Poll

Varasem ajalugu

Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1325. aastast, mil 40 Eestimaa vasalli seas mainitakse Tilo de Pollet ja Andreas de Pollet Virumaalt. Suguvõsa sai oma nime ilmselt Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas asunud Põlula küla järgi, mida on mainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal (Pøllula) ja mida on suguvõsa valduses nimetatud ajavahemikul 1325−1481. Nende järgi sai eestikeelse nime Polli mõis (Kurrisaar) Kadrina kihelkonnas. Pollid evisid maavaldusi Eesti- ja Liivimaal XVI sajandini.

Saaremaa liin

1498. aastal omandas Virumaalt pärit Hans Polle (suri enne 1522) Saaremaal Lööne mõisa, mis jäi tema järeltulijate kätte kaheks sajandiks. Temast on pärit kõik tänapäeval elavad suguvõsa liikmed. Lööne mõisaomanikest vanem suguvõsaliin kustus Saaremaal XVIII sajandi keskpaiku.

Randvere liin

Hansu pojapojapoeg Frommhold Poll (suri enne 1660) rajas Randvere liini. Viimase poeg ooberstleitnant ja Kuressaare komandant Otto Johann von Poll (1635−1710) sai 1672. aastal naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, kuid Rootsi rüütelkonda teda siiski ei introdutseeritud. Tema järeltulijad valdasid XVIII sajandil pikalt Randvere riigimõisa. See haru kustus meesliinis 1789. aastal.

Rootsi liin

Otto Johann von Poll poeg viitsekapral Carl Ludvig von Poll (1697−maeti 1739) siirdus XVIII sajandi algupoolel elama Rootsi. See suguvõsaharu kustus kolmandas põlves 1800. aasta paiku.

Kuramaa liin

Hans Polle noorem poeg Johann Poll naitus Kuramaalt pärit Dorothea Overlackeriga ja rajas suguvõsa Kuramaa liini. Tema poeg Jürgen sai Kuramaal mõisaomanikuks, kuid pojapoeg Christian (Kersten) von Poll (suri pärast 1630) pöördus XVII sajandi alguses Saaremaale tagasi.

Võhksa liin

Christian (Kersten) von Polli (suri pärast 1630) kohta on Saaremaal teateid 1630. aastast. Tema poeg Christian von Poll (1618−1693) omandas abielu kaudu Võhksa mõisa, mis jäi Pollide valdusse ligi kaheks ja pooleks sajandiks. Sellest liinist pärines kaks Saaremaa rüütelkonna peameest. XVIII sajandil eraldus Meedla haru ja Võhksa liin jätkus Lorenz Wilhelm von Polliga (1730−1783). Liin kustus 1830. aastatel.

Meedla liin

Võhksa mõisniku Christian Friedrich von Poll (1672−1748) vanem poeg polkovnik ja Saaremaa maanõunik Ebbe Ludwig von Poll (1719−1776) rajas suguvõsa Meedla liini. See 1735. aastal ostetud valdus jäi perekonnale kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Sellest liinist võrsus kolm maanõunikku. Neist viimane − Balthasar Alexander Ludwig Odert von Poll (1869−1935) − oli nimekas põllumees ja rüütelkonna tegelane. 1917. aastal lähetati ta rüütelkonna ja kindral von Seckendorffi poolt Saksamaale riigikantsler krahv Georg von Hertlingi juurde, et Saaremaad Saksamaaga ühendada. Tema järeltulijad lahkusid pärast üle 400 aasta pikkust kohalolu Saaremaalt ja siirdusid esmalt elama Ida-Preisimaale. Tänapäeval elavad nad Saksamaal. See Pollide suguvõsaharu immatrikuleeriti 1914. aastal Liivimaa rüütelkonda.

Triigi liin

Kapten Karl Ludwig von Poll (1771−1823) Meedla mõisast rajas Triigi liini. Tema poeg Karl Ludwig von Poll (1794−1849) tegi edukat karjääri Venemaa tsiviilteenistuses ja tõusis tõeliseks riiginõunikuks. 1839. aastal immatrikuleeriti ta nii Eestimaa kui Liivimaa matriklisse. See haru suri meesliinis välja 1916. aastal.

Venemaa liin

Selle liini rajas Johann Ludwig von Poll (1766−1840), kes tegi karjääri Venemaa sõjaväes ja tõusis kindralmajoriks. Ta omandas Kiievi kubermangus maavalduse. See liin suri ilmselt välja XIX sajandi lõpul.

Pollid rüütelkonna matriklis

1741. aastal immatrikuleeriti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse. 1839. aastal võeti Karl Ludwig von Poll (1794−1849) Eestimaa ja Liivimaa matriklisse. 1914. aastal immatrikuleeriti Liivimaal ka Balthasar Alexander Ludwig Odert von Poll (1869−1935).