google/wiki40b huggingface dataset:
Conrad 900 Aramis

Ajalugu

Tallinna 1980. aasta olümpiaregatiks ehitatud Pirita purjespordikeskuse jaoks osteti tugifunktsioonide täitmiseks Poolast 1979–1980 hulk ühetüübilisi töökaatreid. Neid sai kasutada abilaevadena purjetamistel või majandusvedudeks. Kõigil olid algselt punaseks värvitud kered valge pealisehitisega. Esimesed kaatrid olid väikese roolimajaga. Pärast olümpiamänge osteti asemele uuemad kaatrid ja vanad jagati muudele asutustele. Tänaseks on Aramised läinud enamasti erakätesse. 
Conrad Aramis kaatreid kasutas vähesel määral ka Nõukogude Sõjalaevastik.
Kaater on üldiselt väga õnnestunud ja seetõttu on olnud jätkuvalt tootmises vähemalt kuni viimase ajani.

Kirjeldus

Kaater on väga tugev ja merekindel. Kere on valmistatud plastikust. Vööriotsas asub roolimaja koos kajutiga, kus on ühtlasi 1-2 magamiskohta. Esimesed kaatrid olid väiksema ettekallutatud roolimajaga. Pärast olümpiamänge ostetud kaatritel on roolimaja tagumine sein püstine. 
Diiselmootor Rekin SW400 (Perkinsi koopia) asub roolimaja taga katte all. Osadel kaatritel on Andoria (Volvo Penta koopia) mootor. Vanematel versioonidel on võimsus 70 kW, uuematel 95 kW. Kaatril on ahtris 1 sõukruvi ja roolilaba. Kütusevaru on 200 liitrit, millega on võimalik sõita kuni 30 h (kütusekulu u 7...9 ltr/h). Miinuseks on üsna aeglane sõidukiirus. 
Lahtine kesk- ja tagaosa on reisijate (10) või lasti paigutamiseks. Algselt oli kaater mõeldud ka kuni 6 purjejahi pukseerimiseks.
1980-ndatel ehitatud kaatri hinnaklass on sõltuvalt modifikatsioonist ja vanusest u 15 000 eurot.
Giorgi Arsenišvili

Giorgi Arsenišvili (gruusia გიორგი არსენიშვილი; 5. jaanuar 1942 – 17. november 2010) oli Gruusia poliitik ja diplomaat, tehnikateaduste doktor, riigiminister aastatel 2000 kuni 2001.
1990. aastatel oli Arsenišvili Kahhethi kuberner.
Aastatel 2001 kuni 2004 oli Arsenišvili Gruusia erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Ungaris, Sloveenias, Slovakkias ja Tšehhi Vabariigis.
2008 aastal valiti Ühinenud Rahvusliku Liikumise esindajana parlamenti, juhtis inimõiguste komisjoni.
Aleksander Voldemar Oklon

Aleksander Voldemar Oklon (23. jaanuar 1889 Tallinn – 11. november 1961 Heidelberg) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940), arhitekt ja ornitoloog. 
Oklon õppis Riia Polütehnilises Instituudis ja lõpetas selle insener-arhitektina 1915. aastal.Muuhulgas projekteeris Sakala-Kentmanni-Kaupmehe kvartalisse planeeritud Vabadussõja muuseumi hoone. See jäi aga 1930-ndate lõpus praeguse kaitseministeeriumi hoone kõrvale ehitamata.
Taney maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1837. aastal.
Keila–Ääsmäe tee

Keila–Ääsmäe tee (registrinumbriga 11370) on kõrvalmaantee Keila linnas, Lääne-Harju vallas ja Saue vallas. Tee pikkuseks on 9,2 km, millest esimesed 1,5 km on Keila linnas (Keila linna tänavad Ülesõidu, Koidu ja Tuula tee), järgmised 0,9 km Keila vallas ning ülejäänud Saue vallas. 
Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee esimesel kilomeetril Keila linnas (Keskväljak). Tee kulgeb läbi Keila linna ning Ohtu, Tuula ja Pällu küla. Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee teisel kilomeetril Pällu külas (Saue vald). 
Tee ületab ühe silla (Tuula karjatunnel tee viiendal kilomeetril) ja 12 truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Tuula, Koolitare ja Pällu.
Teega ristub esimesel kilomeetril Keila–Ohtu tee.
Tee on Keila linnas asfaltkattega, edasi põlevkivituhkbetoonkattega. Keila linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Keila linnas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Margus Lepik

Margus Lepik (sündinud 14. märtsil 1969 Valgas) on Eesti poliitik ja alates 4. novembrist 2017 Valga vallavanem.

Haridus

Margus Lepik on lõpetanud Valga 1. Keskkooli 1987 ning Tallinna Tehnikaülikooli aparaadiehituse erialal 1992.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Lepik on töötanud AS-is ETK Valga Leib mehaanikainsenerina 1992, peainsenerina 1993–1994, juhatajana ja tegevdirektorina 1994–1997.
Ta on AS Valga Haigla nõukogu liige, MTÜ Lions Klubi Valga juhatuse liige, MTÜ Eesti-Läti Instituut juhatuse liige, OÜ Kalimo juhatuse liige, SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, SA Valga Jaani Kiriku Renoveerimine nõukogu liige, SA Valga Linna Arengufond nõukogu liige, SA Valga Sport nõukogu liige, SA Valgamaa Turism nõukogu liige ning SA Valgamaa Äriklubi juhatuse liige.

Poliitiline tegevus

Lepik oli Valga Linnavolikogu liige 1996–1999 ning Valga linnapea 1999–2007. Ta on Eesti Reformierakonna liige alates 2002. aastast.
Ta oli XI Riigikogu liige alates 2007. aastast. 15. mail 2010 astus ta tagasi seoses asumisega Valga maavanemaks.
8. aprillil 2014 sai ta XII Riigikogus Urmas Klaasi asendusliikmeks seoses viimase lahkumisega Tartu linnapea ametikohale. Kuna Lepik ei soovinud lahkuda Valga maavanema ametikohalt ja astus kohe XII Riigikogu liikme kohalt tagasi, sai tema asendusliikmeks Riigikogus 9. aprillil 2014 Aivar Rosenberg.
4. novembril 2017 valis Valga vallavolikogu Margus Lepiku vallavanemaks.
Päev, kui maailm jäi seisma

Sisu

Tuntud teadlane dr. Helen Benson (Jennifer Connelly) leiab end vastamisi maavälise külalisega, kel nimeks Klaatu (Keanu Reeves). Viimane on rännanud läbi universumi, et hoiatada inimkonda läheneva globaalse kriisi eest.
Helenist kõrgemalseisvad jõud kohtlevad aga Klaatut kui vaenulikku sissetungijat ning talle ei anta võimalust kohtuda maailma riigipeadega. Naine ning tema kasupoeg Jacob (Jaden Smith) saavad õige pea aru, millise hirmutava alatooniga on Klaatu väide, et ta on “Maa sõber”.
Nüüd peab Helen leidma viisi, kuidas veenda külalist, kes saadeti inimkonda hävitama, et inimkond on tegelikult päästmist väärt. Ent selleks võib olla liiga hilja, sest protsess on juba alanud…
Turundusplaan

Turundusplaani koostamine

Turundusplaan on vajalik nii alustavale kui ka juba tegutsevale ettevõttele. Nimelt on oluline, et ettevõte tunneks oma sise- ja väliskeskkonda. Turunduse planeerimisega saab alustada siis, kui kogu vajalik info on kokku kogutud ning põhjalikult analüüsitud. Kirjalikult vastava informatsiooni kirja panemine on hea viis analüüsitud info mõistmiseks ning kõikidele töötajatele heaks eeskujuks.
Tavaliselt on turundusplaan 3–5 aastaks ning sisaldab nii strateegilist kui ka taktikalist planeerimist. Võib ka koostada lühemaajalisi plaane, mis on mõeldud ainult ühe toote või teenuse turundamiseks.

Turundusplaani sisu

Turundusplaan koosneb järgmistest osadest:
1. Kokkuvõte: turundusplaani kokkuvõte peab andma täieliku ülevaate turundusplaanist ja organisatsioonist.
Samuti peaks turundusplaanis välja tooma:
– millist ajaperioodi hõlmab analüüsiosa;
– milliste toodete ja sihtturgude jaoks on plaan koostatud;
– milleks plaan on koostatud, st mida soovitakse saavutada.
2. Situatsioonianalüüs on ärikeskkonna analüüs, mis aitab organisatsioonil määratleda oma suutlikkust, kliente ja turgu.
Sihtrühma analüüsi juures tuleb tähelepanu pöörata eelkõige järgnevale:
– Kui suur on sihtrühm?
– Mis iseloomustab sihtrühma?
– Milline on tarbijate ettekujutus ideaalsest tootest?
– Millised on tarbimisharjumused (intensiivsus, sagedus, juhuslikkus jne)?
– Milline on tarbijate kvaliteedi- ja hinnateadlikkus?
– Millised on tarbijate ostuhoiakud ja ostukäitumine?
3. Turunduse eesmärgid ja strateegiad – turundusplaan peab andma selge ülevaate organisatsiooni turunduse eesmärkidest – mida soovitakse saavutada ja mille poole püüeldakse. Eesmärkideks võivad olla klientide rahulolu, uue toote turule toomine või käibe kasv. Turundusstrateegiad peavad täpsemalt sõnastama eesmärgid.
4. Turundusmeetmestik – klassikaline turundusmeetmestik koosneb neljast elemendist: toode, hind, turustus ja toetus. Ettevõtte laienemisel välisturule peab võtma aluseks laiendatud turundusmeetmestiku. 
5. Turunduse eelarve – turunduse eelarve peab olema läbimõeldult ja ajastatult koostatud kogu plaanis käsitletava ajaperioodi kohta. 
6. Turunduse organisatsioon – turunduse edukus sõltub palju turundusorganisatsiooni struktuurist, organisatsioonist enesest ja selle liikmetest.
Siin all tuleks juhinduda järgmistest küsimustest:
– Kas turunduse eri funktsioonide täitmiseks on eraldi osakonnad või koordineeritakse neid ühest kohast? (nt müük, turustus, reklaam, toote arendamine, hinnapoliitika, turu-uuringud)
– Kuidas osakonnad üksteisega suhtlevad? Millisel tasandil suhtlemine toimub?
– Millisel tasandil võetakse vastu millised turundusotsused? Kui madalale on antud otsustusõigus?
Kui turundusplaan saab koostatud eelneva plaani järgi, siis on see kasulik kogu ettevõttele.
Pallasti tänav

Pallasti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli ja Uuslinna asumis.
Tänav sai nime 24. mail 1939.
Kärevere-Laeva vald

Kärevere-Laeva vald (saksa keeles Kerrafer mit Laiwa) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1874 ja siis see kaksikvald jagunes eraldi valdadeks: Kärevere ja Laeva vallaks.
Laurence Goldstein

Laurence Goldstein (1947 – 19. mai 2014) oli Briti filosoof. Tema uurimisvaldkonnad on loogikafilosoofia (eriti paradoksid), analüütiline keelefilosoofia, tunnetusfilosoofia ja Ludwig Wittgenstein.  Samuti uuris ta lühiduse teemat, püüdes näidata, et lühiduse taotlemine vestluses on huvitav teema, mis aitab mõista, kuidas aju töötab.  Talle meeldis töötada filosoofia ja teiste distsipliinide piiril. Ta leiutas aparaadi süllogistika õpetamiseks pimedatele ning kirjutas inglise keele õpikute sarja hiina lastele. 
Ta sai bakalaureusekraadi Liverpooli Ülikoolist 1970 ja doktorikraadi Saint Andrewsi Ülikoolist 1977. 
Ta töötas 1973–1976 Saint Andrewsi ülikoolis lektorina ja seejärel Hongkongi Ülikoolis 1982. aastani lektorina, 1987. aastani vanemlektorina, 1991. aastani dotsendina (reader) ning seejärel professorina ning filosoofia osakonna juhatajana.  Aastast 2004 oli ta   Hongkongi ülikooli emeriitprofessor ja elas Swanseas. Ta oli Kenti Ülikooli filosoofia professor Euroopa kultuuri ja keelte instituudi juhataja.
Ta suri ajukasvajasse, mis diagnoositi 2013. aasta lõpus.

Keelepädevuse seletamisest (1977)

Peter Strawson on uurinud, kuidas lausetest ning nendevahelistest suhetest arusaamine on seotud nende lausete loogilise ehituse taipamisega. Näiteks  tegevust omistav lause koos määrsõnalise täiendajaga toob kaasa mis tahes lause, mis on saadud mõne või kõigi niisuguste täiendajate eemaldamise teel. Strawson küsib: Kuidas me nende kaasatoomiste ehitust taipame? Kuidas loogiline ehitus erineb grammatilisest ehitusest? Mida annab loogilise ehituse mõistmine lisaks grammatilise ehituse mõistmisele?
Kui grammatikareeglid oleks lihtsalt juhised keeleliselt korrektsete lausete moodustamiseks, siis võiks vastata, et grammatikareeglid määravad lausete mõtestatuse, lause loogiline ehitus aga näitab, millise panuse annab lause üks  või teine osa terviku tähendusse ning millistes loogilistes suhetes võib lause teiste lausetega olla. Ent grammatikareeglite sõnastamine eeldab väljendite kategooriate äratundmist, ent ka lause loogiline vorm tehakse kindlaks kategooriate eristamise abil. Miks ei võiks grammatilist vormi ja loogilist vormi samastada?
Tiidu Kore

Tiidu Kore VR II/2 ja VR II/3 (kuni 1935. aastani Tiido Kraus; 26. november 1883 Sompa, Jõhvi vald, Virumaa – 10. mai 1945 Tallinna vangla) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
1920. aasta alguses teenis vanemleitnandi auastmes hävitaja Vambola (miiniristleja) komandöri ametikohal.
Arreteeriti NKVD poolt 23. märtsil 1945.
Keskmiserahud

Keskmiserahud on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Saunja lahes asuvad väikesed saared (rahud).
Rahude koordinaadid on 58° 59′ N, 23° 38′ E.
Kerti Alev

Kerti Alev (esinejanimega Promille Promille; sündinud 12. veebruaril 1981) on eesti naislaulja, multimeedia arvutigraafik ja IT-ettevõtja.
Ta lõpetas 2003. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiõpetaja erialal.
Erakonna Eestimaa Rohelised liige.
Võrkandmetöötlus

Võrkandmetöötlus (inglise grid computing) ehk hajatöötlus ehk võrkraalindus on paljude võrku ühendatud arvutite üheaegne kasutamine ühe ülesande lahendamiseks.
Arhitektuuri poolest sarnaneb võrkandmetöötlusega pilvandmetöötlus (inglise cloud computing). Nende erinevust on selgitatud nii, et pilvandmetöötluse puhul pole eesmärgiks mingi mahuka ülesande lahendamine, vaid see, et kasutaja ei peaks oma toimingute tegemiseks soetama kallist tarkvara ja võimsat riistvara, millest ta tegelikult kasutaks ainult väikest osa.
Diana Liiv

Diana Liiv (2003. aastani Moik; sündinud 7. detsembril 1977 Tallinnas) on eesti pianist.
Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli (õpetajad Tiina Kurik, Ivo Sillamaa ja professor Valdur Roots) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrantuuri professor Peep Lassmanni klaveriklassis ja cum laude professor Marje Lohuaru kammeransambliklassis. Lisaks on ta end täiendanud ka professorite Victor Rosenbaumi (USA), Hui-Ying Tawastsjerna (Soome) ja Konstantin Bogino (Venemaa/Prantsusmaa/Itaalia) juures.
Diana Liiv on esinenud solisti ja kammermuusikuna Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis, Venemaal, Hollandis, Itaalias, Iisraelis ja USA-s. Orkestrisolistina on ta esinenud Tallinna Kammerorkestri, Tartu Kammerorkestri, Longy Sümfooniaorkestriga Bostonis ja Kaunase Sümfooniaorkestriga Leedus.
Ta on Eesti noorte pianistide konkursi laureaat ja kahekordne laureaat (nii soolo- kui ka kammeransambli kategoorias) rahvusvahelisel pianistide konkursil "Music without limits" Leedus (2010). Kuhmo kammermuusika festivali kursustel Soomes on ta saanud nii parima solisti stipendiumi (2008) kui ka parima ansambli auhinna (2009).
Diana Liiv on salvestanud koostöös ERR-i Klassikaraadioga kaks CD-plaati Tšaikovski muusikaga.
Ta on Muusikasõprade Seltsi kontserdisarjade kunstiline juht.
Émile Zola

Elukäik

Zola sündis Pariisis. Kui ta oli kaheaastane, kolis perekond elama Aix-en-Provence'i. Zola isa oli Itaalia päritolu insener. Isa suri 1847. aastal, jättes perekonna vaesusse. Aastal 1858 kolis Zola koos emaga tagasi Pariisi.
Aix-en-Provence'i koolis õppides sõbrunes Zola Paul Cézanne'iga. Zolal oli raskusi gümnaasiumi lõpetamisega ja ta kukkus lõpueksamitest kaks korda läbi. Pärast kooli lõpetamist oli ta mõne aasta töötu. Aastast 1862 sai Zola tööle kirjastusse Hachette ning hakkas ajalehtedele artikleid ja kunstiretsensioone kirjutama. Oma kunstiretsensioonidega sai ta tuntuks kui impressionismi toetaja maalikunstis. Aastast 1866 oli Zola vabakutseline kirjanik.
Aastal 1865 tutvus Zola Gabrielle-Alexandrine Meleyga, kellega ta hiljem abiellus. Abielust lapsi ei sündinud. Aastal 1888 armus ta Jeanne Rozerot'sse, kes oli siis 20-aastane. Neil sündis kaks last.
Zola taotles korduvalt Prantsuse Akadeemia liikmeks saamist, kuid tulutult.
Aastal 1898 kirjutas Zola Prantsuse vabariigi presidendile Félix Faurele avaliku kirja "Ma süüdistan...!" (pr "J'accuse...!"). Kirjaga sekkus Zola Dreyfusi afääri, misjärel mõisteti ta laimamises süüdi. Et karistust vältida, pages ta aastaks Inglismaale. Kirjas kritiseeris Zola juudi soost ohvitseri Alfred Dreyfusi kohtuasja. Dreyfus oli kaudsete asitõendite põhjal sõjasaladuste Saksamaale reetmises süüdi mõistetud ja sunnitööle saadetud.
Émile Zola suri 29. septembril 1902 Pariisis vingumürgituse tagajärjel. Aastal 1908 viidi tema tuhk Panthéoni.
Nambarõn Enhbajar

Nambarõn Enhbajar (mongoli Намбарын Энхбаяр, sündinud 1. juunil 1958) on Mongoolia poliitik.
Ta oli Mongoolia president 24. juunist 2005 kuni 18. juunini 2009 ja peaminister 26. juulist 2000 kuni 20. augustini 2004.
Fannini maakond

Ajalugu

Fannini maakond moodustati 1837. aastal Red Riveri maakonna osast.
Mizo keel

Keele struktuuri andmed

Mizo keeles on 25 häälikut  :
a, aw, b, ch, d, e, f, g, ng, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z
Hiljem lisati pikkadele täishäälikutele tsirkumfleks ^   :
â, ê, î, ô, û
Tsirkumfleksid ei olevat suutnud täielikult kirjapildis siiski mizo keele omapärasid edasi anda ja seetõttu võeti Mizorami kohalikus ajalehes Vanglaini kasutusele ka rõhud ja täpid, rõhutamaks toone ja intonatsioone: á, à, ä, é, è, ë, í, ì, ï, ó, ò, ú, ù, ü

Hääldus

Täishäälikud jagunevad üksikvokaalideks, diftongideks (ehk kakskikvokaalideks) ja ka triftongideks (ehk kolmikvokaalideks)
Kolmikvokaalid mizo keeles on iai, iau, uai, uau.
Kaashäälikud jagunevad klusiilideks, afrikaatideks, frikatiivideks, nasaalideks ja liikvidadeks.
Mizo keel on toonikeel, kus helikõrgus ja hääldus muudavad sõnade tähendust vastavalt.

Toonid ja intonatsioon

Järgnevalt on toodud kaheksa tooni ja intonatsiooni, mida saab täishäälikuga esitada. Näites on täishäälikuks a sõnakombinatsioonis p-a-n-g:
Pikk kõrge toon: páng
Pikk madal toon: pàng
Maksimaalne toon: pâng
Hetkeline toon: päng
Lühike tõusev toon: pǎng
Lühike kukkuv toon: pȧng
Lühike keskmine toon: pang
Lühike madal toon: pạng

Lauseehitus

Laused ehitatakse mizo keeles üles järjekorras alus - sihitis - öeldis.

Arvsõnad

Arvud ühest kümneni mizo keeles on:
üks - (Pa)khat
kaks - (Pa)hnih
kolm - (Pa)thum
neli - (Pa)li
viis - (Pa)ngá
kuus - (Pa)ruk
seitse - (Pa)sarih
kaheksa - (Pa)riat
üheksa - (Pa)kua
kümme - Sàwm

Keelenäited

mi-sual in a man doon - kurjategija saab su kätte
lhim tak in a-n om - nad elasid õnnelikult
kho-pui a´ a peem - ta kolis linna

Muu info

Olemas on ka mizokeelne piibel
Tumetilder

Tumetilder (Tringa erythropus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Tumetilder on Eestis väikesearvuline läbirändaja ning haruldane mittepesitsev suvilind.
Veetee

Veetee on laevatatav veeala merel ja laevatatavatel sisevetel.
On kasutatud ka sõna "sõiduvesi", mis varem tähendas laevateed, tänapäeval aga pigem veeteed, s.t ala, kus on veesõidukiga võimalik sõita.

Eesti ala veeteed

Mauri Kiudsoo kohaselt olid viikingiaegse Eesti ala peamisteks siseveeteedeks Emajõgi, Peipsi järv, Võrtsjärv ja Narva jõgi. Laevatavad olid ka teiste suuremate Peipsi ja Pihkva järvede valgla jõgede (Väike Emajõgi, Õhne, Tänassilma, Pedja, Põltsamaa, Ahja, Võhandu, Piusa jt) alamjooksud. 11. sajandi teisel poolel muutus aardeleidude järgi otsustades tähtsaks veesooneks Lääne-Eestis paiknev Kasari jõgi. Tol ajal maanteid tõenäoliselt ei rajatud ning ka talvine liiklus käis mööda külmunud veekogusid ja muid taliteid. Veeteede olulist rolli näitab arheoloogiliste leidude ja linnuste paiknemine.
Viikingiaegset Eesti ala mõjutas ka sellest möödunud kaugkaubandustee, nn kaubatee varjaagide juurest kreeklasteni, mis kulges Birkast Edela-Soome rannikule, kust see pöördus Rävala kohal Soome lahe lõunarannikule ja jätkus sealt ida suunas. Teine haru kulges Gotlandilt Kuramaa rannikule ja sealt põhja suunas läbi Suure väina ja rannalähedaste vete Soome lahele, kus see Naissaare juures ühines põhitrassiga. Üks kaubatee haru suundus edasi Narva jõele ja Peipsi järvele ning viis Velikaja kaudu Polotski poole. Mõnede uurijate arvates kasutati kaubateena ka Pärnut, Viljandit, Võrtsjärve ja Tartut ühendavaid jõgesid.
Skandinaavlased olevat Ida-Euroopa jõgedel kasutanud erilisi kergeid laevu ja erilisi jõepaate, mis olid madala süvisega ja lohistuskõlbulikud. Eesti rannaala põletusmatustest leitud laeva- ja paadineetide põhjal võib Kiudsoo arvates järeldada, et kohalikud veesõidukid sarnanesid skandinaavlaste omadega. Ants Viirese sõnul veeti paate ülesvoolu kaldalt inimjõul. Lühemaid vahemaid võidi läbida paate lohistades – on teada, et lohistuskohad olid kasutusel kogu Euroopas, sealhulgas ka Hansa Liidu veeteedel.
Kortsleht

Süstemaatika ja levila

Kortslehti on umbes 300 liiki, millest suurem osa kasvab Euraasia lähisarktilises ja parasvöötmes, kuid ka Araabia poolsaare lääneosas, Lähis-Idas, Indias, Kalimantanil, Sulawesil ja Filipiinidel. Mõned liigid kasvavad Aafrika ja Ameerika mäestikes, kaasa arvatud Madagaskaril, Baffini saarel ja Gröönimaal.
Eestis kasvab 23 liiki kortslehti, mis erinevad üksteisest pisitunnuste, näiteks lehtede ja varte karvasuse ning lehehambakeste kuju poolest.

Kirjeldus

Kortslehed on mitmeaastased rohttaimed, mis kasvavad 45–50 cm kõrgeks.
Kortslehed moodustavad tavaliselt suure puhma, kus puitunud risoomist kasvavad välja lehekodariku moodustavad lehed. Mõnel liigil lähevad leherood leherootsu otsast radiaalselt laiali ja mõnel jagunevad lehed sõrmjagusteks osalehtedeks. Leheservad on tavaliselt saagjad. Leheroots on pikk. Nii lehed kui rootsud on tihti kaetud pehmete karvakestega, mille külge jäävad kinni vihma- ja kastepiisad. Niimoodi varustab taim end veega.
Väikesed õied moodustavad suuri hallikasrohelisi, rohekaskollaseid või kollaseid õisikuid. Need puhkevad hiliskevadel ja suvel lehtedest kõrgemal. Kroonlehti asendavad värvunud neljatised tupp- ja välistupplehed. Õitsevad juunist augustini. Viljadeks on lapikud pähklikesed.
Kortslehtede hulgas on ilutaimi, ravimtaimi ja toidutaimi. Ilutaimi kasvatatakse põhiliselt õisikute pärast. Õisikuid ka kuivatatakse.
Kassari ekspositsioonimaja

Kassari ekspositsioonimaja on Hiiumaal Hiiumaa vallas Kassari mõisa valitsejamajas asuv muuseum, Hiiumaa Muuseumi filiaal.
Varem asus majas 1967. aastal loodud Hiiumaa Muuseum. Maja tutvustab Hiiumaa ajalugu kiviajast 1990. aastateni.
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik

Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäel.

Tornimäe kirik

Krohvitud paeseintega, viie sibulkupliga kirik on erinevalt enamikust 1873. aastal Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi valminud Saaremaa kirikutest pika kellatorniga, mis on samuti kaetud sibulkupliga. Kirik on suurim Saaremaale 1873. aastal ehitatuist ja mahutab umbes 600 inimest. Kiriku viis torni tähistavad õigeusu traditsioonis Kristust ja nelja evangelisti. Tornimäe kirik pühitseti 1. oktoobril 1873 Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini poolt Jumalasünnitaja Kaitsmise auks. 1944. aastal sai pühakoda rängalt kannatada, kuid kogudus parandas selle oma jõududega. Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus.

Õigeusu koolid

Juba usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juurde õigeusu kihelkonnakoolide asutamist. Aastatel 1847–1852 rajati õigeusu kihelkonnakoolid Jaani, Karja, Pöide ja Muhu kihelkonda. Lisaks nendele asutati hulgaliselt õigeusu abikoole, sh ka Tornimäe koguduse juurde.
Scotlandi maakond

Ajalugu

Scotlandi maakond moodustati 1899. aastal Richmondi maakonna osast. Maakond sai nime Šotimaa (Scotland) järgi.
Avita

Avita (harvemini ka AVITA) on kirjastus Tallinnas.
Kirjastus oli loodud 1988. aastal eesmärgiga anda välja õppematerjale. Kirjastuses ilmuvad õpikud ja töövihikud. Tänapäeval kuulub Avita kaubamärk AS-ile BIT. 
2017. aastal oli ettevõtte käive 3,4 miljonit eurot ning sellega oli AS BIT Eesti suurima käibega raamatukirjastaja. Samas jäädi 245 tuhande euroga kahjumisse.
Kirjastusel on oma müügiesindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis. Töötajate arv on 70 inimest, nende hulgas aine- ja keeletoimetajad, kunstnikud, küljendajad ja reprospetsialistid.
Cantelo

Cantelo on Pärnu Kunstide Maja noorte rahvamuusikaansambel.
See loodi 1976.
Ansamblit juhendavad Tiit Erm ja Veiko Rea.
Ansambel on esinenud Eestis, Soomes, Rootsis, Taanis, Poolas, Ukrainas, Saksamaal, Hispaanias, Portugalis, Kanadas, Leedus, Tšehhis ja Brasiilias. Esinemiste mitmekesistamiseks on tihti kaasatud lauluansambleid, soliste ja rahvatantsijaid.
Melania Trump

Melania Trump (sünninimega Melanija Knavs [mɛːˈlanija ˈknaːws], saksapäraselt Melania Knauss, sündinud 26. aprillil 1970 Novo Mestos Jugoslaavias (tänapäeval Sloveenia)) on Ameerika Ühendriikide esileedi. Sloveeni päritolu modell on abielus ärimehe ja USA 45. presidendi Donald Trumpiga. Melania sai USA kodakondsuse 2006. aastal.