google/wiki40b huggingface dataset:
Must-valge kobra

Klassifikatsioon

Must-valged kobrad liigitatakse soomuseliste seltsi mürknastiklaste sugukonna kobra perekonda.
Ladinakeelne teaduslik nimetus on Naja melanoleuca ja seda kirjeldas 1897 Ameerika herpetoloog Edward Hallowell, eestikeelne nimetus on must-valge kobra.

Levila

Neid madusid võib kohata Senegalis, Gambias, Guinea-Bissaus, Guineas, Sierra Leones, Libeerias, Malil, Burkina Fasos, Elevandiluurannikul, Ghanas, Togol, Beninis, Nigeerias, Nigeris, Tšaadis, Kamerunis, Gabonis, São Tomé saarel, Kongo Vabariigis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Sudaanis, Etioopias, Somaalias, Keenias, Ugandas, Tansaanias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Angolas, Sambias, Mosambiigis, Malawis, Zimbabwes ja Lõuna-Aafrikas.

Saakloomad

Must-valge kobra toitub looduslikult levila piires kaladest, kahepaiksetest, sisalikest, väiksematest imetajatest ja teistest madudest.
Nemad on saakloomaks teistele madudele.

Paljunemine

Must-valge kobra sugulise sigimise vormiks on ovipaaria. Suvel muneb graviidne emane madu 11–26 muna. Madu otsib munade munemiseks kas sobiva avause ehk püüab pesa ise valmistada, kas puuõõnsusesse, termiidipessa või maapinnal olevasse auku.
Emased kobrad võivad mune valvata ja paljunemisperioodil agressiivselt rünnata. Noored maopojad on sündides 22–25 cm pikkused ja üsna iseseisvad maod.

Kokkupuuted inimestega

Need maod on inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavad. Nende hammustus võib mürgistuseisundeid esile kutsuda.
Vastumürk on olemas.
Hilve Rebane

Hilve Rebane (23. detsember 1938 – 16. oktoober 2012) oli eesti kirjandusloolane ja -kriitik.
Ta lõpetas aastal 1963 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina. Aastatel 1963–1967 töötas ta õpetajana Värska Keskkoolis.
Ta on uurinud peamiselt 20. sajandi tõlkekirjandust ning Johann Voldemar Jannseni elu ja tegevust.
Mäeinsener

Mäeinsener on insener, kelle tegevuse eesmärk on tagada maavarade ohutu, keskkonnasäästlik ja efektiivne kaevandamine ja töötlemine. Mäeinsenerid on kõrgharidusega tehnika- ja/või tehnoloogiaspetsialistid või juhid, kes plaanivad ja juhivad maavarade kaevandamisega seotud protsesse ning osalevad maardlate uuringutes.
Mäeinsener võib olenevalt oma tööst spetsialiseeruda järgnevatele valdkondadele: maavarade pealmaakaevandamine, maavarade allmaakaevandamine ja allmaa-kaeveõõne teisene kasutamine, maardlate uuring.
Mäendusringkondades on tavaks, et karjäärides ja kaevandustes kannavad mäeinsenerid valget kiivrit.

Mäeinsener

Mäeinsener on kogemustega spetsialist, kes rakendab oma inseneriteadmisi, võimeid ja praktilisi oskusi olemasolevate tehnoloogiate käigushoidmiseks. Ta vastutab enda ja teiste tööülesannete täitmise eest. Mäeinsener saab omada projekteerimise ning maavara töötlemise ja turustamise kompetentsi.

Diplomeeritud mäeinsener

Diplomeeritud mäeinsener on kogemustega spetsialist, kes rakendab oma inseneriteadmisi, võimeid ja praktilisi oskusi olemasolevate tehnoloogiate käigushoidmiseks ja arendamiseks. Ta töötab iseseisvalt keerulistes, ettearvamatutes ja uuenduslikku käsitlust nõudvates olukordades. Lisaks on diplomeeritud mäeinsener võimeline juhtima töörühmi ja/või organisatsiooni ning kandma vastutust teiste töö tulemuste eest. Diplomeeritud mäeinsener saab omada projekteerimise, teadus-ja õppetöö, arendus ja juhtimise, maavara töötlemise ja turustamise, maapõueressursside poliitika, ohutus-ja omanikujärelevalve kompetentsi.

Volitatud mäeinsener

Volitatud mäeinsener on laiaulatuslike teadmiste ja kogemustega tippspetsialist, ekspert, kes rakendab oma inseneriteadmisi, mõistmist ning võimeid olemasolevate tootmistehnoloogiate käigus hoidmisel ja täiustamisel või uute teadmiste ja tehnoloogiate loomisel ja hindamisel. Volitatud mäeinsener lahendab keerulisi tehnoloogilisi probleeme uuenduste, loovuse ja arendamise abil. Volitatud mäeinsener saab omada projekteerimise, teadus-ja õppetöö, arendus ja juhtimise, maavara töötlemise ja turustamise, maapõueressursside poliitika, ohutus-ja omanikujärelevalve kompetentsi.
Hannu Malinen

Euroopa ja maailmameistrivõistlused

1983. aasta Rootsis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 735,0 kg neljandaks. 1984. aastal tõi ta Euroopa meistrivõistlustelt pronksmedali, aasta hiljem tuli ta Euroopa MV-l neljandaks.
1987. aasta Norras Fredrikstadis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen hõbemedalile kogusummaga 762,5 kg. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustelt tõi ta hõbemedali.
1988. aasta novembris Austraalias Perthis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kogusummaga 750,0 kg võitjaks. Hõbemedali saanud Norra sportlane sai kogusummas sama tulemuse. Samal aastal peetud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Malinen hõbemedali. 1989. aastal tuli ta MM-l kuuendaks. 1993. aasta võitis Malinen Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.
2002. aasta novembris Slovakkias Trencinis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli 47-aastane Malinen avatud klassis võisteldes kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 797,5 kg neljandaks. Samal aasta toimunud Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuuenda koha.
Laulasmaa Spa

Laulasmaa Spa on spaahotell Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Laulasmaa külas.
Kompleks avati 7. augustil 2003. Kompleksi haldab Baltic Beach Holding OÜ.
Kompleksi kuuluvas hotellis on kokku 147 numbrituba.
Piigandi Vähkjärv

Vähkjärv (ka Piigandi Vähkjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas. 
Järv asub Tartu-Võru maantee ääres (ida pool), teisel pool teed on Jõksi järv. Vähkjärvest kirdes asub Piigandi järv.
Järve pindala on 9 ha, kaldajoone pikkus 1624 m.
Bengal

Bengal (bengali বঙ্গ (Baṅga)) on piirkond Ees-India kirdeosas, Gangese-Brahmaputra delta-alal.
Ajalooline Bengal jagati 1947. aastal (Briti India iseseisvumisel) kaheks: hinduistidest bengalitega asustatud Lääne-Bengal jäi India, islamiusulistest bengalitega asustatud Ida-Bengal Pakistani koosseisu. Ida-Pakistan iseseisvus Bangladeshi nime all 1971. aastal.
Suurem osa Bengalist on asustatud bengalitega.
Suurimad linnad on Kolkata ja Dhaka.
Anguilla lipp

Anguilla lipp on Anguilla (Suurbritannia autonoomse meretaguse ala) lipp.

Ametlik lipp

Praegune lipp kinnitati ametlikuks lipuks 30. mail 1990. See on tüüpiline Suurbritannia kolooniate lipp. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp, lehvil aga Anguilla vapp. Vapp on kujundatud rahvuslipu järgi.

Rahvuslipp

Rahvuslipp alates 12. juulist 1967 on valge põhivärviga. Selle alaservas on helesinine laid, valge välja keskel aga kolm oranži delfiini. Kolm delfiini tähistavad sõprust, arukust ja vastupidavust, üheskoos aga ühtsust ja jõudu; nende paiknemine ringikujuliselt kujutab järjepidavust. Valge väli sümboliseerib rahu, sinine laid merd ning võitlust, noorust ja lootust. Seda mitteametlikku lippu kasutatakse Anguillas rohkem kui ametlikku.
Hilda Taba

Hilda Taba (pärast abiellumist 1931 Hilda James; 7. detsember 1902 Kooraste – 10. juuli 1967 San Francisco) oli eesti pedagoogikateadlane USA-s.

Elulugu

Hilda Taba õppis Kooraste vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis, ta lõpetas aastal 1921 Võrus tütarlastegümnaasiumi. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1921–1922 kaubandusosakonnas ning aastatel 1922–1926 filosoofiateaduskonna pedagoogikaosakonnas. Aastast 1926 õppis ta Rockefelleri stipendiaadina Bryn Mawr College'is, kus ta aastal 1927 kaitses magistrikraadi. Seejärel oli ta Columbia Ülikoolis doktorantuuris (juhendajateks olid William Heard Kilpatrick ja John Dewey); aastal 1932 kaitses ta doktoriväitekirja (monograafia The Dynamics of Education).
Tartus ja USA-s õppimise ajal töötas ta koduõpetajana ning aastatel 1930–1931 õpetajana Kehtna koolis. Aastatel 1930–1931 esines ta Tartus ja Tallinnas ettekannetega "Valitsevaid suundi Ameerika kasvatusteaduslikus mõtteviisis; Üldõpetusest Ameerikas ja Kultuurikriisist". Aastatel 1933–1936 oli ta New Yorgi Daltoni tütarlastekeskkoolis saksa keele õpetaja ja õppekava direktor. Aastatel 1936–1938 oli ta Ohio osariigi ülikoolis õppejõud, kasvatusteaduse abiprofessor, aastatel 1939–1951 oli ta Chicago Ülikooli professor, aastatel 1951–1967 oli ta San Francisco Ülikooli professor.

Tunnustus Eestis

Pärast doktorantuuri lõppu kandideeris Taba 1930. aasta lõpus Tartu Ülikooli pedagoogika õppetooli professori ametikohale. Ta ei osutunud valituks ja sõitis aasta pärast tagasi Ameerikasse. Üheks põhjusteks, miks Hilda Taba kohast ilma jäi, on peetud nii tema vähest tuntust Eestis; doktorikraad oli ametlikult veel kinnitamata, kui ka seda, et tollal eelistati vastutusrikastel ametikohtadel mehi.
Eesti pedagoogikaringkondades oli tema nimi kuni 1980. aastate lõpuni peaaegu tundmatu. Alles 1988. aastal ilmus Õpetajate Lehes Hilda Taba teadusloomingut ja karjääri tutvustav artikkel. 1989. aastal korraldas taasasutatud Eesti Akadeemiline Pedagoogika Selts Hilda Taba mälestuspäeva Tartus ja Tallinnas; 1992. aastal tähistati rahvusvahelise konverentsiga Tartus Hilda Taba 90. ja 2002. aastal 100. sünniaastapäeva.
Detsembris 2012 avati Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudis Tartus, Salme tänav 1a, Hilda Taba nimeline auditoorium.
Kaunissaare–Kehra tee

Kaunissaare–Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11127) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavana Kose maantee). Tee pikkuseks on 3,0 km. 
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne viiendal kilomeetril Kaunissaare külas. Tee läbib Kaunissaare ja Lehtmetsa külad ning Kehra linna. Tee lõpeb Kehra Jaama tee esimesel kilomeetril Kehra linnas. Tee ületab 6 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Lehtmetsa ja Sõpruse väljak.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on esimesel poolel kilomeewtril 500-1000 autot ööpäevas, edasi 200-500 autot ööpäevas. Teel on kiirusapiirangud (30, 50, 60 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
17. oktoobri manifest

Eestimaal tekkinud poliitilised liikumised

Pärast Nikolai II kodanikuõigusi lubava manifesti avaldamist 17. oktoobril 1905 asutati Eestis esimesed legaalsed erakonnad: rahvuslik-liberaalne Eesti Rahvameelne Eduerakond, sotsiaaldemokraatide-föderalistide Eesti Sotsiaaldemokraatlik Tööliste Ühisus ning baltisaksa konservatiivne Balti Konstitutsioonipartei. Samal ajal loodi esimesed ametiühingud ja valiti Tallinna Tööliste Saadikute Nõukogu. Sisuliselt olid peaaegu kõik eesti erakonnastunud või erakonnastumata poliitilised voolud ja liikumised valitsusega opositsioonis. Taotleti demokraatiat ja kodanikuõigusi, enamasti ka rahvuslikku enesemääramisõigust, autonoomiat ja omavalitsust – kogu poliitilise spektri ulatuses apelleeriti rahva nõudmistele.
Leena Roots

Leena Roots (sünninimi Leena Pajupuu; 4. mai 1904 ukj Sigula, Harjumaa – 11. detsember 1986) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
1932. aastast töötas ta pikka aega Kurtna Algkooli õpetaja ja juhatajana.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Risti Põhikool

Risti põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Aastast 2016 on kooli direktor Tiina Puusalu.
9. novembril 1921 avati Ristil endises kauplusehoones Rõuma algkool. 1924 nimetati kool ümber Risti algkooliks. 1944 nimetati kool ümber Risti Mittetäielikuks Keskkooliks. 1960 nimetati kool ümber 8-klassiliseks Risti kooliks. 1989 nimetati kool ümber Risti põhikooliks.
Asustusgeograafia

Asustusgeograafia on inimgeograafia haru, mis uurib asustust ja asulaid.
Asustusgeograafia uurib muu hulgas asulatüüpe, asulate tekkimise ja arengu geograafilisi tingimusi ning asustussüsteemi. 
Asustusgeograafia harude seas on linnageograafia ja ruraalgeograafia.

Definitsioon

Stone (1965) määratleb asustusgeograafia nii: "Nende hoonete jaotumise kirjeldus ja analüüs, millega inimesed kinnistavad end maa külge. Edasi, et asustamise geograafia tähendab hoonete ehitamist, et maad ajutiselt või alaliselt hõivata. Tuleb aru saada, et hooned on inimese ja maa suhete üks kättesaadav väljendus ning selle rõhuasetuse väljatoomine eeldab, et uurimistöö võib toimuda mis tahes skaalal päris üldisest kuni väga konkreetseni välja. Hooned on lihtsalt inimeste mingil maa-alal elamise üks avaldumisviis; nad on seal kaardistatav maastikujaotus, millele tuleb tähelepanu pöörata." 
Jordan (1966) rõhutab, et asustusgeograafia ei uuri ainult jaotumusi, vaid veel enam struktuure, protsesse ja vastastikmõjusid asulate ja keskkonna (näiteks muld, geomorfoloogia, majandus, ühiskond) vahel. 
Mayda (1965) ütleb: "Asustuse uurimine on arenenud inimeste vastastikuseks toimeks füüsikalise ja ökoloogilise maailmaga. See holistlikum uurimine huvitub kestlikkusest ja püüab paremini mõista praegust maastikku ja planeerida tuleviku maastikku."
Metsiku mõis

Metsiku mõis (saksa keeles Metzikus) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on esimesed teated 1524. aastast.
Mõisa viimane omanik oli Alexander von Üxküll-Güldenband. Mõis, v.a. härrastemaja, oli 18-ks aastaks (1909 - 1927) väljarenditud Hans Brevernile, lepingu katkestas maaseadus
19.5.1926 ostsid 4 meest oksjonil mõisa härrastemaja mille hiljem lammutasid ning ehitusmaterjalideks müüsid .
Talvest talveni

Süžee

Metallurgiatehase direktor saab ministeeriumist ülesande hakata kiires korras tootma uut tüüpi terast, mida vajatakse gaasijuhtme rajamisel Kaug-Põhjas. Tehase kollektiiv suudab direktori juhtimisel ülesande edukalt täita.
Pabeross

Pabeross on suitsetatav tubakatoode, milles tubakalehtede ümbriseks on paberist hülss.
Paberossil ei ole filtrit ja seetõttu suitsetatakse seda tavaliselt sigaretipitsiga. Samas on ka paberosse, mida tuleb hoopis voltida, näiteks Belomorkanal.
Stockholmi börs

Stockholmi börs on Rootsi väärtpaberibörs, mis tegutseb Stockholmis.
Börs asutati aastal 1863.
Stockholmi börsil on noteeritud 310 ettevõtte aktsiad.
Börsi 30 enimkaubeldud aktsia hinda jälgib indeks OMX Stockholm 30 (OMXS30).
Aastal 1998 omandas Stockholmi börsi ettevõte OMX AB, mis veebruarist kuulub kontserni NASDAQ OMX Group.
Bab el Mandeb

Bab el Mandeb ehk Bab el Mandebi väin (ka Bab-el-Mandeb, araabia keeles 'pisarate värav') on väin, mis lahutab Aasiat (Jeemen) ja Aafrikat (Djibouti) ning ühendab Punast merd India ookeaniga (Adeni laht).
Inglismaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Inglismaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Jalgpalli sünnimaa Inglismaa siiani säravaim moment oli 1966. aastast, mil inglastel õnnestus oma kodumaa pinnal peetud MM-i finaalis alistada tollane Lääne-Saksamaa koondis tulemusega 4:2 ja võita ihaldatud trofee. 11. korda finaalturniiril osalev Inglismaa suutis valiksarjas edestada oma pidevat rivaali Saksamaad, võites alagrupis esikohta otsustavas kohtumises sakslasi võõrsil koguni 5:1.
Kamiennaja Horka metroojaam

Kamiennaja Horka metroojaam (vene keeles Каменная Горка (Kamennaja Gorka metroojaam), valgevene Каменная Горка (transkribeerituna Kamennaja Gorka metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis Kuncaŭščyna ja Kamiennaja Horkai linnaosade piiril.
Jaam avati 7. novembril 2005. Jaam on üheks Aŭtazavodskaja liini lõppjaamaks. 
Jaam on kahe lööviga, mida eraldavad teineteisest ümmargused sambad. Samamste vahe on kuus meetrit. Arhitektuuriliselt on Kamiennaja Horka funktsionalistlik. Jaama kujunduses on kasutatud marmorit ja  graniiti, lisaks veel roostevaba terast, ripplagi on alumiiniumist. Jaam on varustatud invaliididele mõeldud liftiga.  Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Kuna jaam asub maapinna läheduses, siis puuduvad seal eskalaatorid, nende asemel on jaamas tavalised trepid. Ootesaali kohal asuvad poeruumid ja jalakäijate tunnelid.
47 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 47 sõidab Väike-Õismäe ja Tallinna bussijaama vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevil. Bussiliin on ekspressliin.
Marsruut Tallinna bussijaama suunal: Õismäe tee, Paldiski maantee, Endla tänav, Liivalaia tänav, Juhkentali tänav
Marsruut Väike-Õismäe suunal: Juhkentali tänav, Liivalaia tänav, Endla tänav, Paldiski maantee, Õismäe tee
Humanitaarharidus

Humanitaarharidus on projektipõhine õpe lastele ja noortele, mis aitab neil tõlgendada olukordi inimlikust seisukohast ja annab neile võimaluse lahendada probleeme ning võtta meetmeid organisatsioonide Punane Rist ja Punane Poolkuu aluspõhimõtteid ja humanistlikke väärtuseid silmas pidades. Humanitaarhariduse initsiatiiviks on propageerida kõrgema kvaliteediga haridust, rõhudes igapäevaelus vajaminevatele oskustele ning personaalsele ning kogukonna paindlikkusele hädaolukorras. Taolise hariduse toetajaskond seisab selle eest, et humanistlik perspektiiv jõuaks ka  hariduspoliitikasse, -strateegiasse ning õppekavasse ametlikes ning mitteametlikes koolides. Selliste teadmistega on indiviid valmis tegutsema, et läbi vabatahtliku töö või muu projekti elustada inimlikud põhimõtted ning väärtused

Humanistlik perpektiiv

Punase Risti Red Crescent liikumise arvates peaks humanistlik perspektiiv olema osa teadmiste tuumast, oskustest, arusaamast ning väärtustest, mis lastel ning noortel kujuneb. Selline haridus on oluline, kuna see parendab olukorda nii individuaalsel kui ühiskondlikul tasemel. Sellise väljavaate propageerimine tärgatab enam inimesi saama oskaks Punase Risti liikumisest, mis omakorda aitab kanda edasi ideed sellest, milliseid väärtusi koolis õpetada ning selgitada lisaks hariduse olulisusele ka harituse tähtsust.

Humanitaarhariduse erilisus

Humanitaarharidust aetakse tihtipeale segamini kestliku arengu hariduse, globaalhariduse või lihtsalt esmaabi või valitsusväliste organisatsioonide (NGO)tutvustamisega. Humanitaarhariduse pooldajad rõhutavad ka seda, et taoline haridus on nii filosoofias kui praktikas inimõigusteharidusest kardinaalselt erinev, kuna humanitaarhariduse humanistlik ajend on rajatud pigem vajadustele, mitte õigustele või õiguspärasusele.

Humanitaarhariduse visioon tulevikuks

Aastaks 2020 on kõigil humanitaarharidusele ligipääs. Sellest saab osa koolide õppekavas, ka mitteametlikes haridusasutustes, keskendudes enim lastele alates viiendast üheteiskümnenda eluaastani.

Humanitaarharidus Tuftsi ülikoolis

Feinstein International Center ning Tuftsi ülikool pakuvad õpilastele ja teemast huvitujatele projektide näol võimalusi oma oskuste arendamiseks ning teadmiste praktiseerimiseks humanitaarabi ning sellega seotud teemade vallas. Nende õpetajaskond annab kursusi sellistes koolides nagu Fletcher ning Friedman. Mõned Tuftsis pakutavad humanitaarhariduse kursused on ,,Sundmigratsioon", ,,Konflikt Aafrikas" ning ,,Rahuoperatsioonid".
Jüri Plink

Elulugu

Jüri Plink on juuksuri poeg.
Lõpetas 1956 Tartu 1. Keskkooli, õppis 1954–58 Tartu Muusikakooli klaveriklassis, lõpetas 1963 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (H. Sepa) klaveriklassi, oli 1972–75 TÜ aspirant, pedagoogikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppeprotsessi struktuur-funktsionaalne analüüs" (Tartu, 1975). TRK-s õppides tegutses ka kontsertmeistri, klaverisaatja, kompositsiooni kateedri laborandi ja orkestripillide kateedri assistendina (viimasena oli põhitööks Tallinna muusikakeskkooli edendamine). Oli 1964–68 ja 1987–91 Tallinna Muusikakooli direktor, 1968–71 TRK klaverikateedri vanemõpetaja, 1971–72 ja 1975–83 üldklaveri kateedri juhataja (aastast 1978 dotsent), 1983–87 interpretatsiooniteaduskonna dekaan, 1987–91 TRK prorektor (aastast 1989 professor), 1991– Soomes Kouvola Pohjois-Kymen Musiikkiopisto klaveriõpetaja.

Teadustöö

Uurimusi muusikaõpetajate ettevalmistamisest, kõrgkooli õppeprotsessist, õppematerjali hindamisest ja õppetöö tulemustest. Süvendas eesti pedagoogika uurimistöös süsteemset käsitlust, rõhutas selle tähtsust uurimisprintsiipide seadmisel ja uurimismeetodite rakendamisel. Üle 30 teadus- ja aimetrükise.
1980. aastatel oli Mõttetalgud meetodi algatusgrupi hulgas.http://talgujad.forum.co.ee/t48-talgugrupp#76
David Karnosky

David F. Karnosky (12. oktoober 1949, Rhinelander – 24. oktoober 2008, Chassell) oli ameerika metsaökoloog.
Ta on õppinud metsandust Wisconsini ülikoolis ja kaitses seal doktorikraadi 1975. a.
Ta töötas Michigani Tehnikaülikoolis metsageneetika ja biotehnoloogia professorina.
Tema kaastöötajateks on eestlastest olnud ökoloogid Olevi Kull, Jaak Sõber, Anu Sõber, Asko Noormets jt.

Tunnustused

Aastal 2006 valiti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.
Karnoskyle on pühendatud raamat:
Seppälä, Risto; Buck, Alexander; Katila, Pia (eds.) 2009. Adaptation of Forests and People to Climate Change: A Global Assessment Report. (IUFRO World Series, vol. 22.) Helsinki: International Union of Forest Research Organizations (IUFRO).
Mihaela Melinte

Mihaela Melinte (sündinud 27. märtsil 1975 Bacăus Bacău maakonnas) on Rumeenia kergejõustiklane (vasaraheitja). Maailma- (1999) ja Euroopa meister (1998).
Hans Ollin

Hans Ollin (5/17. juuli 1851 Vatku, Haljala, Virumaa – 3. detsember 1933 Liiguste, Aaspere vald) oli eesti koolmeister ja tuletõrjuja.
Ta õppis Kuuda seminaris 1870–1873, lõpetas selle VI lennu.
Loobu (1873–1876) ja Vatku (1876–1897) algkooli juhataja (koolmeister).
Ta oli ka Liiguste Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu asutaja (1905), esimene esimees ja auliige.
Elas pensionärina Liigustel, kus hukkus tuleõnnetuses (põles halvatuna oma korterisse). Maeti 10. detsembril 1933 Kadrina kalmistule.
Georg-Voldemar Klaus

Georg-Voldemar Klaus (26. august 1907 Moskva – 9. mai 1983 Kloogaranna) oli eesti vaimulik.
Tema isa oli Simunast pärit, aastal 1904 Moskvasse elama asunud rätsep; ema oli Moskvas sündinud eestlanna. Alghariduse sai ta Moskva Peeter-Pauli luteri usu gümnaasiumi algkoolis. Aastal 1920 asusid ta vanemad Eestisse. Ta lõpetas aastal 1925 Tallinna Reaalkooli. Aastal 1926 käis ta leeris Tallinna Toompea Kaarli koguduses õpetaja Artur Sommeri juures. Pärast sõjaväeteenistust õppis ta aastatel 1929–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tallinna Pauluse koguduses õpetaja Rein Uhke juures ja Keila Miikaeli koguduses praost Ado Köögardali juures. Ordineeriti 19. detsembril 1937 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1937–1938 Tallinna toomkoguduse õpetaja kohusetäitja. Aastatel 1938–1939 oli ta Tallinna Pauluse koguduses õpetaja Rein Uhke isiklik adjunkt, aastatel 1939–1943 oli ta Tallinna Kopli koguduse õpetaja, aastatel 1943–1945 Randvere koguduse õpetaja. Aastatel 1945–1978 oli ta Nõmme Rahu koguduse õpetaja; lisaks oli ta aastatel 1949–1972 Tallinna praostkonna praost ja konsistooriumi assessor.
Aastal 1978 jäi ta emerituuri. Ta suri aastal 1983.