google/wiki40b huggingface dataset:
Keila valla vapp

Keila valla vapp oli Harju maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Keila valla vapp.
Vapp kinnitati 11. aprillil 1997.

Vapi kirjeldus

Keila valla vapiks oli sinisel kilbil hõbedane, kuldse ruudukujulise südamikuga pügalrist ja hõbedane langetatud palk.

Põhjendus

Vapi põhimotiivid tulenesid valla asukohast ja tema looduse omapärast: sinine meenutas, et vald piirnes merega, hõbedane palk sümboliseeris siinset halli paepinda. Pügalrist on Eesti ja teiste Põhjala rahvaste muistne sümbol; ristina aga kristliku maailma kõige tähtsam kujund; kuldne südamik on vaimsuse ja jõukuse võrdkuju.
Kontserdisaal

Kontserdisaal on ruum (saal), mis on mõeldud kontsertide andmiseks.
Eesti tuntumaid kontserdisaale on Estonia kontserdisaal.
Lee Hsien Loong

Lee Hsien Loong (hiina keeles 李顯龍 / 李显龙 Lǐ Xiǎnlóng; sündinud 10. veebruaril 1952) on Singapuri poliitik, alates 12. augustist 2004 Singapuri peaminister.
Lee Hsien Loong on Singapuri esimese peaministri Lee Kuan Yew' poeg. Ta õppis Cambridge'i ülikoolis matemaatikat ja informaatikat ning sai hiljem Harvardi ülikooli Kennedy juhtimiskoolist magistrikraadi avaliku halduse alal. Enne poliitikasse siirdumist teenis ta armees ja läks erru brigaadikindrali auastmes.
Ta on alates 2004. aastast Rahvaaktsiooni Partei peasekretär.
Lee Hsien Loong kuulub 1984. aastast Singapuri parlamenti. Aastast 1990 kuni peaministriks saamiseni oli ta asepeaminister. Aastatel 2001–2007 oli ta ühtlasi rahandusminister. Ta on olnud ka kaubandus- ja tööstusministri ning kaitseministri ametis.
Endrik Puntso

Endrik Puntso (sündinud 12. juunil 1993) on Eesti jalgrattatreener ja endine jalgrattur.
2015 tuli ta U23 vanuseklassis Eesti meistriks grupisõidus.
Lõunahüdra

Lõunahüdra (ladina Hydrus; lühend Hyi) on lõunataeva tähtkuju.
Lõunahüdra katab 243 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 61. kohal. Heledaim täht Beta Hydri (2,8ᵐ), mis asub maast 24 valgusaasta kaugusel.
Lõunahüdra on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Eestis Lõunahüdra vaadeldav ei ole.
Kartomantia

Kartomantia ehk kaardipanemine ehk kaardipanek ehk kaartidelt ennustamine on ennustamise meetod, mille puhul kasutatakse mitmesuguseid kaarte. 
Kui 14. sajandil tulid Itaalias kasutusele  mängukaardid, hakati neid ka ennustamiseks kasutama. Spetsiaalselt ennustamiseks mõeldud kaartidest on kõige tuntumad tarokaardid. 
Ennustamine toimub enamasti kaartide juhusliku väljatuleku ja paigutuse teel ning selle tõlgendamisel. Tihti lastakse inimestel, kellele ennustatakse, selles teatud määral osaleda.
Tähnikvaksik

Tähnikvaksik (Abraxas) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.
Sumeri usund

Sumeri usund on religioossed uskumused, panteonisüsteem ja rituaalsed praktikad, mis olid aktiivselt kasutusel Mesopotaamias tänase Lõuna-Iraagi aladel muistsete Sumeri riikide territooriumitel umbkaudu vahemikus 4000-1800 e.m.a.

Sumeri religiooni uurimisest

Sumeri usundi teaduslik uurimine on üks sumeroloogia harusid, mis omakorda kuulub orientalistika hulka kuuluvasse assürioloogiateadusse. Sumeri usundi teadusliku uurimisega tegeletakse mingil määral kõikides ülikoolides, kus on (Vana-)Lähis-Ida uuringute instituudid või osakonnad. Kuna sumeri religioon on tugevalt mõjutanud ka iisraeli religiooni, tegeletakse sumeri usundisse puutuvate küsimustega ka ülikoolide usuteaduskondade Vana Testamendi või semiidi keelte instituutides.
Olulisemateks sumeri usundi uurimise keskusteks tänapäeval võiks lugeda Viini, Müncheni, Göttingeni, Leideni, Napoli, Londoni, Tartu, Chicago, Harvardi, Johns Hopkinsi ja paljude teiste ülikoolide orientaalinstituute või assürioloogia osakondi.
Jakob Liiv

Jakob Liiv (28. veebruar 1859 Alatskivi – 17. jaanuar 1938 Rakvere) oli eesti luuletaja, näite- ja proosakirjanik, Juhan Liivi vanem vend.

Elukäik

Jakob Liiv töötas õpetajana Kavastul ning vallakirjutaja, raamatukaupmehe ja pangaametnikuna Väike-Maarjas. Ta osales Eesti Aleksandrikooli liikumises ja tegi kaastööd eesti rahvuslikele ajalehtedele. Jakob Liivi eestvõtmisel moodustus kohalik kirjandusrühmitus Väike-Maarja Parnass , millesse kuulusid peale tema veel Jakob Tamm ja Peeter Jakobson.
Aastatel 1919–1921 oli Jakob Liiv Rakvere linnapea. Ta oli ka Rakvere teatri asutaja.

Mälestuse jäädvustamine

1938. aastal püstitati Väike-Maarjasse Jakob Liivi monument (skulptor Roman Haavamägi). Mälestusbüst seati vallamajaesisele platsile aleviku südamikku, Rakverre, kus kirjanik elas teise poole oma elust, püstitati haua-mälestusmärk. Samba avas haridusministeeriumi vabahariduse nõunik A. Leinjärv, pühitsemistalituse pidas Rakke õpetaja M. Saar.
Väike-Maarjas on ka Jakob Liivi nimeline tänav ja park, tema elukoht (Viru tänav 19) tähistati 100. sünniaastapäeva puhul 28. veebruaril 1959 mälestustahvliga.
Kristiine keskus

Avamine

Esialgu plaaniti 10 000 ruutmeetri suurust hoonet. 
21 000-ruutmeetrine Kristiine keskus avati 28. mail 1999 kell 10:00. Avapäeval külastas keskust 35 000 inimest.
Keskuse ehitusmaksumus oli 300 miljonit krooni.
Esimene nüüdisaegne hüpermarket Eestis oli keskuses tegutsev Primo.

Laiendus

2002. aastal avatud keskuse laiendusega kasvas hoone pind 17 000 ruutmeetri võrra (esialgu plaaniti ka näiteks kobarkino kaasamist). Laiendamise avapäeval käis keskuses umbes 43 000 inimest.

Teine laiendus

30. septembril 2010 avati 20 000-ruutmeetrine laiendus.
53 000-ruutmeetrine ja 170 üürnikuga Kristiine keskus on rentnike arvu poolest suurim kaubanduskeskus Eestis. Keskuses on 5 söögikohta, 15 kingapoodi ja 80 moekauplust.

Tänava remont

Suvel 2010 kapitaalremondi läbinud Tulika tänava lõik Endla tänava ja Nõmme tee vahel rekonstrueeriti Kristiine Keskuse tellimusel. Ettevõtte raha eest ehitati välja ka tänavalõigul olevad ringristmikud ning äsja kasutusse võetud bussipeatus.
Tänava rekonstrueerimine läks Kristiine Keskusele maksma umbes 14 miljonit krooni. Kommunaalameti andmetel on see suurim investeering, mille üks eraettevõte Tallinna tänavate remontimisel on teinud. Tulevikus ehitab uue kristiine keskuse sissepääs on avatud
Dooly maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Hillar Loskit

Hillar Loskit (1. aprill 1932 Tallinn – 27. jaanuar 1974 Tallinn) oli eesti poksija.
Loskit poksis aastatel 1947–1957. Ta oli poksija kohta haruldase kehakaalu ulatusega, alustades kärbeskaalus (kuni 51 kg) ja lõpetades kergekeskkaalus (kuni 67 kg).
Loskit oli 1951. aastal Eesti NSV meister kärbeskaalus (kuni 51 kg), 1954. aastal kergekaalus (kuni 60 kg) ja 1957. aastal kergekeskkaalus (kuni 67 kg).
Loskit sai 1951. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kärbeskaalus (kuni 51 kg) VI koha.
Loskit oli Nõukogude Liidu koondise liige kukk-kaalus (kuni 54 kg) ja võitis Bulgaaria–Nõukogude Liidu maavõistlusel kärbeskaalus (kuni 51 kg) oma kohtumise Vasil Borisovi vastu. Ta oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat Helsingi 1952. aasta olümpiamängude juulis-augustis 1952 toimunud poksivõistluste kukk-kaalus, kuid teda ei võetud lõpuks koondisesse.
Loskiti tegelik vorm oli hiilgav, sest septembris 1952 võitis ta "Dinamo" üleliidulistel meistrivõistlustel kindla esikoha, alistades finaalis Gennadi Garbuzovi (Helsingi 1952. aasta olümpiamängude kukk-kaalu pronksmedaliomanik). Veel oktoobris 1952 võitis ta Balti spartakiaadi kukk-kaalu kuldmedali.
Tori valla vapp

Tori valla vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Tori valla vapp.
Vapp on kinnitatud 4. märtsil 1997 (Tori vallavolikogus 26. veebruaril 1996).
Vapi autor on Priit Herodes.

Vapi kirjeldus

Lainelise lõikega pikuti poolitatud hõbe-rohelisel kilbil vastasvärvides hobuseraud.

Põhjendus

Vapijaotus viitab vallamaade paiknemisele mõlemal pool Pärnu jõge. Lainelõige tähistab valda läbivaid jõgesid ja soid. Hobuseraud osutab Tori vallale tunnustust toonud Hobusekasvatusele ja sümboliseerib ühtlasi vallarahva õnnelootust.
Allgemeine Ortskrankenkasse

Allgemeine Ortskrankenkasse (eesti keeles 'üldine kohalik haigekassa'; lühend AOK) on tervisekindlustusseltside võrgustik Saksamaal.
Sellesse kuulub 11 õiguslikult sõltumatut tervisekindlustusseltsi, milles on kindlustatud üle 25,5 miljoni inimese (peaaegu üks kolmandik elanikkonnast).
Rohkem kui 125 aastat on AOK olnud üks suuremaid ravikindlustusorganisatsioone Saksamaal, pakkudes usaldusväärseid teenuseid ja terviklikku arstiabi haiguse korral. Üksteist sõltumatut AOK-d hõlmavad tavaliselt üht või mitut liidumaad.
Kogu riigis on 1380 filiaali, milles tagavad tõhusa teeninduse ligikaudu 61 000 töötajat.
AOK on rohkem kui lihtsalt ravikindlustusselts. See tagab haiguse korral optimaalse arstiabi ja pakub terviklikke ennetusettepanekuid. See hõlmab näiteks ettepanekuid tervisliku toitumise, kehalise aktiivsuse jne kohta.
Siida (muuseum)

Siida on Soomes Inari külas Inari järve ääres asuv looduskeskus ja saamide kultuurikeskus-muuseum. Siida on ühtlasi saamide rahvusmuuseum.
Siidas saab näha saami kultuuriga seonduvat, samuti on seal vabaõhuekspositsioone.
Kaarma Koolide Muuseum

Kaarma Koolide Muuseum on Saaremaa vallas Nõmme Kaarma koolis asuv muuseum. Varem asus muuseum Vaivara koolis.
Tapa valla vapp (2005)

Tapa valla vapp oli Lääne-Viru maakonnas aastail 2005-2017 asunud Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp.

Vapp oli kinnitatud 2005. aastal.
Vapi autoriks on Liina Kald.

Vapi kirjeldus

Tapa valla vapiks on heraldiline kilp, mis on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Ülemine osa on punane, alumine osa on must ja  nende vahel on diagonaalne laineline valge (vapil hõbedane) joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumisel mustal alal on kolm hõbedast tähte.

Põhjendus

Vapi punane osa viitab Tapa linna vapile, sümboliseerides arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ning viitab ka Lehtse valla endisele vapile. Valge (vapil hõbedane) joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile.
Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm hõbedast tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust.
Hõbe on valguse ja puhtuse, punane aga nooruslikkuse ja elujõu värv. Must sümboliseerib maalähedust.
Roomajate andmebaas

Roomajate andmebaas (inglise keeles The Reptile Database; Reptile DB) on teaduslik veebiandmebaas, kuhu kogutakse taksonoomilist informatsiooni kõigi tänapäeval elavate roomajate seltsi liigitatud loomade, nagu kilpkonnaliste, maoliste, sisalikuliste, krokodilliliste, tuataarade ja taanduriliste kohta.
Roomajate andmebaas keskendub liikide taksonoomiale ja 2014. aasta jaanuari seisuga sisaldab andmeid rohkem kui 9900 liigi kohta (sealhulgas ~2800 alamliiki).
Roomajate andmebaasi jaoks kogutakse ja töödeldakse ning säilitatakse mitmesugust teaduslikku informatsiooni nagu roomajate ladinakeelsed teaduslikud nimetused ja tavanimetused, sünonüümid, levila, liigid ja alamliigid, kirjanduslikud allikad, autorid, aasta, etümoloogia, fotod ja muud taksonoomiliselt olulist informatsiooni.
Roomajate andmebaasi taksonoomiline informatsioon sisaldub ka andmebaasides Catalogue of Life ja Encyclopedia of Life.
Uute avastatud liikide lisamiseks roomajate veebiandmebaasi võib mõnikord kuluda mitu kuud.

Ajaloolist

Roomajate andmebaas (tollase nimetusega EMBL Reptile Database) loodi 1995. aastal Peter Uetzi ja Thure Etzoldi poolt. 2006 oli andmebaas The Institute of Genomic Research (TIGR) instituudi juures ja toimis lühikest aega TIGR-roomajate andmebaasina (TIGR Reptile Database). Aastast 2010 asuvad roomajate andmebaasi serverid Tšehhis ning seda haldavad Peter Uetz ja Jirí Hošek (Tšehhi programmeerija).
Liigvalla vald

Liigvalla vald (saksa keeles Gemeinde Löwenwolde) oli 1866 moodustatud vald Koeru kihelkonnas Järvamaal.
Vald koosnes Liigvalla, Ao ja Piibe mõisa aladest. 1895. aastal liideti Liigvalla külge Piibe vald.
22. septembril 1936 nimetati vald ümber Rakke vallaks.
1. aprillil 1939 jagati valla maa-ala Rakke valla ja Vaimastvere valla vahel.
3 Juno

Juno on kolmas asteroid, mis on avastatud Väikeste Planeetide Keskuse (Minor Planet Centre) kataloogisüsteemis.
Juno on üks suuremaid Asteroidide vöö planeete. 3 Juno on üks kahest suurimast S-tüüpi asteroididest (teine on 15 Eunomia). 3 Juno mass moodustab 1% kogu asteroidide vöö massist. Juno avastas 1. septembril 1804 Saksa astronoom Karl Ludwig Harding.

Nimi

3 Juno on saanud oma nime Rooma jumalanna Juno järgi. Tema planetaarsümbol on ③. Vanem sümbol, mida samuti vahel kohata võib, on ⚵.
Lauri Luud

Lauri Luud (25. august 1933 – 12. mai 1989) oli eesti astrofüüsik.
Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1981 kaitses ta füüsika-matemaatikadoktori väitekirja. Aastal 1986 sai ta professoriks.
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Füüsika ja Astronoomia Instituuti. Aastatel 1971–1989 oli ta Füüsika ja Astronoomia Instituudi (aastast Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi) teadusdirektor.
Tal on uurimusi mittestatsionaarsete tähtede füüsika alalt.
Jordaania kuningas

Jordaania kuningas (ametlikult Jordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas; 1946–1950 Transjordaania kuningas, ametlikult Transjordaania Hašimiidi Kuningriigi kuningas) on Jordaania riigipea ja monarh, Hašimiitide dünastia pea. 
Praegune kuningas on ‘Abd Allāh II (alates 7. veebruarist 1999). 
Kõnetlussõna on Tema Majesteet (araabia keeles صاحب الجلالة). Kuninga vapp on Jordaania vapp. Kuninga residents on Raghadāni palee Ammanis Al-Maqaris.    
25. mail kuulutas Transjordaania emiir ‘Abd Allāh I end Transjordaania kuningaks.
Konsekventsialism

Konsekventsialism on eetikas seisukoht, mille järgi tegude ja otsuste hindamisel tuleb lähtuda nende (võimalikest) tagajärgedest ning võimalikud teised kaalutlused taanduvad tagajärjede arvestamisele.
Konsekventsialismi tuntuim vorm on utilitarism.
Konsekventsialismil on palju variante, millest mõned keskenduvad üksiku teo tagajärgedele (teokonsekventsialism), teised üldiste käitumisprintsiipide tagajärgedele (reeglikonsekventsialism).
Konsekventsialismi alternatiivideks on seisukohad, mille järgi tegusid ja otsuseid tuleks hinnata teo aluseks oleva (konkreetse teo tagajärgi mitte arvestava) põhimõtte põhjal (deontoloogiline eetika) ning seisukohad, mille järgi tuleks hinnata mitte tegusid, vaid inimese iseloomu arengut, eriti konkreetsete vooruste arengut (vooruseetika).
Kaisma vald (1939)

Kaisma vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Kaisma valla maa-alast; senise Viluvere valla maa-alast, välja arvatud endise Tootsi mõisa ja Uusna talu maa-alad; senise Enge valla Metsaperede küla, Anna asunduse ning Vesiveski ja Paisu talude maa-aladest; senise Velise valla Laane talude maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 35. valimisringkonda, kust valiti Juhan Kaarlimäe.
1945 augustis moodustati Kaisma vallas Kaisma külanõukogu keskusega Kaisma külas ja Kõnnu külanõukogu keskusega Kõnnu külas. 1950. aastal Kaisma vald likvideeriti ja selle alad arvati Vändra rajooni koosseisu.
Abbeville

Haldus

Abbeville oli endise Ponthieu provintsi halduskeskus. Praegu on ta üks kolmest Somme'i departemangu alamprefektuurist.

Ajalugu

Abbeville on üks vanemaid asulaid Prantsusmaa alal. Meie ajaarvamise esimestel sajanditel oli seal vanarooma koloonia Abbatis Villa.
Keskajal oli linn La Manche'i-äärne sadam. Rannaäärne ala on liiva tõttu Somme'i lahe arvel laienenud ning nüüd jääb meri 12 km kaugusele.
9. sajandil, mil Abbeville'i nime esmakordselt mainitakse, kuulus Abbeville Saint Riquier' abtkonnale, hiljem valitsesid seda  Ponthieu krahvid.
Koos selle krahvkonnaga läks ta  Alençoni ja teiste prantsuse suguvõsade valdusse ning hiljem Kastiiliale, kellelt ta abielu teel läks üle Inglismaa kuningale Edward I-le.
Prantslased ja inglased valitsesid Abbeville'is kordamööda kuni 1435, mil see Arrasi rahuga  loovutati Burgundia hertsogile.
Aastal 1477 liidendas Abbeville'i Prantsusmaa kuningas Louis XI. 16. ja 17. sajandil oli ta kuninga suguvõsa kahe kõrvalharu käes, kuni see 1696 taasühendati krooniga.
Abbeville oli üsna tähtis 18. sajandil, mil Van Robais' kuninglik manufaktuur (üks esimesi  suuremaid manufaktuure Prantsusmaal) tõi linna suure õitsengu, kuigi ka mõningased klassivastuolud.  Sellest on kirjutanud teiste seas  Voltaire. Ta kirjutas ka suurest sallimatusejuhtumist: seal hukati vaesunud aadlik Jean-François de la Barre  jumalakartmatuse eest, kes olevat lihtsalt jätnud tervitamata protsessiooni Kristuse ihu ja vere püha puhul (tegelikult on asi keerulisem: mängus oli ka teotatud krutsifiks).
Elanike arv oli 1901. aastal 18 519, 1906. aastal 18 971 ja 1999. aastal 25 400.
20. sajandi alguses oli Abbeville tähtis tööstuskeskus. Peale vana rõivatööstuse tegeldi kanepiketruse, suhkrutööstuse, laevaehituse ja lukksepatööga. Elavalt kaubeldi viljaga, kuid sadam ei olnud suure käibega.
Saksa väed vallutasid linna 12. mail 1940, sundides liitlasi evakueerima suure osa vägedest Dunkerque'i lähedale.
Sakslased pommitasid linna ühe ööga peaaegu maatasa.
Nüüd on linn uuesti üles ehitatud ning põhiliselt modernne. Linna pommitasid ka inglased.

Vaatamisväärsused

Kuni Teise maailmasõjani oli linn väga maaliline. Tänavad olid kitsad, majad puust, veidrate viilkatustega ja pimedate võlvkäikudega. 
On siiski säilinud mõned mälestised, sealhulgas Püha Vulfrani kirik, mis ehitati 15.–17. sajandil (ehitamise aastana nimetatakse aastat 1488) ning oli varemgi tähtsaim kirik. Algset projekti lõpuni ellu ei viidud. Löövil on ainult kaks võlvikut ja koor on väga väike. Fassaad on uhkes gooti stiilis, äärtes on kaks gooti torni.
Abbeville'is oli teisigi vanu kirikuid ning raekoda 13. sajandist pärit kellatorniga.  Vanadest majadest oli kõige tähelepanuväärsem François I maja 16. sajandist. Peaväljakul oli Alexandre Falguière'i loodud admiral Courbet' mälestussammas.
1752. aastal ehitati Bagatelle'i loss. 
Linnas tegutses esiaja uurija Jacques Boucher de Perthes.

Majandus

Praegu on linna majanduse aluseks rõivatööstus ja suhkru töötlemine. Pruulitakse õlut, toodetakse vaipu.
Jõesadamal ei ole suurt tähtsust. Linn on taudteesõlm.
Jacob Johann Höppener

Jacob Johann Höppener (16. aprill/27. aprill 1745 Tallinn – 19. detsember/30. detsember 1794 Jüri) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis (immatrikuleeriti 11. oktoobril 1768) usuteadust Halle ülikoolis. Ordineeriti 20. septembril/1. oktoobril 1771 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1771–1794 (kutsuti 16. aprillil/27. aprillil 1771) Jüri koguduse õpetaja.
Ta suri 19. detsembril/30. detsembril 1794 Jüris ja maeti 22. detsembril 1794/2. jaanuaril 1795 Tallinnas.

Isiklikku

Tema abikaasa Margaretha isa Gustav Heinrich Kellner oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja ja Tallinna superintendent, kälimees Johann Adam Andreae oli Nissi, Tarvastu ja Helme Maarja koguduse õpetaja.
Marja poe varing

Marja poe varing (tuntud ka kui Marja poe katastroof) oli 1994 aasta 12. veebruari pärastlõunal toimunud varing Tallinnas tegutsenud Marja poes. Ehitusvea tõttu väsis müügisaali lage toestanud tala, mis purunedes põhjustas katuse ja lae kokkukukkumise. Õnnetuses sai kohapeal viis inimest surma ja kolmteist sai vigastada, neist üks suri hiljem haiglas. Üks laps jäi õnnetuses orvuks.

Õnnetus

1994. aasta 12. veebruaril oli Marja poes tavalisest rohkem inimesi, sest õhtul oli Lillehammeri taliolümpia avamine ja enamik linlasi soovis omad sisseostud hommikul teha. Pärastlõunal oli poes juba rahulikum, kui kassiir kuulis äkki vorsti- ja lihaleti juures raksatust. Tunnistaja Leida Laane sõnul: «Kõik ragises ja mürises. Ripplagi hakkas alla kukkuma, seejärel tulid robinal paneelid». Õnnetuspaigale kiirustas 11 kiirabiautot, kaks reanimobiili, päästeteenistus ja politsei kogu Tallinnast. Kuna Tallinna päästjatel polnud raske- ja eritehnikat, siis kutsuti kohale Eriautobaasi kraana, mille abil prooviti tõsta varisenud paneele. Et Eriautobaasi kraana nokk oli selleks tööks liialt lühike, tuli erafirmalt tellida tööks sobilikum kraana. Päästeoperatsioon lõppes kell kaks öösel, kui kõik paneelid oli majast välja saadud.

Fotod õnnetuspaigalt ja varingu likvideerimiselt

Rahvusarhiivi fotode andmebaas sisaldab fotosid õnnestuspaigalt ja varingu likvideerimiselt. Fotode numbrid arhiivis: 0-174037, 0-174038, 0-245123, 0-245124, 0-245125, 0-245126, 0-245127, 0-245128, 0-245129, 0-245130, 0-245131, 0-245132, 0-245133, 0-245134, 0-245135. Fotode otsimisel võib kasutada väljal Sisu kirjeldus ka fraasi "Marja poe".

Põhjused

Uurimiskomisjon selgitas, et katuslae varingu põhjustas Kuldnoka tänava poolt teisele postireale toetuva betoontala toesõlme purunemine. Betoneerimise eel oli autorijärelevalve tala üle vaadanud ja nõudnud lisaarmatuuri panekut. Seda ehitajad aga ei teinud, ning 17 aastat hiljem tala väsis ja varises alla. Otseseid süüdlasi pole tänaseni teada.

Ülesehitus

Uue kaupluse projekti hakkasid Voldemar Herkel, Kalle Rannula ja arhitektuuribüroo Harmin koostama 1994. aasta kevadel. Esimese korruse konstruktsioonid on betoonist, seinad betoonplokkidest, teine korrus seisab metallkarkassil. Poerahva soovide järgi projekteeriti kauplus osaliselt ilma vahelaeta, et katuseaknast kumav valgus langeks alati kohale, kus õnnetuse põhjustanud tala alla varises. Uue hoone ehitus algas 1994 sügisel, maja avati 30. juunil 1995.

Kurioosumid

Kurioosne lugu juhtus aga siis, kui Päästeamet läks Siseministeeriumilt erafirmast saadud arvega raha kraana töö kuludeks välja kauplema. Toonane siseminister Heiki Arike küsis üllatunult: "Miks te siis kraanasid tellite, kui teil raha ei ole?"
L'Unione

L'Unione ('Liit') oli Itaalia vasaktsentristlik valimisliit.
Valimisliidu liider oli Itaalia peaminister ja endine Euroopa Komisjoni president Romano Prodi.

Ajalugu

L'Unione oli koalitsiooni Oliivipuu (L'Ulivo) otsene järeltulija, kuigi L'Unione'sse kuulus ka vasakäärmuslikke parteisid, mis Oliivipuu valimisliitu ei kuulunud. Oliivipuu koalitsioon valitses aastatel 1996–2001. L'Unione moodustati 10. veebruaril 2005. Valimisliit võitis 2006. aasta valimistel napilt Silvio Berlusconi parempoolset valimisliitu La Casa delle Libertà ja tõusis seega taas võimule. L'Union läks laiali 2008. aastal.
Ivanka Trump

Elulugu

Ta on sündinud Manhattanil New Yorgis ja ta on Donald Trumpi teine laps. Ta oli 10-aastane, kui ta vanemad lahku läksid ning ta saadeti internaatkooli. Ta on praegu asepresident Trump Organizationis.
Ta on abielus ettevõtja Jared Kushneriga ja neil on 3 last.

Karjäär

2007 suvel nimetati Ivanka Trump Trumpi Organisatsiooni asepresidentiks. 
Ivanka Trumpil oli suuremates kaubanduskeskustes oma rõivakollektsioon. Tema väidab, et seal oli olemas kõik vajalik, riietest eheteni. 
2017. aasta veebruaris eemaldati Trumpi rõivakollektsioon poeriiulitelt halva kvaliteedi pärast. 
Ta on kirjutanud kaks eneseabiraamatut.
Arno Kirt

Arno Kirt (30. märts 1939 – 5. detsember 2016) oli eesti majandusteadlane.

Töö

Aastatel 1988–1994 oli ta Eesti Majandusjuhtide Instituudis kateedrijuhataja, õppetooli juhataja, dotsent, erakorraline professor. Pärast seda töötas kaks aastat Eesti Innovatsioonipangas nõunikuna. 1997. aastal oli AS Dvigateli peadirektori asetäitja-arendusjuht. 1998–2003 töötas Mainori Majanduskoolis õppetooli hoidja ja erakorralise professorina. 2003–2005 oli Audentese Ülikoolis erakorraline professor. Alates 2005. aasta sügisest töötas Mainori Kõrgkoolis ettevõtluse erakorralise dotsendina.

Ühiskondlik tegevus

Alates 1976. aastast oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige, alates 1991 Eesti-Soome Seltsi juhatuse liige (aastast 2003 esimees), alates 1994 Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni asutajaliige, alates 1997 "Viro-vuosikirja" (Helsingi) toimetuskolleegiumi liige, 2004 Eesti Rukki Seltsi nõukoja liige.