Küpros

Nimetus

Küprose kreekakeelse nime Κύπρος päritolu pole selge. Nime varaseim säilinud vorm on mükeene keeles. Küprose nimi võib tuletuda sumerikeelsest sõnast vase või pronksi kohta. Teiste versioonide alusel võib nimi tuletuda kreekakeelsetest sõnadest küpressi või henna kohta.

Asend

Küpros asub Vahemere idaosas Türgist 71 kilomeetrit lõunas, 105 kilomeetrit Süüriast läänes ja 370 kilomeetrit Egiptusest põhjas. Saar asub Kreekast kagus.
Küprose Vabariik kontrollib alates 1974 Küprose saare lääne ja lõunaosas 5364 km² pindalaga ala. Küprose Vabariigil on 108 kilomeetri pikkune maismaapiir Suurbritanniale kuuluva Dhekelia sõjaväebaasi ja 48 kilomeetri pikkune maismaapiir Akrotiri sõjaväebaasiga.
Saare rannajoone kogupikkus on 648 kilomeetrit. Suuremad vahemaad saarel on idast läände 240 kilomeetrit ja põhjast lõunasse 100 kilomeetrit.

Pinnamood

Küprose saare lääneosa on pinnamoelt mägisem ja idaosa tasasem. Küprose edelaosas Tróodose mäestikus asub saare kõrgeim tipp Olümpose mägi (1953 m). Põhjas asuvad Kyrenia mäed, mille kõrgeim tipp on Kyparissovouno (1024 m). Saare keskosas laiub Mesaoría tasandik.

Veestik

Küprose siseveekogude veehulk väheneb suviti, nii et paljud neist kuivavad täiesti. Riigi suurim veekogu on Limassoli soolajärv (pindala 10,65 km²). Riigi pikim jõgi on 98 kilomeetri pikkune Pedieosi jõgi.

Taimestik

18,7% saarest on kaetud metsadega. 2017 seisuga oli Küprosel registreeritud 1640 kõrgemate taimede taksonit (liiki ja alamliiki), 244 introdutseeritud taksonit, 42 hübriidi ja 84 teadmata staatusega taksonit. 113 taimeliiki on endeemid.

Loomastik

Küprosel on tuvastatud 250 kalaliiki ja 6000 putukaliiki.
Küprosel on tuvastatud 3 liiki kahepaikseid, neist ainsa endeemse liigina Pelophylax cypriensis.
Küprosel leidub 3 liiki kilpkonnalisi, 11 sisalikuliiki ja 8 maoliiki, neist 3 mürkmadu .
Küpros asub rändlindude rändeteel, mida rändlindude massid ületavad kaks korda aastas. Küprosel on kohatud 416 linnuliiki. Saarel pesitsevatest lindudest on endeemsed küprose kivitäks ja küprose põõsalind.
Küprosel on registreeritud 30 liiki imetajaid, neist 19 liiki käsitiivalisi. Saare omapärasemaks imetajaks on mufloni alamliik.

Keskkonnakaitse

Küprose loodust mõjutavad enim kliimasoojenemisest tingitud põuad, ebatõhus maakasutus, invasiivsed võõrliigid, ebaseaduslik jahipidamine ja metsatulekahjud. Küprose Vabariigis asub 30 kaitseala, sealhulgas 10 rahvusparki. Limassoli soolajärv kuulub Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalade hulka. Küpros on rajanud 6 Natura 2000 merekaitseala.
Riigi tõsiseim keskkonnaprobleem on ebatõhus jäätmekäitlus, kuna olmejäätmete hulk kasvas 2011. aastaks 1996. aastaga võrreldes 44,8% 
2016 toodeti riigis 8856,2 tonni kasvuhoonegaase.

Loodusvarad

Antiikajal asusid Küprosel Lähis-Ida tuntumad vasekaevandused. Tänapäeva Küprose loodusvaradeks on vask, kips, puit, marmor, bentoniit ja pigmentmullad; kuid ühtegi neist ei leidu märkimisväärses koguses. Küprose mageveevarud on napid.

Kliima

Kliima on vahemereline – mahedate, niiskete talvede (+10–+13 °C) ja palavate, kuivade suvedega (+26–+35 °C), (juuli - august +40°). Suviti tabavad Küprost põuad, talviti sajab mägedes lund. Põhja-Küprose Türgi Vabariigi alal mõõdeti 1. augustil 2010 +45,6 °C sooja. Madalaim mõõdetud temperatuur riigis on olnud -16 °C külma.

Riigikord

Küprose Vabariik on presidentaalne riik. Riigipea on president, kes on ühtlasi valitsusjuht. Riigipeale kuulub täidesaatev võim. President valitakse ametisse 5-aastaseks ametiajaks rahvahääletusel kahes voorus. Presidendi ametikoht kuulub küprosekreeklastele. Riigis on ka küprosetürklastele kuuluv asepresidendi koht, kuid alates 1974 invasioonist on see vakantne.
Seadusandlikku võimu teostab ühekojaline esindajatekoda, kuhu kuulub 80 liiget, kes valitakse ametisse 5-aastaseks ametiajaks. 56 kohta on määratud küprosekreeklastele ja 24 küprosetürklastele, kuid alates 1974 invasioonist on küprosetürklaste kohad vakantsed.
Küprose viimased parlamendivalimised toimusid 22. mail 2016. Valimiste järel sai esindajatekojas Demokraatlik Kongress 18, Töötava Rahva Edupartei 16, Demokraatlik Partei 9, Sotsiaaldemokraatide koalitsioon 3 ja Kodanikeliit 3 kohta, lisaks pääses parlamenti 2 sõltumatut kandidaati.
Küprose Vabariigi õigussüsteem on moodustatud inglise tavaõiguse ja tsiviilõiguse baasil. Põhiseadus ratifitseeriti 16. augustil 1960.
Küpros on 1. jaanuarist 2004 Euroopa Liidu ja 2008 alates eurotsooni liige.

Rahvastik

2017 lõpus elas Küprose Vabariigis 864 200 elanikku, kellest 421 500 olid mehed ja 442 700 naised. Rohkem inimesi elab Nikosia ringkonnas – 335 900 ja Limassoli ringkonnas – 242 000 elanikku, kõige vähem Famagusta ringkonnas – 47 500 elanikku. 2017 oli Küprose töötuse määr 11,1%, mis on Euroopa Liidus üks kõrgemaid Kreeka, Hispaania ja Itaalia järel.

Keeled

Riigi ametlikud keeled on kreeka ja türgi keel. Laialdaselt kasutatakse ka inglise keelt.

Religioon

Küprosekreeklased on põhiosas kristlased ja kuuluvad Küprose Õigeusu Kiriku koosseisu. Armeenlased kuuluvad Armeenia Apostlikku Kirikusse. 1,2% saare elanikest on katoliiklased (maroniidid), kes kuuluvad Küprose maroniidi peapiiskopkonna alla. 2016 seisuga tegutses Küprosel 8 katoliku ilmikpreestrit ja 4 regulaarvaimulikku. Küprosetürklased on moslemid (sunniidid).

Majandus

Kehtiv rahaühik on alates 2008. aastast euro, enne seda oli käibel nael (CYP). 29. aprillil 2005 liitus Küprose nael vahetuskursimehhanismiga ERM II, mille kohaselt peeti kinni naela keskmise kursi standardsest fluktuatsioonist ± 15%.
Vaatamata Küprose poliitilistele probleemidele on turumajandus teinud alates 1974. aastast saarel märgatavaid edusamme. Majanduslik suunitlus on pöördunud põllumajanduselt teenuste ja kergetööstuse poole. Küpros on ka populaarne turistide seas.
Põhilised impordiartiklid on toormaterjalid, tarbekaubad, transpordivahendid ja kütus. Peamised ekspordiartiklid on rõivad, jalatsid, farmaatsiatooted, tsement, sigaretid, mööbel, vein, kartulid ja tsitrusviljad.

Taristu

Küprose saarel oli 2011 seisuga 20 006 kilomeetrit teid, millest 13 006 kilomeetrit asus Küprose Vabariigi kontrollitaval alal. Sillutatud teede kogupikkus oli 8564 kilomeetrit. Küprose Vabariigi alal asus ka 2277 kilomeetrit kiirteid. Küprosel kehtib vasakpoolne liiklus.
Riigis asub 15 lennuvälja ja 9 helikopteri maandumisplatsi.
Küprose Vabariigi peamised sadamad on Larnaca, Limassol ja Vasilikos.
Riigis asub 108 tammi ja veehoidlat. 1988 rajatud Kourise tamm on Küprose suurim.
Küprosel toimis 20. sajandil raudtee, mis 1952 likvideeriti. Linnades toimib ühistransport.

Riigikaitse

Küprose Vabariigi riigikaitset teostab Küprose Rahvuskaart. Küprosel kehtib ajateenistuskohustus, mille raames kuuluvad kõik 18-50-aastased mehed sõjaväekohuslaste alla. Ajateenistus kestab 14 kuud.
Küprose Rahvuskaard jaguneb relvajõududeks, kodukaitseks ja reservväeks. Relvajõudude koosseisu kuuluvad staap, värbamiskeskus, jalavägi, tankivägi ja suurtükivägi, inseneriüksus, logistikaüksus, meditsiiniüksus.
Siseriiklikku korda tagab Küprose Politseiamet, mida juhib politseiameti juht. Politseiamet jaguneb: väljaõppe valdkonnaks, administratsiooniks, toetuse valdkonnaks ja operatsioonide valdkonnaks. Väljaõppe valdkonna alla kuuluvad politseiakadeemia ja värbamiskeskus. Administratsiooni valdkonna alla kuuluvad IT-osakond, auditi ja inspektsiooni direktoraat, finantsdirektoraat ja Euroopa Liidu politseialase koostöö direktoraat. Toetusvaldkonna alla kuuluvad liikluspolitsei osakond ja tehnoloogia arendamise osakond. Operatsioonide valdkonna alla kuuluvad kuritegevusega võitlemise osakond, kriminalistika osakond ja narkokuritegevusega võitlemise osakond.

Eesti ja Küprose suhted

Küprose Vabariik tunnustas Eesti taasiseseisvumist 12. septembril 1991 ja diplomaatilised suhted sõlmiti 22. jaanuaril 1992  Küprose suursaadik resideerib Soome pealinnas Helsingis, Eesti suursaadik Kreeka pealinnas Ateenas. Eesti ja Küprose vahel on sõlmitud turismialase koostöö lepe, kultuuri- ja hariduskoostöö lepe, samuti kuritegevuse vastu võitlemise kokkulepe.
Küprosel on visiidil käinud president Arnold Rüütel (2004) ning peaministrid Andrus Ansip (2006), Taavi Rõivas (2016) ja Jüri Ratas (2017). Eestit külastas 2004 president Tássos Papadópoulos.
Küpros on Eesti üks suuremaid otseinvesteeringute sihtriike. Peamised investeerimissektorid on veondus ja laondus, finants- ja kindlustustegevus ning hulgi- ja jaekaubandus. Eesti ja Küprose kaubandussuhete eksport moodustas 2017. aastal 41,8 miljonit eurot ja import 14 miljonit eurot. Peamised ekspordiartiklid on kalliskivid, väärismetallid ja mineraalsed tooted, peamised impordiartiklid metallid ja metalltooted.
Veebruaris 2010 toimusid Nikosias ja Paphosel Rudolf Tobiase keelpillikvarteti kontserdid. 2003 oli Tallinnas Niguliste kirikus Küprose sakraalkultuuri tutvustav maalinäitus. 2000 külastas Küprose Aphrodite festivali Rahvusooper Estonia.
Eesti jalgpallikoondis on Küprose jalgpallikoondisega kohtunud 2018. aasta seisuga 8 korda.
Küpros on kujunenud eestlastele üheks olulisemaks turismisihtkohaks. 2011 rahvaloenduse andmetel oli Eestist Küprosele alates 2000 välja rännanud 95 inimest.

Haridus

Küprose Vabariigi kõrgharidussüsteem on 4-astmeline: algharidus, põhiharidus, keskharidus ja kõrgharidus. Riigis on igas kõrgharidusastmes erakoolid ja avalik-õiguslikud koolid. 2015/2016 õppeaastal oli Küprosel õppetööga hõivatud 181 537 isikut.
2015/2016 õppeaastal tegutses riigis 726 lasteaeda, kus oli 30 471 last, kellest 13 530 asus eralasteaedades. Põhiharidust oli võimalik saada 362 koolist ja põhihariduse omandamisega oli seotud 54 292 õpilast, kellest 4690 õppis erakoolis. Riigis tegutses 167 keskkooli, kus õppis 55 711 õpilast, kellest 9926 erakoolis.
Küprose Vabariigis on kõrgharidust võimalik omandada 48 kõrgkoolis. 1989 rajati avalik-õiguslik Küprose ülikool. Riigi teised olulised kõrgkoolid on 2004 rajatud Küprose Tehnikaülikool ja 1961 loodud Küprose Euroopa ülikool.

Kultuur

Küpros kultuuris tuleb eristada küprosekreeklaste ja küprosetürklaste kultuuri. Küprosekreeklaste kultuur kuulub kreeka kultuuriruumi. Lähis-Ida ajaloost tingituna on Küprosel palju vanu arhitektuurimälestisi eriajastutest: hellenismi ajastust, rooma ajast, bütsantsi ajast ja Küprose kuningriigi ajast. Riigis asub arvukalt vanu kloostreid. Paphos kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Igal aastal peetakse Limassoli karnevali.
Küprosel on tähtis koht vanakreeka mütoloogias: Küprosel sündisid Antiik-Kreeka ilujumalanna Aphrodite, vegetatsioonijumal Adonis ja skulptor Pygmalion.
Küproselt pärinesid stoikute filosoofilise koolkonna rajaja Zenon Kitionist ja algkristluse misjonär Barnabas.
Riigi suurim muuseum on Nikosias asuv Küprose muuseum. Küprose rahvusraamatukogu loodi 1927.
Kaasaegse küprose maalikunsti rajajateks on Adamantios Diamantis ja Christopheros Savva. Kaasaja üks tuntumaid kunstnikke on Andreas Efstathiou.
Küprose muusika hõlmab traditsioonilist muusikat, lääne mõjuga klassikalist ja popmuusikat. Küprose muusikat on mõjutanud ka bütsantsi muusika. Küprose esinejad on osalenud Eurovisioonil alates 1981. aastast. Riigi esindaja saavutas parima koha 2018, kui jäädi Iisraeli järel 2. kohale. Popmuusik George Michaeli isa oli päritolult küprosekreeklane. Lääne muusikaedetabelitesse on edukaima bändina jõudnud Monsieur Doumani. Kaasajal on populaarsed Küproselt pärit lauljad Ánna Víssi ja Elefthería Eleftheríou.
Küpros on William Shakespeare'i näidendi "Othello" tegevuspaigaks. Saarel elas mõned aastad kirjanik Lawrence Durrell. Kaasaja üks tuntumaid Küprose luuletajaid on Kyriakos Charalambides.
Küprose Vabariigis tegutses 2011 kokku 30 kino. Küprosel on filmitud 1960 linastunud Otto Premingeri film "Exodus" ja osad John Wayne'i filmi "The Longest Day" võtted. Saarelt on pärit filmitegija Michalis Kakogiannis ("Kreeklane Zorbas".).
Küprose Vabariigi suurim teater asub Nikosias.
Küprose populaarseim spordiala on jalgpall ja riigis tegutseb Küprose jalgpallikoondis. 2012 jõudis jalgpalliklubi APOEL FC Euroopa meistriliigas veerandfinaali. Riigi suurim staadion on 1999 avatud GSP staadion Nikosias, kus on 22 859 istekohta.
Küprose teised populaarsed spordialad on autosport, korvpall ja ragbi. Riigi üks tuntumaid sportlasi on tennisist Márkos Pagdatís.
Küprose Vabariigi sportlased on võistelnud olümpiamängudel alates 1980. aasta suveolümpiamängudest Moskvas. Riigi ainsa olümpiamedali on võitnud Pavlos Kontides meeste laserklassi purjetamises 2012. aasta suveolümpiamängudelt Londonis.