Uus-Meremaa

Piir

Uus-Meremaa majandusvöönd (üle nelja miljoni ruutkilomeetri) on riigi maismaa-alast 15 korda suurem.

Pinnamood

Põhjasaar on vähem mägine kui Lõunasaar, kuid vulkaaniline. Põhjasaare idaosas Wellingtoni ja Idaneeme vahel kulgevad kirde-edelasuunalised mäeahelikud Tararua (kõrgeim tipp Mitre, 1570 m), Ruahine (Mangaweka, 1733 m), Raukumara (Hikurangi, 1755 m). Suuremat osa saare keskosast hõlmab vulkaaniline platoo vulkaanide, laavaplatoode ja kraatrijärvedega. Seal paikneb ka saare kõrgeim tipp Mount Ruapehu (2797 m) ning riigi suurim järv Taupo. Saare lääneranniku läheduses on lumemütsiga kaetud kustunud vulkaan Mount Egmont (Taranaki, 2518 m). Saare ida- ja läänerannikul on viljakad tasandikud.
Lõunasaar on saartest suurim. Peaaegu kogu saare ulatuses kulgevad edela-kirde suunas Lõuna-Alpid (Ka Tiriti o te Moana). Selles mäestikus on 18 üle 3000 m kõrgust tippu, neist kõrgeim on Aoraki ehk Mount Cook (3724 m). Mäestikus esineb liustikke, neist pikim (23,5 km) on Tasmani liustik. Mäestik on olnud barjääriks saare ida- ja lääneosa vahel. Saare lõunaosas on pikki sügavaid fjorde ja mägedevahelisi kitsaid orge. Saare idaosas on Canterbury tasandik.
Lõuna-Alpid ja nende tekitatud vihmapilved on satelliidifotol selgelt nähtavad Lõunasaarel.
Vahelduv maastik on populaarne koht televisiooniprogrammide ja filmide tegemiseks, näiteks "Sõrmuste isand" ja "Viimane samurai".

Järved

Põhjasaarel kuumaveeallikate piirkonnas on Taupo järv (616 km²).
Lõunasaarel on mägede vahel kitsaid järvi, millest suuremad on Te Anau, Wakatipu ja Wanaka järv.

Joad

Sutherlandi joastiku kõrgus on 580 m.

Liustikud

Lõunasaarel on suuri liustikke. Ühe serv asetseb 120 m kõrgusel. Pikim liustik Tasmani liustik on 29 km pikkune.

Kliima

Uus-Meremaa kliimat kujundavad läänetuulte kantud sajused madalrõhkkonnad ja Ida-Austraalia hoovuse toodud suhteliselt soojad veed.
Tugeva merelise mõju tõttu on kogu riigis enamjaolt mõõdukas mereline kliima. Temperatuuride vahed on väikesed: õhutemperatuur langeb harva alla 0 °C ega tõuse tihti ka üle 30 °C. Enamikus piirkondades jaotuvad sademed ühtlaselt terve aasta jooksul. Lumesadu esineb Lõunasaarel ja Põhjasaare kõrgemates piirkondades. Ainult kõige põhjapoolsemat piirkonda mõjutavad lähistroopilised kõrgrõhualad, mis kõige kaugemale lõunasse jõuavad jaanuaris-veebruaris.
Kõrged mäeahelikud tingivad kliima erinevusi. Seetõttu on kliima lääne-ida suunal kontrastsem kui põhja-lõuna suunal.
Läänepiirkondades on juuli keskmine õhutemperatuur umbes 10 °C, lõuna ja põhja vahel suurt erinevust ei ole. Tuulealustes idapiirkondades on külmem, näiteks Christchurchis on keskmine temperatuur 5 °C kandis. Kõige soojem kuu on kõikjal veebruar, mil keskmine temperatuur on enamasti 15...20 °C, kõige põhjapoolsemates piirkondades pisut kõrgem.
Aasta keskmine sademete hulk on läänepiirkondades 1000–1500 mm, tuulepealsetel nõlvadel ja nende lähedal isegi üle 2000 mm. Idapiirkondades sajab aastas tavaliselt 600–1000 mm. Linnadest on kõige kuivem Christchurch (640 mm), Aucklandis sajab kaks korda rohkem.

Haldusjaotus

Uus-Meremaa on jaotatud 16 piirkonnaks (region).
2. järgu haldusüksusi on 67, nende seas 12 linna, 53 ringkonda (district) ning eraldi Auckland ja Chathami saared. Aucklandi ja Nelsoni linn ja kolm ringkonda on samal ajal ka piirkonnaõigustes.

Rahvastik

2019. aasta jaanuari seisuga elas Uus-Meremaal 4 932 710 inimest.
2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli 22,9% rahvastikust sündinud välismaal.
Sündimuse üldkordaja oli 2011. aastal 13,68 promilli ja suremuse üldkordaja 7,15 promilli.
86% rahvastikust elab linnades.

Väliskaubandus

Uus-Meremaa suurimad ekspordiartiklid on piimatooted, liha, puit ja puidutooted, kala ning masinad. Uus-Meremaa tähtsaimad ekspordipartnerid on Austraalia 23,36%, USA 9,64%, Hiina 9,21%, Jaapan 7,1%, Suurbritannia 4,21% (2009).
Uus-Meremaa suurimad impordiartiklid on masinad ja varuosad, sõidukid (sealhulgas lennukid), nafta, elektroonika, tekstiilid ning plastid. Uus-Meremaa tähtsaimad impordipartnerid on Austraalia 18,4%, Hiina 15,09%, USA 10,45%, Jaapan 7,24%, Saksamaa 4,16% ja Singapur 4,12% (2009).