Hollandi meedia

Ajalehed

Kõige suurema lugejaskonnaga on tasuline üleriigiline päevaleht De Telegraaf.
Lehtede loetavus Hollandis langeb, kuid on siiski võrreldes teiste Euroopa riikidega üsna kõrge. 2005. aastal trükiti iga 100 majapidamise kohta 55 väljaannet. World Press Trend 2009 andmetel loeb Hollandis ajalehti 69,8% täiskasvanud inimestest (Eestis on näitaja veidi madalam – 67%). Hollandlased kulutasid 2008. aastal lehe lugemiseks 31,2 minutit päevas (eestlased kulutasid päevas European Social Survey 2004–2005 andmetel ajalehe lugemiseks 38,1 minutit). Hollandi lehtede lugejaskonnast on suurim osakaal 45–54-aastastel ja 65-aastastel ning vanematel. Selline jaotumine on igati oodatav, kuna just nendesse täiskasvanute vanuserühmadesse kuuluvaid inimesi on Hollandi rahvastikupüramiidis kõige enam.
Rohkem kui 85%-l Hollandi elanikkonnast on juurdepääs internetile. Skoeps, Hollandi kodanikele mõeldud ajakirjanduse sait, kuhu oli võimalik üles laadida erakordsete sündmuste pilte, videoid jms, lõpetas 2008. aastal tegevuse. 2008. aastal alustati projekti, mille käigus digiteeritakse 8 miljonit ajalehelehekülge.
World Press Trend 2009 andmetel oli 2008. aastal Hollandis 33 ajalehel veebiversioon ning tasuliste päevalehtede loetavus internetis ületas 6 miljoni unikaalse külastaja piiri ühes kuus. 2008. aasta seisuga on ühes kuus kõige rohkem külastajaid De Telegraafi (3 262 000) ja Algemeen Dagbladi (2 075 000) veebiversioonidel.
Hollandis on mitmeid üleriigilisi lehti. Nendest viis on keskendunud peamiselt Amsterdamile (De Telegraaf, De Volkskrant, Trouw) ja Rotterdamile (Algemeen Dagblad, NRC Handelsblad)

De Telegraafi

peetakse populaarseks ajaleheks. Sellele on omased suured pealkirjad ja lehes on kasutatud rohkelt värve. Võrreldes kvaliteetlehtedega pannakse rohkem rõhku kuritegevuse ja meelelahutuse kajastamisele, kuid tegemist ei ole siiski tabloidiga. De Telegraaf on parempoolse suunitlusega. Lehte annab välja Telegraaf Media Groep, väljaande trükiarv on 670 000 ja lugejaskonna suurus 2,25 miljonit.

De Volkskrant

on poliitiliselt pigem vasakpoolse suunitlusega ja seda peetakse kvaliteetleheks. Lehe peakontor asub Amsterdamis ja alates 2009. aastast on selle väljaandjaks belglastele kuuluv De Persgroep N.V. World Press Trends 2009 andmetel on ajalehe trükiarv 264 000 ning lugejaid 0,8 miljonit.

Trouw

on alates 2004. aastast tabloidiformaadis kvaliteetleht, mida iseloomustab pigem vasakpoolne poliitiline suunitlus. Lehe nimi tähendab tõlkes truudust ja lojaalsust. 2005. aastal esineti väitega, mille kohaselt kavatseb Trouw jääda ajaleheks, mille juured on kristlikus traditsioonis. Lehe väljaandjaks on De Persgroep.

Algemeen Dagblad

kuulub samuti nn populaarsete ajalehtede hulka. Poliitilise suunitluse poolest peetakse seda parempoolseks leheks. Ajalehe omanikuks on AD NieuwsMedia. Lehe trükiarv on 466 000 ja lugejaskonna suurus 1,5 miljonit inimest.

Ajakirjad

Hollandis on vähemalt 8000 ajakirja. Ajakirjad jagatakse üldiselt kaheks: teadus- ja erialaajakirjad ning laiale üldsusele mõeldud populaarsed väljaanded. Elsevier on üks maailma juhtivaid teadusajakirjade väljaandjaid ja selle peakontor asub Amsterdamis.
Naisteajakirjade trükiarv on kokku umbes 1,3 miljonit nädalas. Naisteajakirjade Libelle ja Margrieti trükiarv on kokku 900 000, meelelahutuslike ajakirjade, mille keskmes on kuulsused ja klatš, trükiarv on umbes 540 000. Hollandis antakse välja ka mitmeid rahvusvahelisi ajakirju nagu Marie Claire ja Cosmopolitan. Meesteajakirjadest on populaarseim Top Gear. Valdkondi, millele nn laiale üldsusele mõeldud ajakirjades keskendutakse, on väga palju: äri, elustiil, tervis, hobid, ilu, fotograafia, kunst jne. Populaarsete ajakirjade peamiseks väljaandjaks on Sanoma.

Raadio

Hollandi raadiokanalite populaarsus on aastatega märgatavalt kahanenud. Uus meedia ja internet on saanud hollandi meediaauditooriumi eelistusteks ning raadio on jäänud tagaplaanile. The Dutch Time Use Survey leidis, et 1975. aastal kuulas üle 12-aastane auditoorium nädalas 2,2 tundi raadiot, kuid 2005. aastaks oli see vähenenud vaid poolele tunnile.
Hollandi avalik-õiguslikud raadiokanalid on suunatud väga erinevatele auditooriumidele.

Televisioon

Hollandis on telemaastik jaotatud peamiselt kolme firma vahel: Nederlandse Publieke Omroep (Hollandi Rahvusringhääling), RTL Nederland Group ja ProSiebenSat, 1 Media. Esimene telekanal Nederland 1 alustas tööd 1951. aastal.
1930. aastate keskpaigas kujunes Hollandi meedias välja haruldane süsteem. Raadiosaateid andsid eetrisse erinevad organisatsioonid (sotsialistid, katoliiklased jne), mis rentisid eetriaega. See süsteem kandus üle ka televisiooni 1950ndate keskpaigas. Saateid annavad eetrisse iseseisvad organisatsioonid, kelle tegevusse valitsus ei saa sekkuda.
1989. aastal hakkas tööle esimene kommertstelejaam RTL Veronica (hiljem RTL 4), mis asus Luxembourgis, sest kuni 1992. aastani oli Hollandis eraettevõtjatel keelatud telemaastikul tegutsemine. Pärast seadusemuudatust sai kommertskanalite tootmine võimalikuks nii Hollandi kui ka välismaiste firmade jaoks ning RTL Veronicale järgnes üsna pea ka RTL5.
2006. aasta detsembris lülitati Hollandis välja analoogtelevisioon, mis asendus digitaaltelevisiooniga. Digitaaltelevisioon levib Hollandis peamiselt kolmel viisil: kaabli, satelliidi ja antenni (raadiolainetega) kaudu. Kuna Hollandi vaatajad kasutavad televisioonisignaali saamiseks erinevat seadistust ning eri seadmed pakuvad erinevaid kanaleid, on Hollandi vaatajaskond killustunud. Ligikaudu 80% kasutab kaabeltelevisiooni lahendust, üle 10% kodudest satelliittelevisiooni, Digitenne’i ~12%, IPTV ja mobiilse digiTV lahendusi on kodudes vähem.
1988. aastal vaatas hollandlane telerit 124 minutit, 2005. aastal oli telerivaatamisele kulutatud aeg tõusnud 195 minutini. 2008. ja 2009. aastal vaatas keskmine hollandlane päevas telerit 184 minutit (3 tundi ja 14 minutit). 2009. aasta kõige vaadatum saade oli "Maamees otsib naist" (~4,5 mln vaatajat) . Seega on hakanud telerivaatamisele kulutatud aeg langema (vrd 2005 ja 2009).
Kõige suurema osakaalu vaatajate kogu vaatamisajast moodustas 2009. aastal kanal Nederland 1, sellele järgnes meelelahutuslik kommertskanal RTL4.
Meeste ja naiste vaatamisaeg on eri kanalite vahel üldjoontes suhteliselt võrdselt jaotunud. Kanalid, millele naised kogu vaatamisajast meestest märkimisväärselt enam tähelepanu pööravad on Nederland 2, RTL4, SBS 6, Net 5; meestel on nendeks kanaliteks RTL7, Veronica, Discovery Channel.
Televaatamise osakaalu jaotumisel vanuserühmade alusel on märgata, et kõige noorem vanuserühm jälgib kanaleid, mis on suunatud lastele: Nickelodeon, Jetix ja Nederland 3. Vanem vanuserühm 50+ jälgib kogu vaatamisajast enim kanaleid Nederland 1 ja Nederland 2. Noored vanuses 13–19 kulutavad kogu oma vaatamisajast enim tähelepanu valdavalt meelelahutuslikele kanalitele RTL4, SBS 6 ja noortele suunatud kanalile Nederland 3, aga ka muusikakanalitele MTV ja TMF. 20–49-aastased vaatavad kogu vaatamisajast enim meelelahutuslikke kanaleid RTL4, SBS 6 ja Nederland 1.

Internet

2009. aasta seisuga on Hollandis umbes 14,3 miljonit internetikasutajat. See on kogu elanikkonnast 88,4% ja see on alates 2000. aastast tõusnud kolm ja pool korda (aastal 2000 oli Hollandis 3,9 miljonit kasutajat). Püsiühendus oli 2007. aasta seisuga 6,5 miljonil elanikul, 2008. aastal oli lairibaühendusega inimesi juba 8,9 miljonit. Hollandlased moodustavad kogu Euroopa internetikasutajatest 3,4% . Iga hollandlane kasutab päevas internetti keskmiselt 59,

Internetikiirused

Märkimisväärne on keskmine netikiirus, mis on maailmas seitsmendal kohal. Euroopas ollakse neljandad, kohe pärast Rumeeniat, Lätit ja Rootsit. Hollandi firmal Reggefiber on suurejooneline plaan varsti kogu riik katta gigabaidise kiirusega internetiga . 60% kodudest on ühendatud kaabli või ADSL-ühendusega, sellest paremat tulemust näitab vaid Island . Internet levib tervel Hollandi pinnal, see tähendab, et 100%-l elanikkonnast on võimalus kasutada DLS-Internetti, ~74% leibkondadest omavad kodus püsiühendust.

Interneti kasutusalad

Hollandis kasutatakse internetti vähe uudiste lugemiseks. Veebiportaalide esikümnes on ajalehtedest vaid nu.nl. Rohkem kasutatakse seda info otsimiseks, ostlemiseks, netipanganduseks, kommunikatsiooniks (Skype). Populaarsed on suhtlusportaalid ja messengerid.