Red Dragon

Ajalugu

2011. aastal uuris SpaceX koostöös NASA-ga võimalust saata Marsile missioon, mis otsiks planeedilt praeguse või kunagise elu jälgi. SpaceX-i Dragonit kasutatakse kaubavedudel ja plaanitav Dragon 2, peaks hakkama teenindama mehitatud lende Rahvusvahelisse Kosmosejaama. Red Dragon peaks tulevikus hakkama teostama lende Marsile, seal retrorakettide abil maanduma ning saama mehitatud missioonide eelkäijaks.

2011. aasta plaan

2011. aastal alustati Red Dragoni projekteerimist ning plaani kohaselt pidi Marsi-missioonidel kasutatama Dragonit, mille diameeter oleks 3,6 meetrit, kaal 6,5 tonni ning kandevõime kuni üks tonn. Mooduli pardal pidi olema ka puur, millega võtta proov meetri sügavuselt Marsi pealispinna alt, kus leidub jäätunud vett. Missiooni maksumus jäänuks alla 400 miljoni dollari ning sellele lisanduks 150-190 miljonit dollarit maksev kanderakett.
NASA rahastatud missiooni korral, oleksid selle eesmärgid olnud järgmised:

2014. aasta plaan

2014. aastal uuriti võimalust saata 2021. aastal Marsile väikese eelarvega missioon, mis tooks Maale NASA jaoks proove Marsi pinnasest. Plaani kohaselt oleks Red Dragoni kapsel varustatud kõige vajalikuga, et koguda Marsi pinnalt proove ehk kasutusele võetaks ka Mars Ascent Vehicle (MAV), millega viidaks proov Marsilt orbiidile ja Earth Return Vehicle (ERV), mis tooks proovi Maale. ERV tooks proovi ainult Maa orbiidile, kus see kohtuks teise missiooniga, mis siseneks Maa atmosfääri. NASA ei rahastanud kumbagi plaani.

2016. aasta plaan

Red Dragoni plaanid olid pikema aja jooksul muutunud, kuid põhiidee säilis: Red Dragoni kapsel saadetakse Marsile, et katsetada mehitamata missiooni raames arendusjärgus tehnoloogiaid. Kanderaketina plaaniti kasutada Falcon Heavy-t ja Dragon 2 kapslit.
Falcon Heavy esmalend on plaanitud 2017. aasta teise poolde ning samal aastal katsetatakse ka Dragon 2-te. Esialgu pidi Red Dragon suunduma Marsile 2018. aastal, kuid veebruaris 2017 teatas SpaceX, et missiooni start lükkub edasi 2020. aastasse.
Esimesel Red Dragoni missioonil plaaniti endiselt katsetada erinevaid tehnoloogiaid ning mingit lasti välja ei kuulutatud. NASA toetas missiooni, pakkudes tehnilist abi ning korraldades sidet. Vastutasuks oleks NASA saanud Marsi atmosfääri sisenemisel, laskumisel ning maandumisel kogutud andmed.

Missiooni tühistamine

2017. aastal teatas SpaceX, et Dragon 2 maandumissüsteemi edasi ei arendata ning kapslile maandumisjalgu ei lisata. Lisaks teatas firma, et suunab oma ressursid ümber suurema laeva arendustöödele. Firma juht, Elon Musk, teatas Twitteris, et Marsil kavatsetakse maanduda teistsugust veel avaldamata maandumissüsteemi ja suuremat kosmoselaeva kasutades, mille projekteerimisel ei võeta eeskujuks Dragonit. Musk kommenteeris hiljem, et Red Dragoni külgedel paiknevad retroraketid ei pruugi olla Marsi maastiku jaoks õige tehnoloogia ja edu tõenäosus on suurem, kui kasutada hoopis langevarje ja arvestades, et tulevikus peaks sama tehnoloogiat kasutama ka mehitatud missioonid, tekivad sellega seoses ka tõsised turvakaalutlused.

Maandumissüsteem

Red Dragon oli projekteeritud selliselt, et see kasutab robustset kuumuskilpi ning võimsaid tõukureid. Kapsli ehituse tõttu oli võimalik, et kapsel saab Marsil maanduda kasutamata langevarju, mille kasutamine nõuaks märkimisväärset ümberehitamist.
Pärast Marsi atmosfääri sisenemist, peaks maandur arvestuste järgi liikuma kiirusega 6 km/s ning kapsli enda õhutakistus võib seda veelgi aeglustada. Edukaks maandumiseks oli oluline, et laskumiskiirus aeglustuks piisavalt, et maandumiseks saaks kasutada SuperDraco retrorakette. Arvestuste kohaselt vajasid kapsli retroraketid 1900 kg kütust, et aeglustada laskumiskiirus edukaks maandumiseks vajaliku 2,4 meetrini sekundis.
Red Dragoni maandumissüsteem oleks võimaldanud kapslil maanduda Marsi kõrgustikel, mida ei saanud teha langevarju kasutades ja maandumine oleks õnnestunud 10 km täpsusega. Võimalikeks maandumispaikades oleksid sobinud Marsi polaaralad või keskosa, kus leidub jäätunud vett.