google/wiki40b huggingface dataset:
Lincolni maakond (Kentucky)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37° 27′ N, 84° 39′ W
Maakonna halduskeskus on Stanford.
Maakonna pindala on 871 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 742. Aastal 2000 oli elanikke 23 361.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 1. mail 1780. Maakond sai nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Metateooria

Metateooria on filosoofias ja loogikas teooria, mis uurib mingi teise teooria (nimetatakse metateooria objektteooriaks) struktuuri, meetodeid ja omadusi.
Kitsamas mõttes uurib metateooria teaduslikus teoorias kasutatavaid loogikavahendeid.
Vambola (eesnimi)

Vambola on eesti mehenimi.
Vambola on puhtkirjanduslik nimi, mis tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Vambola" (1889) mõjul. Olemasolevail andmeil leidub Vambola eesnimena Tartu kirikuraamatuis juba 1905. aastal. Nime loomisel oli Andres Saalil eeskujuks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeemis "Lembitu" esinev  väepealiku Wamba nimi, samuti ka Walter Scotti ajalooliste romaanide tegelasnimi Vambo. Tuletuseeskuju võiks otsida ka kohanimest Varbola. Algupärastest pseudoajaloolistest mehenimedest on Vambola vanemaid ja juurdunumaid.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vambola 357 mehel. Vambola on Eestis populaarsuselt 318. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Vambola vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,92 ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,08. Vambola on keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus on 64).
Georgi Medvedev

Georgi Medvedev (4. märts 1886 – 19. september 1971 Tallinn) oli vene rahvamuusik ja dirigent.
Nooruses õppis omal käel muusikateooriat ja balalaikamängu. 19-aastaselt alustas tööd dirigendina. 1904. aastal asutas ta Tallinnas vene rahvapilliorkestri. Nõukogude perioodil oli ta Jaan Tombi nimelise Kultuurihoone vene rahvapilliorkestri juht.
Ta dirigeeris vene rahvapilliorkestreid VI üldtantsupeol ja XVI üldlaulupeol.
Ta on maetud Siselinna kalmistule.
Sagedusfilter

Sagedusfilter on elektriahel, elektroonikalülitus või elektrilise sisendi ja väljundiga seade signaalide eristamiseks, läbilaskmiseks või tõkestamiseks sagedusliku tunnuse alusel. Vastavalt sellele on filtri amplituudi-sageduse tunnusjoonel (sageduskarakteristikul) eristatavad pääsuala (passband) ning tõkkeala, ja nende vahel siirdeala.

Liigitus ülekandefunktsiooni järgi

Filtrite jaoks, mis on teostatud elektriahelate või elektroonikalülituste kujul, saab leida nende poolt realiseeritava ülekandefunktsiooni (mis seob lülituse väljundsuurust sisendsuurusega operaatorkujul) ja sellele vastava sageduskarakteristiku kompleksmuutuja polünoomide suhtena. On olemas mitmesuguseid polünoome niisuguse sageduskarakteristiku saamiseks, mis nõutava täpsusega aproksimeerib soovitavat amplituudi-sageduse karakteristikut, s.t on sellele piisavalt lähedane. Selleks kasutatavate polünoomide autorite järgi nimetatakse ka filtritüüpe. Nii tuntakse Butterworthi, Tšebõšovi, Caueri, Besseli ja Gaussi filtreid. (Vene matemaatiku Tšebõšovi nimi esineb eestikeelsetes tekstides ka kujul Tšebõšev, samuti kirjutatakse teistes keeltes nime mitut moodi.)

Passiiv- ja aktiivfiltrid

Sagedusfiltrid koostatakse induktiiv-mahtuvuslikest ehk LC-ahelatest ja ka takistus-mahtuvuslikest ehk RC-ahelatest. Et takistid, induktiivpoolid ja kondensaatorid on passiivsed elektroonikakomponendid, nimetatakse neist koostatud filtreid passiivfiltriteks.
Filtri mõõtmete vähendamiseks kasutatakse sageli RC-ahelaid. Takistites tekkiva signaalikao kompenseerimiseks lisatakse lülitusse aktiivelemendid, milleks on harilikult operatsioonvõimendid. Niisuguseid aktiivfiltreid nimetatakse ka ARC-filtriteks.
LC-aktiivfiltrites võib kogukat induktiivpooli asendada güraator ‒ operatsioonvõimendil põhinev impedantsimuundur.

Filtrite dimesioneerimine

Sagedusfiltrite praktiliseks dimensioneerimiseks on kasutada mitmesuguseid käsiraamatuid, tabeleid ja tarkvarapakette, sealhulgas vabavaralisi programme.
Arvid August Afzelius

Arvid August Afzelius (8. oktoober 1785 Fjällåkra, Broddetorpi kihelkond, Västergötland – 25. september 1871 Enköping) oli esimene rootsi rahvalaulude koguja, samuti tõlkija, ajaloolane ja luuletaja.
Alates 1828. aastast kuni surmani oli ta  Enköpingis pastor.
Koos Erik Gustaf Geijeriga andis ta välja rootsi rahvalaulude kogumiku "Svenska folkvisor från forntiden" (3 köidet, Stockholm 1814–1816). Need ilmusid koos viisiga ja töödeldud kujul. See kogumik innustas rahvalaule koguma ning inspireeris heliloojaid.
Ta tõlkis rootsi keelde Vanema Edda (1818) ja Hervarari saaga ning kirjutas Rootsi ajaloo Karl XII ajani "Swenska folkets sagohäfder", mis ei taotlenud niivõrd ajaloolist tõepära kui rahvalikku pilti ajaloost.
Koos Rasmus Raskiga andis ta välja nii Vanema ku ka Noorema Edda.
Tema luuleteoste seas on rahvalaulu viisile kirjutatud romanss (ballaad) "Näckens polska" (1812). Samuti kirjutas ta kirikulaule, sealhulgas "Dig skall min själ sitt offer bära".
Aastal 1901 andis üks tema tütardest välja tema mälestused ("Minnen").
Ta oli ühingu Götiska Förbundet liige.
Tarneahela läbipaistvus

Tarneahela läbipaistvus (inglise keeles supply chain visibility) on suutlikkus omada ligipääsu logistika ja tarneahelaga seonduvatele asjassepuutuvatele andmetele või infole, sõltumata sellest, millises tarneahela lülis viimased eksisteerivad.

Toiduhindade seire katkemine halvendab tarneahela läbipaistvust:

Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liikmeid teeb murelikuks, et põllumajandus- ja toiduvaldkonda puudutava turuinfo kättesaadavus on viimasel ajal oluliselt halvenenud, mis teeb keerulisemaks turuolukorra analüüsimise ja vajalike otsuste langetamise.
Hotell Euroopa

Hotell Euroopa on Tallinnas aadressil Paadi tänav 5 asuv neljatärnihotell.
Hotelli sisekujunduse tegi Külli Salum, kes tõi esile modernse eestipärasuse, kasutades muu hulgas Eesti päritolu ehitusmaterjale. Näiteks hotelli vastuvõtuala põrand on Saaremaa dolomiidist.
Calhouni maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1854. aastal.
Eesti tähestik

Eesti tähestik on eesti keele ülesmärkimiseks kasutatavate tähtede komplekt. See põhineb ladina tähestikul, mis on kohandatud eesti keelele.
Eesti tähestikus on 27 tähte:
Aa, Bb, Dd, Ee, Ff, Gg, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Mm, Nn, Oo, Pp, Rr, Ss, Šš, Zz, Žž, Tt, Uu, Vv, Õõ, Ää, Öö, Üü.
Cc, Qq, Ww (kaksisvee), Xx ja Yy (üpsilon ehk igrek) on harilikumad võõrtähed, mida kasutatakse ainult võõrnimede, võõrnimetuletiste ja võõrkeelsete sõnade (tsitaatsõnade) kirjutamiseks. Varem, gooti kirja kasutamise ajal, kasutati eesti tähestikus w-d ja v oli võõrtäht, mida kasutati põhiliselt antiikvas ladinakeelsete sõnade kirjutamiseks.
Koos nendega on eesti tähestikus 32 tähte.
Aa, Bb, Cc, Dd, Ee, Ff, Gg, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Mm, Nn, Oo, Pp, Qq, Rr, Ss, Šš, Zz, Žž, Tt, Uu, Vv, Ww, Õõ, Ää, Öö, Üü, Xx, Yy.
Ff (eff), Šš (šaa), Zz (zett) ja Žž (žee) esinevad ainult võõrsõnades ja võõrnimedes.  
Ilma nendeta on eesti tähestikus 23 tähte:
Aa, Bb, Dd, Ee, Gg, Hh, Ii, Jj, Kk, Ll, Mm, Nn, Oo, Pp, Rr, Ss, Tt, Uu, Vv, Õõ, Ää, Öö, Üü.
Eesti Represseeritute Registri Büroo

Eesti Represseeritute Registri Büroo (lühend ERRB) on aastal 1990 Leo Talve eestvõttel asutatud asutus, mis tegeleb 20. sajandi okupatsiooniaegadel represseeritud Eesti isikutega.
ERRB on välja andnud mitmeid nimekirjaraamatuid, nt "Poliitilised arreteerimised Eestis 1940-1988" (I köide, ilmus 1996), "Poliitilised arreteerimised Eestis 1940–1988" (II köide, ilmus 1998).
RWTH Aacheni Ülikool

RWTH Aacheni Ülikool (Rheinisch-Westfälische Technische Hochschule Aachen) on Aachenis asuv tehnikaülikool.
Ülikool on asutatud aastal 1870. See on suurim tehnikaülikool Saksamaal.
Renate Beckmann

Renate Emanuela Alexandra Beckmann (23. mail 1901 Tallinn – surmaaeg ja -koht teadmata) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1917 Peterburis Peetri Koguduse Keskkooli. Aastal 1921 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1926 arsti astme väärilisena cum laude.
Ta töötas algul Tartu Ülikooli farmakoloogia, füsioloogia ja patoloogia instituutides. 1927. aasta veebruaris registreeriti ta arstina Tartus ning ta töötas Tartu Ülikooli närvikliinikus ja hospitaalhaavakliinikus. Aastal 1929 valmis tal doktoriväitekiri teemal "Die Wirkung der Wasserstoffionenkonzentration auf überlebende Venen", mille ta kaitses 19. aprillil 1929 Tartu Ülikooli juures ja omandas dr. med. kraadi. Seejärel asus ta tööle Tartusse eraarstina haavahaiguste erialal. Aastal 1933 siirdus ta Tallinna ja aastal 1936 teatas, et tema erialaks on nüüd sisehaigused, eriti kopsuhaigused.
Ta käis end korduvalt välismaal täiendamas ja oli välismaal ka 1940. aasta juunipöörde ajal. Eestisse tagasi ta ei pöördunud. Tema edaspidise saatuse kohta puuduvad andmed.

Isiklikku

Tema isa Eduard Beckmann oli Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja ja vanglaõpetajate seenior.
Torgu vald (Jämaja kihelkond)

Torgu vald oli vald Jämaja kihelkonnas.
1939. aasta valdade reformi käigus sai Torgu vallast uus Torgu vald, välja arvatud Rahuste küla piirkond, mis läks Salme valla koosseisu.
Vallas on sündinud poliitik Johannes Perens, mälumängur Robert Helde, helilooja ja luuletaja Olev Sau.
Ronald Laarmaa

Ronald Laarmaa (sündinud 20. juulil 1991 Kaalepi külas Albu vallas Järvamaal) on eesti hüdrobioloog ja planktoloog.

Haridus

Ta lõpetas 2010. aastal Parksepa Keskkooli ning asus õppima Eesti Maaülikooli rakendushüdrobioloogia erialale, mille bakalaureuseastme lõpetas 2013. aastal ja  magistriastme 2015. aastal. Magistritöö keskendus Eesti väikejärvede seisundi hindamise metoodika täiustamisele. 2015. aastal jätkas ta õpinguid doktorantuuris, keskendudes proto- ja metazooplanktoni ökoloogilise seisundi indikaatorväärtustele.

Töö

Asus tööle laborandina Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskuses 2014. aastal professor Ingmar Otti väikejärvede töögrupis. Peamised uuringuvaldkonnad olid siseveekogude ainebilansi ja koormustaluvuse hindamine ning loomse hõljumi ehk zooplanktoni ökoloogilise seisundi hindamine. 2015. aastast alates on väikejärvede hüdrobioloogilise seire üks põhitäitjatest.
2017. aastal Viljandi järvest kogutud proovidest tabas koos töörühmaga trematoodi vastsed, kes põhjustasid suplejatele tserkaarset dermatiiti.

Organisatsiooniline tegevus

Alates 2015. aastast liitus Eesti Loodusuurijate Seltsiga ning kuulub järvekomisjoni.

Poliitiline tegevus

Alates 2018. aastast kuulub erakonda Eesti 200. Kandideeris 2019. aastal Riigikogu valimistel Jõgeva- ja Tartumaa valimisringkonnas. Sai 114 häält.
Liocichla bugunorum

Välimus

Liocichla bugunorum on väike (22 cm), peamiselt oliivhalli sulestiku ja musta pealaega vilbaslane. Noka ja silma vahel on oranžkollast, tiibadel on kollased, punased ja valged laigud. Saba on must ja punase tipuga, ning sabaaluse kattesuled on karmiinpunased. Jalad on roosad ja nokk on tüvikuosas must ja tipus valkjas. Linnuvõrguga püüti kinni teinegi, kahvatum isend, kes oli arvatavasti emane. Häält on kirjeldatud flöötivana ja teiste lindude häältest eristuvana.

Levila ja elupaik

Kõik vaatlused on tehtud 2 km kõrgusel põõsaste ja väikeste puudega mäenõlvadel, üks vaatlus tehti vana metsa servas. Jaanuaris on vaadeldud väikeseid salkasid, maikuus on täheldatud paare, kokku hinnanguliselt 14 isendit. Arvatavasti on igal paaril oma territoorium, mida ta pesitsemise ajal kaitseb. Praegu on liiki teada ainult ühes kohas, teda võib aga leiduda mujalgi Arunachal Pradeshis või Bhutanis.
Kuigi ta ei vaja elupaigaks metsa, vaid saab hakkama põõsastikus, peetakse teda ohustatud liigiks, eriti arvestades plaane rajada kiirtee läbi tema ainsa teadaoleva elupaiga.
2016. aastal hindas BirdLife International ta äärmiselt ohustatud liigiks.
ERR Novaator

ERR Novaator (kuni aastani 2015 Novaator) on Tartu Ülikooli ja ERRi teadusportaal. 
2005. aastast Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi e-kuukirjana ilmunud Novaator alustas 2007. aasta aprillis ilmumist ajalehe Äripäev veebiväljaandes teadusuudiste rubriigina. Leht kolis 2009. aastal eraldi saidile novaator.ee ja laiendas kajastatavat teemaderingi.
Alates 2015. aastast on Tartu Ülikooli teadusuudised Eesti Rahvusringhäälingu lehel ja teadusuudiste portaal kannab nime ERR Novaator. 
Novaatori peatoimetajana töötas aastatel 2007–2014 Villu Päärt.
Kondotjeer

Kondotjeer (condottiere) oli 14. sajandi keskpaiga kuni 16. sajandi Itaalias palgasõdurite väeosa juht. Nimetus tuleneb itaaliakeelsest sõnast condotta (leping), mille alusel kondotjeerid asusid oma linna või isanda teenistusse.
Esimesed Itaalia palgasõdurite armeed olid kokku pandud välismaalastest. Üks kõige varasemaid (1303) koosnes lõunas dünastiatevahelistes sõdades võidelnud katalaanidest. 
14. sajandi lõpuks asusid paljud itaallased ise palgaarmeedes teenima ning peagi hakkasid kondotjeerid saavutama arvestatavat võimu. Kõige kaugemale jõudis kondotjeeridest Francesco I Sforza, kes sai 1450. aastal võimule Milanos.
Steve Mandanda

Koondisekarjäär

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Mandanda 27. mail 2008 sõprusmängus Ecuadori vastu.
Ta on kuulunud Prantsusmaa koondisse 2010. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2008., 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Luis Alberto Pérez-Rionda

Luis Alberto Pérez-Rionda (sündinud 16. augustil 1969) on endine Kuuba sprinter.
Ta võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys 4×100 meetri teatejooksus pronksmedali.
Tõnis Peljo

Tõnis Peljo (sündinud 22. augustil 1973) on eesti alpinist.
Ta on üks vähestest eesti mägironijatest, kes on teinud soolotõusu seitsmetuhandelise mäe tippu.

Kõrgalpinism

22. juulil 2010 tegi ta soolotõusu Pamiiris asuva Lenini tippu (7134 m).

Isiklikku

Tema abikaasa on riigiametnik Anu Peljo, kes harrastab ka mägironimist.
Francesco Maria I della Rovere

Francesco Maria I della Rovere (25. märts 1490 Senigallia – 20. oktoober 1538 Pesaro) oli Itaalia kondotjeer ja väejuht, esimene della Rovere soost Urbino ja Sora hertsog.
Ernst Ederberg

Isiklikku

Ta isa oli (Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja) Friedrich Wilhelm Ederberg. Ema Julie Wilhelmine Ederberg (neiupõlves Elens; 1885–1902) oli Saaremaa esimene naisluuletaja. Tema vend Hermann Johannes Ederberg oli Hargla ja Koeru koguduste õpetaja, poolvend Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja.
Kulje vald (Petserimaa)

Kulje vald oli vald Petserimaal; vald jäi Setumaa piiresse. Vald eksisteeris 1920–1939. 1939 moodustati Kulje valla piires uus vald: Kalda vald.
Kaarel Leetberg

Kaarel Leetberg (14. veebruar 1867 Armi mõis, Vihula vald, Virumaa – 2. aprill 1945 Rakvere) oli eesti keeleteadlane.
Aastatel 1879–1881 õppis ta Rakvere algkoolis, 1881–1884 Rakvere kreiskoolis, 1885–1889 Peterburi Annakoolis. 1893. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli võrdleva keeleteaduse alal. Aastatel 1897–1915 oli Peterburis kodukooliõpetaja. Aastatel 1902–1906 oli ta Peterburi Eesti Heategeva Seltsi esimees.
1917. aastast töötas Rakveres eesti keele õpetajana ja 1922–1933 oli Virumaa poeglaste gümnaasiumi direktor. 12. juunil 1938 hävisid tulekahjus Karl Leetbergi raamatukogu ja käsikirjad.
Leetberg avaldas kolm eesti keele alast teost, Balthasar Russowi kroonika tõlke ning raamatu "Kui pikalt on Kalevipoeg rahva luuletus".
Paramecium aurelia

Paljunemine

Paramecium aurelia võib paljuneda nii seksuaalselt, aseksuaalselt (ristpooldumise teel) kui ka rakuühte teel. P. aurelia'l esineb tugev "seksuaalne reaktsioon", mille käigus üksikorganismide rühmad klammerduvad üksteise külge ning eralduvad konjugeeruvate paaridena. Selline paardumine võib kesta kuni 12 tundi, mille jooksul organismid vahetavad väiketuumade kaudu geneetilist materjali. Et rakuühte käigus isendite arv ei kasva, ei ole teadlaste hulgas siiski üksmeelt, kas seda tuleks pidada sigimise vormiks.

Krüptoliigid

Vaatluste käigus avastati Paramecium aurelia olevat krüptoliikide kompleks. Sellesse kuulub 14 esmapilgul üksnes DNA järgi eristuvat krüptoliiki, mis on küll väliselt sarnased, kuid mil on sigimistõke. Sestsaadik on püütud seda kooslust lähemalt uurida, kasutades geneetilist infot.

Endosümbioos

Üks Paramecium aurelia omapäraseid jooni on selle sümbiootiline suhe bakteriaalsete endosümbiontidega. Nendes elab vähemalt kaks rühma gramnegatiivseid baktereid, mil puuduvad mitokondrid ja tuumamembraan, ümbritseb aga kahekordne rakumembraan. Suurem osa endosümbiontidest eritab toksiine, mis on tundlikumatele kingloomadele surmavad, kuid muudavad peremeesorganismi toksiinile resistentseks. Kuna niisuguseid baktereid kandvad kingloomad eritavad oma keskkonda mürke, mis tapavad teisi kingloomi, nimetatakse neid "tapjateks".
Teadusloolistel põhjustel kannavad Paramecium aurelia endosümbiondid mitte tavapärast binominaalset nime, vaid neid tähistatakse kreeka tähtedega (nt kapa, pii, müü ja lambda) nagu geneetilisi tsütoplasmafaktoreid. Et nad on bakterid, ei tähenda siiski, just nagu poleks nad seotud pärilikkusega; endosümbiontide puhul on raske teha selget vahet nakkusel ja pärilikkusel. See on juhtinud teadlaste tähelepanu tõigale, et ka üldtuntud rakuorganellid nagu mitokondrid ja kloroplastid võisid saada alguse vabalt elanud prokarüootidest ning tänapäevalgi võib endosümbioos olla seni arvatust märksa levinum.

Ökoloogia

Vaatamata sellele, et kingloomad on neist märksa pisema röövripslooma Didinium nasutum lemmiktoit, saavutati laboritingimustes nende pikem kooseksisteerimine, kui harvendati nende kokkupuuteid, ehkki keskkond hoiti ühtlasena, tekitamata füüsilisi refuugiume. Röövlooma ja saaklooma arvukused hakkasid kõikuma püsiva amplituudiga.

P. aurelia teadusloos

P. aurelia oli üks kahest kingloomaliigist, kellega tehtud katse põhjal formuleeris vene ökoloog Georgi Gause 1934. aastal Gause reegli: kaks liiki, kel on identne ökoloogiline nišš, ei saa püsivalt koos eksisteerida. Pärmseente pärast konkureerides suretas P. aurelia välja endast märgatavalt suurema P. caudatum'i, demonstreerides, et kaks liiki ei saa püsivalt samas nišis elada, üks neist sureb paratamatult välja ning konkurents on kahjulik ka poolele, kes teisest silmnähtavalt üle on.
Harilik alraun

Botaaniline lühikirjeldus

Harilik alraun on mitmeaastane rohttaim, kes kasvuperioodil moodustab maad ligi hoidva tugeva lehepuhma. Lehed võivad kasvada kuni 30 cm pikkusteks ja 6 cm laiusteks.
Õied on taimel rohekaskollased (Piippo ja Salo, 244:2007) valkjad, kuid mõnel isendil punakad.
Hariliku alrauni vili on ümara kujuga 2–3 cm suurune mari ja see meenutab õuna. (Raal, 548:2010)
Hariliku alrauni juur kasvab erinevatel andmetel 60–100 cm pikkuseks. Juure harunemine võib vaatlejale meenutada inimese kuju.

Kultus- ja nõiataimena

Harilikku alrauni peetakse kõige maagilisemaks taimeks. Alraun on mürgine narkootilise toimega taim, keda seostatakse keskaegse nõiakunstiga, kuna ta mõjuvat igasuguste nõiduste juures.
Usuti, et alrauniga võituna suudavad nõiad lennata, muutuda nähtamatuks või kehastuda kas linnuks või loomaks. (Laansoo, 2011)
Usuti alrauni omaja võimesse äratada armastust, olla terve ja võimekas ning kättesaamatu kurjadele needustele ja vaimudele.(Piippo ja Salo, 245:2007)

Uimastava taimena

Alraun on väga mürgine taim, kelle suurtes kogustes tarvitamine põhjustab haigestumist, deliiriumi või aeglast surma.

Farmakoloogiline toime

Hariliku alrauni taimeosad evivad teda himustavate ja tarbivate inimeste organismides psühhoaktiivseid toimeid.
Psühhoaktiivseid toimeid evivateks taimeosadeks on juured, juurekoor, lehed, viljad.

Alrauni marjad

Alrauni viljad, mida tuntakse ka armastuse õuntena, panevad mehe armuma, aga selleks tuleks õunu sööta 
mehele 20. jaanuari ööl. (Laansoo, 2011)
Mõnede allikate kohaselt evivad alrauni marjad inimorganismis psühhoaktiivseid toimeid.
Vanas Testamendis mainitud lemmelõõma suurendav taim, võis olla alraun.
Vahel on väidetud, et alrauni õuna meenutav vili, võis olla ka Aadama ja Eeva õun. (Piippo ja Salo, 245:2007)

Viljakustaimena

Armumaagias peetakse alrauni kõige tõhusama toimega taimeks.
India rahvameditsiinis on taime peetud armurohuks. (Piippo ja Salo, 244:2007) Alraun on olnud armujookide levinud koostisosa.
Araabia maades kannavad vähenenud seksuaalse jõuga mehed alraunist tehtud keed kui mehelikkust tõstvat amuletina. Naised, kes ootasid järglasteks poega, tarvitasid alrauni.
Alrauni kuivatatud ja pulbriks hõõrutud lehetükike punase või valge veiniga kindlustab kirgliku armuöö.
Fookus Meedia

Fookus Meedia on Eesti kirjastus, mis asutati augustis 2007.
Kirjastuse esimese raamatuna ilmus juunis 2008 Katrin Karisma elulooraamat "Katrin Karisma: minu ilus elu". Kirjastuselt on ilmunud mitu menukit – käsitööraamatutest Jeremy Clarksoni tõlgete ja elulugudeni.
Oktoobrist 2011 annab Fookus Meedia välja kuukirja Tiiu.
Apple TV (tarkvara)

TV (ametlikult Apple TV+ -rakendus või lihtsalt TV-rakendus) on Apple'i meediapleieri rakendus, mis oli algselt kasutusel ainult Apple TV mikrokonsoolis ja iOS-i kasutavates seadmetes. 2019. aastast pakutakse teenust ka Maci arvutis, mitmes nutiteleviisori mudelis, Roku seadmetes ja Amazon Fire TV seadmetes.
Teenus ilmub 1. oktoober 2019 ja maksab $4.99 kuus.
Maa (elektrotehnika)

Maa (inglise  k  earth või ground,  lühend GND) on elektriahela punkt (või ka füüsiline keha), mille potentsiaal  ahela mistahes teise punkti suhtes loetakse kokkuleppeliselt nulliks. Selle punkti suhtes mõõdetakse ahela teiste punktide pingeid.
Elektrivõrgus tähendab ühendamine maaga seadme teatud osade vahetut ühendamist maandusjuhi ja maanduri vahendusel maapinnaga. Nii omandab seadme maandusjuhiga ühendatud osa maa potentsiaali (maandamine).
Elektroonikaseadmetes tähendab maa tavaliselt toiteallika miinusklemmi juures asuvat ja/või sellega ühendatud juhtivat fooliumpinda trükkplaadil. Seda pinda nimetatakse üldjuhiks ja sellega ühendatud juhet üldjuhtmeks; need juhid on ühtlasi tagasijuhtmeks toiteallikasse. Niisugusel üldjuhtmel on tegelikult maa potentsiaal üksnes sel juhul, kui seadme kere on maandatud.
Mootorsõidukite elektriseadmestiku korral on maa tähenduses üldiselt kasutusel termin mass, mis tähendab ühendust kerega, seega ka ühendust šassii ja mootoriga. Massijuhe on üldiselt ühendatud aku negatiivse klemmiga. Massijuhe on ühtlasi toitejuhtmestikus tagasijuhtmeks.
Religioon Armeenias

Religiooni demograafia

Armeenia pindala on ligikaudu 30 000 km², kus elab ligilähedaselt 3 miljonit inimest, kellest umbes 98% on etnilised armeenlased. Nõukogude poliitika tulemusel on Armeenias aktiivseid religiooniaktiviste vähe.
Kuigi erinevad hinnangud teiste religioonide esindajate arvukuse kohta Armeenias varieeruvad palju, on Armeenias lisaks Armeenia Apostliku Kiriku järgijatele veel ka teisi väiksemaid gruppe erinevate religioonide esindajaid: katoliiklasi (180 000), jeziide (40 000), määratlemata "karismaatilisi" kristlasi (22 700), Jehoova tunnistajaid (11 500), Armeenia Evangeelsesse kogukonda kuulujaid (5000), baptiste (2000); mormoone (2000); õigeusulisi (1200); Seitsmenda Päeva Adventistide kogudusse kuulujaid (950); nelipühilisi (700); judaiste (500 kuni 1,000) ja  Baha'i usundi järgijaid (rohkem kui 200). Lisaks tegutseb Armeenias ka uuspaganlik liikumine, kelle järgijad kutsuvad ennast hetanistideks. Pole teada palju on Armeenias ateiste.
Jeziidid on kontsentreerunud peamiselt põllumajandus piirkondadesse ümber Aragatsi mäe, Jerevani linnast edela poole. Armeenia katoliiklased elavad põhiliselt Armeenia põhjapoolsetel aladel, enamik judaistidest, mormoonidest, Baha'i usulistest ja ortodokssetest kristlastest elavad riigi pealinnas Jerevanis. Jerevanis asub samuti ka väike moslemite kogukond. 
Riigis on ka aktiivseid välismissionäre.
Vladimir Pronitšev

Vladimir Jegorovitš Pronitšev (sündinud 1. märtsil 1953 Melitopolis) on Venemaa sõjaväelane, Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Piiriteenistuse juht. Ta on armeekindral.
1986–1989 osales Afganistani sõjas. 1994–1996 oli ta Karjala Vabariigi FSB juht. 1999 määrati FSB direktori asetäitjaks. 2003. aastast töötab FSB Piiriteenistuse ülemana.
Oktoobris 2002 juhtis ta Nord-Osti pantvangikriisi lahendamist, mille käigus hukkus üle 100 tsiviilisiku. Pärast seda sai ta Venemaa kangelase aunimetuse.
2004. aastal juhtis ta Beslani pantvangikriisi lahendamist. Selle käigus hukkus üle 300 tsiviilisiku, neist üle 150 lapse.
2009. aasta juulis tegi töövisiidi Eestisse.