google/wiki40b huggingface dataset:
George Gershwin

George Gershwin (sünninimega Jacob Gershowitz; 26. september 1898 New York – 11. juuli 1937 Hollywood, California) oli USA helilooja, keda on võrreldud Euroopa rahvuslike stiilide rajajatega. 
15aastaselt asus ta tööle nn Tin Pan Alleys, tema tööülesandeks oli müüdavatel klaveritel ostjatele mängida, et soodustada müüki. Kuigi ta oli praktiliselt iseõppija, saavutas ta muusikas uskumatult palju. Enda harimiseks töötas ta läbi näiteks kõik Johann Sebastian Bachi fuugad HTK-st.
Puutudes kokku väga paljude tolleaegsete heliloojate lauludega, vaimustus ta Irving Berlinist ja Jerome Kernist ning alustas ka ise laulude loomist. Lauludel ongi suur kaal tema loomingus – neid on ta komponeerinud üle 300.
Tema muusikas on ühendatud Euroopa muusika kogemus ja Ameerika mustanahaliste muusikale omased jooned (džässirütmid, improvisatsioonilisus, bluusilik harmoonia).
Gershwin suri ajukasvaja operatsioonil.
Aktiinifilamendid

Aktiin

Aktiin on globulaarne valk molekulmassiga 41,8 kDa, mida on eukarüootsetes rakkudes kõige rohkem, tema hulk rakus võib olla kuni 5% kogu valgu hulgast. Aktiini primaarjärjestus erineb väga vähe fülogeneetiliselt kaugetel liikidel (konservatiivne valk), in vitro katsetes on eri liikidelt eraldatud aktiin üksteisega funktsionaalselt asendatav. 
Aktiin esineb rakkudes kahes vormis: G-aktiin ehk globulaarne aktiin, mis polümeriseerumisel annab F-aktiini ehk filamentaarse aktiini. Tavaliselt on kuni 50% raku aktiinist G-vormis. Üleminek G-vormist F-i ja vastupidi (see tähendab aktiinifilamentide moodustumine ja nende depolümeriseerumine) toimub siis, kui seda on vaja, tänu millele on see rangelt kontrollitud. F-aktiini moodustumine algab rakus pärast vastavat signaali ja see võib toimuda väga kiiresti, minutite jooksul. Signaaliks võib olla mingi induktoraine, mis põhjustab raku diferentseerumist, kemotaktiline signaal, kokkupuude substraadiga jne.

Struktuurne polaarsus

Filamendi kasv toimub eelistatult ühest otsast, mida nimetatakse (+) otsaks. See on võimalik seetõttu, et monomeeri konformatsioon muutub pärast lülitumist F-aktiini koosseisu, võimaldades järgmise monomeeri lülitumist soodustatult. Monomeeri lülitumine (-)otsa toimub tunduvalt väiksema tõenäosusega. See annab rakule võimaluse määrata filamendi kasvu suunda, eeldades, et (+)ots on rakus orienteeritud vajalikus suunas.

Mikrohatud

Hulkraksete organismide rakkude sõrmekujulised väljakasvud. Moodustise teljeks on membraaniga valkude vahendusel (müosiin I) seotud 20–30 aktiinifilamentidist koosnev kimp. Aktiinifilamente seovad omavahel samuti valgud (fimbriin ja villiin). Filamendid on orienteeritud (+) otsaga hatu tipu suunas. Mikrohatud moodustuvad vedela keskkonnaga piirnevatel rakkudel ja katavad näiteks soole epiteelirakke. Pikkus 0,5–10 µm, diameeter 100 nm. Igal rakul võib esineda tuhandeid hattusid. Funktsiooniks on toitainete transport. Väljakasvud suurendavad oluliselt soole pinda.

Aktiini rõngas

Tsütoplasma jagunemine tsütokineesi käigus toimub kontraktiilse aktiini rõnga abil, mis koosneb peamiselt aktiinifilamentidest. Kontraktiilset rõngast moodustavad aktiinifilamendid kinnituvad plasmamembraanile teatud valkude vahendusel. Kontraktiilne rõngas moodustub anafaasi alguses. Vajalik jõud plasmamembraani sissenöördumiseks tekib aktiini ja müosiini interaktsioonil.

Treadmilling

Kui G-aktiini kontsentratsioon langeb teatud kriitilise piirini, nii et polümerisatsioon (+)otsast saab võrdseks monomeeride eraldumisega (-)otsast, siis filamendi netopikkus küll ei muutu, muutub aga iga üksiku monomeeri asend filamendis. Treadmilling võib olla üks mehhanism, mille abil genereeritakse rakus liikumine.
Väike-kirjurähn

Väike-kirjurähn (Dendrocopos minor) on kirjurähni perekonda rähnlaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta üldlevinud väikesearvuline haudelind.
Aaspere põhikool

Aaspere põhikool oli põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Aaspere külas. Kool suleti 2007.
Kooli viimane direktor oli Samuel Golomb.
Imavere Raamatukogu

Imavere Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Imaveres aadressil Kiigevere tee 5.
Triibik

Triibik (Sicista) on hüpiklaste sugukonda kuuluv näriliste perekond.
Perekonda kuulub 13 liiki. 
Eestis elab neist üks liik – kasetriibik (Sicista betulina).
Loomeliit

Loomeliit on loovisikute organisatsioon, mis kaitseb nende huvisid.
Tänapäeval on loomeliidud Eestis mittetulundusühingud. Loovisikute ja loomeliitude seadus annab loomeliitudele teatud õiguse, mis laienevad ainult mittetulundusühingutele, mis täidavad selle seadusega kehtestatud nõuded ja on läbinud tunnustamisprotseduuri, mis hõlmab nõuete täidetuse kontrollimist.
2005. aasta juuni seisuga on tunnustatud loomeliitusid 17. Tunnustatud loomeliidud on loonud loomeliitude ühenduse (seltsingu), mille varasem nimetus oli Loomeliitude Ümarlaud.
Hammaada

Hammaada (araabia keeles حمادة, ḩammādah 'viljatu') on tasane kivikõrb, mis koosneb suurtest kaljudest ja paljastest lavamaadest.
Hammaadas puudub liiv peaaegu täiesti, sest tuul on peened koostisosad ära kandnud. Selles osas erineb hammaada sarnase kliimaga ergidest, kus on suured luited. Hammaada teravad kivid on kaetud väga kidura taimestikuga.
Hammaadat võivad liigestada kuivad või ajutise vooluga jõeorud ehk vadid.
Varem kasutati terminit "hammaada" ainult Sahara kivikõrbete kohta, nüüd nimetatakse nii ka muid kivikõrbi, näiteks Gobi kõrbet.
Maailmas suurim hammaada on Draa hammaada Loode-Saharas Maroko, Alžeeria ja Lääne-Sahara vahel. Hammaadad moodustavad umbes 70% Sahara kõrbest.
2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused

XI kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 2007. aasta 25. augustist 2. septembrini Jaapanis Ōsakas Nagai staadionil. Maailmameistrivõistlustel osales 212 maad ning korraldajate andmetel võistles 3200 sportlast 24 meeste ja 23 naiste alal. IAAF valis Ōsaka võistluste korraldajaks 16. novembril 2002.

Eestlaste osalemine

XI kergejõustiku maailmameistrivõistlustel osales 9 Eesti sportlast: seitsmevõistluses Kaie Kand, kettaheites Märt Israel, Gerd Kanter ja Aleksander Tammert, kümnevõistluses Andres Raja, odaviskajad Marko Jänes ja Andrus Värnik, 110 m tõkkejooksus Tarmo Jallai ja maratonis Pavel Loskutov.
Kinešma

Majandus

18. sajandil muutus Kinešma linatootmise keskuseks, ent lina tootmine lõppes 19. sajandi keskpaigaks täielikult. Tänapäeval on tähtsaimad tööstusharud tekstiili-, puidu- ja keemiatööstus.

Ajalugu

Kinešma linna rajamise aeg pole teada. Linna mainitakse 1429 tatarlaste poolt mahapõletatud asulana. Säilinud on tollast asulat ümbritsenud muldvalli ja kaitsekraavi jäänused. Asula taastati, sest jõesuudmed sobisid sadamapaikadeks. Linna ümbruskonna loodust peeti tollal ilusaks.
16. sajandi alguses mainitakse Kinešma küla, mille elanikud tegelesid peamiselt kalapüügiga. Kinešmast püütud tuurasid viidi Vene tsaarile. Aastal 1608 vallutasid küla kaks korda Poola väed ning selle mälestuseks on lahingu toimumise kohta ja langenute matmise paika püstitatud kellatorn. Aastal 1760 oli Kinešmas 1744 ehitatud katedraal, 4 kirikut ja ei ühtki kivimaja. Aastal 1777 sai Kinešma linnaõigused.
Aastast 1708 kuulus Kinešma Arhangelski kubermangu, aastast 1719 Jaroslavli kubermangu ja aastast 1777 Kostroma kubermangu.
19. sajandil sai Kinešma tuntuks laatade poolest, mida korraldati kaks korda aastas algusega 16. juunil ja 14. septembril. Neid peeti 1920. aastateni. Kõik kolm pikka kivist letti on turuplatsil säilinud tänini.

Vaatamisväärsused

Linnas on näitekirjaniku Aleksandr Ostrovski, helilooja Aleksandr Borodini ja astronoomi Fjodor Bredihhini muuseum. Silmapaistev ehitis on 1838–1845 ehitatud neoklassitsistlik Püha Kolmainu katedraal.
Hunnid

Invasioon Euroopasse

Arvatavasti assimileerusid ümbritsevad europiidid järgnevate sajandite jooksul hunnidega. Sellest harust on kreeklastel järgmised märkmed alles 360. aastast pKr, kui algas hunni-alaani sõda, mis lõppes 370. aastal hunnide võiduga. Põhja-Kaukaasias elanud alaanide poolel oli võimas gootide riik (goodid asustasid 2. sajandist Sküütiat, Daakiat ja Pannooniat), kelle alistatud rahvad liitusid hunnidega ning olid nende seas Attila surmani.
Kreeklaste kirja pandud legend räägib, kuidas hunnid läksid ratsaväega ühe hirve jälgedes üle Kertši väina Krimmi ning sattusid sealt Doni jõe ääres ootavate gootide selja taha. Sellega oli hunnide strateegiline võit saavutatud ja tulevased liitlased tagatud. 375. aastal põgenesid läänegoodid hunnide ja nende liitlaste eest üle Doonau Ida-Roomasse. Idagoodid liitusid hunnidega.
Aastal 400 ilmusid hunnid Pannooniasse. Täielikult asus enamik hunne Pannooniasse pärast 412. aastat. Hunnide hiilgeaeg oli Attila valitsusajal (434–453), kui nende võimuliit valitses Mustast merest Reini jõeni ulatuvat maa-ala. 451. aastal ületasid nad Reini ja tungisid Gallias Orléansini. Lääne-Roomaga peetud Katalaunia lahing jäi viiki. Aasta hiljem rüüstasid hunnid Põhja-Itaaliat ja hävitasid Aquileia. Arvatakse, et hunnide retked olid ka üheks Veneetsia linna tekkimise põhjuseks.
454. aastal, aasta pärast Attila surma, hõimuliit lagunes. Osa hunne hukkus sõdades, osa rändas itta ja segunes Ida-Euroopa stepirahvastega. Hunnide riigi territooriumi vallutasid sinna tunginud madjarid.
Réunion

Ajalugu

Eurooplased avastasid Réunioni 1513. aastal. Saar oli asustamata ja selle leidnud Portugali maadeavastajad panid saarele nimeks Santa Apolonia. Araabia meresõitjad tundsid seda juba nime Diva Morgabin (Läänesaar) all.
1642. aastal vallutasid saare prantslased ning see nimetati ümber Bourboni saareks. Réunioni nime hakkas see kandma pärast Suurt Prantsuse revolutsiooni. 
Réunion kuulub Prantsusmaa koosseisu alates 19. märtsist 1946. Saarel paikneb ka sõjaväebaas.

Geograafia

Réunion on vulkaanilise tekkega ookeaniline saar. Saare siseosa on mägine, kõrgeim tipp on saare keskosas kustunud vulkaan Piton des Neiges (3071 m). Saare kaguosas asub tegevvulkaan Piton de la Fournaise (2632 m).
Charles Fambrough

Charles Fambrough (The Broski; 25. august 1950 Philadelphia – 1. jaanuar 2011) oli afroameerika džässbassist ja helilooja.
Tema koostööpartnerite seas olid Art Blakey ansambel Jazz Messengers, Grover Washington, Jr., McCoy Tyner, Wynton Marsalis, Branford Marsalis, Kenny Kirkland, Steve Turre, Kenny Garrett, Donald Harrison, Abdullah Ibrahim, Sean Jones, Lenny White, Joe Ford, Bill O'Connell, Freddy Hubbard, Jerry Gonzalez, Jeff Watts, Billie Drummond, Doc Gibbs, Bashiri Johnson ja Stanley Turrentine.
Tal oli oma ansambel Charles Fambrough's All Star Group.
Ta esines 2000 Jazzkaarel.
Steradiaan

Steradiaan (tähis sr) on ruuminurga mõõtühik. Steradiaan on tipuga kera keskmesse toetuv ruuminurk, koonus, mis eraldab kera pinnal raadiuse ruuduga võrdse pindala.
Ateena

Ajalugu

Ateena oli Kreeka tähtsaim linn juba 1. aastatuhandel eKr. Linnas arenes kõrgetasemeline kultuur ja kaubandus ning ühe esimese linnriigina valitseti seda demokraatlikult. Ateenas keskenduti suuresti filosoofiale, poliitikale ja kunstile. Sealt on pärit paljud tuntud filosoofid nagu näiteks Aristoteles, Platon, Sokrates.

Rahvastik

Ateena on Kreeka suurim linn. Ateena linn jagatakse halduslikult mitmeks osaks ning seda ümbritseb suur linnastu, mis moodustab suure osa linnarahvastikust ja see arvatakse sageli rahvaarvu hulka. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Ateena omavalitsuses 655 780 inimest, ent kogu linnas elas 3 074 160 inimest.

Majandus

Ateena põhilised majandusharud on laevandus, turism ning tekstiili- ja ravimitööstus.
Turini township

Turini township on vald (township) USA-s Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.
2010. aastal elas vallas 153 inimest. 2000. aastal 131 inimest.
Valla pindala on 218,2 km². Veepindala on 0,26 km².
Valda läbib osariigi maantee M-35.
Robert Schumann

Elulugu

Muusikaga hakkas Robert Schumann tegelema varakult, 7-aastaselt valmisid tema esimesed teosed. Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta õigusteadust, jätkates klaveriõpinguid oma tulevase abikaasa Clara Schumanni isa juures eratundides.
Aastatel 1828–1830 õppis ta Leipzigi ja Heidelbergi Ülikoolis õigusteadust.
20aastaselt, soovides kiirendada oma sõrmede tehnilist liikuvust, painutas ta vastava seadeldisega oma sõrmi ja sai liigeste põletiku. Nii ei saanudki temast maailmakuulsat pianisti ja ta hakkas tegelema heliloominguga.
Robert Schumannil oli väga hea kirjanikuanne. 1834. aastal asutas ta koos sõpradega ajalehe "Neue Zeitschrift für Musik" ("Uus muusikaleht"), toimetades seda kümme aastat ning tutvustades seal noori heliloojaid ja nende loomingut.
Oma fantaasiamaailmas lõi Schumann kujutluse, milles kõik suured kunstnikud ühinevad nn. Taaveti liiduks. Teda võlus piiblistseen, kus Taavet võidab Koljati. Taaveti liitu kuulusid Schumann, tema naine Clara, tolle isa, heliloojad Felix Mendelssohn, Frédéric Chopin jt. Taaveti liidust kirjutas ta ka oma ajakirjas.
Robert Schumann oli abielus pianist Clara Schumanniga (sündinud Wieck).
1854. aastal püüdis Schumann teha enesetappu, hüpates teda pidevalt jälitava hirmu eest Reini jõkke. Kuigi kalurid ta päästsid, lõppes helilooja elu vaimuhaiglas, kus ta suri aastal 1856.

Looming

Schumanni loomingus on tähtsal kohal soololaulud ja klaverimuusika. Laule on ta kirjutanud umbes 250. Suur osa tema lauludest on kirjutatud Goethe, Schilleri, Byroni ja Heine tekstidele. Tuntud on Taaveti liidust inspireeritud klaveripalade tsükkel "Karneval", mis koosneb 22 palast. Schumanni loomingus on ka 4 sümfooniat, oratooriume, orkestrimuusikat, instrumentaalkontserte ja ooper.
Kristiina Poska

Kristiina Poska (sündinud 12. juulil 1978 Türil) on eesti dirigent.

Haridus

Ta lõpetas 1994. aastal Türi Muusikakooli klaveri erialal Anne Laimetsa juhendamisel ning 1998. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal Merike Toro käe all. Õpingud jätkusid 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal Toomas Kapteni dirigeerimisklassis, mille ta lõpetas aastal 2002. 2004–2009 õppis ta orkestridirigeerimise erialal Hanns Eisleri nimelises Berliini kõrgemas muusikakoolis Christian Ehwaldi klassis. 2009–2011 oli ta Ehwaldi juures täiendõppes (Konzertexamen), mille lõpetas kiitusega.

Töö

Aastatel 2006–2011 oli ta Berliini Humboldti ülikooli sümfooniaorkestri Capella Academica peadirigent.
Aastatel 2012–2016 töötas Poska Komische Oper Berlini dirigendina. Ta oli selle ooperiteatri ajaloos esimene naisdirigent ning esimene eestlane, kelle ooperiteatri juhtkond kutsus kapellmeistri ehk teise dirigendi ametikohale.
Hooajal 2019/20 asub Kristiina Poska tööle Šveitsi Baseli teatri peadirigendi-muusikajuhina. Samal hooajal asub ta tööle ka Flandria sümfooniaorkestri peadirigendina Belgias Gentis.

Isiklikku

Kristiina Poska on vasakukäeline.
Orgmetsa pritsikuur

Orgmetsa pritsikuur oli pritsikuur Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Orgmetsa külas Järva vallas Järva maakonnas.
1921. aastal asutati Aravete-Albu vabatahtlik tuletõrjeühing, kes ehitas 1928. aastal Orgmetsa külla pritsikuuri. Seal hoiti käsipritse koos veovahenditega, veetünne, pootshaake jms. Voolikuid sai kuivatada tornis, kus asus ka häirekell. Tuletõrjujad pidid pritsikuuri juurest vajadusel jõudma kuni 10 km kaugusele.
Taolisi keskmise suurusega pritsikuure ehitasid maatuletõrjeühingud 1920.–1930. aastatel Eesti suurematesse küladesse. Orgmetsa pritsikuur võeti koost lahti ja toodi Eesti Vabaõhumuuseumisse 1991. aastal, ehitati uuesti üles ning avati pidulikult külastajatele 22. mail 1997.
Claiborne'i vald

Ajalugu

Vald moodustati 1828. aastal.
Saverna Põhikool

Saverna Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas.
Kooli on esimest korda mainitud 1786. aastal Vana-Piigaste kooli nime all. Saverna piirkonnas peetakse koolihariduse alguseks aastat 1786, mil ühes Vana-Piigaste talus alustas tööd 28 õpilasega kool. Aastatel 1852–1995 toimus õppetöö Vana-Piigaste koolimajas. Praegu kasutab kool 1956. aastal valminud kahekorruselist koolimaja.
Aastatel 1956–1962 tegutses kool Savernas keskkoolina. Kool jätkas 1962. aasta sügisest 8-klassilisena, septembrist 1988 oli kool 9-klassiline ning alates 1. septembrist 1992 kannab kool Saverna Põhikooli nimetust.
Väätsa rahvamaja

Väätsa rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Türi vallas Väätsa asulas. Rahvamaja juhataja on Rait Pilipenko.
Mäe mõis (Äksi)

Mäe mõis (saksa keeles Maehof, ka Marienhof) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu

Mäe mõis rajati 18. sajandi II poolel Voldi mõisast eraldatud alast.
Erika tänav

Erika tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Erika tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Tööstuse tänaval. Tänavaga ristub Karjamaa tänav. Erika tänav on 596 meetri pikkune ja kannab teeregistris numbrit 7840600.
Tänaval on Angerja ja Erika bussipeatus. Mõlemat peatust läbib bussiliin 59.

Tänava nimi

Tänav rajati 1898. aastal Kalamäe soo tükeldamisel. Tänav sai nime väidetavalt ühe majaomaniku nime järgi. Tänava nimi on esinenud ka kujul Eerika tänav ja Eeriku tänav. Tänava saksakeelne nimi oli Erikastraße ja venekeelne Эриковая улица.
1939. aasta aprillis tegi Tallinna Linnavalitsus ettepaneku nimetada Erika tänav ümber Sirje tänavaks, mis ei leidnud aga linnavolikogus toetust.
6. oktoobril 1953 nimetati tänav Pavel Nahhimovi järgi ümber Pavel Nahhimovi tänavaks ehk Nahhimovi tänavaks. Algne tänavanimi taastati 3. augustil 1990.
Praegune Erika tänav sisaldab ka endist Väike-Erika tänavat (tänapäevased Erika 6, Erika 6a, Erika 8 ja Erika 10).
Aleksander Reeder

Aleksander Reeder (ka Reedre; 5. aprill 1893 Tartu – 5. detsember 1977 Vasalemma) oli Eesti iluuisutaja.
Ta tuli 1920–1921, 1924 ja 1926–1927 iluuisutamise üksiksõidus ning 1922 ja 1926–1927 paarissõidus koos Ellen Freyga Eesti meistriks.
Andesitoid

Andesitoid on vulkaaniline kivim, mida võib välimuse järgi pidada andesiidiks.
Termin on kasutusel rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite süstemaatika alakomisjoni (Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks) poolt välja töötatud tardkivimite klassifikatsioonis. Seda soovitatakse kasutada väligeoloogilise nimetusena andesiidisarnase vulkaanilise kivimi esmasel määramisel.
Asja idee on selles, et kuna andesiiti defineeritakse tema keemilise koostise alusel, siis pole ilma laboratoorse analüüsita võimalik andesiidile täie kindlusega korrektset nime anda. Sellele vaatamata ei ole oid-lõpuliste kiviminimetuste kasutamine geoloogide seas kuigi populaarne. Tavaliselt nimetatakse andesiidiks igasugust vulkaanilist kivimit, mis sarnaneb basaldiga, kuid erineb sellest näiteks värvuse poolest või esineb kivimkehas, mida tavaliselt ei seostata basaldiga, näiteks viskoosses laavavoolus.
Edinburgh

Nimi

Mitmed keskaegsed Walesi kirjalikud allikad viitavad sellel paigale kui Eidyn, mida arvatakse olevat ka koha algupäraseks nimeks. Liide -burgh viitab linnusekohale.
Linna tuntakse mitme hüüdnime all. Nende seas näiteks Auld Reekie (Old Smoky šotipärane versioon) ja Põhjala Ateena (Athens of the North). Neist esimene on seotud küttekolletest tõusnud suitsuga, mis linna kohal heljus. Teine pärineb aga paljuski šoti valgustusajastust, kus Edinburghi Ülikool mängis olulist rolli linna kujunemisel teaduskeskuseks. Samas omab asula ka sarnast topoloogiat Ateena linnaga ning mõlemad asuvad lahe kaldal.
Pluuto (astroloogia)

Pluuto kuulub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete planeetide hulka ning teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes 246 aastaga.
Pluuto on seotud inimhinge sügavaimate soppide ja kõigega, mis silma eest varjus: näiteks psühholoogia, geoloogia ja salaluurega, aga ka tuumaenergiaga. Pluuto on vaimne tahe, mis aitab isiksusel muutuda, kui inimene on mõistnud, milles ta on liiga jäik. Pluuto on inimese nii psüühiline kui füüsiline taastumisjõud, aga ka võimuiha, äärmuslikkus, kirg ja armukadedus. 
Pluuto asend sünnikaardis näitab valdkondi, millesse inimene ei tohiks mingil juhul pealiskaudselt suhtuda ja kus tal on vaja elu jooksul täielikult muutuda, et võimuiha asenduks vastutusega. Pluuto valdkond toob paratamatult kaasa kriise ja ekstreemsusi, midagi võetakse pöördumatult käest, nähtavale tulevad inimese varjatud motiivid ja allasurutud hirmud, mille teadvustamine aitab tal areneda ja end uuesti üles ehitada. 
Inimkehas on Pluuto seotud reproduktiivorganite, jämesoole ja pärasoolega.
Pluuto valitseb Skorpioni märki ja on seotud 8. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Kreeklaste Hades (roomlaste Pluto) oli allmaailma, surnute riigi jumal. Pärast isa Kronose troonilt tõukamist jagas Hades koos vendade Poseidoni (Neptunus) ja Zeusiga (Jupiter) universumi omavahel ära. Hadese riiki kardeti väga, sest see oli koht, kust tagasi enam ei tuldud. Erandina tohtisid surnute riigist sisse-välja käia vaid üksikud isikud, nende hulgas jumalate käskjalg Hermes, kes saatis surnuid üle Styxi jõe Hadese riiki.
Kuna inimesed kartsid Hadest väga, on temast säilinud väga vähe müüte.
Hadese hirmutavat poolt mahendati hiljem sellega, et ta võrdsustati rikkuse jumala Plutoniga.
Eesti Bibliograafia Asutis

Eesti Bibliograafia Asutis oli aastatel 1921–1940 tegutsenud Eesti rahvusbibliograafiaga tegelenud asutis (asutus).
EBA juhataja oli 1921–1923 Jakob Muide ja seejärel 1923–1924 Oskar Urgart.
Aastal 1940 moodustati EBA, Eesti Rahva Muuseumi koosseisu kuulunud Arhiivraamatukogu, Eesti Kultuuriloolise Arhiivi ja Eesti Rahvaluule Arhiivi põhjal Eesti Kirjandusmuuseum.
Leopold Johanson

Haridustee

Aastatel 1897–1901 käis ta Tartus algkoolis, aastatel 1912–1913 osales Tartu Pedagoogika Seltsi õhtukeskkooli kursustel ja 1918 Tartu Kaubanduskooli raamatupidamise õhtukursustel.

Teenistuskäik

Ta töötas aastatel 1903–1907 trükiladuja õpilasena Postimehe toimetuses ning 1907–1911 trükiladujana Helsingis ja Tallinnas. Aastail 1912–1913 oli ta Postimehe reporter, 1914–1919 Tartu Üldise Haigekassa asjaajaja ja 1916–1917 Tartu toitluskomitee pearaamatupidaja.
Osales poliitikas, olles Tartu linnavolikogu liige (1917–1921) ning Asutava Kogu (1919–1920), Riigikogu (1920–1937) ja I Riigivolikogu liige (1938–1940). Aastail 1928–1929 oli ta Eesti Vabariigi töö-, hoolekande- ja haridusminister August Rei valitsuses ja aastail 1932–1933 Eesti Vabariigi teedeminister Konstantin Pätsi neljandas valitsuses. Aastail 1919–1920 töötas ta Töö- ja Hoolekandeministeeriumi kindlustusasjade juhataja kohusetäitjana.
Lisaks poliitilisele tegevusele oli ta Eesti Haigekassade Liidu sekretär (1925–1940) ja Tallinna Töölisteatri asjaajaja (1934).
Arreteeriti NKVD poolt Tallinnas. Mõisteti surma, suri eeluurimise ajal nõukogude vangilaagris.

Ühiskondlik tegevus

Leopold Johanson oli Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei, hiljem Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei liige.
Ta oli tegev mitmesuguste ajakirjandusväljaannete toimetustes (Töö ja Tervis, Sotsiaaldemokraat, Tulevik, Rahva Sõna).
7. märtsil 1939 tegi ta Riigivolikogus ettepaneku keelata jahipidamine metsluikedele põhjendusel, et kui isegi nii ebaesteetilised loomad, nagu metssead, on kaitse all, siis seda enam peaksid seda olema ilusad linnud. Ettepanek võeti vastu.
5. detsembril 1939, kolm kuud pärast Teise maailmasõja algust ja üle kuu aja pärast baaside lepingu sõlmimist, väljendas ta hämmastust kodanliku õhukaitse tegevuse suhtes, küsides, mis siis lahti on.

Isiklikku

Leopold Johanson oli abielus Anna Lassmanniga (1914–1915) ja Aleksandra Lassmanniga (alates 1916. aastast).
Jõhvi mõis

Ajalugu

Jõhvi mõisa mainiti esmakordselt aastal 1336, kui selle esimene teadaolev omanik oli Nicolas de Geyvi. Aastast 1491 kuulus mõis Narva ordufoogtile. Seda aastat peetakse sageli ka Jõhvi mõisa esmamainimise aastaks. 15. ja 16. sajandil oli mõis Liivi ordu valduses. 1581. aastal vallutasid Jõhvi mõisa rootslased.
Jõhvi mõis on kuulunud Bergi, Schwebsi, Igelströmi ja Girard de Soucantoni suguvõsadele. 1919. aastal võõrandati mõis maareformi käigus.
Eesti Vabariigi ajal, 1929. aasta kevadel hõivas Jõhvi mõisa Eesti Kaitseväe 4. Üksik Jalaväepataljon ning mõisahoones asusid väeosa staap, ohvitseride kasiino ja ohvitseride korterid. Teise maailmasõja Saksa okupatsiooni ajal asus mõisas saksa sõjaväelaste hospidal. 
Mõisahoone hävis 18. septembril 1944, kui Saksa sõjavägi selle õhkis.