google/wiki40b huggingface dataset:
Karen Bradley

Isiklikku

Ta on abielus Neil Bradleyga, neil on kaks poega. Ta on jalgpalliklubi Manchester City FC fänn.
Allah

Allah (araabia keeles الله‎ Allāh) on araabiakeelne sõna, mis tähendab 'Jumalat'. Sõna koosneb määravast artiklist al ja sõnast ilah 'jumal'. Seega tähendab Allah umbes sama, mis suure algustähega kirjutatud sõna Jumal eesti keeles. Seda sõna kasutavad nii muslimid kui ka araabiakeelsed  aabrahamlike usundite järgijad (kristlased, juudid) kogu maailmas.
Islami-eelselt võis Allah tähendada ühte Meka paljudest paganlikest jumalatest või olla ka ühe suure naisjumaluse Al-Uzza meesvorm (Al-Lah). Igal juhul peetakse ülimalt tõenäoliseks, et Allah ei tähendanud araablaste paganlikul perioodil jumala üldmõistet.
Triangel

Ajalugu

Triangel oli Egiptuse sistrumi järeltulija. Algul oli triangel rahvapill. Keskaja Euroopas mängiti triangleid nii vaimulikus kui ka tantsumuusikas.  
Orkestripillina võeti see kasutusele 1710. aastal Hamburgi ooperiteatris. Trianglile on partii kirjutanud Mozart "Haaremiröövis", Joseph Haydn "Sõjaväelises sümfoonias" ja Beethoven "Üheksandas sümfoonias".  
Algul oli triangel rütmipill, kuid saavutas 19. sajandi keskel iseseisva orkestripilli koha, kui Liszt kirjutas sellele soolo oma "Klaverikontserdis Es-duur" 1853. aastal.

Triangel Eesti rahvamuusikas

Eesti rahvamuusikas nimetati trianglit helirauaks (ka: tagiraud).
17. sajand

17. sajand ehk XVII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise seitsmeteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1601 ja lõppes 31. detsembril 1700.

Kümnendid ja aastad

1600. aastad: (1600), 1601, 1602, 1603, 1604, 1605, 1606, 1607, 1608, 1609
1610. aastad: 1610, 1611, 1612, 1613, 1614, 1615, 1616, 1617, 1618, 1619
1620. aastad: 1620, 1621, 1622, 1623, 1624, 1625, 1626, 1627, 1628, 1629
1630. aastad: 1630, 1631, 1632, 1633, 1634, 1635, 1636, 1637, 1638, 1639
1640. aastad: 1640, 1641, 1642, 1643, 1644, 1645, 1646, 1647, 1648, 1649
1650. aastad: 1650, 1651, 1652, 1653, 1654, 1655, 1656, 1657, 1658, 1659
1660. aastad: 1660, 1661, 1662, 1663, 1664, 1665, 1666, 1667, 1668, 1669
1670. aastad: 1670, 1671, 1672, 1673, 1674, 1675, 1676, 1677, 1678, 1679
1680. aastad: 1680, 1681, 1682, 1683, 1684, 1685, 1686, 1687, 1688, 1689
1690. aastad: 1690, 1691, 1692, 1693, 1694, 1695, 1696, 1697, 1698, 1699
1700
Gaia

Taeva, mägede ja mere sünd

Gaiast on sündinud partenogeneetiliselt ehk ilma meheliku sekkumiseta Uranos (Taevas), Pontos (Meri) ja Oroi (Mäed). Uranos oli Gaia esmasündinu ja temast suurem. Uranos ümbritses Gaiat ning hõlmas oma lõpmatu haardega kogu kosmose. Ta oli ääretult ilus, suur ja sügavsinine. Gaia oli oma esimesest pojast niivõrd võlutud, et armus temasse ning heitis Uranose määratu kehaga ühte. Sellest ühendusest sündis hulganisti erinevaid jumalusi.
Pärast Uranose sündi haarasid Gaiat taas tuhud. Tema valu oli talumatu, tohutu võitlus ja rappumine käis sügaval Maaema sisemuses. Seejärel hakkasid maapinnale kerkima tohutud hiiglased - hirmuäratavad Mäed (Oroi). Gaia ei hakanudki neid lapsi armastama, sest nad olid sündimisel talle  suuri kannatusi valmistanud. Ometi pidi ta nendega elama ja läbi saama, sest pärast sündimist kasvasid nad tema kehaga kokku.
Pärast mägede sünnitamisest toibumist tundis Gaia taas kedagi oma üsas liigutavat. Seekord aga oli rasedus meeldiv ja valutu. Keskööl kuulis ta õrna kihinat ning ta ootas uudishimuga, milline olend seekord tema keha sügavustest välja ilmub. Mõni aeg hiljem hoovas temast välja tohutu Pontos (Meri). Kohe hakkas Pontos voolama ning kattis Gaia, jahutades teda ning muutes ta oma sügavsinise kehaga veelgi kaunimaks. Pontos võttis ema oma tohututele kätele ja Gaia oli õnnelik ja uhke oma toreda poja üle, kes oli ilus, võimas ja uljas, mõnikord vaikne ja selge, mõnikord aga vahutav ja tormlev.

Uranose ja Gaia lapsed

Uranose abikaasana sünnitas Gaia titaanid (kuus poega ja kuus tütart), kükloobid ja 3 koletuslikku hekatonheiri.
Uranos aga vihastas oma laste peale ja heitis nad Tartarosse, mis asus Maa sisemuses (teise versiooni järgi peitis Gaia nad ise enda sisse, et neid isa viha eest kaitsta). Lapsed põhjustasid Gaiale tema sisemuses palju ebamugavust ja valu ning kui see muutus väljakannatamatuks, palus ta appi oma noorima poja Kronose. Gaia andis pojale sirbi ja palus tal Uranos sellega  kohitseda. Nõnda murdis ta Maa ja Taeva vahelise liidu, et vältida uute koletuslike laste sündi. Kui Uranos tuli ja tahtis Gaiaga ühte heita, haaras Kronos sirbi ja viis ema käsu täide. Uranose genitaalidest voolas aga Gaia rüppeveri  ning sellest sündisid kättemaksujumalannad erinnüsed ja gigandid.

Pontose ja Gaia lapsed

Räägitakse, et pärast Uranos lüüasaamist Kronoselt ühtis Gaia ka Pontosega. Sellest ühendusest sündisid kõik jumalused, kes personifitseerivad mere-, jõe-, järve-, allika- ja teisi veejõudusid ja -vorme. Nii sai alguse kreeka veejumaluste "dünastia". Gaia ja Pontose lapsed olid Nereus, Thaumas, Euryvia, Phorkys ja Keto. Nereus omakorda heitis ühte Okeanose tütrega, kellest sündisid 50 merenümfi (nereiidid). Phorkys ühines oma õe Ketoga, kellest sündisid graiad ja gorgod.
Oletatavasti oli Gaia Delfi oraakli esimene valdaja.
Gaia ladina vaste rooma mütoloogias on Terra Mater või Tellus.
Vialiki Les

Ajalugu

Vialiki Les asutati 1920. aastal samanimelise talu kohale keset suurt metsamassiivi. Algselt kandis see nime Uručča sõjaväelinnak ja tegemist oli sõjaväelaste asulaga. Linnaosa maad liideti Minskiga aastal 1997. Aastal 1998 sealne sõjaväelinnak suleti. Algselt olid sealsed elanikud valdavalt sõjaväega seotud isikud, hiljem on elanikkonna koosseis aeglaselt muutunud. Suuremad ehitustööd leidsid piirkonnas aset kahekümne esimese sajandi algusaastatel. Toona nimetati piirkonda Uschodni mikrorajooniks. Tänapäevast nime hakkas linnaosa kandma aastal 2006.
Anne Hidalgo

Anne Hidalgo (sünninimi Ana María Hidalgo Aleu; sündinud 19. juunil 1959 San Fernandos Hispaanias) on Prantsusmaa poliitik ja esimene Pariisi naislinnapea.

Elulugu

Ta vanemad kolisid 1961. aastal elama Prantsusmaale ning lapsepõlve veetis Anne Lyoni töölisagulis. 14-aastaselt võttis Hidalgo prantsuse kodakondsuse. Tal on ka Hispaania kodakondsus.

Poliitiline karjäär

2014. aasta kohalikel valimistel 30. märtsil võitis ta oma peamist konkurenti, Pariisi linnapead Bertrand Delanoëd. Hidalgo oli tema asetäitja 13 aastat. 
Vaadetelt on Hidalgo vana kooli feminist ja sotsialist.
Väike-Maarja valla raamatukogu

Väike-Maarja Valla Raamatukogu on ühendatud raamatukogu Väike-Maarja vallas.
Liškiava

Ajalugu

Küla  juures asub linnamägi, mille kõrgus on 30 meetrit, pindala 100x50 meetrit.  See võeti kasutusele kolmandal sajandil enne Kristust ja oli kasutusel IX sajandini. XIV sajandi alguses ehitati linnamäele kivist linnus. See oli üks Nemunase kaitseks rajatud linnustest, mis oli kasutusel XV sajandini. Grünwaldi lahingu järel jäi see tühjaks, säilinud on vaid selle edelatorni jäänused. 

Külast idas asub Liškiava hiiemägi, millel kõrgust 20 meetrit. Sellel asub kohalikes rahvajuttudes kajastatud kivi. Ristisõdijad püstitasid sellele  mäele aastal 1387 kiriku. Puidust kirik rajati sinna ka [[XV sajandi teisel poolel, ent see põles XVI sajandi keskpaigas maha. XVII sajandil rajas Liškiava omanik Mikołaj Frąckiewicz-Radzimiński sinna oma häärberi, ent sajandi lõpus põles maha ka see hoone.
Küla ise tekkis XV sajandil, mil ristisõdijad ei kujutanud endast selle piirkonna asunikele enam ohtu. Sajandi teisel poolel rajati ka Liškiava mõis, mille omanikuks oli Mihhail Glinski. Aastal 1644 loodi sealse kiriku juurde ka kihelkond. 
Aastal 1684 läks Liškiava Sejny dominiiklaste valdusesse.  Aastail 1704-1741  valmisid nii kloostri hooned kui ka kivist kirikuhoone. Ühtlasi kujunes Liškiava aleviks. XVIII sajandi teisel poolel asusid sinna dominiiklaste palvel elama ka juudid.
Poola jagamisel läks Liškiava Preisimaa valdusesse, kujunedes idapoolseimaks Preisimaa asulaks. Aastal 1914 alev põles.
Esimese maailmasõja järel asus Liškiava Poola piiri ääres, aastail 1939-1940 aga Valgevene NSV piiri ääres. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed seal ligi 200 juuti. Sõja järel muudeti Liškiava külaks, nõukogude võimud küüditasid 36 küla elanikku. Nõukogude perioodil oli Liškiava kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Allied Irish Banks

AIB Baltimaades

2008. aasta  alguses sisenes AIB Eesti, Läti ja Leedu turgudele, omandades Balti-Ameerika ettevõtlusfondi AmCredit'i nime kandva hüpoteeklaene pakkuva tegevusharu. Praegu tegutseb AIB selle finantskontserni ühe haruna Eestis, Lätis ja Leedus. 2008. aastal pakkus AIB finantsteenuseid AmCredit'i kaubamärgi all kõigis kolmes riigis kohalike filiaalide kaudu. Kui AmCredit tegutses vaid hüpoteeklaenude pakkujana, siis ettevõte laiendab pakutavate pangandustoodete valikut. Kõik AmCredit'i hüpoteeklaenude kliendid said automaatselt AIB vastava asukohariigi filiaali klientideks. AIB eesmärk on saada kliendile orienteeritud täisteenust osutavaks pangaks Balti regioonis.
Kummut

Kummut on sahtlitega mööbliese, kus hoitakse näiteks pesu. 
Lääne-Euroopas hakati kummuteid kasutama rokokooajastul. 
Eestis hakkas kummut 19. sajandi lõpus asendama kasutusel olnud kirstu.
Lotta Engberg

Lotta Engberg (sündinud 5. märtsil 1963 Överkalixis) on rootsi laulja.
Ta esindas Rootsit 1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Boogaloo", saades 50 punktiga 12. koha.
Karmel (eesnimi)

Karmel on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 816. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Karmel 87 naisel.
Anna Pavlova

Biograafia

Anna sündis 2 kuud enneaegselt. Hiljem on Anna öelnud, et tema isa suri, kui ta oli 2-aastane. Kaheksa-aastaselt ei võetud teda Peterburi teatrikooli vastu, kuna ta oli oma ea kohta liiga väike, talle soovitati 10-aastaselt tagasi tulla. Kümneselt pääses ta balletikooli ning aprillis 1891 oli tema esimene tantsuetteaste Marius Petipa "Muinasjutus", rolliks Amor. Tema õpetajad olid oma aja prominentseimad: Christian Johansson, Pavel Gerdt, Nikolai Legat ja baleriin Jekaterina Vazem. Aastal 1899, olles 16-aastane, lõpetas ta kooli ning asus tööle Peterburi Maria teatrisse. Ta arenes siin kiiresti ning oli maestro Petipa lemmik.
Aastal 1902 oli ta samas teine solist ning pärast Giselle osatäitmist, mille Petipa oli spetsiaalselt temale kirjutanud, aastast 1906 priimabaleriin. Sel ajal oli Annal Peterburis palju austajaid, kes kutsusid teda Pavlovtziks.
Pavlova ei muutnud kunagi baleriini ideaali. 1890ndatel aastatel oodati Peterburi Maria teatri baleriinidelt, et nad oleks tehniliselt tugevad, mis aga tavaliselt tähendas tugevat, musklilist ja täiuslikku keha. Kui priimabaleriin Mathilde Kschessinska jäi 1901. aastal rasedaks, andis ta Pavlovale Nikya rolli "Bajadeerist". Kschessinska oli kindel, et Pavlova ei saa rolliga hakkama, kuna Anna oli tehniliselt nõrk. Vaatajaskonda aga lummas Pavlova nõtkus ja õrnus. Pavlova oli kõhn ja õrnuke: talle sobisid hästi romantilised rollid nagu näiteks Giselle.
Esimestel aastatel balletitrupis Ballets Russes töötas ta lühiaegselt Sergei Djagileviga. Pavlova pidi tantsima Mihhail Fokine "Tulilindu", kuid keeldus. Pavlova ei nõustunud Igor Stranvinski, kes oli "Tulilinnule" muusika kirjutanud, nõudmistega. Rolli sai Tamara Karsavina.
Aastal 1910 asutas Pavlova oma trupi, kellega esines kogu maailmas. Selle ühenduse eeskujul tekkis palju rahvuslikke balletitruppe.
Ella Puman

Elulugu

Ella Puman on isa lukksepp ja ema insener.
Lõpetas 1987 Tartu 5. Keskkooli, 1992 TÜ matemaatikaosakonna, 1994 TÜ rakendusmatemaatika instituudi magistrantuuri, matemaatikamagister (1994, TÜ), väitekiri "Plastsete kooniliste koorikute optimeerimine", Ph.D. (matemaatika, 2000, TÜ), väitekiri "Optimization of plastic conic shells". Oli 1993–94 TÜ rakendusmatemaatika instituudi vanemlaborant, aastast 1994 teoreetilise mehaanika õppetooli teadur. Õpetanud programmeerimist, kõrgemat matemaatikat, andmetöötlust, arvutiõpetust, matemaatika aluseid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: õhukeseseinaliste plaatide ja koorikute optimeerimine. Sihtfinantseeritava teema "Rakendusmatemaatika ja mehaanika ülesannete modelleerimine (TMTRM0066)" ning Eesti Teadusfondi (ETF) grandi 5693 "Elastsete-plastsete konstruktsioonide optimiseerimine ja purunemine" põhitäitja. Üle 10 teadustrükise.
Hõbepall

Hõbepall on iga-aastane auhind, mis antakse Eesti Jalgpalliajakirjanike Klubi hääletuse tulemusena Eesti jalgpallikoondise mängijale ilusaima koondisevärava löömise eest. Esimest korda anti see välja 1995. aastal. Rekordiliselt viis korda on auhinna võitnud Konstantin Vassiljev.
Los Tarantos

"Los Tarantos" on 1963. aastal valminud Hispaania muusikaline draamafilm, mille režissöör on Francisco Rovira Beleta. Film on olnud Oscari nominent parima välismaise filmi kategoorias.
"Los Tarantos" põhineb lavastusel "La historia de los Tarantos", mille autor on Alfredo Mañas. See on inspireeritud William Shakespeare'i "Romeost ja Juliast".

Sündmustik

Põhiliiniks on keelatud armastus kahe mustlase, Juana la Zoronga ja Rafael El Taranto vahel, mis on võimatu tänu vaenule kahe erineva pere vahel Barcelonas.
Rafael näeb Juanat mustlaspulmas tantsimas ning on võlutud tema ilust ja sarmist. Nad armuvad, abistatuna noortest õdedest-vendadest, kes on salajased sõbrad ja tunnevad noorte vastu sümpaatiat. Juana teenib Rafaeli ema, Angustiase, lugupidamise. Seda tänu oma piiride eitamisele ja graatsilisusele flamenkotantsijana. Juana isa Rosendo, Rafaeli ema endine armuke, on kangekaelselt vastu, olenemata Juana, Rafaeli ning Angustiase heast läbisaamisest. Juana isa pakub tütart oma kolleegile Curro, et tüdruk unustaks oma romaani Rafaeliga. Kuid kumbki noor ei suuda oma armastust unustada. Curro muutub ülbeks, tappes Rafaeli sõbra Mojigondo ja pekstes Juanat kui ta kahtlustab et too on salaja Rafaeliga kohtunud. Masenduses Juana leiab Rafaeli viimaks linnumajast, nad armatsevad ja plaanivad järgmisel päeval põgeneda. Kuid Curro, õhutatuna Juana venna Sancho poolt, leiab nad koos ja tapab nad mõlemad. Pärast seda leiab Rafaeli vend Carro tema tallist ja tapab ta kättemaksuks. Angustiast ja Rosendot ühendab lein ja Juana noorem vend lohutab Rafaeli nooremat õde, näidates, et vaen kahe pere vahel on murtud.
Ursula Ratasepp

Isiklikku

Ursula Ratasepp abiellus 22. juunil 2010 Eesti Teatri Festivali tegevjuhi Kaarel Ojaga (Tõnu Oja poeg). Peres kasvavad tütar Elo-Mirt ja poeg Jaakob Eik.
Ursula Ratasepp-Oja õde on Katariina Ratasepp.
Kalda (perekonnanimi)

Kalda on eesti perekonnanimi. 
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalda 924 inimesel (434 mehel ja 490 naisel). Perekonnanimede levikult on Kalda 86. kohal (meeste puhul 85. ja naiste puhul 82. kohal).  Levinuim on see Järva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 15,95.
Tietosanakirja

"Tietosanakirja" (soomekeelne sõna tähenduses 'entsüklopeedia') oli 1909-1922 ilmunud soomekeelne entsüklopeedia. See oli ühtlasi esimene soomekeelne entsüklopeedia. Teost andis välja kirjastus Tietosanakirja-Osakeyhtiö, mille spetsiaalselt selle teose väljaandmiseks olid asutanud kirjastused WSOY ja Otava.
Pühalepa Laurentsiuse kogudus

EELK Pühalepa Laurentsiuse kogudus on luterlik kogudus Pühalepal, mis kasutab Pühalepa kirikut.
Kogudus kuulub Saarte praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Hüllo-Kristjan Simson, organist Helle Nittim, juhatuse esimees Hilja Hiiemets.
Jumalateenistused toimuvad kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 14.30 Pühalepa kirikus.
N-terminaalne ots

N-terminaalne ots ehk N-ots ehk amino-terminaalne ots on polüpeptiidahela ots, kus paikneb vaba -NH₂-rühm.
N-ots sünteesitakse valkude sünteesil ribosoomi poolt esimesena. Paljudel valkudel paikneb N-otsas signaalpeptiid, mis määrab ära valgu transporditee. Vastab järjestuselt mRNA 5'-otsale.
Ruslan Homtšak

Riigi teenistuses

Ta oli 2017-2019 Ukraina kaitseministeeriumi peainspektor. Vahetas 21. mail 2019 välja senise kindralstaabi ülema Viktor Muženko.
Rüütel (perekonnanimi)

Rüütel on eesti perekonnanimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rüütel 241 mehel ja 298 naisel. Perekonnanimede levikult on Rüütel meeste puhul 213. ja naiste puhul 178. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,90.
Lake'i maakond (Minnesota)

Ajalugu

Maakond moodustati 1856. aastal.
Lydia Oit

Lydia Oit (aastani 1951 Veanes, 14. aprill 1924 Kärdla – 5. august 2008 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Lydia Oit oli meremehe Villem Veanese tütar, Edgar Oidi abikaasa, Henn ja Monika Oidi ema.
Lõpetas 1946 Tallinna 10. Keskkooli ja 1951 TPI; 1961–63 Ehituse TUI aspirant, tehnikakandidaat (1963, Eesti TA), väitekiri "Коррозия и защита арматуры в сланцезольных бетонах". Oli 1957–72 Ehituse TUI noorem- ja vanemteadur, 1972–91 Silikaatbetooni TUI vanem- ja juhtivteadur.
Oit suri 5. augustil 2008 ja maeti 6. septembril 2008 Rahumäe kalmistule.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: terase korrosiooni mehhanism betoonides, armatuuri korrosioonivastane kaitse põlevkivituhk-mullbetoonides ja raskes põlevkivituhkbetoonis, autoklaavide korrosiooni mehhanism ja nende kaitse korrosiooni vastu. Välja töötanud meetodi korrosiooni pidevaks jälgimiseks elektrilise takistuse määramisega. NSVL Rahvamajanduse näituse pronksmedal 1964 ja hõbemedal 1979. 53 teadustrükist, 4 autoritunnistust.
Allantois

Allantois ehk loote kusekott ehk kusekott on enamiku selgroogsete (sh vesikestaliste) üks embrüoväliste elundite lootekestadest.
Kusekoti areng, anatoomia, morfoloogia ja histoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Loote kusekott pungub väljasopistisena loote tagasoolest.
Allantois talitleb roomajate ja lindude embrüotel hingamiselundi ja kusereservuaarina.
Imetajatel osaleb kusekott emakoogi komplekteerimisel.
Allnatois on ajutine elund, v.a lootel paiknev osa – sellest kujuneb imetajatel ja osadel roomajatel kusepõis (näiteks madudel kusepõis puudub).
Ameerika Ühendriikide Tööministeerium

Ameerika Ühendriikide Tööministeerium (inglise keeles  Department of Labor) on USA ministeerium, mis tegeleb tööseadusandluse väljatöötamisega.
Energiaturg

Energiaturg on energiakandjate turg, mis hõlmab kaugkütet, küttepuitu, vedelkütuseid, gaasi, elektrit jms.

Euroopa energiaturg

Vastavalt Euroopa Liidu direktiivile 2003/54/EÜ1 avanes alates 1. juulist 2007 Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele võimalus valida, kelle käest nad elektrit ja gaasi ostavad. Direktiiviga loodi energiaturul konkurentsitingimused, mille kohaselt jaotus- ja edastusvõrk kuulutatakse loomulikeks monopolideks, kuid energia tootjad ja tarnijad saavad tegutseda vaba konkurentsi tingimustes.
Eestile anti direktiiviga selles osas ajapikendust kuni 1. jaanuarini 2009, mil peab olema avatud 35% energiaturust, ja 100% turust peab olema avatud 1. jaanuarist 2013.
Veiko Kastanje

Veiko Kastanje (sündinud 8. veebruaril 1970) on eesti mükoloog.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1993. aastal.
Ta töötab Eesti Taimekasvatuse Instituudis teadurina.
Ta on väheseid limaseente (Myxomycota) spetsialiste Eestis.
Merje Müürisepp

Merje Müürisepp (sündinud 16. jaanuaril 1975 Tapal) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Merje Müürisepp Vinni-Pajusti Gümnaasiumis aastatel 1982–1993 ning arhitektuurialase kõrghariduse Tallinna Tehnikakõrgkoolis aastatel 1994–2001. Aastatel 2006–2007 läbis Merje Müürisepp Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri restaureerimise ja konserveerimise täiendõppe kursuse.
1997–2006 töötas Merje Müürisepp arhitektuuribüroos Kolm Pluss Üks OÜ, aastatel 2005–2006 Tartu Linnavalitsuse arhitektuuriosakonnas arhitektina ning 2006-2010 Tartu Ülikooli arhitektina. Alates 2015. aastast töötab Merje Müürisepp Arhitektuuribüroo Sport OÜ`s ja on selle üks omanikest.
Merje Müürisepa tuntumad tööd on eramu Tallinnas Naeri tänaval, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Koidula tänaval Kadriorus ning terrassmajad Tiskres. Ülikooli arhitektina on Merje Müürisepp projekteerinud Tartu Üliõpilasmaja sisekujunduse ning ülikooli Iuridicumi aia kujunduse. Töid iseloomustavad mitmekülgne materjalikasutus, oskuslik planeering ning hea keskkonnatunnetus.
Giánnis Gkoúmas

Giánnis Gkoúmas [ji'annis g'umas] (Γιάννης Γκούμας; sündinud 24. mai 1975 Lárisas) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja.
Kreeka rahvuskoondises mängis Gkoúmas aastatel 1997–2008 kokku 45 korda. Debüüt koondises oli 3. veebruaril 1999, kui mängiti Soomega.

Isiklikku

Giánnis Gkoúmas on 184 cm pikk.
EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis
1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Põhjapoolkera

Põhjapoolkera on ekvaatori tasapinnast põhja pool asuv osa Maast.
Põhjapoolkera keskmistel ja kõrgematel laiustel asuvatel aladel on talve keskpunkt detsembris-jaanuaris. Lähistroopilise kliimavöötme kuivaperiood on samuti talvekuudel, vihmaperiood aga suvekuudel. Maa on periheelis ehk lähimas punktis Päikesele jaanuaris ehk põhjapoolkera talvel, seega on põhjapoolkera talved pisut soojemad kui lõunapoolkera talved samal laiusel. Seda reeglit siiski pimesi järgida ei saa, sest kliimale avaldab märksa suuremat mõju näiteks kaugus meredest ja ookeanidest.
Põhja pool ekvaatorit elab valdav osa maailma rahvastikust. Selle põhjuseks on mandrite asend. Põhjapoolkera on mandrite ja merede suhe peaaegu võrdne, lõunapoolkeral on aga maismaa pindala väike võrreldes merede pindalaga.
Põhjapoolkeral paistab Päike keskpäeval lõuna suunast.
Mandritest asuvad täielikult põhjapoolkeral Euraasia ja Põhja-Ameerika ning osaliselt Aafrika ja Lõuna-Ameerika.
Põhjapoolkera parasvöötmes asub ka Eesti.
Maa poolkerad
Põhjapoolkera • Lõunapoolkera • Läänepoolkera • Idapoolkera • Maismaapoolkera • Ookeanipoolkera
Bellingshauseni meri

Bellingshauseni meri on Vaikse ookeani (või ka Lõuna-Jäämere) ääremeri Antarktise rannikul Antarktika poolsaare (Grahami maa (läänes; umbes 70. meridiaan) ja Thurstoni saare (läänes) vahel. See piirneb läänes Amundseni merega (tinglik piir on ligikaudu 100. või 105. meridiaan). Selle äärde jääb Ellsworthi maa Eightsi ranniku ja Bryani rannikuga. Kaugemale põhja jääb Lõuna-Ameerika.
Mere osad on Ronne laht ja Marguerite'i laht.
Meres paiknevad Antarktika suurim saar Aleksander I maa (idas), Peeter I saar, Charcot' saar, Latady saar, Rothschildi saar ja Smyley saar.
Merepõhja põhjaosas on kuni 1500 m kõrgused järsud De Gerlache'i mäed.
Mere pindala on umbes 487 000 km², suurim sügavus 4115 m.

Vesi

Soolsus on 33,5 promilli. Vee temperatuur on umbes –1°.

Kliima

Kliima on karm. Ilm on pilves. Sagedased on tuuled ja udud. Suurema osa aastast (suurem osa merest aasta läbi) on Bellingshauseni meri kaetud ujuva liustikujää ja lume ning jäämägedega.
Antarktika poolsaare lähedal on tsüklonite keskmine läbimõõt umbes 370 km. Paljud tsüklonid liiguvad Bellingshauseni merelt kirdesse Drake'i väina poole ning toovad sinna karmi ilma. El Niño ajal aga on Bellingshauseni mere kohal ebatavaliselt kõrge õhurõhk. See tingib suurema voolu põhja poole mere lääneosas ja suurema temperatuurigradiendi Antarktise rannikul. See omakorda tingib Antarktika poolsaare lõunaosa poole suunduvate madalrõhusüsteemide kujunemise.
Jää ulatus Bellingshauseni merel on viimastel kümnenditel kahanenud umbes 8% kümnendis. Et aga Rossi merel on jää ulatus kasvanud kiirusega umbes 7% kümne aasta jooksul, on oletatud, et jää on migreerunud Bellingshauseni merest Rossi merre.

Loomad

Bellingshauseni meres elavad lonthülged ja Adélie pingviinid. Üks viimaste kahest asurkonnast talvitub Bellingshauseni mere pakkjääl.

Avastamislugu

Meri on nime saanud Saaremaalt pärit Fabian Gottlieb von Bellingshauseni järgi. Tema juhitud ekspeditsioon jõudis 1819 või 1821 esmakordselt sellele merele.