google/wiki40b huggingface dataset:
Berliini vapp

Kirjeldus

Vapi hõbedasel (valgel) kilbil on punase keele ja punaste küünistega püstine must karu. Kilbi kohal on kuldne viie lehega lehtkroon, mille võru kujutab müüri, mille keskel on uks.

Kasutamine

Maavappi kannavad Berliini Esindajatekoda, Kontrollikoda (Rechnungshof), Berliini andmekaitseinspektorid (Datenschutzbeauftragte), Berliini kohtud ja Berliini valitsusasutused.
Maavapi kujutamine kunstilistel, heraldilistel, teaduslikel ja hariduslikel eesmärkidel on kõigile lubatud, kui seda ei tehta vappi teotaval viisil. Kasutamine muuks otstarbeks vajab Berliini Senati siseasjade valitsuse (Senatsverwaltung für Inneres) luba.
Et eraisikud, firmad ja ühiskondlikud organisatsioonid saaksid sümboliga näidata oma seotust Berliiniga, on Senati siseasjade valitsus ette näinud maasümboli, mida igaüks võib kasutada, välja arvatud pitsatitel, templitel ja siltidel. Sellel on maavapi vapikilp ilma lehtkroonita värvilisena või mustvalgena.

Ajalugu

Kui 12. ja 13. sajandil linnu asutati, siis tekkis linnadel ka vajadus soetada endale pitsateid ning hiljem ka vappe ametlike dokumentide (korralduste, lepingute ja lepete) pitseerimiseks. Pitsateid ja vappe annetasid maa- ja mõisaisandad. Berliinis ja Cöllnis ning ümberkaudsetes Brandenburgi markkrahvkonna valitsesid Askaania (Brandenburgi) markkrahvid, kelle märgiks oli punane kotkas. Nii valitses Spree ja Haveli äärsetes linnades, nagu ka Berliinis ja Cöllnis, punane kotkas, enne kui pitsatitele ja vappidele ilmus Berliini vapikaru.
Vanim säilinud ja teadaolev Berliini pitsat pärineb 1253. aastast. See kujutab mitme torni all Brandenburgi kotkast, kelle tiivad on ristikulehekujulise väravakaarena laiale. Pealdis on "SIGILLVM DE BERLIN BVRGENSIVM" 'Berliini kodanike pitsat'. See olevat olnud esimese bürgermeistri Marsiliuse pitsat.
Ent berliinlased tahtsid endale oma sümbolit ja vappi. Kuidas ja miks nad valisid karu, seda pole enam võimalik kindlaks teha. Kõige tõenäolisem on, et nad pidasid silmas markkrahv Albrecht I, keda hüüti ka Karuks. Teda peetakse Brandenburgi markkrahvkonna vallutajaks ja rajajaks. Teine võimalus oleks, et linna sümbol valiti nime "Berliin" esimese silbi järgi (Bär on 'karu'). Keskajal armastati kõnelevaid vappe: linna nime kõla püüti vapil kujutada. Ent nimel "Berliin" pole tegelikult sõnaga Bär mingit pistmist. Linna nimi pärineb ajast, mil seda ala asustasid slaavlased, ning tähendab 'sooäärne koht, koht soostikus'. Pealegi oleks vapil kõla järgi kujutatud pigem pärli, mida tollal nimetati berle; pärle kujutati vappidel sageli.
Vanuselt teine säilinud Berliini pitsat 1280. aastast on esimene Berliini pitsat, millel on näha karu. See pitsat võis ka juba varem kasutusel olla.

Sarnased vapid

Berliini vapi järgi on kujundatud Eestis Mäetaguse valla vapp ja Pärnumaa vapp.
Viimsi pank

Viimsi pank on pank Põhja-Eesti klindi Tallinna klindilõigus Viimsi poolsaare keskosas.
Pank on geoloogiliselt klindisaar, mille pindala on 2 km². Panga kõrgus on kuni 20 m.
Florida Panthers

Florida Panthers on USA jäähokiklubi, mis tegutseb Florida osariigis Miami linnastus. See mängib NHL-i Idakonverentsis Atlandi ookeani divisjonis.
Klubi on asutatud 1993. Kodumänge peab Florida Panthers Sunrise'i linnas asuvas BB&T Centeris.
Klubi peatreener on Joel Quenneville.
Virsikuroosa

Variatsioonid

ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi järgi võib värvus Peach olla murtud kollakasroosa, hele kollakasroosa või keskmine kollakasroosa, aga ka keskmine oranžkollane (Golden Peach) või kahvatu oranžkollane.
Jaapani traditsiooniliste värvide hulgas on virsikuvärv momo-iro (桃色) eredam ja punakam, lõheroosaga või pelargooniõie värviga sarnanev värvitoon.
New Yorgis 1930. aastal välja antud Maerzi ja Pauli "A Dictionary of Color" värvinäidis nimega Peach on pastelse roosakaskollase tooniga.

Kasutamine

Virsikuroosa sobib eriti oma eredamal kujul vastanduvana hästi külmade toonidega, nagu kuningsinine ja türkiissinine ning elavdab oma soojusega neutraalvärvusi halli ja valget. Paindlikult kas roosa või kollase suunas kalduva värvusena on see armastatud valik sisekujunduses, mis loob intiimse, sooja ja sõbraliku atmosfääri.
Riietuses peetakse virsikuroosat või roosat sõbralikuna mõjuvaks, kuna pehmem ja pastelsem toon ei mõju agressiivselt ja ei jäta muljet, et vestluspartner tahab domineerida. Kosmeetikas kasutatuna jätab virsikuroosa neutraalse ja tagasihoidliku mulje.
Per Olof Håkansson

Per Olof Håkansson (11. mai 1941, Trelleborg – 29. august 2000 Trelleborg) oli Rootsi poliitik, Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige.
Ta oli septembrist kuni 31. detsembrini 1994 Põhjamaade Nõukogu president.
Phothi

Majandus

20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel.
Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma.
Phothil on raudteeühendus Thbilisiga.
Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60.
Phothis on laevaehitus- ja remonditehas.
1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud.
2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah.

Sõjandus

Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam.
Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit.

Kultuur

Phothis on teater ja koduloomuuseum.

Linnadevahelised suhted

Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid).

Ajalugu

Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia Phasis. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt.
Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga.
Aastal 1578. asutati Türgi kindlus.
Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus.
2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele.
Abstsiss

Kahemõõtmeline Cartesiuse ristkoordinaadistik

Kõige tavalisemal juhul räägitakse abstsissist Cartesiuse ristkoordinaatide puhul tasandil.
Sel juhul defineeritakse abstsiss abstsisstelje ehk x-telje (tavaliselt esitatud horisontaalsena) ja ordinaattelje ehk y-telje (tavaliselt esitatud vertikaalsena) abil. Igal abstsisstelje punktil on reaalarvuline koordinaat ühemõõtmelises koordinaadistikus. Tasandi iga punkti A läbib parajasti üks sirge, mis ristub abstsissteljega. Olgu see ristumispunkt punkti A puhul B.   Siis punkti A abstsissiks nimetatakse punkti B abstsissi abstsissteljel. 
Tasandi punkti abstsissi defineeritakse ka kauguse kaudu ordinaatteljest. Kui punkt asub I või II veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti kaugusega  ordinaatteljest. Kui punkt asub III või IV veerandis, siis punkti abstsiss võrdub punkti ja ordinaattelje vahelise kauguse vastandarvuga.  
Kui näiteks punkti koordinaadid on (6, 3), siis punkti abstsiss on 6.

Funktsioonide graafikud

Reaalmuutuja funktsiooni graafikul vastab punkti abstsiss tavaliselt funktsiooni argumendile.

Ajalugu

Termini võttis kasutusele itaalia matemaatik  Stefano degli Angeli. Praeguses tähenduses kasutas seda esimesena arvatavasti Gottfried Wilhelm Leibniz.
Pusku paemurd

Pusku paemurd on endine paemurd Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Paemurru keskseina idasein on paljandina arvele võetud ürglooduse objektina.
Rein Saukas

Rein Saukas (snd 23. mail 1947 Kadrinas) on eesti rahvaluuleteadlane, folkloori lühivormide spetsialist. On uurinud vanasõnade ja mõistatuste autentsusproblemaatikat.

Eluloolist

Pärit talupidajate perest, kolmest pojast vanim. Õppis Kadrina Keskkoolis, 1965. aastal asus Tartu Riiklikku Ülikooli õppima eesti filoloogiat. Osales Üliõpilaste Teaduslikus Ühingus, sh uuris Jakob Hurda folkloristlikku tegevust,  kaasüliõpilase Tiiu Ojanurmega kahasse tehtud töö eest "Jakob Hurda folkloristlik tegevus" pälvis esimese auhinna vabariiklikul üliõpilastööde konkursil. Lõpetas 1970. aastal ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna eesti rahvaluule erialal.

Teaduslik tegevus

Pärast ülikooli lõpetamist asus Saukas tööle toonasesse F. R. Kreutzwaldi nim. Kirjandusmuuseumi, juba 1964. aastal loodud lühivormide töörühma, mille ülesandeks oli akadeemilise väljaande "Eesti vanasõnad" koostamine. Kavandatav väljaanne oli osa Soome-Eesti ühisprojektist läänemeresoome ühisvanasõnadest. Kollektiivne töö ilmus viieköitelisena J. Hurda algatatud rahvaluulepublikatsioonide sarjas "Monumenta Estoniae Antiquae" aastail 1980–1988.
1988.–2001. aastail töötas Saukas Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus  toimetajana ja raamatukoguhoidjana. Osales koostajana ja toimetajana "Tartu Ülikooli Raamatukogu aastaraamatute 1997–2001" (ilmusid aastail 1998–2002) väljaandmisel, samuti koostas koos Mart Laari ja Ülo Tedrega juubelialbumi "Jakob Hurt 1839–1907". Samal ajal aitas ta koostada "Monumenta Estoniae Antiquae" sarja uut, eelmisega sarnast väljaannet "Eesti mõistatused".
Alates 2002. aastast töötab Rein Saukas uuesti Kirjandusmuuseumis. Temalt on ilmunud kaks osa neljaosalisest monograafiast "Eesti mõistatuste allikalugu" (sarjas "Reetor"), töölaual ja arvutis ootavad lõpusirgele jõudnud kolmas ja neljas köide. Praegu on Saukasel vabatahtliku tööna käsil mahukas Jakob Hurda umbes 1400 kirjasaatja-kaastöölise elulugude uurimine.
Rein Saukas on Emakeele Seltsi, Neeruti Seltsi ja Akadeemilise Rahvaluule Seltsi tegevliige.

Tunnustused

Rein Saukas pälvis 2018. aastal Jakob Hurda rahvuskultuuri auhinna.
Art Tatum

Arthur Tatum Jr. (13. oktoober 1909 – 5. november 1956) oli USA džässiajaloo üks silmapaistvamaid pianiste. Ta oli peaaegu pime.
Ta klaverimäng oli alati kaasakiskuv. Tema iidoliks olid Fats Waller ja James P. Johnson. Fats Waller ütles ühel õhtul New Yorgi ööklubis: "Mina ainult mängin klaverit, aga täna on jumal majas," juhatas Tatumi klaveri juurde ja lahkus.
Tema kuulsamad teosed on "Tiger Rag" ja "Elegy".
Väike mandlipuu

Välimus

Väike mandlipuu on madal, kuni 1,5 meetri kõrgune põõsas. Annab ohtralt juurevõsu. Tumerohelised lehed vahelduvad, lihtsad, äraspidimunajad või piklikud. Valged või roosakaspunased õied kasvavad ühe- või kolmekaupa eelmise aasta puidult. Taim õitseb varakevadel lehtede puhkemise ajal.

Levila

Väike mandlipuu kasvab Ida-Euroopa ja Lääne-Siberi steppides ning Kaukaasia, Lähis-Ida ja Kesk-Aasia avatud kuivades paikades.

Kasutamine

Külmema kliimaga paikades kasvatatakse väikest mandlipuud ilutaimena tema ohtrate kevadiste õite pärast. Ka talvekülmadele peab ta üsna hästi vastu.
Laine Parts

Laine Parts (sündinud 28. aprillil 1971) on eesti biokeemik ja toitumisteadlane.
Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonna orgaaniliste ainete tehnoloogia erialal.
Ta oli aastatel 1996–2002 Tallinna Tehnikaülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Õppekava arendus Tallinna Meditsiinikoolis ning biokeemia ainekava ja õppematerjali koostamine" (juhendaja Raivo Vilu) ja sai magistrikraadi. 
Ta töötab alates 2002. aastast Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis õppejõuna.

Liikmesus

2011 − Eesti Toksikoloogia Selts
Sulev Lember

Elulugu

Sulev Lember sündis Liikülas kohaliku algkooli õpetaja kohusetäitja ning hilisema juhataja Oskar Lemberi (1897–1987) ja Pärsamaa vallast pärit Helmi (1903–1978) esimese lapsena. Sulevil olid nooremad vennad Ilmar, Heino, Olev ja Uudo Lember.
1928. aastal kolis ema lastega Suur-Pahila külla majandama vana peremehe surma järgselt pereisa vanemate Allika kodutalu. Isa jätkas töölkäimist kolmekümne kilomeetri kaugusel asuvas koolimajas. Sulev õppis 1930–1935 Pahila algkoolis ning seejärel 1935–1942 Saaremaa Ühisgümnaasiumis (lõpetamise ajal kandis kool nime Kuressaare Gümnaasium). 
Kooli lõpetamise järgselt taotles ta Saksa okupatsiooni aegselt Saare maakonnavalitsuselt määramist kooliõpetaja ametikohale ning määratigi samal suvel Leisi algkooli õpetaja kohusetäitjaks ning sügisel ka Leisi põllundusõpilastekooli õpetaja kohusetäitjaks. Koormuse vähenemisega seoses suunati ta 1943. aastal Kuressaaresse Saaremaa tagavaraõpetaja kohusetäitja ametisse ning määrati sama aasta suvel Pärsama algkooli juhataja kohusetäitjaks. Selles ametis jätkas ta ka Nõukogude okupatsiooni saabumisel, kokku aastatel 1944–1947. Aastatel 1947–1948 töötas Sulev Lember Roobaka mittetäieliku keskkooli direktorina ning 1948–1949 Saaremaa haridusosakonna koolide inspektorina.
Seoses õpetajakutse taotlemisega Haapsalu Õpetajate Seminaris asus Sulev Lember 1949. aastal elama Läänemaale, kus määrati 1949–1950 Loodna Mittetäieliku Keskkooli direktoriks. Järgnevalt töötas ta 1950–1951 Märjamaa rajooni koolide inspektorina, 1951–1953 haridusosakonna juhatajana ning 1953–1954 Aseri kooli direktorina. 1955–1958 töötas ta Märjamaa ajalehe Kolhoosi Tõde kirjandusliku kaastöölisena.
1958. aastal suundus Sulev Lember koos perega elama ning töötama tagasi Saaremaale. Kehveneva tervise, pikaajalise ravi ning invaliidistumise tõttu oli ta peatselt sunnitud loobuma püsivast töötamisest. Alates 1965. aastast kuni surmani elas ta Suur-Pahila külas vanemate talu naabruses Vessul. Ta abiellus 1950. aastal ning abielust sündis viis last. Sulev Lember on maetud Jaani kalmistule vanemate ning kolme venna kõrvale.
Keelenõuanne

Ajaloost

EKI keelenõuande ametlikuks alguseks loetakse 12. augustit 1966, mil küsimusi ja vastuseid hakati dokumenteerima ning pandi alus kõigile kättesaadavale elektroonilisele keelenõuannete andmebaasile (keelenõuannete arhiivile ja keelenõuvakale).
Alates 25. augustist 2005 avaldatakse Eesti Keele Instituudi keelenõuande kodulehel ka temaatilisi keelenõunuppe, mis kujutavad endast laiendatud keelenõuandeid nii igihaljaste keeleküsimuste kohta kui ka päevakohastel teemadel.

Keelekorraldajad

Tasuta keelenõutelefonil (631 3731) vastavad keeleküsimustele EKI staažikad keelekorraldajad, lisaks peakeelekorraldaja Peeter Pällile ka näiteks Tiina Leemets, Argo Mund, Sirje Mäearu, Maire Raadik, Tuuli Rehemaa jt.

E-keelenõu

E-keelenõu on EKI digitaalsetel keeleressurssidel põhinev ühispäringuportaal, mille tehniline lahendus tehti teoks tänu riikliku programmi "Eesti keeletehnoloogia 2011-2017" raames 2013. aastal rahastatud projektile. E-keelenõu peaeesmärgiks on pakkuda keelekasutajatele intuitiivselt lihtsal viisil vastuseid keelealastele küsimustele, näiteks sõnade normingukohasus, vasted teistes keeltes, selgitused, etümoloogia, kasutusinfo jms. Lisaks juba varem digiteeritud sõnaraamatutele ning keelenõuannete ja muudele andmebaasidele lisati 2015. aastal e-keelenõu päringuressursside hulka rohkesti lisainfot pakkuv "Võõrsõnade leksikon".
E-keelenõu on mõeldud iseseisvate keelepäringute tegemiseks igasuguse tasemega keelekasutajatele, on ülevaatlik ning hoiab tublisti kokku nii keelenõuotsijate kui ka keelekorraldajate aega. Keelekorraldajad pole seal reaalajas vastamas, vaid vajadusel saab neile samalt veebilehelt saata kirjalikke keeleküsimusi, millele keelekorraldajad vastavad õige pea meili teel.

Eesti kirjakeele normi alus

Eesti kirjakeele normi alus alates 1. jaanuarist 2014 on "Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2013" .

Vikipeedia küsimused ja vastused Keelenõuandele: vt Vikipeedia:Keelenõuanne.
Valter Kadarik

Elulugu

Sündis 1898. aastal Juuru alevikus Kadaka talus. Lõpetas 1919 Tallinna linna poeglaste gümnaasiumi (endine Nikolai Gümnaasium). Võttis osa Eesti Vabadussõjast 1919–1920 Tallinna koolipoiste pataljonis. Õppis Tartu Ülikoolis 1920. aastal agronoomiat ja 1920–1925 loomaarstiteadust. Kuulus korporatsiooni Vironia.
Ülikooli lõpetamise järel töötas 1925–1926 Kose ja 1926–1973 Juuru jaoskonna loomaarstina. Põhitöö kõrvalt pidas ja edendas Kadaka talu. Osales kohalikus seltsielus.
1936 valiti Rahvuskogu liikmeks, oli EV põhiseaduse vastuvõtjate seas.1938 valiti I Riigivolikogu liikmeks. Aastatel 1946–1949 ja 1972–1975 oli EELK Juuru Mihkli koguduse juhatuse esimees.
Suri 1975. aastal ja on maetud Juuru uuele kalmistule.

Isiklikku

Isa Kaarel Freimann (1841–1915) oli kaupmees ja kõrtsmik Juurus. Abikaasa Hilda Kadarik (sünd. Adamson; 1906–1983) oli aktiivne seltsitegelane ja kodu-uurija. Poeg Kaarel Kadarik (1930–2018) oli loomaarstiteadlane.
Jädivere

Ajalugu

Vanimad teated Jädivere küla kohta pärinevad 1390. aastast (Jetevere). See Jädivere küla on nüüdseks liidetud Sääla külaga. Tänapäevane Jädivere küla on moodustatud endisest Jädivere asundusest.
Velise mõis rajas karjamõisa Jädiverre juba 16. sajandil. Jädivere mõis iseseisvus aastal 1709. Umbes samal ajal rajas mõis Enge jõele vesiveski (hävis tules 1929) ja 1732. aastal vesiveski naabrusesse Sillaotsa kõrtsi (tegutses aastani 1900; hoone hävinud).
Tallinna–Riia postimaanteel olnud Jädivere hobupostijaama kohta on teateid 1737. aastast. Tänapäevani säilinud kivist klassitsistlik postijaamahoone ehitati 1821–1822.
1823–1844 tegutses Jädiveres Vigala kihelkonnakool. 1844–1863 tegutses Jädivere õpetajate seminar ning samas hoones 1965. aastani algkool (külakool oli Jädiveres aastast 1840).
Hülgelaid

Hülgelaid on Saare maakonnas Sepamaa lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 3 hektarit ja rannajoone pikkus 1,15 kilomeetrit.
Laid asub 800 meetrit Roomassaare sadamast kirdes.
Laid on kruusase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik.
Laiu koordinaadid on 58° 13′ N, 22° 31′ E.
Kogumahutavus

Kogumahutavus, tähis GT (inglise keele sõnadest gross tonnage) on üks laeva mõõtmise ühikutest. See on kõigi laevaruumide ja kinniste tekiehitiste koguruumala, millest on maha arvatud laeva topeltpõhja ja mõningate teenindusruumide mahud.
Kogumahutavuse mõiste ja arvutusviis võeti kasutusele 1969. aastal. Vajadus ühise mõiste ja standardse rahvusvahelise laevade mõõtmissüsteemi järele tekkis sama kuju ja suurusega laevade suuresti erineva mahutavuse tõttu; seda silmas pidades kirjutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juhtimisel Londonis 23. juunil 1969 alla rahvusvahelisele laevade mõõtmise konventsioonile (ITCM 1969).
Kogumahutavuse märkimisel ei kasutata ühikut.
Friedrich Kaasik

Friedrich Kaasik (21. mai 1905 Tallinn – 1. aprill 1992 Tallinn) oli eesti laulja (bariton) ja levimuusik.
Ta oli muu hulgas solist John Pori orkestris.

Isiklikku

Ene-Juta Üleoja ja Eha-Marje Tralla on tema tütred.
Lõhnav maarjahein

Lõhnav maarjahein (Anthoxanthum odoratum) on kõrreliste sugukonda kuuluv taim.

Maarjahein eesti rahvakultuuris

Eesti rahvakultuuris on maarjaheina peetud imerohuks (imeheinaks).
Joseph Rychlak

Joseph Frank Rychlak [r'išlak] (17. detsember 1928 – 16. aprill 2013) oli USA psühholoog, kes oli tuntud eriti oma töödega teoreetilise ja filosoofilise psühholoogia alal.
Tema tuntuim raamat on "Logical Learning Theory", mis ilmus 1994 kirjastuse University of Nebraska Press väljaandel.
Marika Mikelsaar

Haridus

Marika Mikelsaar (neiupõlvenimega Jürgenson) sündis Tallinnas laevakaptenist isa peres. 1957. aastal lõpetas Mikelsaar Tallinna 20. keskkooli ehk praeguse Tallinna Ühisgümnaasiumi kuldmedaliga. Viinud samal aastal paberid sisse Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ), lõpetas ta pärast kuus aastat kestnud õpinguid 1963. aastal arstiteaduskonna ravi erialal cum laude. Stažuuri ja aspirantuuri läbis Mikelsaar TRÜ mikrobioloogia kateedri juures. Juhendaja prof Akivo Lenzneri käe all valmis sel ajal kandidaadiväitekiri "Laktobatsillid inimese rooja mikroflooras mõnede seedetrakti mitteinfektsioossete haiguste puhul" ning aastal 1969 sai Mikelsaarest meditsiinikandidaat.
1992. aastal kaitses ta meditsiinidoktorikraadi teemal "Mikrobiaalse ökosüsteemi hindamine tervise ja haiguse korral".

Töökäik

Aastatel 1969–1979 töötas Mikelsaar TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis nooremteadurina ning aastatel 1979–1993 vanemteadurina. Lisaks oli ta aastatel 1991–1993 kohakaaslusega Maarjamõisa haigla mikrobioloogia labori juhataja.
Aastal 1993, mil Tartu Ülikooli mikrobioloogia kateeder nimetati ümber mikrobioloogia instituudiks, valiti Mikelsaar meditsiinilise mikrobioloogia korraliseks professoriks ning ühtviisi instituudi juhatajaks, kellena ta jätkas kuni 2003. aastani. Alates 2004. aastast on Mikelsaar olnud TÜ mikrobioloogia instituudi emeriitprofessor ning aastatel 2004–2010 erakorraline professor. Alates 2010 on ta TÜ mikrobioloogia instituudi erakorraline juhtivteadur.
Mikelsaar on juhendanud doktori- ja magistriväitekirju. Tema juhendamisel on kaitsnud doktorikraadi Reet Mändar, Paul Naaber, Epp Sepp, Siiri Kõljalg, Annika Krüüner, Epp Songisepp, Heidi Annuk, Toomas Sillakivi, Krista Lõivukene, Priit Kasenõmm, Helena Andreson ja Jelena Štšepetova. Magistrikraadi on tema juhendamisel kaitsnud Epp Sepp, Imbi Smidt, Krista Lõivukene, Helena Andreson ja Epp Songisepp.

Isiklikku

Marika Mikelsaare abikaasa on arstiteadlane ja molekulaarbioloog Raik-Hiio Mikelsaar.
Neil on kolm last: filosoof Margit Sutrop, bioloogiharidusega ärimees Hannes Mikelsaar ja ajaloolane Eva Piirimäe. Mikelsaarel on kokku 10 lapselast.
Kloropreen

Kloropreen ehk 2-kloro-1,3-butadieen on orgaaniline aine keemilise valemiga CH₂=CCl-CH=CH₂. Kloropreen on värvitu vedelik, keeb 59,4ºC, mis on monomeeriks teatud tüüpi sünteetilise kummi - polükloropreeni (Neopreeni) tootmisel.
Jesse Puljujärvi

Jesse Puljujärvi (sündinud 7. mail 1998 Älvkarlebys) on Rootsis sündinud Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät ründajana paremäärel.
Ta debüteeris Kärpäte meeskonnas Soome kõrgliigas hooajal 2014–15.
2016. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Edmonton Oilersi poolt neljanda valikuna. 2016. aasta juulis sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Debüüdi NHL-is tegi ta 2016–17 hooaja esimeses mängus Calgary Flamesi vastu, kuid see jäi ka tema ainsaks väravaks sel hooajal NHL-is. Alates jaanuarist mängis ta Oilersi farmklubi Bakersfield Condorsi ridades AHL-is. Hooajal 2017–18 kogus Puljujärvi NHL-is 20 punkti (12+8), kuid järgmisel hooajal vaid üheksa punkti (4+5).
2019. aastal naasis ta Oulun Kärpäte juurde.
2016. aastal tuli ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta oli turniiril resultatiivseim mängija (5+12) ning valiti turniiri väärtuslikumaks mängijaks, parimaks ründajaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.
Billy Crystal

William Edward Crystal (sündinud 14. märtsil 1948 New Yorgis) on USA näitleja.
Ta on olnud 1990. aastate algusest mitmel aastal Oscarite gala õhtujuht.
Jalakalised

Jalakalised (Ulmaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, mis kuulub roosilaadsete seltsi.
Cronquisti süsteemis kuulub see sugukond nõgeselaadsete seltsi.
Spartyŭnaja metroojaam

Spartyŭnaja metroojaam (vene keeles Спортивная (Sportivnaja metroojaam), valgevene Спартыўная (transkribeerituna Spartõvnaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis.
Jaam avati 7. novembril 2005.  Jaam on oma nime saanud väljapääsu juures asuva jäähalli järgi (see on jaama ainus väljapääs). Kuni aastani 2003 kandis jaam projektis nime Rakaŭskaja.
Jaam on kolme lööviga ja ühe vestibüüliga. Lööve eraldavate sammaste vahe on kuus meetrit. Jaam on varustatud invaliididele mõeldud liftiga. Selle kujunduses suunavad nii põrandamuster kui seinte plastika inimesi vestibüüli poole. Kasutusel on mahedad toonid, mis peaks jätma looduslähedase mulje. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune.
RITA programm

RITA programm ehk pikema nimega „Valdkondliku teadus- ja arendustegevuse tugevdamine“ on Eesti riigi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi kaasrahastatav teadusprogramm, mille kinnitas haridus- ja teadusminister 31. detsembril 2015. RITA programmi viib ellu Eesti Teadusagentuur ning programmi eelarve on 29 442 294 eurot, millest 84,7% katab Euroopa Regionaalarengu Fond. Programm kestab kuni 2022. aasta lõpuni.