Mustamäe linnaosa

Territoorium

Mustamäe linnaosa pindala on 8,15 km², moodustades Tallinna linna pindalast vaid 5%. Sellest on pindalalt pisut väiksem vaid Kristiine linnaosa (7,87 km²).

Pinnaehitus

Mustamäe linnaosa paikneb mere- ja tuiskliivast pinnakattega Harku tasandikul. Kagus asub Nõmme liivak, selle järsk nõlv on Mustamägi (63,5 m ü.m.). Nõlv tekkis mandrijää viimase pealetungi (Valdai jäätumise nn Palivere staadiumis, kuni 11 200 aastat tagasi) ajal ja tähistab mandrijää serva asendit. Mustamäe elurajooni ala vabanes nn. Litoriinamere alt 4000–6000 aastat tagasi.1927. aasta arheoloogilistel kaevamistel muistsel rannaliival leiti tuleasemest pärinevat puusütt ja hulk lihtsaid dekoorita keraamikakilde. Viimased pärinevad kiviajast, umbes aastast 2000 e.m.a. Kuna kaevamistel püsiva asula jälgi ei avastatud, tuleb oletada, et tegemist oli ajutise laagriasemega.

Taimkate

Võrreldes Kalamaja ja Kadrioruga on Mustamäel okaspuude (mänd) osatähtsus suurem (11,5%). Levinud on lepad (13,4%), eriti sanglepp, kohati arukased koos sookasega. Tänavaäärse puuliigina on levinud pärnad (7,8%), vähem on vahtraid (5,3%), harilikku hobukastanit (3,7%), toomingat. Palju on õunapuid, mis pärinevad eelnevast haljastusest. Põõsastest on valdavad sirel, viirpuu, villane lodjapuu, kuldsõstar, ebajasmiin, kontpuu, kuslapuu.
Väga väärtuslikud taimekooslused asuvad Sütiste tee luidetel. Tähelepanu väärivad linnatingimustes haruldased kooslused liigniisketes kasvupaikades nt. Mustamäe klindialune sanglepik.
Ohualti taimeliigi hanepaju (Salix repens) kasvupaigad on teada Sütiste metsas ja liivikul. Arvatavasti on osa neist hübriidid hundipajuga.

Veestik

Pinnaveekogusid pole Mustamäel palju säilinud. Enamasti on ajaloolised veekogud jäänud ehitustegevusele ette ja veed on suunatud kanalisatsioonisüsteemi, Näiteks ajalooline Mustjõe oja, mis algab Lepasalu allikatest. Suhteliselt palju on tehisveekogusid.

Looduskaitse objektid

Looduskaitse alla on Mustamäe linnaosa territooriumil võetud maastikukaitsealana Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala Mustamäe klindi serval või nõlva ümber (196,0 ha Mustamäe linnaosas).
Rändrahnud: Mustamäe kivikülv (Mustamäe ja Tammsaare tee ristmiku lähedal), Jäämäe ja Kirstukivi Mustamäe kivikülvist lõunas; Kadaka pst Suurkivi; Lastepäevakodu kivi (E. Vilde tee 72); Lehola kivi (E. Vilde tee Lehola bussipeatuse juures); Renniga kivi (Akadeemia tee ja Kadaka puiestee ristmiku lähedal)
Allikad: Lepasalu allikad. Mustamäel Sõpruse puiestee Lepistiku bussipeatuse juures.
Üksikpuud ja puuderühmad: Arukase kultivar (leinavorm) (Betula pendula Youngii). Mustamäe tee 60 ees.

Taristu

Mustamäe üks tõsiseim lahendamata probleem või kitsaskoht on autode hulk ja sellest johtuv parkimise probleemid. Paraku on see täna aina süvenev ja väga kiiresti süvenev. Mustamäe linnaosas oli 2004. aastal 18 300 parkimiskohta.
Sõiduteede kogupikkus on 29,6 km ja kõnniteede kogupikkus 34,2 km. Mustamäe linnaosa on nii era- ja ühistranspordiga hästi ligipääsetav. Probleemne on liiklus vaid tipptunnil ja näiteks avariide korral.
Tulevikus avaldab olulist mõju Mustamäed läbivale transiitliiklusele Haabersti ristmik, mille
läbilaskevõime ei ole täna piisav ja kus lähiaastail ehitatakse välja mitmetasandiline ristmik.
Koos Lõunaväila väljaehitamisest tuleneva liiklusvoogude suurenemisega võib see IB
Stratum spetsialistide arvutustele tuginedes väga tõenäoliselt tingida Tammsaare tee
rekonstrueerimise vajaduse.
Seoses võimaliku kiirtrammiühenduse rajamisega (aastatel 2014–2020) on üldplaneeringus määratud trammitee koridor piki Sõpruse puiesteed.

Hooned ja elamud

Mustamäe linnaosas on arengukavaga hõlmatava perioodi alguses 2006. aastal 473 elamut ning 30 672 eluaset ning elamufondi kokku 1,43 miljonit m². Mustamäe peamine osa, Mustamäe asum oma mikrorajoonidega on valdavalt nõukogudeaegsest perioodist pärinevate korterelamutega. Need on väga suures osa tüüpsed korrusmajad, mis amortiseerumas või juba amortiseerunud ning kindlasti moraalselt vananenud. Enamus neist on ka just energeetiliselt vähesäästlikud ning nii hoonete poolelt kui ka õuealade väljaarendatuselt kindlasti vähekaasaegse või lausa vananenud ilmega. Korteriühistud, kes on igaüks vastavate kortermajade haldajad, on aastate jooksul maju remontinud ning riigi ja Kredexi toel hooneid soojustanud, tehes nad nii energiasäästlikumateks, mis oluliselt pikendab hoonete eluiga.
Uute kortermajade ehituse potentsiaal hoonestatud alal on väike, sest vaba ruumi olemasolevate hoonete vahel ei ole. Hoonestamine olemasolevatest elamualadest väljaspool võib aga riivata maa-alade kasutatavust üldistes huvides.
Munitsipaalelamute ehitust ei ole Tallinna Linnavalitsuse ja selle Elamumajandusameti poolt Mustamäe arengukava kestusperioodil kavandatud. Peamine põhjus on vabade munitsipaalpindade ja maade puudumine.

Turvalisus ja korrakaitse

Põhja Politseiprefektuuri statistika järgi on Mustamäe linnaosa üks Tallinna turvalisemaid – siin pannakse toime 31 kuritegu 1000 inimese kohta (kogu Tallinna keskmine näitaja 53; väiksem vaid Haabersti linnaosa osas). Siin pandi 2006. aastal kokku toime 2049 kuritegu, millest politsei suutis avastada 49,4% (Tallinnas 43,1%; suurem on see näitaja vaid Lasnamäe osas). Tänavakuritegusid toimus 852 ehk 9,9% Tallinnas toimunud analoogsetest kuritegudest.
Turvalisuse taseme tõstmisel on kindlasti oma koht koostööl mittetulundusühinguga Eesti Naabrivalve. Mustamäel tegutses 2008. aastal 9 naabrivalve sektorit.

Ettevõtlus

Mustamäe linnaosa territooriumil oli EV Justiitsministeeriumi Registrite ja Infosüsteemide Keskuse andmetel 12. oktoobri 2007. a. seisuga moodustatud ja registreeritud kokku 4231 äriühingut.
Rahvaloenduse andmetel nimetas 11 761 Tallinna elanikku oma töökohaks Mustamäe linnaosa. Mustamäe 31 080 töötavast elanikust nimetas töökohana Tallinna 20 360 inimest ja 4250 Mustamäe linnaosa (36% Mustamäe linnaosas töötavatest Tallinna elanikest).
Suuremad tööandjad on Mustamäe haiglalinnak ca 2220, TTÜ ca 1010 ja Tallinna Autobussikoondis ca 765 töötajaga ja teised. Elurajoonide keskustes on endiste nn ABC-tüüpi kaupluste baasil välja arendatud kohaliku tähtsusega teeninduskeskused koos toidupoodidega.
Uute ettevõtlusobjektide, sealhulgas töökohtade arengualaks saab tulevikus endise Kadaka aiandi maa-alal arendamist Tallinna Läänekeskuseks. Oma panuse annab Tallinna Tehnoloogiapargi, sh tehnoloogilise orientatsiooniga ettevõtlusinkubaatori arendamine koos riigi ja TTÜ-ga.

Tervishoid

Mustamäe linnaosa territooriumil on kaks haiglat, neist üle-eestilise, piirkondliku ja Tallinna mõistes linnalise tähtsusega Põhja-Eesti Regionaalhaigla. Polikliinikutest tegutsevad siin Lääne-Tallinna Keskhaigla Mustamäe Polikliinik (Ehitajate tee 27 ja Tallinna Lastehaigla Konsultatiivne Polikliinik (Tervise tänav 28).

Turism

Eriti head looduslikud eeldused on Mustamäel lühiajalise puhkuse, ühepäevapuhkuse ja loodusliku puhkuse viljelemiseks. Mustamäe Linnaosa arengukava 2007–2015 peab probleemiks kaasaegsetele nõuetele vastavate majutuskohtade puudumist. Kuna Mustamäe on magalarajoon, asuvad hotellid peamiselt Kesklinnas.

Teadus

Mustamäe linnaosa innovaatilise tegevuse eestvedajad ja innovaatilised üksused on eelkõige Tallinna Tehnikaülikool – väljaarendatav ülikoolilinnak; Tallinna Tehnoloogiapargi Arendamise Sihtasutus Tehnopol – tehnoloogiapark ning ettevõtluse ja innovatsiooni linnak; SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla – meditsiinilinnak.

Teoseid Mustamäe kohta

1970. aastail kirjutasid Arvo Valton ("Mustamäe armastus", 1974) ja Mati Unt ("Sügisball", 1979) oma Mustamäe-teemalised teosed.
Helilooja Avo Tamme ja Heldur Karmo on kirjutanud populaarse laulu "Mustamäe valss".