google/wiki40b huggingface dataset:
Ludwig VI (Pfalz)

Elulugu

Prantsuse keele õppimiseks külastas noor prints Ludwig aastal 1554 Burgundia ülikooli. Pfalzi kuurvürstkonna eeldatava pärijana osales ta ka valitsusasjades Pfalzi kuurvürsti Ottheinrichi õukonnas. Aastast 1563 oli ta Oberpfalzi kuberner.
Erinevalt oma isast andis ta eelistuse luterlusele kalvinismi ees, tõrjudes kalvinistid Heidelbergi ülikoolist välja. Kalvinistlikud teoloogid leidsid kaitset Ludwigi venna, vürst Johann Kasimiri õukonnas Neustadt an der Weinstrasses ja asutasid "Casimirianum Neustadti". Kölni sõja ajal oli Ludwig VI ainus luterlik riigivürst, kes asus Kölni kuurvürsti ja peapiiskopi Gebhard I von Waldburgi poolele. Riigi luterliku ümberkorraldamisega võttis Ludwig vastu uue kohtuseaduse, politseiseaduse ja aastal 1582 suure riigi põhiseaduse.
Vali tuul

Vali tuul ehk kõva tuul on tuul, mille tugevus on 7 palli Beauforti skaala järgi ehk 7 bofoori. Tuule kiirus võib olla 27–33 sõlme ehk 31–38 miili tunnis ehk 50–61 km/h ehk 13,9–17,1 m/s.
Selle tugevusega tuul vilistab kogu taglases, vastu tuult on raske käia. Puutüved õõtsuvad, oksad kalduvad.
Meres või järves on veepind vahuvöödiline, tekivad pika perioodiga veelained kõrgusega 4–5,5 m (13–19 jalga), mille laineharjad murduvad ja moodustavad pikki valle, tuul moodustab lainevahust triipe.
Viljandi raudteejaam

Ajalugu

Viljandi raudteejaam Eesti kitsarööpmelises raudteevõrgus Liivimaa kubermangus avati pärast Valga–Ruhja–Pärnu kitsarööpmelise raudtee Mõisaküla–Viljandi raudteeliini avamist 1897. aasta alguses. Toona jäi see Viljandi kihelkonda Viljandi mõisa maadele. 1900. aastal valmis ka täiendav etapp – Tallinna–Viljandi kitsarööpmeline raudteeliin.
Viljandile eelneva Sürgavere peatuste vahel asus liini algaastatel Pärsti raudteepeatus. Viljandi jaamas asuvad ka mälestuskivi ja kitsarööpmeline tupik.
1960. aastate lõpus alustati Tallinna–Viljandi kitsarööpmelise raudtee asendamist laiarööpmelise raudteega. Viljandist sai sellega tupikjaam. 
Uus laiarööpmeline Tallinna–Viljandi raudtee avati pidulikult 5. juulil 1974.
2011. aastal avati Viljandis uus 550 mm kõrgune täispikk ooteplatvorm, mis asub erinevalt vanast otse jaamahoone ees.
Türi–Viljandi vahelisele raudteelõigule tehti aastal 2011 kapitaalremont, tänu millele kasvas kiirus sellel lõigul 120 km/h-ni. Türi–Viljandi lõik avati uuesti pidulikult 30. detsembril 2011 ja regulaarne reisiliiklus taastus seal 1. jaanuarist 2012. 
Raudtee remont lühendas Tallinna–Viljandi reisirongide sõiduaega 15 minuti võrra.

Jaamahoone

Koos jaama avamisega ehitati ka jaamahoone. 20. sajandi esimesel kümnendil ehitati jaamahoone külge varikatus.
Aastatel 1926–1927 ehitati Viljandi jaamahoone põhjalikult ümber. Lisati teine korrus ja ehitati ümber varikatus. Teises maailmasõjas (aastal 1944) hoone hävis. Selle asemele rajati pärast sõda stalinistlikus stiilis kivihoone (analoogne Kohtla jaamahoonega), mis on renoveeritud ja praegu Edelaraudtee kasutada.
Mündi mõis

Mündi mõis (saksa keeles Müntenhof) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva maakonna Paide linna.
Mõisa keskus asus Mündi külas.

Ajalugu

Mündi mõisa on esmakordselt mainitud 1560. aastal.
Järgnenud sajanditel kuulus mõis Scharenbergidele, Pahlenitele, Stackelbergidele, Fersenitele ja Staalidele.
1896. aastal ostis mõisa Walter von Schilling, kelle kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Mõisa härrastemaja on poolkelpkatusega puithoone, mis rajati ilmselt 18. sajandi lõpus.
19. sajandi algul lisati hoone otsal nelja puitsambaga portikus, mis praeguseks on lammutatud.
Võõrandamise järel töötas peahoones kool.
Tänapäeval on härrastemaja eravalduses.
Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet, mis on enamasti siiski ümber ehitatud.
Nurkseotis

Nurkseotise tehnikat kasutatakse kahe materjali sidumiseks, ühendades need omavahel ilma suurema materjali vormimiseta.
Nurkseotis on saanud nimetuse seotise välimuse järgi. Nurkseotis on liidetest kõige lihtsam, kuna ühenduse loomine vajab põhiliselt materjali pikkusesse lõikamist ja detailide omavahelist sidumist. Samaaegselt on ta ka kõige nõrgem ühendus, juhul kui ei kasutata mõnda jäigastusvahendit, kuna seotis toetub ainult liimile, et koos püsida. Kuna puidu kiulisus võimaldab liimil imenduda ainult ühe detaili pikikiu suunas, on tulenev ühendus olemuslikult nõrk.

Jäigastatud nurkseotised

Nurkseotiseid jäigastatakse, et vähendada neile omast nõrkust, järgnevate meetoditega (hetkel lisatud üks):
Zöge von Manteuffel

Zöge von Manteuffel (ka Zoege von Manteuffel; vene: Цёге-фон-Мантейфель) on  baltisaksa aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esindajad olid Eestimaale tulnud Pommerist juba 13. sajandil.
22. oktoobril 1751 naturaliseeriti ja 1752 immatrikuleeriti Kodasoo mõisniku pojapoeg Otto Jakob Zöge von Manteuffel (1718–1796) Rootsi rüütelkonda aadliperekonnana nr. 1909 ja aastal 1772 vabahärrade perekonnana nr. 307.
Eestimaal kuulus perekonnale erinevatel aegadel Jõetaguse (Jöhntack), Põlula (Poll), Kodasoo (Kotzum), Vaiküla (Waiküll), Ojasoo (Alt-Harm), Harmi (Neu-Harm), Lööra (Löra), Küti (Kurküll), Kupna (Kupnal), Määri (Meyris) ja Meriküla (Merreküll) mõis. 
Liivimaal Adavere (Addafer), Eistvere (Eigstfer), Puurmani (Talkhof), Härjanurme (Herjanorm), Jõgeva (Laisholm) ja Pakaste (Pakkast) mõis.
Saaremaal Jõgise (Jöggis), Igi (Schöneichen), Vana-Nõmpa (Alt-Nempa) ja Liiva-Nõmpa (Neu-Nempa) mõis.
Charlie Austin

Charles Austin (sündinud 5. juulil 1989 Hungerfordis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis West Bromwich Albion.
Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal, mängides esimestel aastatel Inglismaa madalamates liigades. 2009. aastal liitus ta Inglismaa tugevustelt kolmanda liiga klubiga Swindon Town. Esimesel hooajal lõi ta liigas 19 väravat ja teise hooaja esimese poolega 12 väravat. 2011. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Burnley. Kui hooajal 2010–11 ta pääses ta esiliigas platsile vaid neljal korral, lõi ta hooajal 2011–12 liigas 16 väravat ja oli sel hooajal klubi suurim väravakütt liigas. Hooajal 2012–13 lõi ta liigas koguni 25 väravat, olles liigas paremuselt kolmas väravakütt.
2013. aasta augustis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu teise esiliiga klubiga, Queens Park Rangers. Ta oli hooajal 2013–14 liigas klubi suurim väravakütt 17 väravaga ning aitas klubil järgmiseks hooajaks kindlustada pääs Premier League'isse. Esimese värava Premier League'is lõi ta 30. augustil 2014 mängus Sunderlandi vastu. 2014. aasta detsembris lõi ta liigas viis väravat ja valiti läbi aegade alles teise mängijana Premier League'i kuu parimaks mängijaks. Kuigi ta lõi hooajal 2014–15 liigas kokku 18 väravat ja oli liiga paremuselt neljas väravakütt, ei suutnud ta Queens Park Rangersi päästa liigas viimasest kohast ja esiliigasse kukkumisest. Aastatel 2014 ja 2015 valiti ta Queens Park Rangersi aasta mängijaks.
2016. aastal naasis Austin Premier League'isse, liitudes Southamptoniga, kellega sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta 23. jaanuaril mängus Manchester Unitedi vastu, tuues Southamptonile võõral väljakul 1:0 võidu.
2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga West Bromwich Albion.
Musttihane

Levila

Musttihane on ligi 20 alamliigiga laialdaselt levinud Euroopas, Siberis (kus ulatub põhjapolaarjooneni), Kamtšatkal, Primorjes, Sahhalinil, Jaapanis, Mandžuurias, Himaalajas, Kaukaasias, Iraanis ja Loode-Aafrikas.  Alamliigid on jaotatud rühmadeks ater, atlas, cypriotes, caucasus, aemodius ja ptilosus , see aga pole lõplik jaotus. Musttihane elutseb okaspuistutes ja mägimetsades. Areaali lõunaosas on musttihane paigalind, keskosas hulgulind ja põhjaosas rändlind. Eestis on musttihane ebaühtlaselt levinud, aastati kõikuva arvukusega väikesearvuline kuni üsna harilik haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 15 000 - 25 000 paarile, talvist arvukust 30 000 - 60 000 isendile . Eestis eelistab musttihane pesitsusaegse elupaigana kuusikuid ja kuuse-segametsi.

Välimus

Musttihase pea ja kael on ülaltpoolt läikivmustad, kuklal kitsas valge triip, põsed ja kaela külg on valged. Selg on hallikas, nimmepiirkond ja sabaalune oliivpruuni varjundiga. Saba on hallikaspruun. Kurgualune on must. Pugu, rind ja kõhualune määrdunudvalged. Tiivad pruunid, kahes reas valgete laigukestega. Aasias leidub lühikese tutiga alamliike.

Pesitsemine

Musttihane pesitseb mai algusest juuni keskpaigani. Pesa valmistatakse samblast, loomakarvadest, taimevillast ja niinekiududest. Pesa sisekihis leidub ämblikuheiet ja harva udusulgi. Kurnas leidub 6–13 muna. Levila lõunaosas on musttihasel kaks kurna aastas: esimeses, aprilli lõpul või mai algul, 8–11 muna, teises, juunis, 7–9 muna. Emaslind haub 12–14 päeva. Isane toidab teda, tuues talle toitu 2–3 korda tunnis. Nagu teistelgi tihastel, nii ka musttihastel ei kooru pojad korraga, vaid paari päeva jooksul ning sel ajal jätkab isaslind emaslinnu ja poegade toitmist. Seejärel, kuni poegade lahkumiseni pesast (umbes 20 päeva), osalevad emas- ja isaslind poegade toitmises võrdselt. Päeva jooksul toovad nad pessa toitu mitusada korda. Vanemad toidavad poegi ka nädala jooksul pärast nende pesast lahkumist.

Toitumine

Musttihane sööb putukamune, liblikaid ja nende röövikuid, sarnastiivalisi (täid ja lehetäid), harvem ämblikke, kiletiivalisi ja mardikaid. Sellega toob ta metsale suurt kasu, sest enamik tema söödavaid putukaid on metsakahjurid. Talvel toitub ta peaaegu ainult okaspuude seemnetest.
Suve lõpul ja sügisel korjab ta toiduvarusid. Püütud putukaid või hangitud seemneid peidab ta mitmekaupa koorepragudesse, oksaharude vahele ja okaste vahele. Sealjuures suruvad nad saagi oksa vastu altpoolt, et pealesadav lumi ei takistaks juurdepääsu sellele.
Haldusüksus

Haldusüksus ehk administratiivüksus on haldusjaotusel põhinev, seaduse ja teiste õigusaktidega kindlaks määratud staatuse, nime ja piiridega üksus, mille territooriumi ulatuses teostatakse riiklikku või omavalitsuslikku haldamist.
Rahvuspark

Rahvuspark on suhteliselt suur riiklikult kaitstav loodusala, kus on erilisi teadusliku, kasvatusliku ja puhkeväärtusega loodusobjekte (ökosüsteeme ja maastikke), paljudes riikides ka ajaloo- ja kultuuripärandit. 
Kaitstakse ühe või mitme ökosüsteemi terviklikkust, vältides ala laialdast majanduslikku  kasutamist ja üleasustamist. Rahvuspark koosneb täiesti kaitstud aladest ehk loodusreservaatidest, loodust tutvustavaist piirkondadest (näiteks  õpperajad) ja puhkepiirkondadest.
Esimene natsionaalpark oli Yellowstone'i rahvuspark, mis moodustati 1872. aastal USA-s. Euroopa esimesed rahvuspargid asutati Rootsis 1909. aastal.
Preisimaa

Ajalugu

Esmakordselt mainis Preisimaa elanikke preislasi Vana-Rooma ajaloolane Cornelius Tacitus (umbes aastatel 55–117), paljutsiteeritud teoses "Germania", mis (ilmus umbes aastal 98).
Muinaspreislasi tunti veel esimese aastatuhande lõpus ja teise alguses kardetud meresõitjatena, aktiivsete merevaigukaupmeestena ja tõsiste paganatena, kes tapsid 997. aasta 23. aprillil Poola kuninga Bolesław Hirmsa saadetud paavsti lähikondlase, endise Böömimaa Praha piiskopi, misjonäri Püha Adalberdi ja 1008. aastal ka misjonärpiiskopi Bruno Querfurtist. Püha Adalbert on kuulutatud Poola ja Preisimaa kaitsepühakuks.
Preisimaad asustasid kuni Saksa ordu vallutusteni balti päritolu preisi hõimud: Pomesaania, Pogesaania, Lubava, Ermlandi, Sasseni, Barteni, Samlandi, Natangeni ja Galindeni ajaloolistes piirkondades. 12. sajandil paiknes Preisimaa territoorium Visla, Läänemere, Memeli jõe ja Kiievi-Vene, Polotski alade ning Masoovia hertsogiriigi ning Dobrini vürstiriigi (poola keeles Dobrzyń) vahelisel alal. Preisimaad eraldas Pommerist ja Poolast Visla jõgi, Memeli jõgi (leedu keeles Nemunas) eraldas Preisimaad leedulaste aladest ja Kuramaast.

Preisimaa saatus pärast II maailmasõda

Pärast Teist maailmasõda anti Ida-Preisimaa põhjaosa Nõukogude Liidule ja lõunaosa Poolale. Seal elanud sakslased aeti minema, küüditati või hävitati.
25. veebruaril 1947 likvideeriti Preisimaa haldusüksus.
Anne Rice

Anne Rice (algselt Howard Allen Frances O'Brien; sündinud 4. oktoobril 1941 New Orleansis Louisiana osariigis) on Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik. Eelkõige tuntakse teda ulmeromaanide sarja "Vampiirikroonikad" loojana, ehkki ta on ulme kõrval kirjutanud ka ajaloolisi romaane Jeesuse elust ning erootikat. Rice on üks tuntumaid kaasaegseid Ameerika kirjanikke, tema romaane on müüdud enam kui 100 miljonit eksemplari.
Anne Rice'i poeg Christopher Rice on samuti kirjanik. Anne Rice'i abikaasa oli luuletaja ja maalikunstnik Stan Rice.
Tartu tänav 19

Kirjeldus

Hoone on üks Viljandi vanimaid säilinud puithooneid. Ristkülikukujulise pikliku madala põhiplaaniga hoone on ehitatud rõhtpalkidest, poolkelpkatus on kaetud S-kividega. Hoone keskel on paksude kiviseintega mantelkorsten-köök, mida ümbritsevad neli köetavat eluruumi.
Peasissekäigu ette on hoone fassaadile 19. sajandi esimesel poolel tehtud ümberehituste käigus lisatud klassitsistlik fassaad, mida ehivad sammasportikus ja kaarjas pandus.
19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses on hoonele lisatud mitmeid juurdeehitisi, sealhulgas veranda.
Interjööris on säilinud üksikuid barokse kujundusega tahveluksi.

Ajalugu

Hoone on esimene kodanikumaja, mis 1770 paiku ehitati väljapoole linna keskaegset vallikraaviga piiratud territooriumi tolleaegse Tartu maantee äärde. Kuni 1985. aastani elas majas kunstnik Paul Kondas.
Rein Loodus

Rein Loodus (sündinud 9. septembril 1931 Tartus) on Eesti kunstiajaloolane.
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. 
Aastast 1961 on ta Ajaloo Instituudis teadur ja aastast 1985 juhtteadur.
Ta on muu hulgas uurinud eesti raamatu- ja tarbegraafikat, samuti eesti eksliibrise ja karikatuuri ajalugu.
Aastast 1967 on ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Ta on ka Baltisaksa Kultuuriseltsi liige.
Hirnanti lade

Hirnanti lade on ordoviitsiumi ladestu ülemordoviitsiumi ladestiku  globaalne ja kohati ka regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Seda hakkas esimesena eristama Bevis Bancroft aastal 1933.  Algselt tähistas see Cwm Hirnanti oru järgi nime saanud Hirnanti lubjakivi ja sellega seotud settekivimeid. Aastal 1966 laiendasid  D. A. Bassett, Harry Blackmore Whittington ja A. Williams lademe määratlust, nii et see hõlmas kõiki Foel-y-Ddinase piirkonna lubimudast tekkinud kivimeid ja lade omandas tänapäevased mõõtmed. 
Rahvusvaheline Stratigraafiakomisjon üritas algselt ülemordoviitsiumi suruda kahe lademe raamidesse. Aastaks 2003 oli aga selgunud, et tegemist on võimatu ülesandega ja nii võeti vastu otsus tunnustada Hirnanti ladet  selle ladestiku kolmanda lademena.
Lademe alumist piiri määratleb graptoliit Metabolograptus extraordinarius '​e esmakordne ilmumine Wangjiawani piirpaljandi põhjalõigus Yichangi linna lähistel Hubeis, lademe ülempiiri märgib   graptoliit Akidograptus ascensus '​e esmakordne ilmumine Dob's Linni piirpaljandis Šotimaal. 
Hirnanti lade lasub Katy lademel ja see lamab Rhuddani lademe all. Lademe vanus on 460,9...455,8 miljonit aastat. Eestis vastab sellele Porkuni lade.
Nii Suurbritannia, Hiina kui ka  Vahemere&Põhja-Gondwana regionaalses stratigraafias on kasutusel Hirnanti lade, kuigi viimases on see rahvusvahelisest veidi pikem perioood ja nii kasutatakse selle kohta ka paralleelnimetust Kosovo lade. Põhja-Ameerikas vastab sellele Gamachi lade. Austraalias vastab sellele Bolinda lademe ülemine osa. Suurbritannia regionaalses stratigraafias lasub Hirnanti lade Rawthey lademel, Hiinas Chientangkiangi lademel. Kosovo lade saub Kralodvori lademel.
Hirnanti lademe moodustumise ajal leidis aset Ordoviitsiumi lõpu väljasuremine, mis jätkus ka hilisema Rhuddani lademe moodustumise ajal.
Tony Iommi

Frank Anthony (Tony) Iommi (sündinud 19. veebruaril 1948) on itaalia päritolu inglise kitarrist ja laulukirjutaja, kes on peamiselt tuntud heavy metal'i ühe algatajana bändis Black Sabbath. Iommi on ka ainus, kes on selle ridades algusest kuni tänaseni mänginud.
Iommi sündis Birminghamis Itaalia immigrantide peres ja töötas nooruses metallitehases, mängides samal ajal ka mitmes bändis kitarri. 17-aastaselt juhtus tal seal õnnetus, mistõttu ta kaotas oma parema käe keskmise ja neljanda sõrme otsad. Esialgu pani õnnetus Iommit mõtlema kitarrimängimise lõpetamisele. Siiski otsustas ta seda jätkata ja kujundas endale ise plastikust sõrmeotsad.
1968. aastal rajas Iommi bändi Earth, kus osalesid ka teised hilisemad Black Sabbathi liikmed: Geezer Butler, Bill Ward ja Ozzy Osbourne. Samal aastal mängis ta lühikest aega ka Jethro Tullis. 1969. aastal nimetati bänd ümber Black Sabbathiks, kuna Inglismaal oli ka teine Earthi-nimeline rokkbänd, millega neid hakati segi ajama.
Iommit peetakse heavy metal'i üheks rajajaks tema unikaalse kitarrimängu tõttu. Vigastatud käe tõttu seadistas ta enda kitarri ümber nõnda, et akordid kõlasid tunduvalt süngemalt kui teistel rokk-kitarristidel.
1970. aastate teiseks pooleks oli Black Sabbath saavutanud suure populaarsuse, kuid samas olid bändiliikmete vahel tekkinud ka hõõrumised, mis olid seotud ka narkootikumidega. Lõpuks vallandas Iommi bändi laulja Ozzy Osbourne'i, kes asendati Ronnie James Dioga. 1980. aastatel vahetus Black Sabbathi koosseis pidevalt, eriti lauljate osas, kuid Iommi suutis bändi siiski eduka ja tegutsevana hoida. 1990. aastatel tuli lühikeseks ajaks kokku ka Black Sabbathi originaalkoosseis, kuid läks peagi erimeelsuste tõttu taas laiali. Hiljem on nad üksikuid kontserte siiski andnud.
2000. aastatel on Iommi tegelenud nii sooloprojektidega kui ka Black Sabbathi liikmetest koosneva bändi Heaven & Helliga, mille lauljaks on Ronnie James Dio. 2009. aastal ilmus viimaselt ka labum "Devil you know", mis saavutas suure populaarsuse. Iommi ei saanud Heaven & Helli puhul kasutada Black Sabbathi nime, sest Ozzy Osbourne kaebas ta nime ainuvaldamise pärast kohtusse.
Katuselasn

Katuselasn (ka lasn) on soonitud ja varrega lauatükk, mida kasutati õlgkatuse panemisel õlgede tasandamiseks.
Barliman Butterbur

Barliman Butterbur on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus.
Barliman Butterbur on Kepsleva Poni kõrtsi omanik. Ta on sõbralik ja väga jutukas, samas tähtis ja austatud isik oma külas. Samuti on ta usaldusväärne, mida näitab tõsiasi, et Gandalf usaldas talle kirja, mille kõrtsmik oleks pidanud Frodo Paunastele edasi toimetama. Kuid kõrtsmikul on alatasa tuli takus ja nii ta unustab kirja saatmata. Selle kirja saab Frodo küll hiljem kõrtsmikult kätte – kui ta ise kõrtsi satub, aga kahju on juba tehtud, sest kirjas soovitab Gandalf teeleminekuga mitte viivitada ning asuda teele hiljemalt juulis. Kuid kuna Frodo ei saanud kirja õigeaegselt kätte, asub ta teele septembri lõpus – nagu esialgu plaanitud. Gandalfi kiri pidi Frodo teekonda hõlbustama, saates ta varem teele ning oleks vähendanud võimalikke ohte, kuna aga Barliman selle saata unustas, siis saab Frodo edasine tee olema tunduvalt raskem.
Teovõime

Teovõime on füüsilise isiku võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid.
Euroopa õigussüsteemis tehakse vahet täielikul ja piiratud teovõimel. 
Eesti seadusandluse kohaselt on täielik teovõime 18-aastaseks saanud (täisealisel) isikul. 
Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida, on piiratud teovõime  ja temale seatakse eestkoste.
Piiratud teovõime seab inimesele kohus, kui selleks tekib vajadus. Kohtuotsus tugineb peamiselt kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi arvamusele. 
Mitte igale inimesele, kes ei suuda aru saada oma tegude tähendusest ja neid juhtida, ei ole vajalik teovõime piiramine. Teovõime piiramine kerkib päevakorda, kui subjekt võib sooritada tehinguid, mille finantsväärtus on olulise mahuga – näiteks maja ära kinkida võõrale inimesele. Kui subjekt ei oma materiaalseid väärtusi, millega tehinguid sooritada, siis reeglina teovõime piiramiseks puudub vajadus.
Hendrik Vestmann

Hendrik Vestmann (sündinud 30. aprillil 1974) on eesti muusik ja dirigent.
Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal ning Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise ja orkestridirigeerimise erialal. Magistrikraadi dirigeerimise alal sai ta 2002. aastal Karlsruhe Kõrgemas Muusikakoolis. 
Seejärel töötas ta Heidelbergi Ooperiteatris. Alates 2004. aastast oli ta Tartus Vanemuise teatri peadirigent. Aastast 2006 on ta Münsteri Linnateatri esimene dirigent ja Generalmusikdirektori kohusetäitja. 
Vestmann on dirigeerinud orkestreid Eestis, Leedus, Soomes ja Saksamaal: teiste seas Tampere Filharmoonikuid, Baden-Badeni Filharmoonikuid, Rostocki Filharmoonikuid ja Halle Filharmoonikuid.
Oopereid on ta dirigeerinud veel Mannheimis, Karlsruhes, Aachenis, Bonnis ja Hannoveris, samuti Šveitsis Sankt Gallenis, Luxembourgis ning Austrias Grazis.
Ta on olnud edukas Saksamaal noorte dirigentide konkurssidel.

Isiklikku

Tema ema Silvia Vestmann ja isa Henn Pai on olnud Vanemuise ooperilauljad.
Jonesi maakond (Texas)

Jonesi maakond (Jones County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32° 45′ N, 99° 52′ W
Maakonna halduskeskus on Anson.
Maakonna pindala on 2427 km², millest 16 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 202. Aastal 2000 oli elanike arv 20 785.

Ajalugu

Jonesi maakond moodustati 1881. aastal Bexari ja Bosque maakonna osadest. Maakond sai nime viienda Texase vabariigi presidendi Anson Jonesi järgi.
Upolu

Upolu on vulkaaniline saar Vaikses ookeanis Samoas. Saare moodustab ookeani põhjast kerkiv massiivne kilpvulkaan. Saare pindala on 1125 km². Ta on suuruselt teine saar Samoas.
Polüneesia mütoloogia järgi sai saar oma nime esimese seal elanud naise nime järgi. Saarel oli ka 1,6 km² maavaldus Vailimas (umbes 4 km Apiast) ja seal elas Šoti kirjanik Robert Louis Stevenson. Ta on maetud naabruses olevale Vaea mäele. On arvatud, et oma kuulsa teose Aarete saar saare ja sinna peidetud varanduse idee pärineb Upolu lähedal asuvast Tafahi saarest ja omaaegsest Lima aardest, mis legendi järgi oli maetud Kookose saarele.
Dnepri-Bugi limaan

Dnepri-Bugi limaan ehk Dnepri-Bugi laht on mageveega limaan Musta mere põhjarannikul Ukrainas. See ümbritseb Hersoni ja Mõkolaivi oblasti rannikut. 
Limaani rannikul asub Otšakovi sadam.
Dnepri-Bugi laht koosneb kahest osast. Need on Dnepri limaan, mille pikkus on 55 km, laius kuni 17 km, ning kitsas (laius 5–11 km) ja kääruline Bugi limaan pikkusega 47 km. Sügavus on 6-7 m, suurim 12 m.
Läänes on ühenduses Musta merega 3,6 km laiuse väina kaudu, mis paikneb Otšakovi neeme ja Kinburnska maasääre vahel. 
Idakaldale suubuvad Dnepri harud, põhjakaldale aga Lõuna-Bug.