Tapa

Omavalitsuslik staatus

Tapa linna omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
Tapa linna omavalitsuslik staatus lõppes 2005. aastal, kui Tapa linn liitus koos Lehtse valla ja Saksi vallaga Tapa vallaks. Alates 2005. aastast on Tapa vallasisene linn.

Raudteesõlmpunkt

19. sajandi 60. aastatel hakati Venemaa keisririigis intensiivselt raudteid ehitama. Esimeseks Eesti alal ehitatud raudteeks oli Balti Raudtee Seltsi (1907. aastast Balti raudtee) Tallinna–Peterburi raudtee, mille ehitamist alustati 1869. aastal ja lõpetati aasta hiljem. 1875. aastal alustati Tapa–Tartu raudtee harutee ehitamist ja juba järgmisel aastal oli seegi valmis.
1876. aastal ehitati siinsesse põlisesse kuusemetsa esimene maja – Tapa raudteejaama hoone. Sellest sai alguse ka Tapa kui jõudsasti kasvav raudteelaste asula. Kuusemetsast juuritud platsile kerkisid raudteelaste elamud, ehitati hobupostijaam, apteek, kauplused, kõrts, koolid, võõrastemajad, rajati väiketööstused. Sajandivahetusel oli Tapa alevikus pisut alla tuhande elaniku. 19. sajandi lõpus oli Tapa Waldorfi võõrastemaja Peterburi keskklassi "tervise parandamise paik" tänu kosutavale metsaõhule.
1910. aasta paiku lammutati osa Tapa puidust jaamahoonest ja asemele ehitati telliskivihoone, kuhu paigutati einelaud ja ooteruumid. Alles 1980. aastatel seoses Tallinnas avatud Muuga sadama käikulaskmisega rekonstrueeriti jaamahoonet.
1916. aastal ehitati paekivist depoohoone auruvedurite remondiks. 1960. aastatel seda rekonstrueeriti, 1988. aastal anti käiku uus depookorpus. Aastate jooksul kujunes Tapa vagunite remonditsehh Eesti suurimaks kaubavagunite remondiettevõtteks.
AS Operail Tapa depood jaguneb tänapäeval kaheks: veduri- ja vagunidepooks. Veduridepoo tegeleb eri tüüpi vedurite tehnohoolduse ja suuremahuliste remonditöödega, veduri rattapaaride treimise ja C36 tüüpi vedurite rataste formeerimisega. Vagunidepoo tegeleb vagunite depoo- ja kapitaalremondiga, vaguni rattapaaride treimise ja formeerimisega, vagunite värvimise ja muude vagunite remonditöödega. Depood asuvad Tapa linna idaservas 19 ha suurusel territooriumil, kus tootmispinda on 8000 m².

Eesti kaitsevägi (1918–1940)

Pärast Vabadussõda paigutati Tapa mõisa sõjas võidukalt tegutsenud soomusrong Kapten Irv ja soomusrong nr 3 ning 1. augustil 1923 formeeriti nendest 1. soomusrongirügement. 30. novembril 1934 liideti 1. (Tapal) ja 2. (Valgas) rügement üheks Soomusrongirügemendiks, asukohaga Tapal. Rügement paiknes Tapal kuni oma tegevuse lõpetamiseni jaanuaris 1941, kui Nõukogude okupatsioonivõimud Eesti sõjaväe likvideerisid.

Eesti kaitsevägi (alates 1991)

Tapal loodi pärast okupatsioonivägede lahkumist 1994. aastal Eesti kaitseväe suurtükipataljon, pioneeripataljon ja õhutõrjepataljon. Eelmainitud väeosad liideti 2004. aastal kokku Tapa väljaõppekeskuseks, mis omakorda reorganiseeriti 2008. aastal Kirde kaitseringkonna keskuseks (kuni 2014. aastani). Alates 2014. aastast asub Tapal 1. jalaväebrigaadi staap.

Transport

Tapa linn on raudteesõlmpunkt, kus saavad kokku Tallinna–Tapa raudtee, Tapa–Narva raudtee ja Tapa–Tartu raudtee. Tapa linna läbib ka riigi põhimaantee number 5 Pärnu–Rakvere–Sõmeru ning siit saab alguse riigi tugimaantee number 24 Tapa–Loobu.
Tapal peatuvad kõik linna läbivad Elroni idasuuna riigisisesed (Tallinna–Tartu, Tallinna–Narva, Tallinna–Rakvere, Tartu–Tallinna, Narva–Tallinna, Rakvere–Tallinna) reisirongid ja Venemaa Raudteede (RŽD) rahvusvaheline (Tallinna–Peterburi–Moskva, Moskva–Peterburi–Tallinna) reisirong.