google/wiki40b huggingface dataset:
Kristiina

Riigivalitsemine Kristiina valitsusajal

Rootsi kuningas Gustav II Adolf suri 1632. aastal, kui Kristiina oli 6-aastane. Kuni Kristiina täisealiseks saamiseni aastal 1644 juhtis riiki kõrgaadlikest eestkostevalitsus eesotsas riigikantsleri, Kimito ja Nynäse vabahärra Axel Gustafsson Oxenstiernaga. 
Kristiina feodaalaristokraatiat soosiv sisepoliitika, eriti riigimaa kergekäeline jagamine aadlile, põhjustas riigi majandusolukorra halvenemise ja tekitas Riigipäevas (Riksdag) tugeva opositsiooni. Leidmata raskest sotsiaalpoliitilisest olukorrast väljapääsu, loobus Kristiina 27-aastasena võimust tädipoja, Pfalzi vürsti, tulevase Karl X Gustavi heaks. Pidulik tseremoonia toimus 6. juunil 1654 Uppsala lossis, kus Kristiina ükshaaval regaalidest loobus. Legendi järgi olevat krahv Per Brahe pidanud kuningannalt krooni peast võtma, kuid jäänud otsustaval hetkel paigale seisma, mistõttu pidi Kristiina seda ise tegema.

Kuninganna Kristiina ja Eestimaa

Kristiina ajal liideti Rootsiga Saaremaa (Brömsebro rahu), anti Tallinnale ja Tartule kaubandussoodustusi ning Tartule 1646 omavalitsuslik privileeg. 
Pärast Rootsi kuninganna Kristiina loobumist troonist 1654. aastal ja Rooma elama asumist sai Saaremaast ja seni Magnus Gabriel de la Gardiele kuulunud Kuressaare krahvkonnast aastateks 1654–1689 tema elatusmaa (rootsi keeles underhallsland), mille valitsejaks oli elatusmaade kindralkuberner Seved Baath.
Ajutüvi

Ajutüvi (ladina truncus encephalicus) on paljude selgroogsete loomade aju osa, mis ümbritseb seljaaju ülaosa. Ajutüvesse kuuluvad keskaju, sild ja piklikaju.
Laiemas tähenduses arvatakse ajutüve koosseisu ka vaheaju, põhimikutuumad ja haistmisaju.
Ajutüvi kuulub arengulooliselt vanimate ajuosade hulka ja reguleerib mitmeid funktsioone nagu hingamine, ainevahetus aga ka sterotüüpseid reaktsioone ja liigutusi.
Termin "ajutüvi" ei kuulu kehtivasse anatoomianomenklatuuri.
Anhui

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Anhui provintsi elanikest hiinlasi 99% ja hueisid 0,6%.
Vitamiinide nomenklatuur

Ajalooline liigitus

Vitamiine klassifitseeritakse paralleelselt ka ajalooliselt kasutusel olnud klassifikatsioonide alusel.

Haigusliku seisundiga seotult

Vahepealsel etapil klassifitseeriti vitamiine nende manustamise ja võimaliku ravitoime järgi haiguslikele seisunditele.
Georges Braque

Georges Braque (13. mai 1882 Argenteuil-sur-Seine, Prantsusmaa – 31. august 1963 Pariis) oli prantsuse kunstnik, kubismi esindaja.
Georges Braque kasvas üles Pariisi lähedal Le Harves. Mõnda aega töötas maalrina, õhtuti õppis École des Beaux-Arts kunstikoolis (1897–1899). Aastatel 1902–1904 õppis Pariisis Académie Humbert'is.
Georges Braque teenis Esimese maailmasõjas Prantsuse sõjaväes ja sai raskelt haavata.
Ta kasutas maalis esimesena kirjatähti, imiteeris puu ja marmori faktuuri ning leiutas kollaažitehnika.
Ajal, mil ta tegutses õpetajana Paul Ransoni akadeemias oli teiste seas tema õpilaseks Adamson-Eric.
Marginalism

Marginaalanalüüs

Marginaalanalüüsi kasutamine lähtutakse majanduslike protsesside kirjeldamisel kogutulu, kogukulu ja kasumlikkuse näitajate muutumise uurimisest. Uuritakse lisanduvat tulu, kulu ja kasumlikkust. Majandusteoorias on kasutusel mõisted: piirtulu, piirkulu ja piirkasulikkus. Marginaalanalüüsi kasutamine viis ka ressursside paigutuse uurimiseni. Esimeseks rakenduseks oli nõudlusteooria, kus arendati välja piirkasulikkuse kontseptsioon.
Kahvelpuri

Kahvelpuri (ingl.k.gaffsail, holl.k. gaffelzeil) on nelinurkne pikipuri, mis kinnitub alumise servaga poomi külge, ülemise servaga kahvelpoomi külge ja eesmine serv ehk mastiliik on piki masti.

Kahvelpurje osad

Kahvelpurje eesmist äärt nimetatakse mastiliigiks, alumist poomiliigiks, ülemist kahvliliigiks, tagumist ahtriliigiks. Alumist mastipoolset nurka nimetatakse halsinurgaks, ülemist mastipoolset nurka klaunurgaks, kahvlinoka juures asuvat nurka piiginurgaks ja poominuka juures asuvat nurka soodinurgaks.

Kasutamine

Kahvel, mis on kinnitatud masti külge kahvlipandi abil võib olla kas tõstetav, või paikne. Tõstetava kahvli kõrgust reguleeritakse piikvalli ja klauvalli abil. Kahvelpurje seatakse tuulde poomi suuna muutmisega laeva pikitasandist parema või vasaku parda poole. Seda tehakse poominoka külge kinnitatud sootide abil. Kahvli allatuult vajumist välditakse jäärdi abil. Kahvelpurje pindala reguleeritakse ka rehvpaelte abil. Nende abil purje pinna vähendamist või suurendamist nimetatakse rehvimiseks. Kuna kahvli kõrguse muutumisega muutub ka kahvelpurje pindala, nimetatakse kahvli tõstmist purje juurdevõtmiseks. Paikse kahvliga kahvelpurje mastiliik on pentseldatud masti [jaktaagi] külge. Purje juurdevõtmiseks tõmmatakse puri kahvli ja poomi välisotste juurde. Purje koristamist või purje korjamist teostatakse tõstetava kahvli puhul allalastud kahvli ja poomi vahele kinnitamisega kiitaudega. Paikse kahvli puhul korjatakse puri kokku masti juurde ja kinnitatakse kiitaudega.

Ajaloost

Kahvelpurje kasutamist on kirjeldatud Rootsi ürikutes, mis pärinevad juba 1525. aastast. Suure tõenäosusega võib lugeda, et samal ajal olid nad kasutusel ka Hollandis. Kahvelpuri arenes välja priitpurjest ja veel saja aasta jooksul peale kahvelpurje kasutuselevõttu nimetati teda poolpriitpurjeks. Mitme sajandi jooksul kuni mehaaniliste jõuseadmete tarvituselevõtuni, olid kahvelpurjed laialt levinud üle maailma mitmetüübilistel ja mitmeotstarbelistel kuunaritel.
Tänapäeval on purjelaevadel kahvelpurjestusest tavaliselt loobutud kahvlita bermuudapurjede kasuks, mida on lihtsam käsitseda.
Maidla vald (Juuru kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles Maidel) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Juuru vallaga.
Charmides (dialoog)

"Charmides" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos.
"Charmideses" jutustab Potedaia lahingust naasnud Sokrates, kuidas ta hiljuti Taurease palestra juures Kritiasega vesteldes kuulis nooruk Charmidesest. Nad tutvusid ja Sokrates alustas Charmidesega vestlust mõõdukuse (sophrosyne) üle. Charmides esitas mitu mõõdukuse definitsiooni, määratledes seda algselt teatava vaikse olemisena, seejärel aga tagasihoidlikkusena. Kui Sokrates mõlemad määratlused kummutas, väitis Charmides, et mõõdukus on oma asjade ajamine, olles eeldatavasti kuulnud seda määratlust Kritiaselt. Seejärel pakkus Kritias välja, et mõõdukus on enese tundmine.
Nagu Platoni varasematele dialoogidele üldiselt omane, nii jääb ka selles dialoogis lahendus leidmata ja mõõdukus määratlemata.
Dialoog on eesti keeles ilmunud aastal 1987 ja hiljem Platoni kogutud teostes aastal 2003.
Värska vana kalmistu

Värska vana kalmistu on endine kalmistu Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Värska alevikus Setomaa vallas Võru maakonnas.
Värskas oli setude külakalmistu, millel asus ka tsässon. 
Õigeusu kogudus moodustati Värskas 1759. aastal ning siis ehitati ka puukirik vanast kalmistust umbes 400 m kagusse. See kirik lammutati 1907. aastal (praegu on selle kohal väike kabel) ning kõrvale püstitati aastatel 1904-1907 uus kirik. Siis asutati uue kiriku ümber ka uus (praegune) kalmistu.
Vana kalmistu jäeti seejärel tasapisi maha. Praegu (juuli 2014) on kalmistu tähistuseta ja  kasutuseta. Värska vana kalmistu on olnud kultuurimälestis nr 27797 "Kalmistu".
Kokmuiža mõis

Kokmuiža mõis (saksa keeles Kokenhof, läti keeles Kokmuiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Kocēni piirkonnas Kocēni vallas Kocēnis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 36 ja 5/8 adramaad, sellele allus 649 mees- ning 726 naishinge.

Karjamõisad

Mõisale kuulus aastal 1816 viis karjamõisa: Stukusch, Karlshof, Tornishof, Jehren ja Tilzen.
Sparta kasvatus

Agōgē (vanakreeka keeles ἀγωγή) ehk Sparta kasvatus oli kõigi Sparta poiste kasvatamise ja treenimise režiim.
Riigi huvidele suunatud totaalne Sparta kasvatus põhines autoritaarsusel, ratsionaalsusel ja kollektiivsusel. Oluline oli kasvatada tulevastes sõjameestes ühtsust, lojaalsust ja ohvrimeelsust Sparta ees.
Geruusia liikmed vaatasid kõik sündinud poisslapsed üle. Vigased, haiged ja liiga nõrgad lapsed jäeti mäenõlvale surema või visati kaljult alla.
7-aastaseks saanud poisid võeti vanematelt ära ja neid kasvatati koolides. Eeldati, et nad on lojaalsed mitte oma perele ja sugulastele, vaid pigem koolile. Alates 12. eluaastast anti neile üks riietusese aastas – punane hõlst. Nad magasid asemetel, mille valmistasid pilliroost ise; roogu korjasid nad paljakäsi, ilma noata. Poisid olid sihilikult alatoidetud, et nad harjuksid näljaga sõjaretkede ajal. Neid julgustati ise endale süüa varastama, aga kui nad sellega vahele jäid, siis karistati neid rängalt.
Lapsi õpetati rääkima lühidalt ja konkreetselt. Seda nimetatakse lakooniliseks kõneks.
Silmsi vald

Silmsi vald (saksa keeles Silms) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga.
Rohunepp

Rohunepp (ld Gallinago media, ingl great snipe) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta ebaühtlaselt levinud harv haudelind.  Kaalub keskmiselt 160–190 g, pikkus on 26–30 cm, tiiva siruulatus 43–50 cm.
Rohunepp on pruunikirju sulestiku, valge kõhualuse ja pika sirge nokaga lind. Tiiva- ja sabasulgede otsad on valged. Emas- ja isaslinnu muster on väga sarnane, aga isastel on üldjuhul pikemad sabasuled, kus on rohkem valget värvi. 
Emased rohunepid on isaslindudest tavaliselt tunduvalt suuremad.

Toitumine

Peamiselt kuuluvad rohunepi toiduvalikusse erinevad vihmaussiliigid, aga ta sööb ka kõva kestaga tigusid, putukavastseid 
ja -valmikuid ning sootaimede seemneid.

Elupaik

Rohunepp ehitab pesa maapinnale.

Eluiga

Rohunepid elavad üldjuhul 4-aastaseks, pikim teadaolev eluiga on 14 aastat.

Levik

Rohunepp rändab peamiselt öösiti ja on pikamaarändur.
Rohunepi populatsiooni suurusest on vähe teada. Tema arvukust hinnatakse 118 000 – 1 051 000 isendile. 
Euroopa populatsiooni suuruseks hinnatakse 125 000 – 291 000 suguküpset isendit.
Rohunepi populatsioon väheneb. Euroopa asurkond on viimase kolme põlvkonna jooksul vähenenud 5–15%.
Rohunepp pesitseb Venemaal, Valgevenes, Skandinaavias, Soomes, Ukrainas ja Baltimaades.
Rohunepp on rändlind, kes suundub alates augusti algusest talvituma üle Sahara kõrbe Aafrikasse.

Ohustatus

Rahvusvaheline Looduskaitseliit on rohunepi klassifitseerinud ohulähedaseks liigiks.
Populatsiooni vähenemise peamisteks põhjusteks peetakse elupaikade kadumist ja halvenemist ning ülemäärast jahikoormust, 
samuti liiga suurt turismikoormust, kliima muutumist, liigset häirimist, mis kaasneb pesitsusaladel kalastamisega ja põlluharimise 
intensiivistumist.

Pesitsemine

Rohunepp pesitseb korra aastas mai algusest kuni juuli alguseni ja teeb seda üksinda. See tähendab, et isaslind ei osale järglaste kasvatamisel ja puutub emaslinnuga kokku vaid paaritumise ajal.

Rohunepi bioloogia

Rohunepp toitub üksi või väikeste rühmadena peamiselt kaitsva pimeduse varjus, sondeerides oma pika sirge nokaga mudast maapinda või madalat vett.  Rohunepp käitub pesitsusajal väga huvitavalt. Pärast päikseloojangut kogunevad isaslinnud emaste tähelepanu võitmiseks kõrgendikule võistlema, kus nad välgutavad kordamööda oma valgeid sabasulgi. Paaritumiseks külastavad emaslinnud mänguplatsi ja valivad endale välja meelepärase isaslinnu. Emased eelistavad neid isaslinde, kel on rohkem valgeid sabasulgi. Paaritumine toimub enamasti mänguplatsi keskel.

Huvitavaid fakte

Rootsi teadlased on leidnud, et rohunepid lendavad rändel peatumata ligi 6760 km kiirusega 96,5 km/h. On imelik, et nad lendavad üle maismaa, kus saaks puhkamiseks ja söömiseks peatusi teha, kuid nad peatu kordagi enne sihtkohta.
Arvatakse, et rohunepp on pikkade vahemaade läbimisel kiireim lind maailmas.
Valmistub esimene mängija (romaan)

"Valmistub esimene mängija" (inglise keeles "Ready Player One") on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Ernest Cline'i düstoopiline ulmeromaan, mis valmis 2011. aastal. 
Suuresti küberpunki kalduv romaan kirjeldab hilisteismelise Wade Owen Wattsi seiklusi majandusliku, ühiskondliku ja ökoloogilise krahhi järgsetes Ameerika Ühendriikides, valdavalt aga internetipõhises MMO-keskkonnas OASIS. Raamat sisaldab ohtralt viiteid 1970. aastate lõpu ja 1980. aastate alguse popkultuurile: filmidele, muusikale, arvuti- ja mänguautomaadimängudele.
Eesti keeles ilmus "Valmistub esimene mängija" 2017. aastal kirjastuses Tänapäev, raamatu kujundas Virge Ilves. Välja on antud ka e-raamat. Kokku on teos tõlgitud vähemalt 20 keelde.
Raamat on võitnud Prometheuse auhinna parima libertaarse ulmeromaani eest (2012), jäi Locuse auhinna parima romaanidebüüdi kategoorias samal aastal 5. kohale ja jõudis Campbelli mälestusauhinnale kandideerides finaali. 2011. aastal sai teos portaali Goodreads teadusulme edetabelis teise koha.
Romaani ainetel kirjutas Cline koos Zak Penniga ka stsenaariumi teose 2018. aastal linastunud "filmiversioonile", mille lavastas Steven Spielberg.

Lühijutt

Romaani "Valmistub esimene mängija" 2016. aasta uustrükki oli lisatud ka Andy Weiri fännilugu "Lacero". See paigutub romaani sündmustikust ajaliselt ettepoole ning keskendub Nolan Sorrentole. Seda loetakse romaani "Valmistub esimene mängija" maailma kanooniliseks osaks.

Järjeromaan

2015. aastal ütles stsenarist Zak Penn intervjuus väljaandele Den of Geek, et Cline kirjutab romaanile järge. 2017. aasta detsembris kinnitas järje kirjutamist ka Cline ise.
Austerkarplased

Austerkarplased (Ostreidae) on sugukond karpe.
Neid iseloomustavad paksud ebasümmeetrilised kojapoolmed.
Austerkarplastest kasutatakse mitmeid liike söögiks kui austreid.
Läänemeres neid ei esine, kuna nad elavad vaid suurema soolsusega vees.
Kuuvalgus

Valgustus

Kuuvalguse tugevus on üsna muutlik, olenedes kuu faasist. Võrreldes päikesevalgusega ei ole kuuvalgus kuigi ere, isegi täiskuu valgustugevus on tavaliselt ainult 0,1 luksi. Kuid troopilistel laiustel paiknevatel kõrgetel aladel võib kuuvalguse tugevus ulatuda 0,26 luksini.
Kuu albeedo on 0,136, see tähendab, et ainult 13,6% päikesevalgusest, mis Kuule langeb, peegeldub tagasi. Tihtipeale segab kuuvalgus astronoomilisi vaatlusi, seega tavaliselt väldivad astronoomid vaatlusi täiskuu ajal.

Folkloor

Folklooris on kuuvalgusel tihti kahjulik mõju. Näiteks magamine täiskuu valgel muutis uskumuse kohaselt inimese libahundiks. Samuti usuti, et kuuvalgus süvendab kuutõbiste sümptomeid ning et kuuvalgel magamine võib muuta inimese pimedaks või hulluks. Ka usuti, et kanapimedust põhjustab kuuvalgel troopilistel aladel magamine.
Eva Saks

Eva Saks (aastani 1973 Sahk; 2. oktoober 1950 Tallinn – 4. aprill 2015) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Ta lõpetas 1969 Tallinna 1. Keskkooli, 1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal, 1981 TPI kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat (1986, Küberneetika Instituut), väitekiri "Оптимизация нелинейных систем компензационного управления для дискретных многостадийных технологических процессов с групповой обработкой полуфабрикатов". Oli 1974–1981 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur ja teadur, 1981–1987 TPI tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlabori noorem- ja vanemteadur, 1987–1991 automaatika kateedri assistent, 1991– TPÜ informaatika kateedri ja õppetooli vanemõpetaja ja dotsent.

Isiklikku

Tema isa oli kindlustusspetsialist Karl Sahk.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: diskreetsete mitmestaadiumiliste tehnoloogiliste protsesside juhtimine ja modelleerimine; statistilised mudelid, teoreetilised ja empiirilised jaotused. Osales jõupooljuhtseadiste valmistamise tehnoloogiliste protsesside modelleerimisel. Eesti Statistika Seltsi, Eesti Automaatikute Seltsi liige. Üle 20 teadustrükise.
Sarah Michelle Gellar

Isiklikku

Sarah Michelle Gellar abiellus 1. septembril 2002 Freddie Prinze Jr.-ga ning 2007. aastal võttis ta viienda pulma-aastapäeva puhul lõpuks endale ka abikaasa perekonnanime. 2009. aastal sündis neil tütar Charlotte Prinze.
Prinze'il on taekwondo's must vöö.
Thierry Henry

Noortekoondis

Henry debüüteeris Prantsusmaa U20 koondises 1997. aasta juunis. 
Ta osales samal aasta U20 maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi kolm väravat. Kaks kolmest tulid alagrupikohtumises Lõuna-Koreaga, Prantsusmaa võitis 4:2. Samuti lõi ta värava mängus LAV-iga.

Täiskasvanute jalgpallikoondis

Thierry Henry debüüt täiskasvanute koondises toimus 11. oktoobril 1997, kui võideti Lõuna-Aafrika Vabariiki 2:1.
1998. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta värava esimeses alagrupimängus taas LAV-i koondisega, kui võideti 3:0. Teises alagrupikohtumises Saudi Araabia vastu lõi Henry kaks värava. Ta aitas koondisel jõuda MM-i finaali, kus Prantsusmaa võitis Brasiiliat 3:0
Henry lõi 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel alagrupifaasis kaks väravat, mis tulid Taani ja Tšehhi vastu. Poolfinaalis Portugaliga lõi ta taas viigistava värava, kui Prantsusmaa võitis 2:1. Finaalis aitas ta koondisel alistada lisaajal Itaalia 2:1.
2003. aasta Konföderatsioonide karikal lõi Henry värava alagrupi avakohtumises Colombiaga. Ta lõi ka värava Uus-Meremaa vastu, kui Prantsusmaa võitis 5:0. Poolfinaalis Türgiga lõi ta mängu avavärava ning finaalis lisaajal Kameruni vastu võiduvärava.
Henry lõi 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel kaks väravat.
2006. aasta maailmameistrivõistlustel mängis ta igas Prantsusmaa koondise kohtumises. Henry lõi alagrupikohtumises Lõuna-Korea vastu ühe värava. Ta lõi väravaga ka mängus Togoga, kui Prantsusmaa võitis 2:0. Veerandfinaalis aitas Henry koondisel alistada Brasiilia 1:0, kui ta lõi mängu ainukese värava. Finaalis tuli tunnistada kaotus Itaaliale penaltiseerias
13. oktoobril 2007 Leedu vastu löödud kahe väravaga tõusis ta Prantsusmaa jalgpallikoondise kõigi aegade resultatiivseimaks mängijaks.
Henry lõi 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel ühe värava, mis tuli Hollandi vastu.

Isiklikku

Thierry Henry on 188 cm pikk.
Ibid.

ibid. (ka ib.; lühend ladinakeelsest sõnast "ibidem", sama) on tekstide lõpu- või allmärkustes sageli kasutatav tähis, osutamaks viidatava materjali pärinemisele eelmise viitega samast allikast.
Eesti keeles kasutatakse selle asemel enamasti sõna "samas".
Söötreiarohi

Söötreiarohi (Herniaria) on taimeperekond reiarohuliste sugukonnas.
Eestis on levinud harilik söötreiarohi.
Phytolopsis

Levila

Neid madusid võib kohata ujumas Jaava, Sumatra, Bangka, Belitungi, Kalimantani saare ja Brunei vetes.
Amrum

Amrum (põhjafriisi keele kohalikus murdes (Öömrang)) Oomram) on saar Põhjameres, üks Friisi saartest. Amrum kuulub Saksamaa Schleswig-Holsteini liidumaale Põhja-Friisimaa kreisi Föhr-Amrumi maakonda. Asub Syltist lõunas ja Föhrist edelas. Saarest läände jääb Põhjameri, itta madal ja saarterohke Waddensee.
Amrumi pindala on 20,46 km² ning ta on suuruselt Saksamaa 10. saar. Saare pikkus on 10 km ja laius kuni 2,5 km. Saare läänerannikul on kuni 1 km laiune liivaluidete riba ja sellest läänes asub kogu Põhja-Euroopa suurim, 12 km pikkune liivarand. Saare kõrgus merepinnast on kuni 32 meetrit (Siatleri luitel). Saare põhjaosas moodustavad luited väikese Odde poolsaare.
Norddorfist põhjas on soo. Teine, väiksem soo asub Süddorfi ja Steenodde vahel. Kumbagi sood kaitsevad üleujutuste eest tammid.
Mõõna ajal saab Amrumilt jalgsi naabersaarele Föhrile kõndida.
Amrumil elab umbes 2300 inimest viies külas: Wittdün, Nebel, Norddorf, Süddorf ja Steenodde. Halduslikult jaguneb saar kolmeks vallaks: Norddorfi vald, Nebeli vald ja Wittdüni vald. Enamik asustusest on idarannikul. Saareelanike peamine elatusallikas on turism, sest põllumajanduse jaoks on saare pinnas ebasoodne.

Ajalugu

Amrumi asustuse vanimad jäljed on pärit neoliitikumist. Sellest ajast pärineb hulk dolmeneid. Säilinud on ka hulk pronksiajast ja rauaajast pärit haudu. Düünist on leitud rauaaegse küla jäänused.
Nime järgi on oletatud umbes 100 eKr koos kimbrite ja teutoonidega Roomat ähvardanud ambronite seost Amrumiga (varasem nimi Ambrum). Sel ajal oli saar maasääre abil mandriga ühendatud.
Varakeskajal asustasid saare friisid. Nende elatusalad olid soola tootmine, põllumajandus, kala- ja vaalapüük ning kaubalaevandus. 19. sajandi lõpus hakkasid kõik teised tegevusalad turismi kõrval tagaplaanile jääma.
Saare ainus sadam oli Sttenodde, kuni 1890 rajati saare uusim, Wittdüni küla, mille sadam sai kiiresti saare suurimaks. Wittdün on ka saare kõige enam turismist mõjustatud küla.
Alates keskajast kuulus Amrum vaheldumisi Taanile ja Schleswigi hertsogkonda. Kuni 1864. aastani, mil Taani kaotas Teise Schleswigi sõja, moodustas Amrum Taani enklaavi. Seejärel kuulus Amrum Preisimaa ja Austria ühise valitsemise alla, aastast 1867 ainult Preisimaale, alates 1871 Saksamaale. Ta kuulus ühte omavalitsusüksusse Tønderi saarega kuni 1920. aastani, mil rahvahääletuse tulemusena läks Tønder Taanile, aga Amrum jäi Saksamaale. Sellest ajast moodustab Amrum koos Föhri saarega ühise omavalitsusüksuse, mis kuni 1972. aastani kandis nime Lõuna-Tönderni maakond.
19. sajandil emigreerus rohkem kui veerand saareelanikest USA-sse. Tänapäeval on USA-s rohkem Amrumi päritolu inimesi kui Amrumil enesel. Arendatakse sidemeid Amrumi ja USA vahel.
Aleksejs Semjonovs

Aleksejs Semjonovs (eestipäraselt Aleksei Semjonov; sündinud 2. aprillil 1973) on Läti endine jalgpallur.
Ta mängis oma karjääri jooksul Eesti ja Läti klubides.
1992–1994 mängis ta Läti jalgpallikoondises.
Rohelised niidud

"Rohelised niidud" on Toomas Anni album, mis ilmus 2010.
Vooru mõis

Vooru mõis (saksa keeles Worroküll) oli riigimõis Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõis rajati 17. sajandil.
Laura Põldvere

Elu

Ülenurme laulustuudios õppinud Laura on lõpetanud muusikakoolis viiuli eriala, laulnud Anne Adamsi stuudios, õppinud Ursel Oja käe all ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. 
Laura sai üldsusele tuntuks Eurolaulu finaalvooru pääsemisega nii ansambli Suntribe koosseisus lauluga "Let's Get Loud" kui soololauluga "Moonwalk". Eurovisiooni poolfinaali pääses Laura pärast Sky Plusi võistlusel osalemist, mille peaauhinnaks oli Sven Lõhmuse kirjutatud laul. Oma soololauluga saavutas ta teise koha ja sõitis 2005. aasta kevadel Suntribe'iga Eestit esindama Kiievisse Eurovisioonile. Laul ei jõudnud Eurovisiooni lõppfinaali, pälvides poolfinaalis 20. koha.
Laura võitis 2005. aasta lauluvõistlusel "Kaks takti ette" esikoha. Erinevalt Eurovisioonist sai Laura siin laulda seda, mis talle tõesti hingelähedane – džässi.
2007. ja 2009. aasta Eurovisioonil edastas Laura maailmale Eesti rahvahääletuse tulemused.
Pärast Miina Härma Gümnaasiumi lõpetamist läks Laura edasi õppima Ameerikasse Bostoni Berklee muusikakolledžisse. Tegemist on popdžässikolledžiga. Tal on selle poole õppeaja stipendium juba olemas (neljaks aastaks). Laura otsustas selle kooli kasuks, kuna ta osales 2005. aastal Los Angeleses Berklee seminaril ja talle see meeldis. Laura on tuleviku otsustanud pühendada lauljakarjäärile.
1. septembril 2007 tuli välja tema debüütalbum "Muusa", millest sai Eesti järgmise aasta album. Samal päeval alustas ta oma kooliteed Berklee kolledžis.
2013. aastal võitis Lätis rahvusvahelisel lauljate võistlusel Riga Jazz Staue teise koha.
2013. aastal hakkas Laura esinema ka koosseisuga "Carrot Lights", kuhu kuuluvad tema ise, Joel-Rasmus Remmel ja Kaspar Kalluste.
2014. aasta sügisel ilmus Carrot Lightsi debüütalbum "Carrot Lights".
2015. aasta lõpus pääses Laura lugu "Supersonic" võistluse Eesti Laul 2016 poolfinaali. "Supersonic" ilmus singlina 3. detsembril 2015. Laul pääses finaali ja saavutas 2. koha. Võitis Jüri Pootsmann.
Ta osales 2016. aasta sügishooajal meelelahutussaates Su nägu kõlab tuttavalt.
2017. aasta Eesti Laulul võitis ta koos Koit Toomega esitatud lauluga "Verona" esikoha ning esindas Eestit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis. Eurovisioonil laul teisest poolfinaalist edasi ei pääsenud.

Pere

Laura isa on ettevõtja Ailar Põldvere.
Laura oli aastatel 2014 kuni 2016 abielus pianist Joel-Rasmus Remmeliga; endise abikaasa isa on kontrabassist ja pedagoog Taavo Remmel (sünd. 1964), isa vend on Tartu Salemi baptistikoguduse pastor Meego Remmel ja vanaisa Aamo Remmel (sünd. 1936) on Viljandi baptistikoguduse pastor. Aprillis 2016 sai teatavaks, et paar on otsustanud abielu lahutada.
Laura onu oli Oleg Ljadov. Detsembris 2016 suri Laura vend Gregor Tais.