google/wiki40b huggingface dataset:
Ivan Kopets

Ivan Ivanovitš Kopets (vene keeles: Ива́н Ива́нович Ко́пец; 19. september 1908 Tsarskoje Selo – 22. juuni 1941) oli Nõukogude Liidu hävituslendur, lennuväe kindralmajor, Nõukogude Liidu kangelane teenete eest Hispaania kodusõja lahingutes. 
Ta oli Suure Isamaasõja alguses läänerinde õhujõudude juhataja. Pärast vaatluslendu üle hävitatud lennuväljade ja saades teada kaotuste ulatusest – läänerinde õhuväe kaotused 22. juunil olid 738 lennukit, sh 528 lennukit lennuväljadel – lasi Kopets end umbes 18:00 oma kabinetis maha.
Norma Jõekalda

Norma-Amanda Jõekalda (sündinud Poopuu, aastast 1960 Oks, aastast 1970 Jõekalda; sündis 9. juulil 1938, Liiva küla, Kihelkonna vald, Saaremaa) on eesti telerežissöör. 
Ta lõpetas 1955 Kingissepa Keskkooli, 1963 Moskvas GITIS-e teatriteaduse eriala. 
Töötas Eesti Televisioonis 1960–65 režissööri abina ja 1965–93 režissöörina ning 1993–2000 režissöörina Kanal 2-s. 
Jõekalda on teinud teatri- ja kultuurisaateid ning dokumentaalfilme („Rõõm ja mure” ja „Kreedo”, 1979 ning „Tuglas 100”, 1980, kõik Eesti Telefilm; „Kui ainult seda sinist rukkilille...”, 1996; „Mees laulusillalt”, 1997; „Tuglase tuli põleb”, 1998).
Eesti Teatriliidu liige (1962). 
Aastast 1970 oli ta abielus filmioperaator Kaljo Jõekaldaga. 
1990. aastatel elasid Kaljo ja Norma Jõekalda lühikest aega USA-s Floridas, kus teleperekond võõrustas ka Eestimaalt saabunud endisi kolleege ja sõpru.
Nende poeg on telesaatejuht Kristjan Jõekalda.
Burkina Faso

Haldusjaotus

Riik jaguneb 13 piirkonnaks, mis jagunevad 45 provintsiks. Kuni 2. juulini 2001 olid 1. järgu haldusüksused provintsid.
Rahvusvaheline suurmeister (kabe)

Rahvusvaheline suurmeister on Ülemaailmse Kabeföderatsiooni (FMJD) poolt sportlike saavutuste eest välja antav kõrgeim tiitel. Tiitlit antakse välja eraldi rahvusvahelises kabes ja 64-ruudulises kabes. Esialgsed tiitli andmise ettepanekud teeb FMJD tehniline komisjon, kompositsioonkabes teeb seda FMJD alamsektsioon Rahvusvaheline Probleemkabe Komitee (CPI). Kõik tiitlid peab kinnitama FMJD Peaassamblee.

Rahvusvahelised suurmeistrid rahvusvahelises kabes

Seisuga juuli 2012 on rahvusvahelises kabes maailmas 78 mees- ja 18 naissuurmeistrit.

Naised

Alena Altšul (Valgevene/Saksamaa), Olga Balthaži (Ukraina), Tatyana Chub (Holland), Zoja Golubeva (Läti), Nina Hoekman (Holland), Olga Kamyshleeva (Holland), Olga Levina (Iisrael), Jelena Milšina (Venemaa), Matrena Nogovitsõna (Venemaa), Irina Paškevitš (Valgevene), Živilė Ringelienė (Leedu), Ewa Schalley (Poola), Liouba Shaus (Iisrael), Ludmilla Sochnienko (Holland), Tamara Tansõkkužina (Venemaa), Darja Tkatšenko (Ukraina), Jelena Tšitaikina (Venemaa), Karen van Lith (Holland).

Tiitliomanikud 64-ruudulises kabes (laua taga)

64-ruudulises kabes omavad (või on omanud) rahvusvahelise suurmeistri nimetust (seisuga 25. mai 2010):

Mehed

Nikolai Abatsijev (Venemaa), Murodoullo Amrillaev (Venemaa), Juri Anikejev (Ukraina), Ališer Artõkov (Usbekistan), Sergei Belošejev (Ukraina), Aleksandr Bestšastnov (Ukraina), Sergei Boiko (Ukraina), Sergei Bonadõkov (Venemaa), Andrei Valiuk (Valgevene), Vladimir Vigman (Läti), Vitali Gabrieljan (Aserbaidžaan/Valgevene), Aleksandr Getmanski (Venemaa), Valeri Grebjonkin (Ukraina), Oleg Daškov (Venemaa), Douglas Diniz (Brasiilia), Ion Dosca (Moldova), Vladimir Jegorov (Venemaa), Artem Ivanov (Ukraina), Aleksandr Kandaurov (Venemaa), Andrius Kybartas (Leedu), Gavril Kolesov (Venemaa), Juri Koroljov (Venemaa), Iser Kuperman (USA), Rostislav Leštšinski (Ukraina), Mendes Franca Lourival (Brasiilia), Igor Makarenkov (Ukraina), Nikolai Mištšanski (Usbekistan), Monea Norel (Moldova), Arkadi Plakhin (Valgevene), Mihhail Rahhunov (Mikhail Rakhunov) (Ukraina/USA), Nikolai Strutškov (Venemaa), Abdukadõr Toštemirov (Kasahstan), Viktor Tereštšenko (Venemaa), Ivan Tokusarov (Venemaa), Arno Uutma (Eesti), Markiel Fazõlov (Usbekistan), Mihhail Fedorov (Venemaa), Dmitri Tsinman (Venemaa), Zinovi Tsirik (Ukraina), Pjotr Tšernõsov (Venemaa), Genadi Šapiro (Saksamaa), Aleksandr Švartsman (Venemaa)

Naised

Vladislava Valiukevič (Leedu), Jelena Borisova (Moldova), Jekaterina Bušujeva (Venemaa), Anastasia Vinogradova (Läti), Natalja Jesina (Ukraina), Julia Kuzina (Venemaa), Antonina Langina (Venemaa), Julia Makarenkova (Ukraina), Elena Miskova (Moldova), Julia Mossalova (Venemaa), Viktorija Motritško (Ukraina), Olga Reiniš (Ukraina), Žanna Saršajeva (Venemaa), Ljudmila Svir (Ukraina), Ljudmila Sivuk (Ukraina), Natalija Fedorova (Venemaa)
Kuiperi vöö

Kuiperi vöö ehk Edgeworthi-Kuiperi vöö on Neptuuni orbiidist kaugemal asuv Päikesesüsteemi piirkond, mis sisaldab kääbusplaneete ja tuhandeid komeedisarnase koostisega taevakehi.
Kuiperi vöö sarnaneb Marsi ja Jupiteri orbiitide vahel paikneva asteroidide vööga. Kuiperi vöö taevakehade orbiidid järgivad enam-vähem ekliptika tasandit, erinedes seega umbes tuhat korda kaugemal paiknevast Öpiku-Oorti pilve objektidest.
Kuiperi vöö objektide tähistamiseks kasutatakse lühendit KBO (inglise keeles Kuiper Belt Object). Objektideks nimetatakse neid osalt seetõttu, et vältida nende klassifitseerimist asteroidideks või komeetideks, sest neil on nii ühtede kui ka teiste omadusi.
Kuiperi vöö olemasolu hüpoteesi esitas 1949. aastal Kenneth Edgeworth ning kaks aastat hiljem Edgeworthist sõltumatult Gerard Kuiper. Hiljem on selgunud, et sarnaseid ideid on enne Edgeworthi ja Kuiperit 1930. aastail esitanud ka Ameerika astronoom Frederick Leonard.
Kuiperi vöö objektide olemasolu kohta polnud neil mingeid vaatlusandmeid, kuid lühikese tiirlemisperioodiga komeedid (mõnisada aastat või vähem, näiteks Halley komeet) ei saanud pärineda Öpiku-Oorti pilvest, mis asub selleks liiga kaugel (sealt pärinevad mitme tuhande aastase tiirlemisperioodiga komeedid, näiteks Hale'i-Boppi komeet). Lisaks järgisid lühikese tiirlemisperioodiga komeetide orbiidid ekliptika tasandit liiga hästi, et pärineda sfääriliselt ümber Päikesesüsteemi paiknevast Öpiku-Oorti pilvest.
1992. aastal avastasid David Jewitt ja Jane Luu Neptuuni-taguselt orbiidilt taevakeha nimega 1992 QB₁. Seda peetakse ühtlasi ka Kuiperi vöö avastamiseks, sest enne seda oli Neptuuni-taguse orbiidiga Päikesesüsteemi taevakehadest teada vaid Pluuto koos oma kaaslase Charoniga.
Kuiperi vöö algab kohe pärast Neptuuni orbiiti, selle välispiiri ei ole seni rangelt paika pandud, kuigi mõnikord tõmmatakse piir 55 astronoomilise ühiku kaugusele. Kuiperi vöö on asteroidide vööst 20–200 korda massiivsem. Jane Luu hinnangul moodustab Kuiperi vöö taevakehade kogumass umbes kümnendiku Maa massist.
Leitud objektide arv ületab tänaseks tuhande piiri. Arvatakse, et kokku on Kuiperi vöös üle 70 000 rohkem kui 100-kilomeetrise läbimõõduga taevakeha.
Kuiperi vööd peeti algselt lühikese perioodiga komeetide allikaks, kuid nüüdseks on selgunud, et suurem osa Kuiperi vöö objektidest on stabiilsetel ning erinevalt komeetidest suhteliselt vähe väljavenitatud orbiitidel. Vaid hajuskettaks nimetatud Kuiperi vöö osast pärinevad väljavenitatud orbiidiga objektid võivad sattuda Päikese lähedusse ning muutuda sabaga komeediks. Neptuuni kaaslane Triton on astronoomide arvates tõenäoliselt pärit Kuiperi vöö hajuskettast.
Kuiperi vöö suurimateks teadaolevateks objektideks on varem planeedi seisuses olnud Pluuto ning 2005. aastal avastatud 136199 Eris. Erist peetakse isegi pisut suuremaks, kuid seda on järeldatud vaid heleduse, mitte füüsilise suuruse mõõtmise põhjal.
Kuuda mõis

Kuuda mõis (saksa keeles Kuda) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Tiit Rebane

Tiit Rebane (sündinud 15. jaanuaril 1950 Põlvas) on Eesti arstiteadlane ja kardioloog.

Elulugu

Tiit Rebane on metsateadlase Harald Rebase poeg.
Lõpetas 1968 Tartu 2. Keskkooli, 1974 TÜ arstiteaduskonna ja 1985 samas aspirantuuri; meditsiinikandidaat (1986, TÜ), väitekiri "Kиноангиографическая оценка аортокоронарного шунтирования у больных ишемической болезнью сердца." Oli 1975–1978 Viljandi Rajooni Keskhaigla kirurg, 1978–1979 TÜ meditsiini kesklabori veresoontekirurgia labori vanemteadur, 1980–1983 ja 1986–1989 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi röntgenangiokardiograafia labori (Tallinnas) teadur, 1989–1993 TÜ Eesti Südamekeskuses Tallinnas vanemteadurina, aastast 1994 Põhja-Eesti Regionaalhaigla intensiivkardioloogia osakonna vanemarst.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: südame-veresoonkond. 15 teadustrükist.
Kaunivere mõis

Kaunivere mõis (saksa keeles Kaunifer) oli Kaarma-Loona mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Kaunivere mõisas on sündinud jalaväekindral Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe.
Aloysius Lilius

Aloysius Lilius (ka Luigi Lilio või Luigi Giglio (Aluise Lilio, Aloisius Lilius); umbes 1510–1576) oli itaalia arst, astronoom, filosoof ja kronoloog, kes pakkus välja Gregoriuse kalendri.
Tema järgi on nimetatud kraater Lilius Kuul.

Elu ja tegevus

Liliuse varasest elust on väga vähe teada. Ta oli pärit Calabriast Ciròst. Lilius õppis Napolis meditsiini, misjärel teenis ta Paliano hertsogi Giovanni Carafa juures. 1552. aastast alates pidas ta Perugia Ülikooli juures loenguid meditsiinist.
Ta on peamiselt tuntud kui Gregoriuse kalendri väljamõtleja, mille kirjelduse esitas ta manuskriptis nimega Compendium novae rationis restituendi kalendarium. Kalendrireform viidi läbi aga alles kuus aastat pärast Liliuse surma, kui tema vend Antonio tutvustas manuskripti paavst Gregorius XIII-le. Seejärel rändas käsikiri reformikomisjoni kätte ning mõne Christopher Claviuse tehtud muudatusega võeti see 1582. aastal paavsti bullaga "Inter gravissimas" vastu.
Rudolf Wagner

Rudolf Friedrich Johann Heinrich Wagner (30. juuli 1805 – 13. mai 1864) oli sakslasest füsioloog ja anatoom. 
Ta sündis Bayreuthis Saksamaal ning õppis meditsiini Erlangen-Nürnbergi Ülikoolis, aga lõpetas õppekava Würzburgis. Seal oli ta Johann Lukas Schönleini ja Karl Friedrich Heusingeri õpilane. Ta on ka munaraku kaasavastaja, kuid eelkõige on ta uurinud närve.
Wagneri aktiivsus kirjutaja ja töötajana oli tohutu ja ta haare oli lai. Tema mitmed reisid Vahemere, Aadria mere ja Põhjamere äärde andsid talle rikkalikku materjali, et uurida selgrootute anatoomiat ja füsioloogiat.
1846. aastal kirjutas ta ka füsioloogia käsiraamatu "Handwörterbuch der Physiologie", kuhu Tartu Ülikooli rektor ja füsioloogiaprofessor Alfred Wilhelm Volkmann kirjutas nägemist puudutava peatüki.
1860. aastal lakkas ta füsioloogiaga tegelemast ning hakkas õpetama zooloogiat, millega ta karjäär oli ka alguse saanud.
Alina Kašlinskaja

Alina Anatoljevna Kašlinskaja (vene keeles Алина Анатольевна Кашлинская; sündinud 28. oktoobril 1993 Moskvas) on vene maletaja, naiste suurmeister (2009).
Kašlinskaja võitis 2011. aastal noorte maailmameistrivõistlustel hõbemedali neidude U18 vanuseastmes ja 2013. aastal İzmitis naisjuunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ta pääses märtsis 2015 Sotšis peetud naiste maailmameistrivõistlustele, kus sai turniiritabelis 64 osavõtja seas 37. asetuse. Ta kaotas seal avaringis Shen Yangle. Kaks kuud hiljem võitis Kašlinskaja Euroopa naiste meistrivõistlustel Tšakvis pronksmedali. Aprillis 2019 tuli ta Antalyas Euroopa naiste malemeistriks.
Kašlinskaja sai FIDE-lt 2007. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2009. aastal naiste suurmeistri ja 2014. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 
2015. aastal abiellus ta Poola malesuurmeistri Radosław Wojtaszekiga.
Marek Kaleta

Marek Kaleta (sündinud 17. detsembril 1961) on endine eesti odaviskaja ja sporditegelane. 
1983–1995 tuli ta odaviskes 5 korda (1985, 1988–89, 1992, 1995) Eesti meistriks ja peale esikoha saanud 5 korral teise koha.
2 Pallas

Avastamine

Asteroidi avastas 28. märtsil 1802 Heinrich Wilhelm Olbers. Enne seda oli asteroididest avastatud ainult Ceres, mida praegu kvalifitseeritakse kääbusplaneediks. Avastaja Olbers andis taevakehale ka nime.

Staatus

Algul nimetati nii Pallast, Cerest, Junot kui ka Vestat planeetideks. Kui aga hakati avastama massiliselt asteroide, hakati ka neid taevakehi asteroidideks lugema (Ceres arvatakse nüüd kääbusplaneetide hulka).

Iseloomulikud omadused

Pallas on asteroidivöö suuruselt kolmas objekt. Ruumalalt on see on umbes asteroidi 4 Vesta suurune (pole teada, kui täpselt), kuid Pallase mass on märgatavalt väiksem.
Pallase dünaamilised omadused on nii suure objekti kohta ebatavalised. Pallase orbiit on tugevalt kallutatud ning mingil määral ekstsentriline.
Lisaks on selle pöörlemistelg väga kõrge nurga all, ligikaudu 60° (hinnanguliselt 56° kuni 81°). See tähendab, et igal Pallase suvel ja talvel on nii ööd kui ka päevad võrdsed umbes maakera aastaga. Pallase pöörlemissuuna suhtes pole veel üksmeelele jõutud. Viimaste valguskurvide analüüside järgi osutavad poolused 10° ebamäärasusega ekliptiliste koordinaatide (β, λ) = (−12°, 35°) ehk (43°, 193°) suunas. Seega on telje kallakud vastavalt 57° ja 65°.
Sillamäe Püha Adalberti ja Püha Georgiuse kirik

RKK Sillamäe Püha Adalberti ja Püha Georgiuse kirik on katoliku kirik Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Ranna 20.
Kirik ehitati 2001 Vladimir Burmini projekti järgi. Kirikut kasutab Püha Jüri ja Püha Adalberti kogudus. Kiriku patroonid on püha Jüri ja Adalbert. Kirikus peetakse teenistusi poola ja vene keeles.
Berni Ülikool

Berni Ülikool (saksa keeles Universität Bern) on ülikool Šveitsis Bernis. Ülikool asutati 1834. Ülikoolis õpib umbes 13 000 üliõpilast. Ülikoolis on 8 teaduskonda. Ülikooli finantseerivad ja haldavad Berni kantoni võimud.
Ülikooli rektor on Urs Würgler.
Hor Virap

Asukoht

Hor Virap asub Phokhr Vedi külas kivisel künkal. Armeenia pealinn ja ühtlasi ka riigi suurim linn Jerevan jääb Hor Virapi kloostrist 30 km põhja poole. Klooster asub umbes 100 m kaugusel Türgi-Armeenia piirist. Piiritsooni valvavad sõjaväelased. Kloostri ümbruses Ararati tasandikul on heinamaad ja viinamarjaistandused. Läheduses voolab Arasi jõgi ja kloostrist on vaade Ararati mäele.
Kopsud

Lindudel

Lindude kopsud on suhteliselt väikesed, kuid suure pinnaga.

Inimese kopsud

Inimesel eristatakse sarnaselt teiste imetajatega vasakut kopsu (pulmo sinister) ja paremat kopsu (pulmo dexter) ning kummalgi kopsul eristatakse: kopsupõhimikku (basis pulmonalis), kopsutippu (apex pulmonalis), kopsuväratit (hilum pulmonalis), kopsujuurt (radix pulmonalis) jpt piirkondi. 
Kopsukoes on rohkelt artereid ja veene ning lümfiteesid ja lümfisõlmi, kopsualveoole ning sidekudet.
Parem kops liigendub üla-, kesk- ja alasagaraks (lobus superior, lobus medius, lobus inferior). Vasak kops aga üla- ja alasagaraks.
Kopsusagarad jagunevad sidekoeliste vaheseinte abiga kopsusegmentideks: paremas kopsus 10 ja vasemas kopsus 9 segmendiks. Iga kopsusegment koosneb bronhist, kopsuarterist ja kopsuveeni harust.

Funktsioon

Kopsude põhifunktsioon on transportida hapnikku atmosfäärist vereringesse ja vabastada süsihappegaasi vereringest atmosfääri. See gaasivahetus toimub kopsude imeväikestes osakestes – kopsualveoolides.
Kopsud täidavad ka mitmeid metaboolseid funktsioone, nagu serotoniini, noradrenaliini, ATP, prostaglandiinide, angiotensiin I-e, bradükiniini jpt ainete metabolism.
Antiope

Antiope oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Nykteuse tütar, Amphioni ja Zethose ema.
Antiope oli nii kaunis, et Zeus armus temasse. Zeus lähenes talle saatüri kujul ja kui Antiope vahekorrast keeldus, siis vägistas ta. Antiope jäi rasedaks. Ta ei julgenud sellest isale rääkida, vaid põgenes oma kallima, Sikyoni kuninga Epopeuse juurde ja tunnistas talle kõik üles. Epopeus abiellus temaga.
Selle abieluga ei olnud nõus Nykteus, kes oma venna Lykose ja suure sõjaväega tungis Sikyoni. Lahingu võitis Teeba, kuid nii Epopeus kui ka Nykteus hukkusid (nad olevat tapnud teineteise). Lykos viis Antiope Teebasse tagasi ja sai ise kuningaks.
Antiope anti Lykose naisele Dirkele orjaks. Dirke kohtles Antiopet väga halvasti ning kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles. Lapsed said nimeks Amphion ja Zethos.
Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu Teebast ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.

Antiope kunstis

Zeusi ja Antiopet on maalinud Franz Anton Maulbertsch, Andrea Schiavone, Tizian, Tintoretto ja Antoine Watteau.
Petseri Peetri kogudus

EELK Petseri Peetri kogudus on luterlik kogudus Petseris.
Kogudus kuulub Võru praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Andres Mäevere. Juhatuse esimees on Roman Grušin.
Jumalateenistus pühapäeviti kell 15.00 Eesti aja järgi Petseri Peetri kirikus.
Koluvere mõisa park

Koluvere mõisa park on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Koluvere külas (invaliididekodu park).
Pargi pindala on 13,7 ha.
Park jääb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteest läände ja Ollimäe–Koluvere teest põhja.
Pargi territooriumile jääb suurem osa Koluvere järvest, parki läbib Liivi jõgi.
Pargi geograafilised koordinaadid on 58° 54′ 18″ N, 24° 6′ 19″ E.
Koluvere mõisa park võeti kaitse alla aastal 1964. Pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200518.
Thamaz Gamkrelidze

Thamaz Gamkrelidze (vene Тама́з Валериа́нович Гамкрели́дзе, gruusia თამაზ გამყრელიძე; sündinud 23. oktoobril 1929 Khuthaisis) on gruusia lingvist, orientalist ja indoeuropeist. 
Ta on Gruusia Teaduste Akadeemia aupresident. Ta on avaldanud töid indoeuroopa keeleteaduse, vanade keelte, teoreetilise lingvistika ja kartveloloogia alal. 1972. aastal avaldas ta koos Vjatšeslav Vsevolodovitš Ivanoviga nn glotaalteooria. Tal on uurimusi hetiitidest.

Haridustee ja töökäik

Gamkrelidze lõpetas 1952. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli idamaade teaduskonna. Pärast ülikooli lõpetamist astus Gamkrelidze aspirantuuri vana-idamaade keelte erialale. 1956. aastal kaitses ta filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Неиндоевропейские элементы хеттского языка" ja 1962. aastal (kinnitati 1963) filoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Хеттский язык и ларингальная теория". 1965. aastal sai Gamkrelidze professoriks.
   
Aastatel 1953–1960 töötas ta Gruusia NSV TA keeleteaduse instituudis ja 1960–2008 Thbilisi ülikooli strukturaalse ja rakenduslingvistika kateedri juhatajana Aastatel 1973–2005 töötas Gamkrelidze
Gruusia TA Tsereteli-nimelise orientaalinstituudi direktorina. 2010. aastast kuulub instituut Ilia Riikliku Ülikooli koosseisu. Gamkrelidze on instituudi teadusnõukogu esimees.
Lühikest aega oli Gamkrelidze Thbilisi riikliku ülikooli rektor (1991. aasta augustist novembrini).
Aastatel 2005–2013 oli ta Gruusia Teaduste Akadeemia president. 2013. aastal valiti Gamkrelidze Gruusia TA aupresidendiks.
Ta oli aastatel 1988–1994 ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija peatoimetaja.

Gamkrelidze Tallinnas

XI rahvusvaheline foneetikakongress peeti Tallinnas 1987. aasta augustis. Üle 700 osavõtjaga kongressi president oli Thamaz Gamkrelidze.

Isiklikku

Thamaz Gamkrelidze vend on matemaatik Revaz Gamkrelidze.
Kingissepalaid

Kingissepalaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,44 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 756 meetrit.
Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Laiu põhjarannikul asub 2 maasäärt.
Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on 58° 36′ N, 23° 30′ E.
Suurtükk

Ajalugu

Enne suurtükkide kasutuselevõttu täitsid raskerelvade ülesannet heitemasinad ja katapuldid. 28. jaanuaril 1132 leidis aset esimene dokumenteeritud sündmus, kus oli püssirohtu kasutatavat suurtükki kasutatud, kui kindral Han Shizhong Songi dünastiast kasutas Fujiani linna vallutamiseks Huochonge ehk käsikahureid. Varajased Hiina suurtükid olid vaasikujulised, nagu näiteks 1350. aastast pärit kahurid, mis leiti 14. sajandi Mingi dünastia traktaadist Huolongjing. Metallurgiatehnikate arenedes ei kasutanud hilisemad kahurid enam vaasi kuju. Seda muutust saab näha pronksist thousand ball thunder'ist, mis oli varajane näide lahinguvälja suurtükist. Need relvad levisid Lähis-Itta ja Euroopasse jõudsid piiratud kujul 13. sajandil. Esimene püssirohul töötav suurtükk võeti kasutusele 1348. aastal Rudelsburgi juures. Aasias võtsid mongolid hiinlaste suurtükid kasutusele ning kasutasid neid väga efektiivselt enda suurtes vallutustes. 14. sajandi lõpuks kasutasid Hiina mässajad organiseeritud suurtükke ning ratsaväge, et mongolid riigist välja suruda. 15. sajandil leiutati lafett ja asetati suurtükid ratastele. Saja-aastase sõja ajal muutusid süürtükid levinumaks. Kuigi oli palju üritusi lukust laadimisega, laeti neid alati rauast, sest ei osatud neid veel korralikult välja töötada. 19. sajandil leiutati Šveitsis heitelaengute süsteem ja Saksamaal tagantlaetav suurtükk. Samuti võeti kasutusele vintsooned rauas. Seoses raudtee arenguga hakati suurtükke paigutama raudteeplatvormidele. 20. sajandi alguseks leiutati taandurmehhanism. Esimese maailmasõja ajal võeti peamiselt prantslaste eestvõttel alates aastast 1917 kasutusele esimesed liikursuurtükid. Kergemaid suurtükke paigutati ka veoautodele.
Valga meeskoor

Valga meeskoor oli 1956-2006 Valga maakonnas Valgas tegutsenud meeskoor.
Koor asutati 10. oktoobril 1956.
Koor esines muu hulgas kõikidel üldlaulupidudel (alates 1960), üleriigilistel meeskooride laulupäevadel, samuti Eesti-Soome laulupeol.
Kataloonia parlament

Kataloonia parlament (katalaani keeles: parlament de Catalunya; hispaania keeles: Parlamento de Cataluña; oksitaani keeles: parlament de Catalonha) on Kataloonia autonoomse piirkonna ühekojaline seadusandja.
Selle moodustavad 135 liiget ("diputats"), keda valitakse iga nelja aasta tagant või pärast erakorraliste valimiste lõpetamist, mis valitakse üldise valimisõiguse alusel nelja valimisringkonnaga katalaani provintsides. Parlamendi hoone asub Ciutadella pargis Barcelonas Kataloonias Hispaanias.
Hiie Lätte

Hiie Lätte (18. mai 1935 Tartu – 2. veebruar 2012 Tallinn) oli eesti muusikapedagoog, pianist ja kontsertmeister.
Lätte sündis Tartus. Esimese muusikalise hariduse sai ta Tartu Muusikakoolis, kus õppis aastatel 1951–1955 Aleksandra Semm-Sarve juhendamisel klaveri eriala. Tartus õppides hakkas ta praktiseerima kontsertmeistrina, mida ta jätkas ka Tallinna Riiklikus Konservatooriumis õppides. Konservatooriumi lõpetas ta klaveri erialal 1960. aastal, seal olid tema juhendajateks Heljo Sepp ja Anna Klas.
Pärast lõpetamist jätkas ta tegevust kontsertmeistrina Riiklikus Konservatooriumis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, alates 1961. aastast oli ka õpetajaks Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastatel 1974–1994 juhatas Lätte Tallinna Muusikakeskkooli üldklaveri osakonda ja töötas 1970. aastatel Tallinna Riiklikus Konservatooriumis üldklaveri kateedri õppejõuna. Muusikakeskkoolis töötas ta õpetajana kuni surmani.
Tema õpilaste hulka on kuulunud tuntud heliloojad ja muusikud, näiteks Kerri Kotta, Tõnu Kõrvits, Mart Laas, Arvo Leibur, Urmas Tammik, Ott Maaten, Andres Mustonen, Paul Mägi, Kristel Pappel, Margus Pärtlas, Lauri Sirp ja Meelis Vind.
Tema abikaasa oli helilooja Raimond Lätte.
Kohvioad

Töötlemine

Kohvioad eemaldatakse kohvimarjadest, mis visatakse ülejäägina minema või kasutatakse väetisena. Seejärel kohvioad kuivatatakse, röstitakse ja jahvatatakse. Ubade eraldamise marjadest ja kuivatamise teevad enamasti ära tootjamaad enne saagi eksportimist, ube röstitakse ja jahvatarakse tavaliselt muudes firmades. Paljud kohvigurmaanid eelistavad kohvi jahvatada ja ka röstida ise, kuna aja jooksul valmisröstitud ja jahvatatud kohvi maitse ja lõhn väheneb.