Donald Trump

Poliitiline karjäär

Trump on kuulunud nii Demokraatlikusse kui ka Vabariiklikusse Parteisse ning esinenud väga erinevate seisukohavõttudega. 2000. aastal kandideeris ta Ameerika Ühendriikide presidendiks Reformipartei kandidaadina. Teda peetakse populistiks ja natsionalistiks.
26. juunil 2015 teatas ta oma kandideerimisest Vabariikliku Partei presidendikandidaadi kohale. Arvamusküsitlustes tõusis ta kohe populaarseimaks vabariiklaste kandidaadiks. Kampaania jooksul on ta esinenud teravat kriitikat ja rahvusvahelist tähelepanu pälvinud seisukohtadega. Ta on lubanud kõik ebaseaduslikud immigrandid riigist välja saata, keelata islamiusulistel sissepääs Ameerika Ühendriikidesse (hiljem täpsustas, et keelab mõnest riigist pärit inimestel sissepääsu) ja püstitada Mehhiko piirile müüri.
Teda toetasid presidendikampaaniast loobunud vabariiklastest poliitikud Chris Christie ja Ben Carson.
Suurbritannias koguti 2016. aasta alguseks ligikaudu 587 000 allkirja petitsioonile tema riiki sisenemise keelamiseks. Jaanuaris 2017 koguti ligi 1,86 miljonit allkirja teisele petitsioonile tema ametliku riigivisiidi tühistamiseks, eriti kuna peaminister Theresa May esitas talle kutse riigivisiidile juba 7. päeval pärast ametisse astumist, samas kui tema eelkäijatest sai Barack Obama küllakutse alles 758 ning George W. Bush 978 päeva pärast.
Trump on esimene Ameerika Ühendriikide president, kel ei ole töökogemust poliitilistel ametikohtadel ega sõjaväes.
Trumpi residents Mar-a-Lago asub Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.

Tegevus presidendina

23. jaanuaril 2017 allkirjastas Trump määruse, mis muutis võimalikuks Ameerika Ühendriikide lahkumise Vaikse ookeani partnerlusleppest. 25. jaanuaril allkirjastas ta määruse Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko piirile illegaalse immigratsiooni tõkestamiseks piiritara rajamiseks ning määruse, millega peatasti föderaalsete toetuste eraldamise kohalikele omavalitsustele, mis tegelevad illegaalsete immigrantide kaitse ja varjamisega. 27. jaanuaril kehtestas ta neljakuulise moratooriumi põgenike vastuvõtmisele ning sissesõidukeelu 90 päevaks Süüria, Iraagi, Iraani, Jeemeni, Liibüa, Somaalia ja Sudaani passidega isikutele. New Yorgi Ida kohturingkonna kohtunik Ann Donnelly peatas järgmisel päeval ajutiselt määruse nende osade kehtivuse, mis lubasid seitsme sissesõidukeelu saanud riikide kodanikke Ameerika Ühendriikidest välja saata ka juhul, kui neil juba on olemas kehtiv Ameerika Ühendriikide viisa. 3. veebruaril peatas Washingtoni osariigi Lääne föderaalkohturingkonna kohtunik James Robart ajutiselt sissesõidukeeldude kehtivuse kogu riigi ulatuses. Justiitsministeeriumi 4. veebruari taotlust kohtuotsuse peatamiseks 9. föderaalkohturingkonna apellatsioonikohus ei rahuldanud. 2017. aasta veebruaris tühistas Donald Trumpi administratsioon ettekirjutuse osariikidele, mille kohaselt on transsoolistel tudengitel õigus valida tualetti ja riietusruumi selle järgi, kuidas nad ise oma soo määratlevad, teatas BBC. NATO liikmesriikide riigipead ja valitsusjuhid kohtusid USA uue presidendi Donald Trumpiga 25. mail 2017.

Eraelu

Trump on kolmandat korda abielus ja tal on viis last. 
Tema esimene abikaasa oli tšehhi päritolu modell Ivana Zelníčková, kellega tal on kolm last: Donald Jr. (sündinud 31. detsembril 1977), Ivanka (sündinud 1981) ja Eric (sündinud 1984). Ivana sai 1988. aastal naturalisatsiooni korras USA kodakondsuse. Donald Jr., Ivanka ja Eric on The Trump Organizationi asepresidendid.
Tema teine abikaasa oli USA näitleja Marla Maples, kellega tal on tütar Tiffany (sündinud 1993). 
Kolmas abikaasa Melania Trump (sündinud Melanija Knavs; modellina tuntud nimega Melania Knauss) on pärit Sloveeniast. Paaril on poeg (Barron; sündinud 2006). Melania sai naturalisatsiooni korras USA kodakondsuse 2006. aastal.