "Zaprõba" varustusosakonna juhatajana, hiljem tankeri "Kripton" kapteni abina ja Tallinna merekooli juhataja asetäitjana.
Pärast Eesti taasiseseisvumist töötas ta Eesti Veteranide Organisatsioonide Liidu juhataja asetäitjana, alates 2008 juhatajana. Sellesse kuulus 30 piirkondlikku organisatsiooni ja 10 ühendust, mille hulgas polnud Saksamaa poolel sõdinute organisatsioone.
29. detsembril 2007 autasustas Vladimir Putin Karl Veltsi Sõpruse ordeniga suure panuse eest vene kaasmaalaste ühiskondlike organisatsioonide konsolideerimisse Eestis. Velts oli autasustamisele esitatud isikute loendis esimene välismaalane.
Príncipe de Asturias

Príncipe de Asturias (R11) oli Hispaania lennukikandja, Hispaania sõjalaevastiku lipulaev.
See ehitati aastatel 1979–1988 Hispaanias Bazáni laevatehases. Laev lasti vette juba 1982. aastal, kuid mitmete ümberehituste tõttu anti mereväele üle alles 1988. aastal. 2013. aastal kanti laev maha ja müüdi 2017. aastal vanametalliks.
Tavaliselt oli laeval 12 hävituslennukit Harrier ja 12 helikopterit, kuid maksimaalselt mahtus pardale 29 lennukit.

Laeva üldandmed

Pikkus: 196 m
Veeväljasurve: 16 700 t
Kiirus: 27 sõlme
Lumesadu

Teke

Üks väga olulisi tingimusi korraliku lumesaju tekkeks on soodne veepiisakeste ja jääkristallide suhe pilvedes. See on vahemikus 1:1000 – 1:1000000, sobivaim umbes 1:100000 ehk kui ühe jääkristalli kohta tuleb pilves ligikaudu tuhat kuni miljon veepiisakest, on korralik sadu võimalik, sest jääkristallid kasvavad veepiisakeste arvelt.
Lumi tekib pilvedes, kus on piisavalt kondenseerunud veeauru ning temperatuur on alla vee külmumispunkti. Erinevad pilved annavad erinevat lund ja lume liike: kihtsajupilved annavad lauslund, kihtpilved lumeteri (väga külma ilmaga ja mereefekti korral ka lauslund), kihtrünkpilved väga külma ilmaga nõrka ja pigem hootise iseloomuga lund, rünkpilved annavad harva nõrka hooglund ja teralund, rünksajupilved hooglund (tihti läbisegi teralume, lumeterade ja eriti lumekruupidega), kõrgkihtpilved nõrka, harva mõõdukat või tugevat lauslund, kiudkihtpilved väga harva nõrka lauslund.
Mäeküla–Koeru–Kapu maantee

Mäeküla–Koeru–Kapu maantee (registrinumbriga 25) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 95. kilomeetril Mäeküla külas. Tee pikkus on 25,3 km. Tee lõpeb Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 82. kilomeetril Kapu külas. Koeru aleviku tänavatena kannab maantee nimesid Paide tee, Jaani tee, Rakke tee.

Asulad Mäeküla–Koeru–Kapu maanteel

Mäeküla küla, Nurmsi küla, Sargvere küla, Suurpalu küla, Väike-Kareda küla, Kahala küla, Köisi küla, Müüsleri küla, Vao küla, Aruküla küla, Koeru alevik, Kapu küla.
Baltisaksa laenud eesti keeles

Baltisaksa laenud on 16.-18. sajandil ülemsaksa keelest väljakujunenud baltisaksa murdest eesti keelde laenatud sõnatüved. Baltisaksa murde sarnasuse tõttu saksa keelega pole alati võimalik kindlalt otsustada, kas sõna on laenatud ühest või teisest või hoopis paralleelselt mõlemast. Baltisaksa laenude hulka eesti kirjakeeles on hinnatud 38–52 peale.
Baltisaksa laenude näited: aasima, jukerdama, krõll, opman, paburits, redel, sahver, sirel, tengelpung.
Schrödingeri võrrand

Schrödingeri võrrand on kvantmehaanikas võrrand, mis kirjeldab füüsikalise süsteemi kvantoleku muutumist ajas. See on üheks kvantmehaanika keskseks võrrandiks ning kannab Austria füüsiku Erwin Schrödingeri nime, kes selle võrrandi aastal 1926 esmakordselt kirja pani. 
Schrödingeri võrrand leiab rohkem kasutust just mitterelativistlikus kvantmehaanikas. Asjaolu, st selles võrrandis on ajalised ja ruumilised vabadusastmed selgelt eristatud, muudab selle kasutamise relativistlikus kvantmehaanikas üldjuhul ebamugavaks.
Nez Perce'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1864. aastal.
Väike-Ulila mõis

Väike-Ulila mõis (saksa keeles Uhlfeld) oli riigimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.
Lohusuu

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas alevikus 415 inimest. 4. jaanuari 2010 seisuga oli alevikus elukoht registreeritud 452 inimesel. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Lohusuul 317 inimest. Neist 141 (44,5%) olid eestlased.

Ajalugu

Lohusuu jaguneb kaheks: 18. sajandil vene vanausuliste poolt Avijõe idakaldale rajatud Vene-Lohusuuks (Veneküla) ja läänekaldale jäävaks Eesti-Lohusuuks.
Lohusuu on põline kaluriküla, esmamainitud juba 1599. aastal (Jugowiec-Logowiec). 
17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Avijõe suudmes mõlemad kaldad tähistatud nimega Losaſe kyle. 
Lohusuu piirkond kuulus Vaiga muinasmaakonda ja Torma kihelkonda. Keskajal kuulus Lohusuu piirkond Laiuse ordulinnuse võimkonda. 1677. aastal rajati Lohusuusse abikirik, aastatel 1746–1774 oli Lohusuu koguduse pastor Johann Georg Eisen. Lohusuus, kiriku köstri Kristjan Masiku peres sündis väljapaistev rahvavalgustaja, keele- ja kirjamees ja õ-tähe kasutuselevõtja Otto Wilhelm Masing (1763–1832).
Nõukogude ajal kuni 1959. aastani oli Mustvee rajooni koosseisus. Lohusuu alevik moodustati 1977. aastal, kui liideti Lagedi, Lohusuu, Separa, Ülejõe ja Veneküla.
H-sild

H-sild on elektroonikalülitus, mis võimaldab rakendada seadmele või koormisele pinget mõlemas suunas. Selliseid lülitusi kasutatakse robootikas ning paljudes elektriseadmetes, et alalisvoolumootorid mõlemas suunas käima panna.
Inverterid, vahelduvvoolu muundurid, elektriajamid ning muu jõuelektroonika kasutavad kõik mingil moel H-silda.

Üldiselt

H-sillad on olemas integraalskeemidena või kokku pandavad diskreetsetest elektroonikakomponentidest.
Mõiste H-sild tuleneb seadme tavalisest graafilise esituse vormist, kus lülitid on h-kujuliselt mootori ümber asetatud. H-sild koosneb neljast lülitist (transistorist või lülitist, transistori on võimalik juhtida elektriliselt ja lülitit mehaaniliselt). Esimesel joonisel rakendub mootorile positiivne pinge, kui sulgetakse lülitid S1 ja S4, lülitite S3 ja S2 sulgemisel (S1 ja S4 avatult) rakendub mootorile vastassuunaline pinge ning mootor hakkab teisipidi tööle. 
Lülitid S1 ja S2 ei tohi olla kunagi korraga suletud, sest vastasel juhul tekib lühis pinge allika otstel. Sama kehtib ka lülitite S3 ja S4 kohta.
Kasutades väikeseid voolusid, on võimalik mootoreid kontrollida integreeritud komponendiga. Suuremate voolude korral on tarvis kasutusele võtta võimsustransistorid.

Digitaalne juhtimine

Digitaalselt on võimalik H-silda juhtida, kasutades mikrokontrollerit, mille digitaalsed väljundid ühendatakse vastava skeemi külge. Mikrokontrollerit kasutades on võimalik seejärel sulgeda ning avada lülitid digitaalselt. Kasutades pulsilaiusmodulatsiooni, on võimalik lisaks suunale määrata ka mootori pöörlemiskiirust, mis võimaldab veel suurema kontrolli alalisvoolumootori üle ning võimaldab alalisvoolumootorit kasutada mitmeti.

Releed

H-silda saab konstrueerida näiteks releedega. Releed on siiski kogukad ning nendega kaasneb mehaaniline kulumine.

N- ja P-kanali pooljuhid

Pooljuhist valmistatud H-sildades kasutatakse tavaliselt vastandlike polaarsustega seadmeid, nagu näiteks bipolaartransistore või P MOSFET-e, mis on ühendatud kõrge pingega liinile ning NPN-bipolaartransistore või N MOSFET-e, mis on ühendatud madala pingega liinile.
Transistorid on pooljuhtseadmed, millel esineb ka takistus, seetõttu lähevad nad kuumaks, kui voolu kaua juhivad. Seepärast kasutatakse H-sillana valdavalt MOSFET-e, mis on palju efektiivsemad ning ei lähe nii kuumaks.
Suurima kasuteguriga H-silla saab, kui kasutada N MOSFET-i transistore mõlemal liinil. Sellepärast, et N MOSFET-il on vaid kolmandik P MOSFET-i takistusest avatud olekus. Sellega kaasneb ka skeemi keerukus, sest kõrgema pingega liinil olevaid N MOSFET-e on vaja juhtida veel kõrgema pingega. Keerukust on võimalik vältida, kasutades spetsiaalseid mikroskeeme, kus on pinge tõstmine kivi sees ära lahendatud.
Lelle raudteejaam

Lelle raudteejaam on raudteejaam Raplamaal Kehtna vallas Lelles.
Lelles jaguneb raudtee kaheks: üks raudtee (Lelle–Pärnu raudtee) suundub Pärnusse, teine (Tallinna–Viljandi raudteeliin) Viljandisse. Lellele eelneb Keava raudteepeatus (Viljandi kiirrongidel Rapla raudteejaam). Lellele järgneb Käru raudteepeatus.
Lelle jaamas on kaks madalat perrooni. Rong sõidab Balti jaamast Lellesse umbes 1 tund ja 15 minutit.
Jaamas paikneb neli raudteeharu, lisaks tupiktee.
Lelles peatub kaheksa Viljandi rongi (pooled Viljandi ja pooled Tallinna poole) ja kaheksa Türi rongi (pooled Türi ja pooled Tallinna poole). Samuti väljus Lellest Pärnu suunas kaks rongi, samapalju saabus Pärnust Lellesse.

Ajalugu

Lelle jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal Algselt jäi see Vändra kihelkonda Lelle mõisa maadele. 1918. aastal, seoses metsaveoraudtee rajamisega Eidapereni, sai Lellest sõlmjaam.
Jaamas oli 20. sajandi alguses kolm teed ja tupiktee. Lelle ja Keava vahel asus liini algaastatel Ohekatku peatus.
Lelle-Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017 aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70 km raudtee trassile 17 000 000€ raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018. Lelle jaam jäi reisirongide kasutusse ainult Türi, Viljandi ja Tallinna suunal. Pärnu suunal järgnes Lelle jaamale Koogiste raudteepeatus.

Jaamahoone

Lelle jaamahoone valmis aastal 1901, mis ehitati tüüpprojekti järgi nagu ka Olustvere, Võhma, Käru jt jaamahooned. Hoone on Edelaraudtee kasutada.
Castle

Sisu

Sarja peategelased on edukas krimikirjanik Richard Castle ja NYPD 12. jaoskonna mõrvauurija Kate Beckett. Beckett on alguses üsna ärritunud, et peab kirjanikuga koostööd tegema, ja annab oma parima, et viimane enda teelt eest hoida. Varsti ta ikkagi harjub sellega ja avastab, et tema rühmal on Castle'i ideedest mõrvajuurdlustes palju kasu. Edasistel hooaegadel nad armuvad teineteisesse.
Kristjan Jõekalda

Isiklikku

Tema ema Norma Jõekalda (sündinud 1938) töötas Eesti Televisioonis režissöörina ja isa Kaljo Jõekalda (1937–2018) teleoperaatorina. Kristjani ristiisa oli Valdo Pant.
Richard Lugar

Richard Green Lugar (4. aprill 1932 Indianapolis – 28. aprill 2019 Annandale, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Vabariikliku partei liige, Senati liige aastatel 1977–2013.
Yamagata prefektuur

Haldusjaotus

Yamagata prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 13 on suurlinnad (市 shi).
Sindi alevivolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valitud Sindi alevivolinike loend pärast 6 Eesti Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja järgi volikogu liikmeteks valitud isiku kustutamist (RTL 1934, 29):
Carl Wilhelm Rosenkrantz

Carl Wilhelm Rosenkrantz (13. juuni 1876 – 1942 Riia) oli baltisaksa maletaja.
Ta sai 1899. aastal toimunud Balti Maleliidu esimesel mängul (saksa 1. Kongress des Baltischen Schachbundes) teise koha.
Iwawa

Iwawa on saar Rwandas Kivu järves umbes kahe kilomeetri kaugusel Kongo Demokraatliku Vabariigi piirist.
Saare geograafilised koordinaadid on 1° 55′ 57″ S, 29° 8′ 50″ E. Iwawa asub umbes 25 km sadamalinnast Gitesist loodes.
Saar on konksukujuline, liigendatud rannajoonega; selle pikkus põhja-lõunasuunas on umbes 2,5 km ja ida-läänesuunas 1,3 km.
Aastal 2010 rajati saarele noorte rehabiliteerimis- ja kutseõppekeskus, mida on lääneriikides nimetatud vanglaks ja sunnitöölaagriks.
Kütteõlid

Kütteõlid ehk õlikütused (inglise keeles fuel oils) on vedelkütused, mis on enamasti toodetud nafta fraktsioneeriva destillatsiooni teel. Kütteõlisid on võimalik aga toota ka näiteks põlevkiviõlist (põlevkivi kütteõli, põlevkivimasuut). Kütteõlide kaks peamist kategooriat on kerge kütteõli ja raske kütteõli, mis mõlemad omakorda jagunevad mitmesse alaliiki.
Kerged kütteõlid (ehk ahjukütus, inglise keeles light heating oil) on enamasti gaasiõlide hulka kuuluvad naftasaadused. Kerget kütteõli kasutatakse eramute kütteks, tööstuses, põllumajanduses ja laevadel.
Rasked kütteõlid (inglise keeles heavy fuel oils, kõnekeeles kasutatakse tihti ebakorrektset venekeelset laenu masuut) jagunevad tootmisviisi järgi kahte gruppi - destillaatkütused ja jääkõlidest toodetud kütused.  Rasked kütteõlid on ruumitemperatuuril (ca 20 °C) suure viskoossusega vedelikud. Kuna viskoossus on raskete kütteõlide põhiline omadus mis määrab nende kasutuvaldkonna, siis on see ka aluseks nende jaotamisel markideks. Vajaliku viskoossusega raske kütteõli margi saamiseks segatakse erinevaid destillaatkütuseid ja jääkõlidest toodetud kütuseid omavahel, lisades viskoossuse näitaja täpsemaks määratlemiseks tihti ka gaasiõlisid. Raskeid kütteõlisid kasutatakse eeskätt suurtes katlamajades ja laevakütusena.
Padakõrve matkarada

Padakõrve matkarada on Tartu maakonnas Peipsiääre vallas asuv matkarada. Rada on 3,6 km pikk ja tutvustab sipelgate elu.

Raja tutvustus

Raja ümbruses on laanekuklaste asurkond. Rada on varustatud teabetahvlite ja siltide-viitadega. Matkarada asub Padakõrve looduskaitsealal. Rada võib läbida ka sõidukiga.
Sala saar

Sala saar (ka Lõuna-Uhtju saar) on 3,11 hektari suurune saar Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Toolse küla alal Soome lahes, üks Uhtju saartest. Saare rannajoone pikkus on 1,29 kilomeetrit.
Saar asub Kundast 15 kilomeetrit põhja pool. Saar on pikliku kujuga, 2,8 meetrit kõrge ja osalt kaetud rohttaimestikuga.
Saar kuulub Uhtju looduskaitseala koosseisu ja on alates 11. maist 1938 looduskaitse all.
Jaan Rebane (vaimulik)

Jaan Rebane (6. märts 1901 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 22. juuni 1984 Karlstad, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Õppis Pauastvere külakoolis ja Põltsamaa kihelkonnakoolis. Lõpetas Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Õppursõdurina võttis osa Vabadussõjast. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1925–1936. Oli prooviaastal Kambjas, Koerus ja Põltsamaa Niguliste koguduses. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.
Oli 1937–1939 vikaarõpetaja Põltsamaal, 1939–1941 Audru Püha Risti koguduse õpetaja (14. jaanuaril 1940 valiti ta ainsa kandidaadina koguduse õpetajaks, sai 174 poolthäält 185-st) ning 1941–1944 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja.
Lahkus 1944 Rootsi. Oli 1945–1984 eestlaste õpetaja Värmlandis. Oli 1946–1984 Karlstadi koguduse asutaja ja õpetaja.
Karlstadi koguduse õpetajana oli ta 1970. aastatel tegutsenud väliseesti lauluraamatukomisjoni liige.
Justin Gaston

Justin Michael Gaston (sündinud 12. augustil 1988 Pineville'is Louisianas) on USA modell, muusik ja telenäitleja.
Nissi vald (1939)

Nissi vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Riisipere valla maa-alast, välja arvatud Terjatu maakoha maa-ala; senise Laitse valla maa-alast, välja arvatud Laitse asunduse maa-ala kuni Ruila metsandiku kvartaalideni nr. 10 ja 11, viimased kaasa arvatud, Mäe ja Vansi külade ning Vähepereveski nr. A-149 talu maa-alad; senise Keila valla lahusosa – Jõgisoo mõisa järgi olevate heinamaatükkide maa-aladest; senise Varbola valla Rahula küla maa-alast; senise Kloostri valla heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 3262 elanikku, territooriumi suurus 23 850,66 ha.
Esimene vallavanem oli Johannes Ney.
Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid.
Vald kuulus Padise põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
23. oktoobril 1944 arreteeriti Koplimetsa talus Nissi vallas end seal varjanud Sõjavägede Ülemjuhataja Jaan Maide, Rahaminister Hugo Pärtelpoeg ja Eesti Panga pearaamatupidaja Ferdinand End.
Sünkrotronkiirgus

Sünkrotronkiirgus on elektromagnetkiirgus, mida kiirgavad radiaalselt valguse kiirusel liikuvad laetud osakesed, mis kaotavad energiat 
magnetväljas. Selline olukord tekib näiteks, kui sünkrotronides suunatakse laetud osakeste liikumist kasutades magneteid, võnguteid (ingl undulator) või loksuteid (ingl wiggler). Sünkrotronkiirgus tekitatakse tehislikult sünkrotron kiirendites või seda tekib looduslikult kui kiired elektronid liiguvad läbi magnetväljade. Kui osakse on relativistlik, on tegu sünkrotronkiirgusega. Sünkrotronkiirgusel on iseloomulik polarisatsioon ning sünkrotronkiirgusega on võimalik tekitada sagedusi kogu elektromagnetlaine spektri vahemikus. Kui osake aga pole relativistlik, on kiirguseks tsüklotronkiirgus, mis on kontsentreerunud suhteliselt kitsasse lainepikkuste vahemikku.

Sünkrotronkiirgus osakeste kiirendites

Sünkrotronkiirgus võib tekkida osakeste kiirendites nii nuhtlusena, põhjustades soovimatut energia kadu osakeste füüsika kontekstis, kui ka eesmärgipäraselt mitmete laboratoorsete rakenduste tarvis. Elektronid kiirendatakse suurtele kiirustele mitmes järgus, et saavutada lõplik energia, mis on tavaliselt GeV vahemikus. Suures Hardonite Põrgutis prootonid toodavad kiirgust suureneva amplituudi ja sagedusega kiirenedes läbi vaakumi, tekitades fotoelektrone, mis omakorda muutuvad sekundaarelektronideks torude seintes suureneva sagedusega ja tihedusega. Iga prooton võib kaotada 6,7 keV igal tiirul selle nähtuse tõttu.

Sünkrotronkiirgus astronoomias

Sünkrotronkiirgust esineb ka looduslikult, astronoomiliste objektide tekitatuna. Tavaliselt relativistlikud liiguvad elektronid spiraalselt (ja seega muudavad kiirust) läbi magnetvälja.
Pernova Hariduskeskus

Pernova Hariduskeskus (ka Pärnumaa Keskkonnahariduskeskus) on Pärnus asuv huvikool, mis koondab enda alla huvitegevuse loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. Huvikooli alla kuuluvad Loodusmaja, Tehnikamaja ja Motomaja. Lisaks leiab Loodusmajast põneva külastuskeskuse kogu perele.
Pernova Hariduskeskuse ajalugu ulatub aastasse 1948.
2015. aasta suvel sai huvikooli uueks nimeks Pernova Hariduskeskus. Pernova nimi tuleneb Pärnu ajaloolisest nimest Pernau ja ladinakeelsest sõnast nova 'uus'.
Mägara oja

Mägara oja (ka Aluoja, Härjaoja, Sepaoja) on oja Ida-Viru maakonnas, Pühajõe vasakpoolne lisaoja.
Oja on 14 kilomeetri pikkune ja 33 km² valgalaga. Oja voolab läänest itta.
Oja alamjooksul asuvad Aluoja allikad.
Rakvere turuhoone

Rakvere turuhoone on aastatel 1926–1928 insener Ferdinand Adoffi projekti järgi ehitatud hoone Rakveres keskväljaku ääres.
Hoone on iseloomulik 1920. aastate ehituslaadile.
Hoone on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse.
Deemonid (film)

Film arvudes

2012. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 17 494 inimest.
Gallienus

Gallienus (Imperator Caesar Divi Valeriani Publius Licinius Egnatius Gallienus Augustus); sünninimi Publius Licinius Egnatius Gallienus; umbes 218 – september/oktoober 268) oli Vana-Rooma keiser oktoobrist 253 kuni surmani.
Lisanimed: Germanicus maximus (254), Dacicus maximus (257). Tapeti sõdurite poolt.
Amerigo Vespucci

Amerigo Vespucci [am'eerigo vesp'utši] (9. märts 1454 Firenze – 22. veebruar 1512 Sevilla) oli itaalia päritolu kartograaf, kaupmees ja maadeavastaja, kelle järgi on oletatavasti nime saanud Ameerika maailmajagu.
Amerigo sündis rahavahetajate gildi notari kolmanda lapsena. Ta töötas vendade Lorenzo di Piefrancesco de' Medici ja Giovanni de' Medici juures, kes saatsid ta 1491 oma ettevõtte Sevilla osakonda.
Vespucci tegi aastail 1497–1504 Hispaania (toona Aragóni ja Kastiilia) krooni teenistuses olles mitu uurimisretke Ameerikasse. Aastal 1504 kirjutas ta kirjad "Uus maailm" (Lorenzo di Pierfrancesco de' Medicile) ja "Amerigo neli reisi" (Piero Soderinile), mis peatselt trükiti ning levisid Euroopas laialdaselt. Kirjade järgi olevat ta neli korda Ameerikas käinud. Teistes allikates on kinnitus ainult teise ja kolmanda reisi toimumisele, esimene ja neljas on arvatavasti väljamõeldised. On oletatud, et Vespucci valetas teadlikult, et iseenda rolli suurendada; neid kirju on ka teiste kirjutatuiks peetud.
Reisidel jõudis ta 25. lõunalaiuskraadini ning taasavastas tähed α Centauri (Proxima Centauri) ja β Centauri ja Lõunaristi tähtkuju, mida põhjapoolkeral näha pole. (Nende olemasolust teati Vana-Kreekas, kuid keskajal nad Euroopas unustati.)
Vespucci oli nähtavasti esimene eurooplane, kes taipas, et tegu on uue mandriga, mitte Aasiaga, kuhu Christoph Kolumbus arvas end olevat jõudnud. Martin Waldseemüller avaldas 1507 maailmakaardi, millel ta esimesena nimetas äsja avastatud piirkondi Atlandi ookeanist läänes Ameerikaks.
Vespucci ise kasutas oma nime kujul Americus Vespucius. Amerigo on italiseeritud kuju keskladina nimest Emericus. See arvatakse pärinevat saksakeelsest nimest Heinrich, mis omakorda pärineb germaani nimest Haimirich.
Rentei

Rentei oli Venemaa Keisririigi riigikassa osakond Eesti- ja Liivimaal.
Renteid loodi 1863. aastal ja nad allusid kroonupalatitele. Eestis likvideeriti renteid 1922. aastal, nende funktsioonid siirdusid Eesti Panga osakondadele.
Sügavus

Sügavus on mingi objekti põhja kaugus selle pealispinnast; enamasti mõõdetakse sügavust mingis konkreetses punktis.
Teatud mõttes on sügavus kõrguse vastand: kui kõrgust mõõdetakse nulltasandist ülespoole, siis sügavust allapoole. Mõnes kontekstis võivad sügavus ja kõrgus olla ka sünonüümid: vaadi sügavus on sama mis vaadi kõrgus.
Geograafias on oluline veekogude sügavus: veekogu iseloomustavad näiteks selle suurim sügavus ja keskmine sügavus, sama sügavusega punkte veekogu põhjas ühendab aga mõtteline samasügavusjoon. Matemaatikas ja tehnikas käsitletakse sügavust sageli ühe mõõtmena koos pikkuse ja laiusega või neile vastandatult.
Visuaalset võimet tajuda maailma kolmemõõtmelisena nimetatakse sügavustajuks.
Mõnes kontekstis räägitakse sügavusest ka kujundlikult, näiteks kui arvutigraafikas peetakse silmas värvi sügavust või finantsturgude analüüsis turusügavust.
Kommutatiivses ja homoloogilises algebras on sügavus ringide ja moodulite tähtis invariant.
Vahiteenistus (sõjandus)

Vahiteenistus on sõjaväe objektide, isikkoosseisu ja vara valve ning auavaldused selleks määratud vahtkondlaste poolt.