google/wiki40b huggingface dataset:
Kormoranlased

Süstemaatika

Kormoranlasi on umbes 40 liiki. Peale nende tuntakse fossiilsetena umbes 30 liiki.

Levik

Kormoranlased on levinud väga laialdaselt, kosmopoliitselt. Paras- ja külmvöödet asustavad linnud on rändsed, soojadel aladel elavad liigid ja populatsioonid on paiksed.

Välimus

Kormoranlaste sugukonna lindudel on tüse käävjas keha ja pikk kael. Nokk on keskmise pikkusega, selgelt väljakujunenud konksuga nokatipul. Jalad on kaugele tahapoole nihkunud ja lühikesed, saba on pikk, tiivad lühikesed ja laiad, ümardunud tipuga. Sulestik on valdavalt must ja metalliläikeline, mõnedel liikidel on keha alapool valge. Kormoranlased sulgivad kaks korda aastas, neil on mittetäielik ehk pesitsuseelne, ja täielik sulgimine. Kormoranlaste sulestik pole kuigi tihe ega vettpidav ning seetõttu peavad nad sukeldumisel märgunud sulestikku kaljunukil, kivi või puu otsas kuivatama, tiivad laiali sirutatud. Kormoranlaste lend on sirgjooneline, jõuline ja natuke raskepärane, lennusiluett on ristikujuline. Nägemine on neil terav nii õhus kui vee all. Nahaaluse õhupolstri puudumise ja õhuvaeste luude tõttu istub kormoranlaste keha ujudes sügavasti vees.

Elupaik ja pesitsemine

Kormoranlased elavad mageveeliste siseveekogude kaldaaladel ja ka mererannikutel. Nad on enamasti seltsingulised pesitsejad, rajavad pesad kaljudele, puude otsa, roostikku või tasasele kaldaalale. Pojad kooruvad pimedate ja paljastena, 7–8 nädala vanuselt hakkavad nad lendama.

Toitumine

Kormoranlaste põhitoiduks on kalad, mida nad hangivad sukeldudes. Selges vees teevad nad juba lennul kalaparve asukoha kindlaks. Väljavalitud kala võib kormoran jälitada vee all kümneid meetreid, seejuures sõuavad ta laiade ujulestadaga jalad aerudena ja pikk jäik saba talitleb tüürina. Peale kalade söövad nad ka limuseid, koorikloomi ja kahepaikseid.
Wellsi maakond (Põhja-Dakota)

Wellsi maakond (ingl Wells County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Maakonna geograafilised koordinaadid on 47°58' N, 99°67' W.
Maakonna halduskeskus on Fessenden.
Maakonna pindala on 3344 km², millest 49 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4207. Aastal 2000 oli elanike arv 5102.

Ajalugu

Wellsi maakond moodustati 4. jaanuaril 1873. aastal. Maakond sai nime Jamestowni pankuri Edward Payson Wellsi järgi. Maakonna valitsus organiseeriti 28. augustil 1884. Aastatel 1884–1894 oli maakonna halduskeskus Sykeston, pärast seda on tiitlit kandnud Fessenden.
Kalad

Välimus

Kalade välimust iseloomustab piklik keha ja lõpuste ning paaris- ja paaritute uimede olemasolu. Keha jaguneb peaks (ninamikust tagumise lõpusepiluni), kereks (viimasest lõpusepilust pärakuni) ja sabaks (pärakust keha lõpuni).
Kaladena käsitletakse tavaliselt klasse süstikkalad, sõõrsuud, kõhrkalad, luukalad, vihtuimelised ja kopskalad.

Kalade evolutsioon

Kivistised on näidanud, et kalad on evolutsioneerunud enam kui 500 miljonit aastat.
Kõige primitiivsemateks peetakse pihklaliste (Myxiniformes) seltsi.
Monreale (Sardiinia)

Monreale (ka Campidano di Sanluri) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas, endisaegse Arborea kuningriigi lõunaosas.
Piirkonnas on kümme Lõuna-Sardiinia provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Pabillonis, San Gavino Monreale, Sanluri, Serrenti, Vallermosa ja Villacidro. Monreale piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.
Sardiinia ajaloolised piirkonnad (subregioni) 
Anglona · Barbagia di Belvì ·  Barbagia di Nuoro · Barbagia di Ollolai · Barbagia di Seùlo · Barigadu · Baronie · Campidano di Cagliari · Campidano di Oristano · Gallura · Goceano · Guilcer  · Guspinese · Iglesiente  · Logudoro · Mandrolisai · Marghine · Marmilla · Meilogu · Monreale · Monteacuto · Montiferru · Nurra · Ogliastra · Parteòlla · Planargia · Quirra · Romangia · Sarcidano · Sarrabus-Gerrei · Sassarese · Sulcis · Sulcis-Iglesiente · Trexenta
Luke Hemmings

Luke Hemmings (täisnimi Luke Robert Hemmings; sündinud 16. juulil 1996 Sydneys Austraalias) on ansambli 5 Seconds of Summer laulja.

Lapsepõlv

Ta sündis Liz ja Andrew Hemmingsi lapsena. Tal on vanemad vennad Ben ja Jack. 
Ta õppis koos oma bändikaaslastega Norwesti kristlikus koolis.

Enne kuulsust

2011. aastal pani YouTube'i üles videod, kus ta kaverdas paljude esitajate lugusid.

Isiklikku

Ta oli suhtes Instagrami staari Arzaylea Rodriguezega, nüüd aga on suhtes laulja Sierra Deatoniga. 
Hemmings on 1,93 m pikk.
Gulnara Roll

Gulnara Roll (aastani 1993 Iškuzina, sündinud 30. novembril 1964 Ufaas) on Eesti geograaf ja keskkonnateadlane.

Elulugu

Gulnara Roll on baškiir.
Lõpetas 1987 Ufaas Baškiiri Riikliku Ülikooli majandusgeograafina ja 1991 Peterburi Ülikooli aspirantuuri; geograafiakandidaat (1991, Peterburi Ülikool), väitekirjas "Нефтехимический комплекс Башкирской ССР и экологическая ситуация" käsitles keskkonnaseisundi ja keskkonnapoliitika küsimusi Baškiirias seoses intensiivse naftatööstuse arenguga regioonis. Täiendas end 1991 Kesk-Euroopa Ülikoolis Budapestis ja 1992 Rhode Islandi Browni Ülikoolis USA-s. Oli Peterburi linnaplaneerimise instituudis teadur ja Peterburi Ülikooli geograafia ja geoökoloogia teaduskonnas lektor. Aastast 1994 Peipsi Koostöö Keskuse juhatuse esimees; 1994–2003, 2006 Keskuse projektinõunik. 2003–2005 Brüsselis INTAS-is (rahvusvaheliste assotsiatsioonide teadustöö edendamiseks SRÜ riikidega) projektiametnik, 2003–2005 EPMÜ keskkonnakaitse instituudi vanemteadur, 2006–2007 EMÜ Karl Ernst von Baeri Maja Teadusloo Uurimise Keskuse erakorraline teadur, aastast 2007 TÜ sotsiaalteaduskonna riigiteaduste instituudi erakorraline vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: rahvusvahelise koostöö uurimine veevarude kasutamise ja kaitse alal ning piiriveekogude haldamine, 2005 teaduspoliitika Euroopa Liidus ja SRÜ riikides. Umbes 40 teadustrükist.
Muhukare

Muhukare on Saare maakonda Muhu valda jääv 0,2 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 452 meetrit.
Saar asub 500 meetrit Suurlaiust lõunas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega. Saar kuulub Väikese väina hoiualasse ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on 58° 31′ N, 23° 15′ E.
Guajaana rannikumadalik

Guajaana rannikumadalik on madalik Lõuna-Ameerika kirdeosas Guyana, Suriname ja Prantsuse Guajaana põhjaosas. Paikneb Guajaana mägismaa idaosa jalamil Atlandi ookeani rannikul Orinoco jõe delta ja 4. põhjalaiuskraadi vahel. Madaliku laius ulatub mõnest kilomeetrist kuni 200 km. Selle moodustavad mere- ja alluviaalsetted, kohati esinevad kristalsed kivimid, mis moodustavad kõrgustikke.
Rannad on sirged rannavallidega. Suurte veerohkete jõgede suudmealad on limaanid.
Kliima on lähisekvatoriaalne, palav (kuu keskmised õhutemperatuurid 26 kuni 28°С) ja niiske (aastane sademete hulk kuni 3300 mm).
Madaliku põhja-ja lõunaosas on igihaljad metsad, keskosas savannid, rannikutel sood ja mangroovid.
Poldrites on riisi ja suhkruroo istandused, kasvatatakse ka muu hulgas kakao- ja kohvipuid ning troopilisi puuvilju; tegeldakse kalandusega.
Konguta kool

Konguta kool on kool Tartu maakonnas Elva vallas Annikoru külas.
Kool asutati 1992 Konguta algkoolina.
Kuse-suguelundkond

Kuse-suguelundkond ehk urogenitaalsüsteem (ladina systema urogenitale, apparatus urogenitalis) on paljude selgroogsete loomade elundisüsteem, mis koosneb kahest funktsionaalselt erinevast, kuid embrüoloogiliselt päritolult sarnasest elundisüsteemist: kuseelunditest ja suguelunditest.
Urogenitaalsüsteem on kantud kehtivasse "Nomina Anatomica Veterinariasse".

Inimestel

Kuseelundid on neerud, kusejuha, kusepõis, neeruvaagen ja kusiti (mehekusiti, naisekusiti).
Kuse-suguelundkond ei kuulu kehtivasse anatoomianomenklatuuri "Terminologia Anatomica". "Terminologia Anatomicasse" on kantud kuseelundite süsteem.
TAT-6

TAT-6 (Transatlantic No. 6) oli kuues seitsmest transatlantilisest allvee telefonikaabelsüsteemist. See paigaldati Atlandi ookeani põhja, ulatudes Vendéest Prantsusmaalt kuni South Kingstown linnani Rhode Islandi osariigini. Liinid opereerisid 1976. aastast kuni 1994. aastani.
Jukk Raudsepp

Jukk Raudsepp (1. mai 1927 Tartu – 9. veebruar 2014) oli eesti sporditegelane ja alpinist.
Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud kuuetuhandelise mäe tippu (1960).

Haridus ja töökäik

Raudsepp lõpetas 1945. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi autoteede erialal.
Ta töötas aastatel 1952–1964 Eesti Põllumajandusprojektis vaneminsenerina, 1967–1976 spordiühingu Jõud kesknõukogus spordiehituse vaneminstruktorina ning spordiehitiste ja -inventari osakonna juhatajana, 1976–1987 Metsamajanduse Ministeeriumis konstrueerimisbüroo peainsenerina ning 1987–2000 TPÜ kinnisvaraosakonna insenerina.

Alpinism

Mägironimisega hakkas Raudsepp tegelema Peeter Varepi juhendamisel. 1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. Selle käigus esmavallutati 30. juulil Hillar Kaalu juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. Esmatõusjate seas tõusis tippu ka Jukk Raudsepp. See oli eestlaste esimene kõrgtõus.
Proculus

Proculus oli 1. sajandil elanud Rooma jurist, kelle järgi sai nime prokuliaanide õigusteaduslik koolkond. Ta oli prokuliaanide koolkonna rajaja Marcus Antistius Labeo õpilane. Proculuse järel sai koolkonna juhiks jurist Pegasus.
Proculus kirjutas vähemalt 11 raamatut epistola'id (kirju), vastuseid, küsimusi (quaestiones) ja "Notae ad Posteriores Labeonis".
Proculuse kirjutisi on muuhulgas tsiteeritud keiser Justinianus I käsul valminud kogumikus "Digestid ehk Pandektid".
Rõngu raamatukogu

Rõngu raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Rõngu asulas. Raamatukogu juhataja on Laine Meos.
St. Leonhard in Passeier

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3547 inimest ja valla pindala on 88,4 km².
Naabervaldadeks on Moos in Passeier, Ratschings, Riffian, St. Martin in Passeier, Sarntal ja Schenna.

Frazioni

St. Leonhard in Passeieri vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Walten (Valtina) ja Schweinsteg (Sant'Orsola).

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.83% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,05% itaalia keelt ja 0,12% ladiini keelt.
Eesti-Ma Rahwa Kalender

"Eesti-Ma Rahwa Kalender" oli esimene eestikeelne kalender. Selle andis 1720. aastal välja Tallinna trükkal J. Köhler. Kalendri esimesed 12 aastakäiku ei ole säilinud. Eri ajal on kalendri nimi varieerunud, nt 1845 oli kasutusel nimi "Ma-rahwa Kassuline Kalender ehk Täht-ramat ...".
Puss (ajakiri)

Puss, oli satiirileht, mis ilmus 1906. aastal Peterburis.
Toimetajaks oli Juhan Lilienbach.
Ajakirja trükiti 4000 eksemplari Peterburis H. Bregenfeldi trükikojas.
Väljaanne sisaldas satiirilisi lugusid ja Aleksander Uuritsa ning Aleksander Tassa karikatuure ja illustratsioone. Osaliselt sisaldas samu tekste ja illustratsioone, mis olid ilmunud juba eelnevas satiirilehes "Kirves".
Välja anti vaid 1 number ja see konfiskeeriti tsensori poolt.
Peale ajakirja sulgemist jätkas Juhan Lillebach stiiriajakirjaga Sügise.
Metamorfmaag

Metamorfmaag on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlur või nõid, kes saab oma välimust muuta. Metamorfmaagid on väga haruldased, sest anne ei ole õpitav, vaid pigem päritav. Metamorfmaagid võivad oma välimust muuta laiemas ulatuses kui animaagid, kes suudavad muutuda ainult loomadeks. Metamorfmaagid ei saa muuta oma sugu, see tähendab, et metamorfmaag saab muuta ainult senikaua oma välimust kuni talle ei tule ette soolisi takistusi. Harry Potteri lugudes on kaks metamorfmaagi: Nymphadora Tonks ja ta poeg Teddy Lupin.
Põltsamaa Kunstikool

Põltsamaa Kunstikool on kunstikool Põltsamaal.
Põltsamaa kunstikool asub Põltsamaa linnuse konvendihoone keldris. Kunstikoolis on võimalik õppida joonistamist, maali, kompositsiooni, keraamikat, siidimaali ja erinevaid graafikatehnikaid.

Ajalugu

Põltsamaa Kunstiseltsi asutamise koosolek peeti 1996. aastal. Põltsamaa Kunstikool loodi 2000. aastal erakunstikoolina.
Jonathan Miller

Sir Jonathan Wolfe Miller, CBE (sündinud 21. juulil 1934) on inglise teatri- ja ooperilavastaja, näitleja, televisiooniesineja, humorist, arst (neuroloog) ja polühistor.   
Miller õppis loodusteadusi ja meditsiini Cambridge'i St John's College'is, bakalaureusekraadi (Baccalaureus Chirurgiae) sai 1959. aastal.
Köiemeistrite Torn

Köiemeistrite Torn (rumeenia keeles Turnul Frânghierilor) on Rumeenias Murese maakonnas asuva Sighișoara linna tsitadelli üks üheksast tornist.
Tänapäeval on tegu kiriku surnuaia valvehoonega. See on ainus tsitadelli tornidest, kus on asukad sees. Torni tähtsus peitub selle keldris olevates täidetud laskeavades, mis annavad aimdust sellest, kui kõrged olid kunagi tsitadelli ümbritsenud müürid.
Torn on ruudukujulise põhiplaaniga prisma. Sarnaselt naabruses oleva Kuldseppade Torniga oli tornil oluline roll künka tipu kaitsmisel.
Ukseavajad

Lühirepliigid ukseavajana

Lühirepliikides sisaldub ühelt poolt rääkija seisundi märkamine ja teiselt poolt kuulamiseks valmisoleku väljendamine. Nt kirjeldades rääkija rollis olija mittesõnalisi suhtlusvahendeid ehk kehakeelt (hoiakut, poosi, miimikat), esitatakse kutse jutu jätkamiseks või vestluse alustamiseks. Nt. Sul on täna kurb nägu. Sa näed ärritunud välja. Ma tahaksin teada, mis on lahti. Tahad, räägime?

Ukseavajate kasutamine

Ukseavajaid soovitatakse kasutada kontakti loomisel ja kuulamise alguses, kuulamise käigus, kui rääkija kas kaotab järje või väljendab ebakindlust, ja pausi tekkimisel rääkija julgustamiseks
Kasutades ukseavajaid annate märku, et olete valmis kuulama. Suhtluspartner otsustab, kas ja kuidas ta selle pakkumise vastu võtab .
Lähevere mõis

Lähevere mõis (saksa keeles Lehhewer) oli Päinurme mõisa karjamõis Lähevere külas Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Järva valda.
Arend Metztacken

Arend Metztacken (Metstacken, Metstaken; maetud 25. veebruaril 1650 Tallinnas) oli Eestimaa aadlik ja Palmse mõisnik.
Aastail 1629–1632 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees.
Ta oli Palmse pärushärra ja Käru (al. 1595) mõisniku Diedrich Metztackeni vend ja Käkisalmi maapealiku ning Eestimaa maanõuniku ooberst Reinhold Metztackeni (surnud 1672) onu.
Tubakas (perekond)

Levila

Perekonna levilaks on Põhja- ja Lõuna-Ameerika, Austraalia, Edela-Aafrika ja Vaikse ookeani saared.

Nimi

Tubaka perekond on saanud ladinakeelse nime Nicotiana Jean Nicot' järgi, kes oli Prantsusmaa saadik Portugalis ning saatis 1559. aastal Caterina de' Medicile raviotstarbel tubakataime.

Ajalugu

1556. aastal tõi Andre Thevet tubakataime seemned Brasiiliast Prantsusmaale. 1565. aastal jõudis tubakas Inglismaale, kuid suitsetamine muutus seal populaarseks alles 1570. aastate keskel Sir Walter Raleigh' eeskujul.

Tubakataime saadused eksperimentaalsete ravimitena

Tubaka perekonda kuuluvaid taimi kasutatakse paljudes teadusuuringutes. 
USA-s San Diegos tegutsev farmaatsiaettevõte Mapp Biopharmaceutical Inc. valmistab tubakataimedest Ebola viirushaiguse raviks eksperimentaalravimit Zmapp, mis on kuni lähiajani inimeste peal veel testimata. Zmapp on teadaolevalt valmistatud eritellimusel kasvatatavate tubakataimede muundamise (nakatamine teatud tüüpi valguga) tulemusel, taime kasvades eraldatakse (antikehad) ja lisatakse koos teiste ainetega kandidaatravimi hulka.
Vändra külanõukogu

Vändra külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Vändra vallas. Külanõukogu pindala oli 441 km² (1977).
Östradiool

Östradiool (õieti 17β-östradiool ehk 17-beetaöstradiool) on üks naissuguhormoonide hulka arvatav suguhormoon. See esineb ka meestel ning on inimese östrogeenide seast tähtsaim.
Peale paljunemise ja seksuaalsuse mõjutab östrogeen näiteks ka luu ehitust.
Jaak Jürison

Jaak Jürison (sündinud 6. mail 1931 Tallinnas) on eesti informatsioonisüsteemide teadlane Ameerika Ühendriikides.
Ta sündis aastal 1931 Tallinnas apteekri perekonnas. Ta asus õppima aastal 1938 Tallinna 27. Algkoolis. 
Aastal 1944 põgenes ta emaga Saksamaale, kus lõpetas aastal 1949 Oldenburgi põgenikelaagris eesti gümnaasiumi. Aastal 1949 asus ta koos emaga Ameerika Ühendriikidesse.
Tiiu Speek

Tiiu Speek (sündinud 1958) on Eesti tõlkija.
1986. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli inglise filoloogia erialal, 1995. aastal kaitses USA-s Millsi kolledžis magistrikraadi Ameerika kirjanduse alal. Hiljem on töötanud vabakutselise tõlkija ja keeleõpetajana.
Jaak Valge

Haridus

Valge õppis 1961. aastast Kiviõli I Keskkoolis (lõpetas 1973); 1974–1977 Tartu Riiklikus Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonnas ning 1981. aastast samas ajaloo erialal (lõpetas 1987). Aastal 1992 omandas samas ajaloo erialal magistrikraadi, 2003 kaitses doktoritöö teemal "Eesti Vabariigi majanduse stabiliseerimine 1918–1924" (juhendaja Jüri Ant).

Töökäik

Enne ülikooli astumist töötas Valge mitmel proletaarsel ametikohal. Aastatel 1984–1995 töötas ta Ajaloo Instituudis laborandi ja teadurina, 1995–1999 Eesti Riigiarhiivis nõuniku, osakonnajuhataja ja teadusdirektorina, 1999–2001 Siseministeeriumis välismaalaste osakonna juhatana, 2001–2004 Viljandi maa-arhivaarina, 2004–2008 Viljandi Kultuuriakadeemia nõuniku ja teadusdirektorina. Aastast 1996 on ta töötanud Tartu Ülikooli Ajaloo ja Arheoloogia Instituudis, alates 2004. aastast dotsendina (praegu õpetab globaliseerumise ajalugu, marksismi ajalugu ja ajaloodemograafiat) ning aastast 2005 Tallinna Ülikooli Eesti demograafia keskuse juhtivteadurina.
Jaak Valge peamisteks uurimisteemadeks on algul olnud majandusajalugu. Pärast 2005. aastat on ta keskendunud peamiselt sotsiaal- ja poliitilisele ajaloole. Muu hulgas on ta uurinud Eesti marksistlike intellektuaalide vaadete kujunemist (monograafia Punased I). 
2007. aastal puhkes tuline ja ajakirjanduses palju kajastust leidnud debatt Jaak Valge ja Magnus Ilmjärve vahel, mille põhjuseks olid Ilmjärve teoses "Hääletu alistumine" avaldatud väited Konstantin Pätsi võimalikust koostööst Nõukogude Liiduga 1920. aastate teisel poolel ja 1930. aastate esimesel poolel. Nimelt leidis Valge, et Ilmjärve väited on sobilikud küll meedia tähelepanu võitmiseks, kuid pole allikatruud.
Eesti Vabariigi põhiseadus

Põhiseadus Eesti Vabariigis

Põhiseadust või konstitutsiooni võib mõista nii formaalses kui ka materiaalses tähenduses. Formaalses tähenduses on põhiseadus põhiseadusandja poolt antud riigi kõrgeima õigusjõuga akt, mille muutmine on seadusega võrreldes raskendatud. Materiaalse definitsiooni kohaselt sätestab põhiseadus riigivõimu organisatsiooni ning kõrgeimate riigiorganite ülesanded ja kompetentsid, garanteerib kodanike põhiõigused ja vabadused ning määratleb riigi põhiväärtused ja põhiülesanded.
Samas on põhiseadus ka rahvusliku kogukonna identiteedi ja püüdluste väljenduseks ning märgiks oma ajastu vaimust. Seega ei ole riigi põhiseadus üksnes juriidiline dokument, ta on ka poliitiline ja rahvuslik-kultuuriline dokument.
Põhiseaduse tekkesituatsiooni iseloomustab olukord, kus ühelt poolt on rahval kui suveräänil piiramatu õigus kehtestada mida tahes, ja teiselt poolt kohustus konstitueerida rahulikku kooseksisteerimist võimaldav põhikord, lähtudes — enamasti ajalooliselt — juurdunud tõekspidamistest ja väärtustest.
Kuna põhiseadusandlik võim ei ole ainult ühekordse akti aluseks, vaid kestev jõud, mis võib igal ajal kehtestada uue õiguse, on see tõsiasi ka põhiseadusandja kontrolli mehhanismiks. Kui põhiseadusandja ei pea kinni temal lasuvast kohustusest, on suveräänsel rahval õigus heita tema põhiväärtustele mittevastav põhikord kõrvale ja kehtestada uus neile väärtustele vastav põhikord.
Eesti keeles on termin "põhiseadus" erinevalt paljudest teistest keeltest selgelt normatiivse tähendusega termin. Ta tähendab riigi põhikorda sätestavat seadusandlusakti, põhikirja või põhilist, peamist seadust.
Seevastu võõrsõnalise vastena kasutusel olevat mõistet "konstitutsioon" võib tõlgendada nii normatiivselt kui ka empiiriliselt. Konstitutsioonil normatiivses tähenduses on sama tähendus mis põhiseadusel. Empiiriline dimensioon hõlmab aga kehtiva tegelikkuse, selle, milliseid reegleid riigis tegelikult järgitakse.
Ernst Höfner

Ernst Höfner (1. oktoober 1929 Liebenstein – 24. november 2009 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Ernst Höfner oli pärit töölisperekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta esmalt klaasipuhumist, seejärel kaubandust. Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse astus ta 1948. aastal. Alates 1948. aastast töötas ta raamatupidajana. Aastatel 1949–1950 töötas ta Saksa DV Rahandusministeeriumi pearaamatupidaja ja peareferendina. Aastatel 1952–1955 õppis ta Rahanduse Kõrgkoolis. 1955–1970 oli ta Rahandusministeeriumi osakonnajuhataja. 1962–1965 õppis ta Moskvas NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias. Aastatel 1970–1976 oli ta rahandusministri asetäitja. 1976 aastast kuni 1979. aastani oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei pangandus- ja rahandusosakonna juhataja. 1979–1981 oli ta Saksa DV Plaanikomitee esimene sekretär.
26. juunist 1981 kuni 18. novembrini 1989 oli Ernst Höfner Saksa DV rahandusminister.
Trīsciems

Trīsciems on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 11,319 km². Asub Ķīšezersi kaldal. Asum piirneb läänes Vecdaugava asumitega, lõunas Vecmīlgrāvisega, põhjas aga Vecāķiga. 995 elanikku (2010).
Trīsciems asub üldiselt madalal ja tasasel alal, mis ulatub 2–6 meetrit üle merepinna. Asumi põhjaosas, Vecāķi asumiga piirnevatel metsastel aladel, asuvad aga rannaluited. Neist kõrgeima absoluutseks kõrguseks on 21 meetrit üle merepinna, suhteliseks kõrguseks aga 15 meetrit.
Trīsciems kujunes Ķīšezersi järve ääres asunud Mangaļmuiža mõisa ümber.
Alexander Riesenkampff (1891)

Alexander Riesenkampff (20. veebruar 1891 Rae vald, Harjumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti advokaat.
Ta õppis 1912–1917 Tartu ülikoolis.
1931–1937 vandeadvokaat Haapsalus.
Greene'i maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 13. detsembril 1819. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9 045. Elanikkonnast 81 protsenti on afroameeriklased.
Apple Watch

Riistvara

Apple Watchil on 8 GB sisemälu ja 512 MB muutmälu ja Bluetooth 4 ja Wifi ühendus. Samuti on kellal kõlarid.
Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik

Eesti liblikaliste süstemaatiline nimestik tugineb kataloogile "Eesti liblikad" (Jürivere jt. 2000), järgides seal kasutatud süsteemi. Nimestikule on lisatud mainitud kataloogi ilmumise järel Eestist avastatud uued liigid ja (nende olemasolu korral) liblikate eestikeelsed nimed. (Tähestikulist loendit vt siit.)
Eestis on registreeritud 2388 liblikaliiki (Jürivete, Õunap 2008). 
NB! Allolev nimekiri on veel poolik
Ilukaan

Ilukaan (Hemiclepsis marginata) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Suure ees-iminappaga, lameda kehaga, 2-4 silmaga 15-20 mm pikkune pruun või roheline kaan, seljal on väikesed kollased täpiread. Eestis paiguti elav Ilukaan toitub kalade suus või päraku lähedal ja kahepaiksete kaenla ann või päraku lähedal verest, puhkajal taimede või kivide vahel.
Manfred Buhr

Manfred Buhr(22. veebruar 1927, Kamenz – 22. oktoober 2008, Berliin) oli saksa marksistlik filosoof (Saksa DV), filosoofiaajaloolane ja Saksa DV Teaduste Akadeemia Filosoofia Keskinstituudi juhataja. Esindas ortodoksset marksistlik-leninlikku joont, vastustas ka nonkonformistlikke voolusid marksismis; välismaiste teadlastega tehtava koostöö ja välisreiside eest vastutava funktsionäärina kontrollis Saksa DV filosoofide reisimisvõimalusi.
Alates 1965. aastast toimis Stasi agendina (varjunimi "Rehbein").