google/wiki40b huggingface dataset:
Mitmekultuurilisus

Mitmekultuurilisuse definitsioon

Mitmekultuurilisust võib defineerida pürgimisena jõuda nii kohalike kui ka uustulnukateni, et arendada kestvaid suhteid etniliste ja usuliste kogukondade vahel. Mitmekultuurilisus julgustab neid kogukondi ühiskonnas täiel määral osalema, parandades nende majanduslikku olukorda ning sotsiaalset ja kultuurilist integratsiooni vastuvõtvasse kultuuri.

Mitmekultuuriline ühiskond

Mitmekultuurilisus tähendab ennekõike seda, et ollakse tolerantsed teiste rahvaste ja nende kultuuriga. Mitmekultuurilises ühiskonnas elavad kõrvuti eri rahvused, kokku saavad eri usud ja kombed. Suurlinnades on mitmekultuurilisus teatud määral paratamatu, sest kokku saavad eri rahvuste esindajad.
Mitmekultuurilisuse edukusele on viimasel ajal antud kardinaalselt lahknevaid hinnanguid. Saksamaa kantsler Angela Merkel on väitnud, et mitmekultuuriline ühiskond on läbi kukkunud, kuna 1960. aastatel kutsuti Saksamaale tööle palju võõrtöölisi, kes pole aga tänini kohalikku ühiskonda integreerunud. Teisalt tuuakse tänini teistele riikidele eeskujuks Kanadat, mis määratleb end ka ametlikult mitmekultuurilise riigina ning kus sellelaadsed probleemid on märgatavalt väiksemad. Vahel tuuakse mitmekultuurilisuse näiteks ka India, mis on rassiliselt, kultuuriliselt, keeleliselt, rahvuslikult ja usuliselt üks kõige mitmekesisemaid riike maailmas.), Indoneesia, Jaapan, Malaisia, Filipiinid, Mauritius, Singapur, Lõuna-Korea.
Johannes-August Müürman

Johannes-August Müürman (kuni 1922 Johannes-August Allikso; 29. november 1894 Nikolai vald, Harjumaa – 26. aprill 1938 Nõukogude Liit) oli töölisliikumise tegelane ja kommunist.
Müürman oli Volta tehase lukksepp, kes kuulus alates 1917. aasta märtsist VSDT(b)P-sse. Ta oli Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu kommunistlikule platvormile organiseerija ja kesknõukogu asjaajaja kuni 1921. aastani.
Ta valiti I Riigikogu koosseisu, kus ta oli kommunistliku töölisterühma juhataja. Astus tagasi 19. oktoobril 1921 ja teda asendas Eduard Kägu. Müürman siirdus aga põrandaalusena sama aasta novembris Nõukogude Venemaale ning töötas seal mitmes tehases. 1930. aastal suunati maale masina-traktorijaama direktoriks.
Müürman hukkus 1938. aastal massirepressioonide käigus.
Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinod

Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinod (ukraina keeles Священний синод Православної церкви України) on Ukraina Õigeusu Kiriku peaorgan, millel on kolm alalist ja üheksa mittealalist liiget ning mida juhib Kiievi ja kogu Ukraina metropoliit.

Koosseis

Sinodi esimese koosseisu alalisteks liikmeteks said aupatriarh Filaret, Lvivi metropoliit Makarius ning Vinnõtsja ja Bari metropoliit Simeon. UÕK tomoses on Püha Sinodi kohta kirjas: 
 
„Eestseisja juhatab Püha Sinodit, mis moodustatakse igal aastal kõrgematest vaimulikest rotatsiooni ja vanemuse järgi neist, kes teenivad Ukraina geograafilistes piirides. Kirikut valitsetakse selles riigis viisil, mis vastab pühadele kaanonitele, samuti tehakse seda vabalt, Püha Vaimu järgi, takistamatult ning ilma muud liiki välise sekkumiseta.“
 – PATRIARCHAL AND SYNODAL TOMOS FOR THE BESTOWAL OF THE ECCLESIASTICAL STATUS OF AUTOCEPHALY TO THE ORTHODOX CHURCH IN UKRAINE
Vändra katsesovhoos

Vändra katsesovhoos oli katsesovhoos Pärnu rajoonis Tori külanõukogus. Sovhoosi keskus oli Selja asulas. Sovhoosi pindala oli 7600 ha.
Kirepi vald

Kirepi vald (saksa keeles Kirrumpäh) oli vald Tartumaal Rõngu kihelkonnas. Valla pindala oli 28 km² ja elanikke oli 614 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 114 talundit ja need kasutasid 2756 ha maad.
Vallas asus Kirepi asundus. Valla alale jäi kaks mõisat: Kirepi mõis ja Väike-Kirepi mõis.
Padu-roolind

Padu-roolind (Acrocephalus agricola) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Teravpeamadu

Levila

Neid välimuselt pronksmadudega (Ahaetulla) sarnanevaid madusid võib kohata Põhja-Ameerika mandril Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika mandril.
Arančycy

Ajalugu

Kuningas Zygmunt II Augusti ajal hakkas asula ümbrus kuuluma Orańskyte suguvõsale, aga aastal 1560 ehitasid nad sinna puidust telliskivivundamendil asuva häärberi. Nende järgi sai asula ka oma nime. Hiljem olid asula omanikeks Iżyckid, seejärel Ignacy Łeżeński.
Pärast Venemaaga liitmist kolmandal Poola jagamisel hakkas asula kuuluma Grodno kubermangu Pružanõ maakonda. Asulas oli õigeusu kirik. Aastal 1906 alustasid Arančycy ja ümbritsevate külade talumehed ülestõusu, mis julmalt maha suruti; selle tagajärjel vangistati 20 küla elanikku.
Pärast Esimest maailmasõda hakkas küla kuuluma Poola koosseisu, asudes Polesje vojevoodkonnas ja Pružany maakonnas. Aastal 1939 liideti asula Nõukogude Liiduga, sealne mõis võõrandati aga Łeżeńskitelt ja häärber jäeti lagunema. Järgmisel aastal kasutati sealset raudteejaama kohalike elanike Arhangelski ja Kustanai ümbruskonda küüditamiseks.
Ago Silde

Ago Silde (sündinud 25. novembril 1963 Keilas) on Eesti poliitik, Ida-Viru maavanem 2004–2007.
Silde lõpetas Kehtna tehnikumii kiitusega 1983. aastal ja jätkas õpinguid Eesti Põllumajanduse Akadeemias maaparanduse erialal. Magistriõpingud lõpetas ta Oulu Ülikoolis Soomes, samuti õppis ta Tallinna Ülikoolis.
2000. aastast oli Silde Narva kutsehariduskeskuse direktor. 1994–2000 töötas ta Kehtna majandus- ja tehnoloogiakooli direktorina, 1994. aastal Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga projektikonsultandina ning 1993–1994 projektijuhina ettevõttes Turveruukki. 1991–95 oli ta EVEA tegevdirektor Raplamaal. 2004–2007 töötas Silde Ida-Viru maavanemana.
31. mail 2007 lahkus ta omal soovil maavanema ametist ja asus tööle AS-i Silmet Grupp tütarettevõtte AS-i Sillamäe SEJ juhina.
Aastatel 2007–2008 kuulus ta Rahvaliitu.
Andreas Kofler

Isiklikku

Andreas Kofler on 180 cm ja kaalub 63 kg.
Kaagvere mõis

Ajalugu

Esmateade mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof).
Ušačy

Ajalugu

Ušačyt mainitakse esimest korda XVI sajandi lõpus, mil see oli Antin Sielava valduses. Hiljem kuulus asula Štšõtadele, Szabydele, Plateritele. Aastal 1716 ehitati Ušačysse klooster, aga aastal 1758 andis Poola kuningas August III asulale linna staatuse, kinnitades ühtlasi ka Ušačy vapi.
Poola esimesel jagamisel aastal 1772 eraldati Ušačy seni piirkonna keskuseks olnud Połackist. Aastal 1787 rajati kloostri juurde kuueklassiline kool. Poola teisel jagamisel aastal 1793 sai piirkonna endale Venemaa, aastal 1805 sai linnast alev.
1812. aasta isamaasõda tõi endaga kaasa lahingud Vene ja Prantsuse vägede vahel. Aastal 1863 surusid vene väed maha poolakate ülestõusu ja rüüstasid Ušačy kloostri, lisaks veel mitmeid teisi kloostreid selles piirkonnas. Kui aasta 1905 tõi kaasa Venemaa usupoliitika liberaliseerumise, tõi see asulas kaasa massilise usuvahetuse ja kloostri juures asunud katoliku kirik taastati. See tõi kaasa tsaarivõimude korralduse hakata taastatud kirikus pidama õigeusu jumalateenistusi, mistõttu asulasse hakati ehitama uut katoliku kirikut.
Aastast 1924 oli Ušačy Valgevene NSV koosseisus. Vana dominiiklaste püstitatud katoliku kirik laastati taas. Teises maailmasõjas hukkus 735 elanikku. Ušačy kuulus Połacki-Lepeli partisanide tegevuspiirkonda. Ušačys oli partisanibrigaadi staap, asulas tegutses põrandaalune trükikoda, telefonijaam, partisanidel oli koguni oma elektrijaam.
Susanna Karawanskij

Susanna Karawanskij (sündinud 7. mail 1980 Leipzigis) on Saksa vasakpoolne poliitik.
Susanna Karawanskij lõpetas 1998. aastal Leipzigis Lichtenbergi Gümnaasiumi. 1998–2006 õppis ta Leipzigi Ülikoolis poliitika- ja kultuuriteadusi ning omandas magistrikraadi. 2006–2009 töötas ta Leipzigi Ülikooli Poliitikateaduste Instituudis teadurina ja projektijuhina. 2008. aastal astus ta Vasakparteisse (Die Linke). Alates 2009. aastast on ta Vasakpartei Saksimaa piirkonna juhatuse liige. 2012. aasta juunis valiti ta Loode-Saksimaa Vasakpartei piirkonnaorganisatsiooni esimeheks.
Aastatel 2013–2017 oli ta Saksamaa Liidupäeva liige.
Alates 2018. aasta septembrist on ta Brandenburgi liidumaa töö, sotsiaalasjade, tervise, naiste ja perekondade minister.
Suurekivi rahn

Suurekivi rahn on rändrahn Tallinnas, Pirita linnaosas Lepiku asumis.
Suurekivi rahn on pegmatiitrahn, koosneb peamiselt pruunikaspunasest ortoklassist. Rahnu mõõdud on 7,2×5,1×2,7 meetrit, ümbermõõt 18,4 meetrit. Suurekivi rahn on 22. mail 1992 võetud looduse üksikobjektina kaitse alla kui geoloogiline mälestis. 
Rahn paikneb Lepiku tee 58 kinnistul.
Taavet Hinrikus

Taavet Hinrikus (sündinud 2. juunil 1981 Tartus) on TransferWise kaasasutaja ja üks omanikke.
Hinrikus lõpetas 1999. aastal Miina Härma Gümnaasiumi.
Ta jättis ülikooli pooleli, et asuda tööle loodavas firmas Skype. Oli Skype'i esimene palgaline töötaja 2002 ja strateegiadirektor aastani 2008.
Asutas 2011. aastal koos Kristo Käärmanniga rahvusvahelisi valuutaülekandeid pakkuva firma TransferWise.

Isiklikku

Ta abiellus 14. juulil 2018 Silvia Fantauzziga; neil on kaks last. Tema ema on kirjandusteadlane ja -kriitik Rutt Hinrikus, isa Tartu Ülikooli farmaatsiaõppejõud Toivo Hinrikus, vanem õde kirjandusteadlane Mirjam Hinrikus, emapoolne vanaisa oli ajaloolase haridusega vaimulik Agu Põld.
Mart Porila

Elulugu

Mart Porila on talupidaja poeg.
Lõpetas 1953 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumi, 1959 EPA insener-mehaanikuna, 1963–1967 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirant, tehnikakandidaat (1967, samas), väitekiri "Экспериментально-теоретическое исследование процесса гранулирования травяной муки". Oli 1953–1955 Tartu masina-traktorijaama jaoskonnamehaanik, 1959–1961 Tihemetsa Põllumajanduse Tehnikumi õpetaja, 1961–1962 Tartu rajooni Lenini-nimelise näidiskatsesovhoosi vanemtehnoloog, 1962–1963 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) mehhaniseerimise osakonna insener-konstruktor, 1967–1968 EPA autode ja traktorite kateedri assistent, 1969–1970 loomakasvatuse mehhaniseerimise kateedri vanemõpetaja, 1970–1973 ELVI sektorijuhataja, 1973–1983 J. Gagarini nimelise NST seakombinaadi peainsener, 1983–1986 ENSV Agrotööstuskoondise Teaduse ja Propaganda Peavalitsuse juhataja, 1986–1988 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) eksperimentaalosakonna juhataja, 1988–1992 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt peatehnoloog, 1992–2001 ajalehtede Eesti Maa, Maaleht ja ajakirja Maamajandus toimetaja, 2002–2006 põllumehe kalender-teatmiku "Aastavakk" vastutav toimetaja. Õpetanud autode ja traktorite ehitust, põllumajandust ja loomakasvatuse mehhaniseerimist ning elektrifitseerimist.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põllumajanduse tehnoloogia, suurfarmide keskkonnamõju. Eesti NSV teeneline insener (1981). Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige (1989). Üle 30 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.
George Allen

George Allen (sündinud 8. märtsil 1952) on USA poliitik. 
Ta oli 1994–1998 Virginia osariigi kuberner 2001–2007 Ameerika Ühendriikide senaator.
6. oktoobril 2005 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Ameerika Ühendriikide senaatorina ja ühtlasi Eesti NATOga liitumise toetajana.
Priit Vürst

Priit Vürst (1943 – 27. juuni 1974) oli eesti alpinist.
Ta on esimesi eesti alpiniste, kes on tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu.
Ta astus Alpiklubi Firn liikmeks 1964. aastal. 1968. aastal valiti ta klubi presidendiks. Sellesse ametisse jäi ta hukkumiseni Pamiiri mägedes.

Haridus ja töökäik

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. 
Aastatel 1970–1974 töötas ta Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis helkivate ööpilvede töörühmas.

Tipputõus Kommunismile

1970. aastal osales ta III Eesti Pamiiri ekspeditsioonis, mille käigus tõusis koos 7 kaaslasega Heino Paltseri juhtimisel Kommunismi tippu (7495 m, 5B raskuskategooria). Tõus Kommunismile oli Baltikumis esimene. Aasta lõpul kokkuvõtete tegemisel tunnistati see tõus Baltikumi parimaks.

Kõrgtraavers

1973. aastal juhtis ta ekspeditsiooni  Edela-Pamiiri Marxi ja Engelsi piirkonda, mille käigus sooritati Tõnu Tennissoni juhtimisel kõrgtraavers Nikoladze (6250 m) – Karl Marxi mäetipp (6723 m; raskuskategooria 5B).

Hukkumine

1974. aastal võttis ta osa Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m). Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Priit Vürst tegi kaasa Enn Saare juhtimisel 5-liikmelises grupis, kes valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 6800 m kõrgusel tabas neid laviin, milles hukkusid Priit Vürst, Eerik Reino ja Tõnu Tennisson.
Nuuk

Ajalugu

Linna asupaigas asus viikingite Lääneasundus, mis asutati 10. sajandil ja lakkas olemast 14. sajandi keskel. Asundus allus algul Islandile, hiljem Norrale. Lääneasundusest kauem pidas vastu Idaasundus, kuid ka see suri lõpuks välja.
1721 jõudis Nuuki asukohta norra misjonär Hans Egede, kes ei teadnud, et viikingid on välja surnud. Linna (Godthaab) asutas ta 1728 luterliku misjonijaamana, et inuitte ristiusustada. See oli pärast viikingite asulate hääbumist esimene asula, kus alaliselt elati.
Aastast 1979, kui Gröönimaa sai autonoomia, on linna ametlik nimi nii grööni kui taani keeles Nuuk.
Nuukis asub Gröönimaa Ülikool (Ilisimatusarfik). Juba 1874 asutati Nuukis pedagoogiline akadeemia, mis oli Gröönimaa esimene kõrgem õppeasutus.
Ameerika Ühendriikide Presidendi kabinet

Ameerika Ühendriikide Presidendi kabinet ehk valitsuskabinet on Ameerika Ühendriikide föderaalvalitsuse täidesaatva võimu organ, mille liikmeks olevad ministrid teostavad riigijuhtimise ülesandeid läbi neile alluvate ministeeriumite. Valitsuskabinetil on muuhulgas nõuandev roll Ameerika Ühendriikide presidendile.
Sääri

Sääri (harvem ka Sääre) on 5,7 hektari suurune väikesaar Muhust läänes, Aneninast 300 meetrit loodes. Saar asub Muhu valla Rannaküla territooriumil. Saare rannajoone pikkus on 1,26 kilomeetrit.
Saare geograafilised koordinaadid on 58° 39′ N, 23° 8′ E.
Saar on valdavalt pillirooga kaetud.
Saar on madal ja kivise pinnamoega, seal ei kasva ühtegi suuremat puud ega põõsast.
Sääri saarest 0,8 km edelas asub Leenilaid.
Saare ümber on madal meri, väga palju leidub üle veepinna ulatuvad või napilt veepinna alla jäävaid kive.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Eesti Vähiliit

Eesti Vähiliit on aastal 1992 asutatud mittetulundusühing, mille tegevus on suunatud vähktõve vastasele võitlusele ja selle edendamisele.
Aastast 1997 on Eesti Vähiliit katusorganisatsioon, kuhu teiste seas kuulub nt Eesti Onkoloogide Selts ja Eesti Onkoloogiaõdede Ühing.
Ave Vardja

Ave Vardja (neiupõlvenimega Ave Soomets; sündinud 30. juulil 1971) on eesti võistlustantsija ning üheteistkordne Eesti meister standardtantsudes.
Ta lõpetas aastal 1989 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1994 tüdrukute käsitöö õpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Tantsimist alustas ta 10-aastaselt Tallinna tantsuklubis Staar, kus tema treeneriteks olid Avo ja Tamara Lossmann. 
Koos oma tantsupartneri ja abikaasa Peep Vardjaga alustas ta 1992. aastal amatööride (täiskasvanute) vanusegrupis.
Ave Vardja lõpetas amatööride karjääri 5. kohaga maailma karikavõistluste jooksvas edetabelis (standardtantsudes).
Aastast 1999 on Ave Vardja elukutseline tantsuõpetaja ja tantsuvõistluste kohtunik. 
Ave Vardja lõpetas tegevtantsija karjääri 8. kohaga elukutseliste Euroopa meistrivõistlustel 2004. aastal.
Finantsinspektsioon (üldmõiste)

Finantsinspektsioon on finantsjärelevalvet teostav riigiasutus.
Eestis teostab finantsjärelevalvet alates 2002. aastast Finantsinspektsioon. Varem täitsid selle ülesandeid Pangainspektsioon, Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon.
Sarnaste ülesannetega asutused on ka teistes riikides, näiteks Suurbritannias Financial Services Authority, Rootsis Finansinspektionen.
Jaunanna mõis

Jaunanna mõis (saksa keeles Neu-Annenhof, ka Knöringswalde, läti keeles Jaunannas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas.  Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Jaunanna vallas Jaunanna külas.

Mõisa jahiloss on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Jaunanna mõisa kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisadele allus kokku 2011 mees- ja 2182 naishinge.
Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 629 hektarit maad.
Viljandi vald (Viljandi kihelkond)

Viljandi vald oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas.
Valla pindala oli 113 km².
1939. aasta valdade reformiga läksid valla maa-alad uue Viljandi valla koosseisu, välja arvatud Metsa ja Surva külad ja osa Tusti asunduse piirkonnast, mis läksid Tänassilma valda, Mustapali küla, mis läks Holstre valda, ja Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talude piirkonnad, mis läksid Raudna valda.
Vallas on sündinud Anna Altleis, Anton Irv, Hans Kuben ja Jaan Tõnisson ning surnud Juhan Aidas.
Eesti teatri biograafiline leksikon

Eesti teatri biograafiline leksikon (ETBL) on 2000. aastal ilmunud 846-leheküljeline teatmeteos eelkõige Eesti kutselise teatri tegelaste elulugudest.
Ilmumise ajal oli see senistest kõige mahukam biograafiline leksikon Eestis. Kõvade kaante vahel on enam kui 2600 isikuartiklist koosnev raamat, milles on üle 2000 mustvalge portreefoto.
Sellesse on võetud vähemalt kolm hooaega kutselises teatris töötanud lavastajad, näitlejad, lauljad, koreograafid, balletitantsijad, dirigendid, koormeistrid, orkestrandid, kontsertmeistrid, kunstnikud ja dekoraatorid.
Lisaks võib sellest osaliselt leida andmeid ka teatripedagoogide, poolkutselise teatri näitlejate ja lavastajate, teatriteadlaste ja -kriitikute, Eestis töötanud välismaiste teatritegelaste ja teiste teatriga seotud inimeste kohta. Andmete esitusviis on kronoloogiline ja rõhutatult faktoloogiline.
Raamatu koostasid Kalju Haan (peatoimetaja), Vilma Paalma ja Heino Aassalu, toimetajateks olid Reet Neimar, Mall Põldmäe, Mare Põldmäe ja Tiina Ritson. Üksikartiklite autoreid on üle poolesaja.
Leksikoni andsid välja Eesti Entsüklopeediakirjastus ja Eesti Teatriliit.
Želtša laht

Želtša laht on laht Peipsi järve idaküljel.
Lahte suubub Želtša jõgi.
Želtša laht oli tõenäone Jäälahingu paik 1242. aasta varakevadel.
Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium

Ameerika Ühendriikide Justiitsministeerium (inglise keeles Department of Justice) on USA ministeerium, mis tegeleb erinevate juriidiliste küsimustega.
Justiitsministeeriumi juhib justiitsminister (inglise keeles Attorney General). Praegune minister on Jeff Sessions.
Justiitsministeeriumi alla kuuluvad sellised tuntud asutused nagu Föderaalne Juurdlusbüroo (Federal Bureau of Investigation ehk FBI), Vanglateamet, Tunnistajakaitsebüroo (US Marshal Service) ja ka USA kohtute ja Riiklike süüdistajate süsteem kuulub selle ametkonna alluvusse.  Justiitsministeeriumil on eeltoodule lisaks ka veel muid ülesandeid.
Proveis

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 274 inimest ja valla pindala on 18,5 km².
Proveis külgneb järgmiste valdadega: Cagnò, Laurein, Rumo ja Ulten.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,71% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,29% itaalia keelt.
Anaesthesia dolorosa

Anaesthesia dolorosa ehk valuline tundetus on tundeelu häire, mille puhul haige on kaotanud võime läbi elama positiivseid tundmusi. Ja see asjaolu, et ta ei suuda rõõmu tunda, vaevab patsienti. Sageli võib patsient vääriti kasutada mõistet apaatia – "Ma olen apaatne", mis võib anda aluse patsiendi seisundit tõlgendada kui tundeelu tuimenemine. Kuid tundeelu tuimenemise korral on hääbunud nii positiivsed kui negatiivsed tundmused.
Valuline tundetus väljendab depressiooni olemasolu.
Modulor

Modulor on šveitsi päritolu prantsuse arhitekti ja maalikunstniku Le Corbusier' (1887–1965) aastatel 1942–1955 välja arendatud proportsioonisüsteem, mille eesmärgiks oli anda arhitektuurile inimese mõõtudel põhinev matemaatiline alus. Idee arhitektuuri aluseks olevast proportsioonisüsteemist esineb juba Vitruviusel.
1948. aastal avaldatud Modulori võib pidada arhitektuuri ajaloo ja teooria üheks märkimisväärsemaks saavutuseks. 1955. aastal täiustas Corbusier proportsioonisüsteemi nii, et see sai kogu tema hilisema arhitektuuriloomingu aluseks.

Süsteem

Modulor põhineb inimese mõõtudel ja kuldlõikel.
Algseks põhimõõduks oli 175 cm. 1950. aastal sai põhimõõduks 183 cm, mis vastas kuuele jalale kui mehe keskmisele pikkusele. Põhimõõdust on tuletatud geomeetriline jada, n-ö punane seeria, mille liikmed on omavahel kuldlõikesuhtes: ..., 183, 113 (nabakõrgus), 70, 43, 27 cm.
Punase seeria väärtusi kahekordistades on saadud n-ö sinine seeria: ..., 226 (mehe pikkus maast üles sirutatud sõrmeotsteni), 140, 86, 54 cm.

Rakendused

Modulori esimeseks rakenduseks on Le Corbusier' projekteeritud Marseille's asuv "elamisüksus" (Unité d'Habitation à Marseille), mis on ehitatud täielikult Modulori proportsioonisüsteemis. Järgmised "elamisüksused" asuvad Firminys, Briey-en-Forêt's, Nantes'is ja Berliinis. Kuna Berliinis ei tohtinud elamuehituse reeglite tõttu suuremat osa Modulori proportsioonisüsteemist kasutada, siis Le Corbusier lõpuks loobus projekteerimisest.
Modulori näiteid leidub ka La Tourette'i kloostri puhul. Kloostrisse on ehitatud 100 mungakongi, igaüks kõrgusega 226 ja laiusega 183 cm.

Kriitika

Modulori kriitikud leiavad, et Le Corbusier' valitud mehe pikkuse standardmõõtkava ei vasta antropomeetriale ning on valitud ainult matemaatilise mugavuse tõttu. Samuti kritiseeritakse seda, et naise keha ei mängi Modulori puhul mingit rolli, sest selle proportsioonid on teistsugused.
Trükis

Trükis ehk trükiteos on toode, mis on tehtud trükitehnika vahenditega. Trükist on defineeritud ka teisiti: "trükitehnika vahenditega paljundatud väljaanne". Trükised on nt raamatud, ajakirjad, ajalehed, kaardid, noodid, reprod
.
Toru (arvutustehnika)

Toru ehk konveier (inglise keeles pipeline) on kogum jadamisi ühendatud andmete töötlemise elemente, kus ühe elemendi väljund on järgmise elemendi sisendiks. Tihti tehakse sealjuures operatsioone samaaegselt. Analoogselt toimub töö ka tehastes, kus konveierilindi eri osades tehakse erinevaid operatsioone, konveierilindi lõpus väljub liinilt aga juba valmistoode.
Aleksandr Tšaplõgin

Aleksandr Tšaplõgin (vene Александр Чаплыгин; sündinud 20. augustil 1964) on venekeelne Eesti ajakirjanik. 
Ta on ajalehe Stolitsa peatoimetaja. Koos Ainar Ruussaarega juhtis ta Eesti Televisiooni saadet "Unetus".
Aleksandr Tšaplõgin kuulus aastatel 2002–2004 Keskerakonda.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kogus ta Tallinnas Keskerakonna nimekirjas 1326 häält ja pääses Tallinna Linnavolikokku.
Türsamäe vald

Türsamäe vald (saksa keeles Türsel) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Türsamäe vald Vaivara vallaga.
Valla alal asus Türsamäe mõis.
Enguri

Enguri (gruusia ენგური, vene Ингури) on jõgi Lääne-Gruusias, Gruusia ja Abhaasia piirijõgi. Saab alguse Šhara mäe lähedalt. Pikkus 213 km. Suubub Musta merre.
Enguri jõel asuv hüdroelektrijaam toodab aastas keskmiselt 3,8 miljardit kilovatt-tundi elektrienergiat (46% Gruusia toodangust). Tammi kõrgus on 271,5 meetrit. Tammi ehitamist alustati 1971. aastal, veehoidla täitmist 1978. aastal. Valmis 1987. Juba 1994. aastal täheldati tammi lagunemist ja 1999. aastal algatati Euroopa Komisjoni toetusel kiireloomulised remonttööd.
Kesalille tee

Kesalille tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.
Tänav sai nime 2016.
Abiellumine

Statistika

Kolmveerandi Tallinnas sõlmitud abielude puhul on abikaasad valinud varaühisuse.
MIDI-kontroller

MIDI-trummikomplekt

ehk elektroonilised trummid on seade, mida tihti kasutatakse päristrummide asemel, kuna need ei tekita mängimisel nii valjut heli kui päristrummid, need on kergemad ja väiksemad ning sisse mängitud lauluosa on lihtsasti muudetav ja vahel isegi rohkemate võimalustega. Sellega pole küll võimalik tekitada kõiki nüansse nagu päris trummid, kuid võimaldab suurt raha- ja ajasäästu. Eri trummide arv võib erineda sama palju kui akustilistel trummidel.

Klaviatuurikontroller

on seade, millel on klaveri-, oreli- või süntesaatori klahvide laadne klahvistik ning esipaneelil liugurid ja nupud. Klahvistiku erinevad sektsioonid võivad kontrollida täiesti erinevaid instrumente. Klaviatuurikontrollereid eristatakse klahvide arvu järgi, mida võib ühel instrumendil olla 88, 76, 61, 49, 37, 25 või isegi vähem.
Desha maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1838. aastal.