google/wiki40b huggingface dataset:
Wilhelm Wrangell

Parun Wilhelm Ferdinand Nikolai Wrangell (28. juuli / 9. august 1894 Võru – 26. detsember 1976 Lilienthal Bremen lähedal) oli Eesti poliitik.

Elulugu

Wilhelm Wrangell õppis Tallinna toomkoolis ja Peetri Reaalkoolis, mille lõpetas 1913. aastal, aastatel 1914–1915 õppis ta Peterburi Polütehnikumis laevaehitust, seejärel lõpetas Mihhaili suurtükiväekooli.

1917. aasta ja Vabadussõda

Wilhelm Wrangell osales Esimeses maailmasõjas, küüditati Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee korraldusel koos 200 Eestimaa aadlikuga 1918. aastal Krasnojarskisse, kust vabastati Brest-Litovski rahulepingu alusel ja naasis Eestisse, kus sama aasta detsembris astus Balti rügementi ja osales Vabadussõjas Nõukogude Punaarmeega, sai kaks korda haavata. Demobiliseeriti 1921. aastal (leitnant).

Poliitiline tegevus Eesti Vabariigis

Aastatel 1922–1926 oli Wilhelm Wrangell Saksa-Balti Partei ja 1923–1933 Eestimaa Üldkasuliku Ühingu sekretär. 1928–1933 Saksa Kultuurvalitsuse asepresident ja 1933–1938 president. 
1939. aastal valiti ta I Riiginõukogu liikmeks, ta saavutas usaldusliku vahekorra Eesti Vabariigi Presidendi Konstantin Pätsiga, kelle ülesandel ta pidas 1939. aasta septembrikriisi ajal läbirääkimisi Saksa võimudega.

Lahkumine Eestist

8. oktoobril 1939 Eesti riigipeale tehtud sisiidil ütles ta viimasele eesti keeles: 
 
„"Viimaste aastakümnete ajaloolised sündmused on viinud selleni, et meil sakslastel ei ole enam mõju oma kodumaa poliitilisele saatusele. Kui riigi juhtkond oleks enamlastele vastu hakanud, oleksid kõik võitlusvõimelised sakslased end üles andnud kodumaa kaitseks nagu 20 aastat tagasi, olles äärmisel juhul Saksamaa pakkumise vastu võtnud naiste ja laste osas. Me ei saa aga võtta seda vastutust, et jätame oma kaasmaalased kaitsetult enamlaste meelevalda ja seepärast soovitame neil Saksamaale ümber asuda."“
 – Wilhelm Wrangell. Eesti sakslaste ümberasumise eellugu. Akadeemia, 2003, nr. 11, lk. 2313–2314.)
15. märtsil 1940 lahkus rongiga Saksamaale (lahkumisvisiidil ütles Konstantin Päts temale: "Te ei unusta Eestit kunagi."). Töötas Saksa välisministeeriumis, seejärel vangistati Briti okupatsioonivõimude poolt. 
22. juunil 1922 abiellus ta Ilse von Rennenkampffiga, kellega tal oli kaks tütart.
August Siim

August Siim (7. märts 1904 Taevere vald, Viljandimaa – 21. juuli 1968 Tartu) oli eesti farmatseut.
Õppis Tartu Ülikoolis 1924–1925 õigusteadust, 1925–1926 arstiteadust, 1926–1930 (lõpetas cum laude) rohuteadust, mag. pharm. 1930 ("Toiduainete joodisisaldavusest"), dr. pharm. 1939 ("Lisatis biokeemilisele joodiuurimisele Eestis. Joodimääramisest ja joodinivoost"), korporatsioon Sakala vilistlane.
1930–1936 apteegijuhataja Tartus, 1940–1941 ja 1944–1948 Tartu Ülikooli apteegi, 1941–1944 Narvamäe apteegi juhataja. Tartu Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppejõud (1954 professor), 1953–1968 Eesti Põllumajanduse Akadeemia bioloogilise ja orgaanilise keemia kateedri juhataja.
Tõia külanõukogu

Tõia külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  
Tõia külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Tõia külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tõia külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
Tõia külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Tori külanõukoguga.
Käblamõisa vald

Käblamõisa vald (saksa keeles Kebbelhof) oli vald Läänemaal Ridala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Käblamõisa vald Sinalepa vallaga.
Valla alal asus Käblamõisa mõis.
Kaive tamm

Kaive tamm on nii Läti kui ka kõigi Baltimaade kõige jämedam tamm. Selle ümbermõõt on 10,2 meetrit ja kõrgus on 18 meetrit.
Kuigi Kaive tamme täpne vanus ei ole teada, on puu vanuseks pakutud 800–1000 aastat. Põlispuude asjatundja Guntis Eniņši hinnangul on varem Kaive mõisa juures kasvanud tamm siiski 400 aastat vana.
Kaive tamm asub Lätis, Tukumsi piirkonnas ning selle koordinaadid on 57° 3′ 52″ N, 23° 1′ 32″ E
.
Leopold Hanseni majamuuseum

Leopold Hanseni majamuuseum oli Tartumaal Elva linnas tegutsev muuseum, mis oli pühendatud Vanemuise teatri näitlejale Leopold Hansenile, kes oli ka Elva linna esimene aukodanik.
Majamuuseum oli samuti Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes aadressil Vaikne tänav 10 hoones, mille ehitas ja kinkis muuseumile Hansen ise.
Muuseumi kaminasaalis ja õues on toimunud arvukalt kontserte, osalt koostöös Eesti Johann Straussi Ühinguga, mis muuseumimajas tegutseb. Püsiekspositsioon andis ülevaate Leopold Hanseni loomingust ning näitas 1960. aastate interjööri. Enne sulgemist oli majamuuseum avatud külalistele vaid etteteatamisel Tartumaa Muuseumi.
Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Leopold Hanseni Majamuuseumi ülesanne "eesti rahvusliku teatrikunsti ühe alusepanija elu ning tegevuse ja tema kaasaegse kultuurielu tutvustamine; teatrikultuuri toetamine rahvakultuuri osana; kohaliku ja regionaalse tasandi kultuuriloome väärtustamine; kultuurihariduse edendamine täiendus- ja huvihariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel".
2012. aastal teatas kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse ning seetõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Tartu linnamuuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara AS-ile. 2016. aasta kevadel müüdi hoone koos krundiga ning seejärel lammutati. Elva Postipoisi andmetel hävinesid aias Hanseni enda istutatud puud ning maja müüris asunud ennesõjaaegse Vanemuise kaks maski.
Semjon Novgorodov

Semjon Andrejevitš Novgorodov (jakuudi keeles Семен Андреевич Новгородов; vene keeles Семён Андреевич Новгородов; 13. veebruar (vkj 1. aprill) 1892 Tšuraptša uluss, Jakuudi oblast – 28. veebruar 1924 Leningrad) oli jakuudi keeleteadlane, jakuudi tähestiku loojaid.
Üliõpilasena uuris ta erinevaid kirjasüsteeme eesmärgiga luua jakuudi kiri. Tema tähelepanu äratas rahvusvaheline foneetiline tähestik. Ta hakkas propageerima ideed, et jakuudi kiri, mis põhines seni kirillitsal, viidaks üle rahvusvahelise foneetilise tähestikule põhinevale tähestikule. 1917. aastal esitas ta enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ka ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati.

Haridustee ja töökäik

Pärast reaalkooli lõpetamist Jakutskis 1912. aastal töötas Novgorodov õpetajana Viljuiski neljaklassilises koolis. Kogus jakuudi folkloori ning võttis osa esimese jakuudikeelse kirjandusliku ajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата"; ilmus 1912–1913) loomisest ja avaldas seal oma kirjutisi. 1913. aastal asus ta õppima Keiserliku Peterburi Ülikooli (1914. aastast Keiserlik Petrogradi Ülikool) orientalistika teaduskonnas. 1913. aastal esines ta ettekandega ülevenemaalisel rahvakooli õpetajate kongressil. Ettekande teemaks oli vähemusrahvuste laste õpetamine emakeeles ja jakuudikeelsete õpikute loomise vajadus.
1916/1917. õppeaasta veetis ta Jakuutias, kus töötas kooliõpetajana. 1917. aasta sügisel jätkas ta õpinguid Petrogradi ülikoolis. 1922. aastal esindas ta koos Maksim Ammossoviga Jakuutiat rahvusasjade rahvakomissariaadis. Ülikooli lõpetas Novgorodov 1923. aastal.
1923. aastal sügisel arvati ta Petrogradi ülikooli Lääne ja Idamaade kirjanduste ja keelte võrdleva ajaloo teadusuurimisinstituudi teaduriks. Mõni päev enne oma surma võttis ta vastu Irkutski ülikooli pakkumise asuda sinna õppejõuna tööle.

Vastuseis Novgorodovi tähestiku kasutusele

1917. aastal esitas Novgorodov enda loodud jakuudi tähestiku, mis 1921. aastal ametlikuks tunnistati ja kooliprogrammi kaasati. Sellisele lahendusele seisis vastu grupp jakuudi kultuuritegelasi Aleksei Kulakovskiga eesotsas, kes kaitses kirillitsa baasil loodud jakuudi kirja.

Mälestuse jäädvustamine

1996. aastal seati Sahhas sisse emakeele päev. Seda tähistatakse Semjon Novgorodovi sünnipäeval 13. veebruaril.

Isiklikku

Ta valdas burjaadi keelt.
Johannes Kalla

Johannes Kalla (26. jaanuar 1873 Kostivere, Jõelähtme kihelkond – 20. august 1945 Tallinn) oli Eesti tõstja ja raskejõustiklane.
1890ndatel liitus ta Tallinna Vabatahtlike Atleetide Klubis jõumeestega, keda treenisid Gustav Boesberg ja Adolf Andruškevitš. 1896–1923 oli ta Venemaal elukutseline atleet.
Ta kuulus Eesti Elukutseliste Maadlejate Ühingusse.
Zygmunti sammas

Zygmunti sammas (ka Sigismundi sammas; poola keeles Kolumna Zygmunta III Wazy või Kolumna Zygmuntowska) on ausammas Poolas Varssavi kuningalossi ees. Sammas on pühendatud Rzeczpospolita kuningale Zygmunt III Wazale (1566-1632).
Sammas püstitati 1643-1644.
1944. aasta Varssavi ülestõusu ajal võeti sammas maha. Hiljem pandi sammas tagasi.
Grace Slick

Grace Slick (sünninimi Grace Barnett Wing; sündinud 30. oktoobril 1939 Evanstonis Illinoisis) on ameerika lauljatar ja laulukirjutaja.  
Ta sai tuntuks rokibändis Jefferson Airplane, hiljem ka eduka soololauljana.

Biograafia

Grace sündis Ivan W. Wingi ja Virginia Barnetti peres. Ta õppis Castilleja tüdrukutekoolis. Seejärel jätkas õpinguid aastail 1956–1958 Finchi Kolledžis New Yorgis ja 1957–1959 Miami Ülikoolis.

Muusikutegevus

Grace laulis oma karjääri jooksul kahes rokibändis: The Great Society and Jefferson Airplane (hilisemate nimedega Jefferson Starship ja Starship).

Isiklikku

Gracel oli lähedane sõprus Janis Joplini muusikukarjääri algusest kuni viimase surmani 4. oktoobril 1970. Gracel oli suhe ka Jim Morrisoniga.
Grace oli kaks korda abielus: filmitegija Gerald "Jerry" Slickiga ja Skip Johnsoniga. Gracel on üks laps – China Wing Kantner (sünd. 25. jaanuar 1971), kelle isa on Paul Kantner, kes oli Grace sõber aastail 1969–1975.
2009. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

2009. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 40. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 2.–15. veebruarini Prantsusmaal Val-d'Isère'is. Võistlusi soovisid korraldada ka USA Vail ja Beaver Creek ning Austria Schladming, kuid 3. juunil 2004 Miamis toimunud Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni (FIS) 44. kongressil otsustati MM-i korraldajaks valida Val-d'Isère . Need olid esimesed maailmameistrivõistlused, mis Val-d'Isère'is peeti.
Euroopa-Araabia dialoog

Euroopa-Araabia dialoogiks nimetatakse 1970. aastal alguse saanud geopoliitilist ideed, mis puudutas Prantsusmaa poliitikat Araabia suhtes, mida hakati realiseerima alates aastast 1973, pärast Yom Kippuri sõda ja esimest naftakriisi.
Mõtte elluviijateks olid Prantsusmaa president Georges Pompidoule ja välisminister Michel Jobert. Jobert ütles, et dialoog põhineb "siirusel" ja mitte "oskusel". Osapoolteks olid Euroopa Majandusühendus ja Araabia Liiga. Euroopa-Araabia üksteisest sõltumise olemust oli põhjalikult uuritud, et viia ellu radikaalne uuendus poolte vaheliste suhete leevendamiseks, järgides võrdsuse ja indiviidi huvide austamise põhimõtteid. Samal ajal on Euroopa-Araabia dialoogil olnud ka tugev poliitiline sisu, mille eesmärk oli luua Euroopa-Araabia koostöö USA poliitiste strateegiate vastu Lähis-Idas.

Ajalugu

Eurooplased nägid dialoogi, kui võimalust arutada kaubanduslikke suhteid, kuid araablased nägid selles võimalust arutada poliitilisi suhteid. Vajadus innovatsiooni järele oli suur, kuna nii Euroopa Majandusühendusel, kui ka Araabia Liigal oli sel ajal väga vähe kogemusi struktureeritud dialoogi pidamisel teiste institutsioonidega. Dialoogi läbiviimiseks loodi kolm rühma: "ministrite kolmik", "üldkomitee" ja töörühmad. Kolmik, millest sai tavapärane ühingu praktika, loodi selleks, et aidata nõukogu eesistujariiki poliitilise koostöö küsimustes ja tagada järjepidevus. Dialoogi puhul koosneb kolmik mõlema poole esindajatest,  praegusest, eelmisest ja järgmisest eesistujariigist. Üldkomisjoni koosseis, dialoogi keskne organ jääb mõlema poole otsustada.
Tänu Dublini kompromissile on ka Palestiina Vabastusorganisatsioonil võimalik dialoogis osaleda. Dialoogi tegevus peatati 1979. aastal Araabia Liiga taotlusel pärast Camp Davidi lepinguid, ainult pärast nelja üldkomitee istungit. 1980. aasta juunis toimunud Veneetsia deklaratsiooniga otsustas ühendus, et on aeg töötada dialoogi poliitiliste aspektide kallal ja korraldas 1983. aasta detsembris Ateenas üldkomitee ettevalmistava koosoleku. Egiptuse silmapaistev äraolek, mis oli põhjustatud riigi taandumisest Araabia Liigast, oli piisav, et dialoog ei saaks täisväärtuslikult jätkuda. Pärast Egiptuse naasmist üritati dialoogi taasalustada 1989. aasta detsembris, algatajaks oli jälle Prantsusmaa, kes oli samal ajal Euroopa Liidu eesistujariik. Prantslased korraldasid Pariisis Euroopa-Araabia ministrite konverentsi. 1990. aasta juunis järgnes konverentsile dialoogi üldkomisjoni koosolek. Lahesõda ja järgnevad Araabia kriisid ning erimeelsused on vahepeal dialoogi blokeerinud.
Liis Sagadi

Liis Sagadi (sündinud 3. augustil 1981 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas ta Jakob Westholmi Gümnaasiumis, mille lõpetas hõbemedaliga 1999. aastal.
Arhitektuurialase kõrghariduse sai ta Tallinna Tehnikakõrgkoolis 1999–2003. Tema lõputööks oli "Patarei vangla ümberehitus Eesti Kunstiakadeemiaks".
Karskusliikumine

Karskusliikumine  on ühiskondlik liikumine, mis võitleb alkoholi liigjoomise vastu ja propageerib alkoholivastast mõtteviisi. Liikumist viljelevad nt karskusseltsid.
Digitaalne levitamine

Termin

Digitaalne levitamise kohta on käibel ka terminid Electronic Software Delivery ('elektrooniline tarkvara allalaadimine'), Electronic Software Distribution ('elektrooniline tarkvara levitamine'), Online Distribution ('veebipõhine levitamine'), Direct Download Service ('otsepöördusega allalaadimine') jt.
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit en:Digital Distribution seisuga 2.05.2015.
Tamsalu (Kohila vald)

Tamsalu (ka Tukamäe) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pahkla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahkla külaga.
Asula moodustati Pahkla mõisasüdamest ja kandis aastani 1939 nime Pahkla asundus.
Taimer

Taimer (ingl timer) on ajavahemiku mõõtmiseks või ajahetke määramiseks kasutatav seade, mis annab etteseatud ajal väljundsignaali.
Jaan Lepp

Elulugu

Jaan Lepp sündis 1895. aastal Harjumaa Anija vallas. 1915. aasta mais astus Jaan Lepp vabatahtlikuna Vene keisririigi sõjaväkke, lõpetas Peterhofi lipnike kooli, ülendati lipnikuks ja alamleitnandiks aastal 1916. 
Esimeses maailmasõjas oli ta eesliinil sakslaste vastu Riia rindel ja Siberi kütipolgu koosseisus Daugavpilsi rindel. Rindevõitluse eest annetati talle Püha Stanislavi ordeni III järk mõõkade ja lindiga (mõõgad tähistavad mitmekordseid sõjalisi teeneid vaenlase vastu). Ristiga kaasnes ka aadliseisus. 1917. aasta kevadel ülendati ta leitnandiks ja sügisel alamkapteniks. Eesti polgu loomisel määrati Jaan Lepp alguses 3. Eesti jalaväepolku ja hiljem 1. Eesti Jalaväe polku, kus ta oli rooduülem alamkapteni auastmes. 13. septembril 1917 ülendati ta staabikapteniks. Esimese maailmasõja lõppemisel 1918. aasta 11. novembril astus Jaan Lepp Eesti Kaitseliitu, olles seega üheks Kaitseliidu loojaks kapteni auastmes ja Tallinna Kaitseliidu V jaoskonna ülemana. 
Vabadussõja puhkemisel astus ta vabatahtlikult soomusrong nr 1 koosseisu, kus ta määrati rongiülema abiks. 30. detsembril 1918 määrati LSR soomusrong nr 2 ülemaks, sellel ametikohal teenis kuni Vabadussõja lõpuni.
Jaan Lepp kinnitati 16. mail 1926 Kaitseliidu Narva maleva pealikuks. 18. septembril 1934 lähetati ta Kõrgemasse Sõjakooli. 15. novembril 1936 määrati Lepp lähetuse korras Kaitseliidu Tallinna maleva pealiku ajutiseks kohusetäitjaks. Narva malevast viidi Lepp 29. augustil 1938 üle 10. Üksiku Jalaväepataljoni ülemaks.
Jaan Lepp vahistati 23. juulil 1940, tema kõrvaldamise eest kandis isiklikult hoolt Boris Kumm, kellele oli pinnuks silmas kolonelleitnandi väljaastumine Eesti Vabariigi õigusolude kaitseks, Tallinna staadionil Eesti—Läti maavõistlusel toimunud rahvusliku meeleavaldusel. Jaan Lepp hukati Kirovi linnas Venemaal 9. detsembril 1941 kell 18.55.

Ühiskondlik tegevus

Jaan Lepp oli Eesti meister kõrgushüppes (1920) hoota ja hõbemedalist hooga kõrgushüppes. Oli Kaitseliidu meister teivashüppes ning silmapaistev nii kaugushüpetes kui keskmaajooksudes. Jaan Lepp oli Eesti Jalgpalli Liidu esimees, esindas Eesti rahvusmeeskonda Eesti-Leedu jalgpalli maavõistlusel 1925. Tema teeneks on Eesti ühinemine Rahvusvahelise Jalgpalliliiduga (FIFA). Ta oli jalgpallikohtunik ja üks eestlasi, kellel olid rahvusvahelise jalgpallikohtuniku õigused.
Ta oli aastaid tegev spordiseltsides: Spordi asutajaliige, Võitleja asutajaliige ja esimees, Kalevi juhatuse liige, Ilmarise spordiosakonna esimees. Ta oli teeneid Tallinna Kalevi staadioni rajamisel ja oli ligi kümme aastat Narva Spordiväljaku komisjoni liige.

Mälestuse jäädvustamine

Anija valla eestvedamisel püstitati 1995. aastal Peningil asuva Jaan Lepa kodutalu Sanglepa õuele tema 100. sünniaastapäeva mälestussammas. Jaan Lepa 110. sünniaastapäeva tähistamisel anti talle postuumselt Eesti Jalgpalli Liidu kuldmärk.
Hiiu vald

Asustus

Hiiu vallas asusid Kärdla linn, Kõrgessaare alevik ja 58 küla:  
Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kauste, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste, Mägipe, Napi, Nõmme, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna,  Sülluste, Tahkuna, Tammistu, Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi.
Lauris Kaplinski

Lauris Kaplinski (kuni 1995. aastani Lauris Toomet; sündinud 8. aprillil 1971) on eesti programmeerija. 
Ta lõpetas 1989. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna.
Ta kaitses 2013. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "The application of oligonucleotide hybridization model for PCR and microarray optimization" ("Oligonukleotiidide hübridisatsioonimudeli rakendamine PCR-i ja mikrokiipide optimeerimiseks").
Ta on kirjutanud Inkscape'i eelkäija tarkvaraprogrammi Sodipodi.

Isiklikku

Tema isa on kirjanik Jaan Kaplinski ja ema kirjanik Tiia Toomet.
Ta on taarausuline.
Soolo (Black Velvet)

Soolo on Eesti ansambli Black Velvet laul, mis ilmus 1999. Laulu muusika ja sõnad kirjutas Sven Lõhmus. Laul oli üks Black Velveti albumi "Greatest Hits" laule.
Laul osales Eurolaul 1999 võistlusel, kus jäi 5. kohale.
Avo Keerend

Avo Keerend (18. detsember 1920 – 5. juuni 2012) oli eesti graafik.
Ta õppis 1936–1940 Riigi Kunsttööstuskoolis ja seejärel Jaan Koorti nimelises Riigi Rakenduskunsti Koolis graafikat, hiljem maalikunsti Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis Eerik Haameri käe all ning aastatel 1946–1947 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis. Teinud rindekunstnikuna läbi Teise maailmasõja ja viibinud sõjavangina 1945–1946 Tšehhoslovakkias, jätkas ta kunstiõpinguid lõpetades 1949. aastal Tartu Riiklikus Kunstiinstituudi maalierialal. Alates 1951. aastast tegutses ta vabakunstnikuna.
Ta viljeles muu hulgas linoollõiget.
Vahastu

Paiknemine

Praeguses Vahastust Lelle ning Kuimetsast Paidesse suunduvate teede ristis asus muinaslinnus Vahastu linnamägi, mis kuulus Alempoisi muinaskihelkonda.
Külast kirdesse jääb Saueaugu (tänapäeval Järva maakonnas), kagusse Piiumetsa (tänapäeval Järva maakonnas), edelasse Kädva, läände Põlliku ja loodesse Suurekivi küla. Vahastu külast itta jääb Vahastu raba.
Gerard Moreno

Gerard Moreno Balagueró (sündinud 7. aprillil 1992 Santa Perpètua de Mogodas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal.
Ta liitus Villarrealiga esimest korda 2010. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Hooajal 2013–2014 mängis ta laenul Hispaania esiliiga klubis Mallorca. Hooajal mängis ta taas Villarrealis. Seejärel liitus ta 2015. aastal Espanyoliga, kelle ridades mängis ta Hispaania kõrgliigas kokku kolm hooaega. Hooajal 2017–18 lõi ta Hispaania kõrgliigas 16 väravat. 2018. aasta juunis naasis Moreno Villarreali.
Wilhelm V (Hessen-Kasseli maakrahv)

Wilhelm V (13. veebruar 1602 Kassel – 21. september 1637 Leer, Ida-Friisimaa) oli Hessen-Kasseli maakrahv 1627–1637.
Wilhelm sündis Hessen-Kasseli maakrahvi Moritzi ja Solms-Laubachi krahvitari Agnese pojana. Agnes suri peatselt peale Wilhelmi sündi ning Moritz abiellus Nassau-Dillenburgi krahvitari Julianaga.
Kaotanud suure osa Hessen-Kasseli valdustest Hessen-Darmstadtile ning jätnud maakrahvkonna raskesse majandusolukorda, loobus Moritz 1627. aastal Wilhelmi kasuks troonist. Wilhelm sai maakrahviks Kolmekümneaastase sõja ajal ning tema valitsusajal kaotas Hessen-Kassel veelgi oma valdusi ning rikkust.
Wilhelmi surma järel päris trooni tema poeg Wilhelm VI, kuid kuni 1650. aastani valitses alaealise Wilhelm VI eest regendina tema ema Amalie Elisabeth. Amalie Elisabethi valitsusajal sai Hessen-Kassel tagasi suure osa oma kaotatud valdustest.
Meteoriitika

Meteoriitika on teadusharu, mis tegeleb meteoriitide ja muude maaväliste materjalide uurimisega.
Seda käsitletakse tihti kui geoloogia haru.
Heinrich Wilhelm Olbers

Heinrich Wilhelm Matthias Olbers (11. oktoober 1758 Arbergen – 2. märts 1840 Bremen) oli saksa astronoom, arst ja füüsik. Ta avastas väikeplaneedid Pallase ja Vesta.
Mahhatškala

Ajalugu

Linn asutati 1844. aastal kumõkkide maale kindlusena, mis Peeter I auks sai nimeks Petrovskoje. Mägilased kasutasid nime Anži-Kala.
Linnaõigused sai asula 1857. aastal nime all Petrovsk-Port (Петровск-Порт). 1922. aastal nimetati Dagestani revolutsionääri Mahomed Ali Dahhadajevi (hüüdnimi Mahhatš) järgi Mahhatškalaks (kala on mitmes Dagestani keeles 'kindlus, linn').
1970. aastal toimus suur maavärin, mis põhjustas linnas suuri purustusi.

Haridus

Linnas asub 1931. aastal asutatud Dagestani Riiklik Ülikool.

Rahvastik

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 466 800, 2010. aastal aga 578 000.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahhatškala elanikest avaare 26,8%, kumõkke 17,7%, darge 13,8%, lakke 13,0%, lesge 12,0%, venelasi 8,0%, tabassaraane 2,0%, rutuule 1,1%, nogaisid 0,9%, aguule 0,7%, tsahhe 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,6%.
Reinhold Gideon von Mohrenschildt

Reinhold Gideon von Mohrenschildt (7. aprill (vkj 27. märts) 1786 Idavere mõis – 14. jaanuar (vkj 2. jaanuar) 1827 Kurisoo mõis) oli Kurisoo mõisnik ja Venemaa sõjaväelane (leitnant).
Jefferson (jalgpallur)

Koondisekarjäär

2003. aastal tuli ta Brasiilia alla 20-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta kaheksa aastat hiljem, 14. septembril 2011 mängus Argentina vastu.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Jan Emmens

Jan Emmens (7. detsember 1897, Rolde, Holland – 21. veebruar 1988, Naaldwijk, Holland) oli Hollandi poliitik ja aednik.
Jan Emmensi isa oli Willem Emmens, riikliku põllumajanduskooli (Rijkslandbouwwinterschool) juhataja ning õpetaja, tema ema oli Hendrikje Mulder. Emmens õppis kuninglikus põllumajanduskoolis Zutphenis ning töötas seejärel aednikuna Naaldwijkis Westlandis. Sotsiaaldemokraadina oli ta pikka aega poliitiliselt aktiivne, olles nii provintsitasemel poliitilistes ametites kui ka rahvaesindaja omavalitsuses. Poliitikuna tegeles ta valdavalt põllumajanduse, kalanduse ja veemajandusega. Poliitikast taandus ta alles 1970. aastal, 72-aastasena.
1930. aastal abiellus Jan Emmens Naaldwijkis Geertje Klinkenbergiga, kellega sai poja ja tütre.
Štark Arena

Štark Arena (serbia keeles Штарк арена) on spordihall Belgradis. Kuni 2012. aastani kandis see nime Beogradska Arena, kuni 2017. aastani Kombank Arena. 
Spordihall avati 2004. aastal. Seal on muu hulgas toimunud 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus ja 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlused kergejõustikus.