Burgdorf (Hannoveri regioon)

Geograafia

Burgdorf jääb Hannoveri, Celle ja Peine vahele. Sellega külgnevad Uetze, Lehrte, Isernhagen, Burgwedel ja Celle kreis.
Aue jõgi voolab läbi linna. Maastikku kujundab Burgdorf-Peine geest, enamasti lauge maastik madalate küngaste ja liivase pinnasega. Metsades on enamasti männid, kased ja tammed. Omavalitsusala ümbritsevad Altwarmbüchener Moor ja Oldhorster Moor läänes ning Burgdorfer Holzi mets idas. 
Burgdorf koosneb tõelisest linnast ning Beinhorni, Dachtmisseni, Heeßeli, Hülptingseni, Otze, Ramlingen-Ehlershauseni, Schillerslage, Sorgenseni ja Weferlingseni küladest. Ramlingen-Ehlershausen koosneb Ramlingeni ja Ehlershauseni küladest. Heeßel sisaldab ka Ahrbecki asundust tõelisest linnast edelas. 
Linn on mitteametlikult jaotatud Weststadtiks (raudteest läänes), Nordstadtiks (raudteest idas ja Gartenstraße tänavast põhjas) ja Südstadtiks (raudteest läänes ja Aue jõest lõunas; sisaldab ka varemalt mahajäetud Eseringeni küla). Ülejäänud on Innenstadt (kesklinn) või Altstadt (vanalinn). Weststadti viidatakse linnamärkidel kui "Burgdorf/Weststadt", samas põhja-, lõuna- ja keskosa kutsutakse lihtsalt "Burgdorf".

Ajalugu

Burgdorfi on esmakordselt mainitud 1279. aastal. See oli Hildesheimi piiskopkonna osa. Linna ümbritsesid arvukad asulad, mis kadusid keskaja jooksul. Asulate nimed olid Eseringen (nüüd Südstadti osa), Garvesse (Burgdorfi, Steinwedeli ja Immenseni vahel), Hetelingen (nüüd Burgdorfer Holzi metsades), Rälingsen (Hängisenist lõunas) ja Oensingen. Pärast Väiksemat Hildesheimi piiskopkonna vaenust (1420–1422) anti koht Celle hertsogitele. Hiljem said nende territooriumid Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna ja siis Lüneburgi ringkonna osaks. 1433. aastal ehitati Burgdorfi mõis ümber ning kindlustati müüri, kolme värava ja kahe vallikraaviga. Burgdorf oli üksnes küla müüri taga.
16. sajandist alates oli Burgdorfil linna pitsat ja vapp kahe tamme vahel puhkava lõviga. Linna värvid ja lipp, roheline ja kollane, on tuletatud sellest vapist.
Kolmekümneaastases sõjas oli Dachtmisseni lähedal lahing. 1637. aastal mässasid Burgdorfi kodanikud nende suhtes kehtestatud kohustuste vastu. Tulekahjud hävitasid suure osa linnast aastatel 1658 ja 1809, kuid iga kord ehitati see taas üles. Vanalinnas asuv Brandende ("Tulekahju on lõppenud") väljak meenutab veel kohta, kus leegid lõplikult alistati.
1811. aastal ehitati juudi kogukonna jaoks linna uus sünagoog. Neid sunniti 1939. aastal hoonet linnale müüma. Hitlerjugend hõivas hoone alates 1941. aastast. Aastatel 1944 kuni 1959 kasutati hoonet avaliku raamatukoguna. Ärimees ostis hoone 2007. aastal ja üüris seda linnale välja. 2008. aastast kasutatakse seda muuseumi ja kultuurikeskusena.
Burgdorfist sai 1885. aastal samanimelise kreisi keskus. Vaatamata kohalike elanike vastuseisule ühendati see koos Neustadt am Rübenberge, Springe ja vana Hannoveri kreisiga 1974. aastal uueks Hannoveri kreisiks. Seega liikus Burgdorf Lüneburgi ringkonnast Hannoveri ringkonda. Viimane kaotati 2004. aasta lõpus koos teiste Alam-Saksi ringkondadega. Hannoveri linn ja kreis liideti 1. novembril 2001, et moodustada Hannoveri regioon.

Sport

Kõige edukam klubi linnas on TSV Hannover-Burgdorf, mis võistleb Saksa Handball-Bundesligas alates 2009. aastast.

Keel

Ajalooliselt oli Burgdorf osa alamsaksa keele ostfaali murde keelealast. Saksa keel asendas alamsaksa keele Hannoveri ümbruse linnastunud aladel 19. sajandist alates ja tänapäeval öeldakse, et kogu alal kõneldakse saksa keelt puhtaimal kujul. Kuid kõnekeeles on mõned eripärad, mida võib osaliselt seletada alamsaksa keelega.

Transport

Burgdorfis on kolm rongijaama: Burgdorf (Hannover), Otze ja Ehlershausen, mis kõik on osa Lehrte–Celle raudteest. Nad teenindavad igal pooltunnil mõlemas suunas S-Bahn Hannoveri liine S6 ja S7. Burgdorfi rongijaamas on ka bussiterminalid RegioBus Hannoveri erinevatele liinidele ja need osalevad Großraum-Verkehr Hannover transpordiliidu piletimüügisüsteemis. Lähim rahvusvaheline lennujaam on Hannoveri lennujaam.