google/wiki40b huggingface dataset:
Vassili Sokolov

Vassili Vassiljevitš Sokolov (vene keeles Василий Васильевич Соколов; 15. august 1919 Petrušino küla, Tuula kubermang – 25. märts 2017 Moskva) oli vene filosoof ja filosoofiaajaloolane, Lääne-Euroopa filosoofia spetsialist, keskendus eriti Spinoza uurimisele. Lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna 1943. aastal. Teeneline professor, Venemaa loodusteaduste akadeemia akadeemik.
Eesti keeles on Sokolovi sulest ilmunud Spinoza elulugu (sari "Suuri mõtlejaid", Eesti Raamat 1978, tõlkija M. Lumi).
Liivia Laasimer

Liivia-Maria Laasimer ([väidetavalt passijärgsed eesnimed Livia-Maria], aastani 1935 Reinberg, aastatel 1935–1943 Reinomägi; 21. juuni 1918 Tartu – 26. veebruar 1988 Tartu) oli eesti botaanik (geobotaanik) ja taimesüstemaatik, bioloogiadoktor (1965).
Ta lõpetas aastal 1936 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1941 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna botaanika alal cum laude, aastal 1942 kaitses ta mag sc nat kraadi (mis aastal 1951 kinnitati bioloogiakandidaadi kraadiks). Aastal 1964 kaitses ta bioloogiadoktori kraadi.
Ta tähtsaim töö oli "Eesti NSV taimkate", mis võttis kokku Eesti taimkatte kaardistamise tulemused ja andis esmakordselt põhjaliku ülevaate Eesti taimekooslustest ja nende levikust.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Jüri Laasimer.
Andrejs Auzāns

Andrejs Auzāns (4. aprill 1871 – 23. märts 1953 Suur-Manchesteri krahvkond) oli läti sõjaväelane.
Ta on olnud Vene sõjaväe kindral ja Läti sõjaväe juhte.
1934 otsustati talle anda Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Jõulutunnel

"Jõulutunnel" on Eesti Televisiooni iga-aastane heategevusprogramm, mis on pühendatud konkreetsele teemale ja kogub televaatajate annetustega sihtotstarbeliselt toetust. 
Programm on eetris päeva jooksul mitme saatena ning sisaldab teemapõhiseid videolugusid, vestlusi ning muusikute-lauljate etteasteid. Programmi initsiaatoriks oli 1999. aastal tolleaegne ETV programmijuhti Tiina Kangro, kes valis esimese saate juhtideks Diana Lorentsi ja Margus Saare. Hiljem on saatejuhid on olnud Katrin Viirpalu, Maian Kärmas, Margit Kilumets ning 2012. aastani oli meessaatejuht ning saate produtsent Margus Saar. 2013. aastal olid saatejuhid Kaileen Mägi ja Urmas Vaino.
Saade on olnud eetris alates 1999. aastast esimesel jõulupühal.
Polümorfism (mineraloogia)

Polümorfism on keemilise aine omadus kristalliseeruda mitmel eri kujul.
Polümorfsed mineraalid on näiteks andalusiit, sillimaniit ja küaniit. Neil on erinev kristallstruktuur, kuid sama koostis: Al₂SiO₅.
Ammooniumdikromaat

Ammooniumdikromaat on anorgaaniline aine molekulvalemiga (NH₄)₂Cr₂O₇. Selles aines on kroomi oksüdatsiooniaste VI. See on sool, mis koosneb ammooniumi (NH₄⁺) katioonidest ja dikromaadi (Cr₂O₇⁻) anioonist. Seda ainet kasutatakse tänapäeval enamasti "Vulkaani" katse näitamisel ja pürotehnikas. Kasutati ka fotograafia algusaegadel.
Toatemperatuuril oranži värvi aine.

Üldomadused

Ammooniumdikromaat on tugev oksüdeerija ning mürgine, söövitav aine. Toatemperatuuril lahustub vees umbes 36 g 100 ml vee kohta. Tihedus on 2,115 g/cm³. Molaarmass on 252,07 g/mol.

"Vulkaan"

Kõrgel temperatuuril (190 °C) hakkab ammooniumdikromaat lagunema:
(NH₄)₂Cr₂O₇ → Cr₂O3 + N₂ + 4 H₂O (ΔH=−429.1 ± 3 kcal/mol)
Tekib kroom(III)oksiid, mis on tumerohekat värvi.

Õnnetused

19. jaanuaril 1986 said 907 kg ammooniumdikromaadi plahvatuses 2 inimest surma ja 14 inimest kannatada.
Veelikse mõis

Ajalugu

Esimesed teated Veelikse mõisa kohta pärinevad 1542. aastast, mil see kuulus Hartwig Platele (pärast aadliseisusse tõstmist Plater). Mõisate taasriigistamise (Suure reduktsioon) ajal 17. sajandi lõpus oli Veelikse omanik Carl Detlof von Plater. Mõis tagastati Põhjasõja järel Plateritele ning 1727. aastal müüdi see 2316 rubla eest parun Moritz von Possele. Tema pojale parun Eberhard Gustav von Possele pärandus mõis edasi 1765. aastal, kuid uus omanik suri juba samal aastal. Seejärel sai Veelikse enda valdusse Moritz von Posse vennapoeg parun Carl Magnus von Posse. Viimase järeltulija pariun Georg von Posse müüs mõisa 1794. aastal 55 000 rubla eest oma tütrele Mariale ning tema abikaasale Christer von Rennenkampffile. Bienenstammi andmetel allus sellele koos Laatre mõisaga 1816. aastal 443 mees- ning 458 naishinge. 1840. aastatel läks Veelikse abielu kaudu parun Carl Georg von Ungern-Sternbergile, kes müüs selle 1855. aastal 145 500 rubla eest kreisisaadik Georg Philipp von Strykile. Tema pojale Paul Andreas Leonhard von Strykile pärandus mõis 1863. aastal. Veelikse (ka Taagepera mõisa) viimane võõrandamiseelne omanik oli Hugo von Stryk.
Kuni lastepäevakodu avamiseni 1962. aastal tegutses majas Kamara sovhoosi Veelikse osakonna kontor.
1962. aasta märtsis avati endises Veelikse mõisa häärberis Kamara sovhoosi lastepäevakodu, mis tegutses selles majas kuni detsembri lõpuni 1985. aastal. Lasteaed kolis uue ja suurema hoone valmimise järel Kamara sovhoosi keskasulasse endise Kamara talu maadele.
Alates 1990. aastate algusest on maja eravalduses ning kasutatakse eramajana.
Maa-ala tervendamine

Maa-ala tervendamine ehk maa-ala saneerimine (inglise clean up (of soil) või cleaning up (of soil)) on laialivalgunud või -pillutud ohtlike ainete eemaldamine ja käitlemine nõnda, et paik muutuks inimestele või keskkonnale ohutumaks.
Maa-ala korrastamist (sageli endised kaevandusalad), mis inimtegevusega on rikutud või kasutuskõlbmatuks muudetud, nimetatakse rekultiveerimiseks ehk korrastamiseks.
Emulaator

Emulaator (inglise emulator) on arvutiprogramm, mis võimaldab programme käivitada teises riistvaras või operatsioonisüsteemis kui see, mille jaoks need algselt loodi. Emulaator on oma olemuselt masinkoodi käivitav interpretaator.
Koguva sadam

Koguva sadam (sadamakood EE KGV) on sadam Saare maakonnas Muhu vallas Koguva külas. Sadamat peab MTÜ Ankur.
Alo Kõrve

Alo Kõrve (sündinud 2. detsembril 1978) on eesti näitleja. 
2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (20. lend). Samast aastast alates töötab Tallinna Linnateatri näitlejana.
Alo Kõrve on mänginud filmis "Nimed marmortahvlil" Käsperit ja telesarjades.

Isiklikku

Ta abiellus 7. juunil 2009 oma kauaaegse elukaaslase, näitleja Hele Kõrega.
3. augustil 2009 sündis paaril tütar, kelle nimeks sai Roosi.
2012. aasta 31. detsembril sündis teine tütar.
Frank Abbinanti

Frank Abbinanti (sündinud 1949, Chicagos, Illinoisis, Ameerika Ühendriikides) on Ameerika helilooja, pianist ja tromboonimängija.
Kõpu külanõukogu

Kõpu külanõukogu (aastani 1951 Tässa külanõukogu) oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu pindala oli 249 km² (1977).
Talumuuseum

Talumuuseum on muuseum, mis säilitab ja eksponeerib mingit talukohta.
Joschka Fischer

Joschka Fischer (õieti Joseph Martin Fischer; sündinud 12. aprillil 1948 Gerabronnis) on saksa poliitik, endine Saksamaa Liitvabariigi välisminister ja asekantsler Gerhard Schröderi valitsuses aastail 1998–2005.

Karjäär

Baden-Württembergi liidumaal Ungari päritolu lihuniku perekonnas sündinud Joschka Fischer katkestas gümnaasiumiõpingud 16-aastaselt ning 18-aastaselt jäid tal pooleli fotograafiaõpingud. Kuigi ta ei õppinud ülikoolis, vaid asus tööle, osales ta koos esimese abikaasa Gretna Greeniga 1968. aasta üliõpilasrahutustes Frankfurdis. Oli seotud ka vasakpoolse äärmusrühmitusega "Revolutionärer Kampf", kuid lahkus selle juurest 1977. aastal.
1981. aastal astus Joschka Fischer roheliste parteisse ja valiti kaks aastat hiljem Bundestagi. Roheliste realistlikuma tiiva liidrina sai ta 1985. aastal Hesseni liidumaa keskkonnaministriks. Kahe aasta pärast lahkusid rohelised liidumaa valitsusest, kuid neli aastat hiljem sai Joschka Fischer jälle keskkonnaministriks ning ka peaministri asetäitjaks.
1994. aastal valiti Joschka Fischer uuesti Bundestagi. 1998. aastal sai ta välisministriks ning oli selles ametis ka ajal, kui Saksamaa oli 1999. aastal Euroopa Liidu eesistujamaa.
B5-vitamiin

B₅-vitamiin ehk pantoteenhape ehk antidermatiitne vitamiin on vesilahustuv termolabiilne vitamiin. 
Inimorganismis on aktiivne pantoteenhappe D(+)vorm, mille baasil sünteesitakse inimorganismi metabolismis keskne koensüüm A.

Saamine ja depood

Inimene saab B₅-vitamiini nii taimsest kui ka loomsest toidust. Taimse ja loomse toidu koosseisus on B₅-vitamiin koensüümina A ja fosfopantoteiinina, mille hüdrolüüs peensooles annab vaba pantoteenhappe. See imendub peensoolest naatrium-sõltuvalt.
Imendumist soodustavad biotiin ehk H-vitamiin, foolhape ja kaltsium. Imendumist võivad häirida liigne alkohol ja kohv.
Allikad: maks, pärm, munad, piim, kaunviljad, täisteraviljatooted, tomat.

Biofunktsioonid

Pantoteenhape kuulub inimorganismi keskse koensüümi koensüüm A koostisse ning on sel moel vajalik süsivesikute, lipiidide, aminohapete ja nukleiinhapete metabolismis osalevate ensüümide tööks.

Ülemanustamine

Päevase ohutu koguannuse ülempiir pantoteenhappe korduval manustamisel on 300–400 mg, ühekordse koguannuse ohutu ülempiir 500 mg. Kuigi toksilisust ei ole pantoteenhappe puhul kunagi täheldatud, ei tohiks neid piire kindlasti ületada.
Bertold von Plettenberg noorem

Bertold von Plettenberg noorem (Bertold der jüngere; surnud 18. oktoobril 1505) oli Vestfaali aadlik, Meyerichi valitseja.
Bertoldi isa oli samuti Bertold, tema vanem vend oli aga ordumeister Wolter von Plettenberg. Et tollele valiti poolvaimuliku sõjamehe karjäär ning tema teinegi vanem vend Johann lahkus Liivimaale, siis sai Bertoldist Meyerichi linnuse pärija ning valitseja. Ta abiellus oma sugulase Katharina von Plettenbergiga, kellega sai tütre Anna.
Naturaalarv

Naturaalarv on sõltuvalt kontekstist kas üks arvudest 1, 2, 3, ... või üks arvudest 0, 1, 2, 3, ...; kõikide naturaalarvude hulka tähistatakse sümboliga . Segaduse vältimiseks kasutatakse tihti tähistusi  ja .
Naturaalarvude kaks põhilist otstarvet on loendamine ja järjestamine.
Kanteletar

"Kanteletar" on Elias Lönnroti kogutud ja koostatud soome rahvalaulude kogumik. See ilmus aastatel 1840–1841.  
Laulud on loodud niinimetatud Kalevala-mõõdus. Kogumik sisaldab 662 laulu ja nendes on kokku 22 201 värssi. 
Kogumikku peetakse soome rahvuseepose "Kalevala" sõsarteoseks (soome keeles sisarteos).
Anabioos

Anabioos (vanakreeka sõnast ἀναβίωσις (anabiōsis) 'taaselustumine') on organismi (näiteks taime, looma, mikroorganismi) füsioloogiline seisund, kus vaadeldaval organismil nähtavad elutunnused puuduvad.
Anabioosis olevate organismide ainevahetus on üldjuhul ebasoodsate keskkonnatingimuste (näiteks vee-elulise looma elukeskkonna ära kuivamise) tõttu märgatavalt aeglustunud. Soodsate tingimuste taasilmnedes nende organismide elutegevus jätkub normaalses elurütmis.
Taimede puhul võib anabioosist rääkida, pidades silmas näiteks mullas olevaid eoseid ja seemneid, mis pole veel idanema hakanud.
Pascal Yoadimnadji

Pascal Yoadimnadji (1950 – 23. veebruar 2007) oli Tšaadi poliitik, peaminister alates 4. veebruarist 2005 kuni surmani.
Pascal Yoadimnadji nimetati ametisse president Idriss Déby poolt peale Moussa Faki tagasiastumist. Ta oli Moussa Faki valitsuse põllumajandusminister.
Yoadimnadji sündis Lõuna-Tšaadis ning kuulus goride etnilisse gruppi, mis on üks vähem domineerivaid etnilisi gruppe Tšaadi poliitikas.
Mari-Ann Karupää

Mari-Ann Karupää (sündinud 29. detsembril 1937 Pärnus) on eesti ajakirjanik ja ühiskonnategelane.
Tema isa oli Leo Karupää, kelle isa oli Gustav Wulff-Õis.
1944. aastal põgenes koos ema Sentaga (sündinud Jürgens) sõja eest Saksamaale, 1947 isa juurde Rootsi.
Mari-Ann Karupääst sai 1963. aastal esimene välismaalane akadeemilise ajakirjanduseksamiga Rootsis. 
1965 kaitses ta filoloogiakandidaadi kraadi Stockholmi ülikoolis.
1963–79 oli ta ajakirjanik Bonnieri meediagrupis Ahlen&Akerlund.
1979–95 tegeles ta Rootsi vanuritehoolduse arendamisega, oli ka Rootsi valdade valitsuse referent uue vanuriteseaduse loomisel. 
Olnud Rootsi Eestlaste Esinduse liige mitmes koosseisus.  
Aastast 1991 elab taas Eestis ning on alates 1996 Otepää lähedal Nüplis asuva Wulff-Õie Muuseumi perenaine.
2011. aastal andis ta välja oma mälestusteraamatu "Minu kodu on Nõukogude Eesti".
Enn Norman

Enn Norman (30. aprill 1940 Tallinn – 23. märts 2012 Tallinn) oli Eesti sõudja.  
Lõpetas 1958 Tallinna 10. keskkooli ja 1963 mehaanikainsenerina TPI. Töötas 1963–1991 ETKVL-i koondises Auto (aastast 1980 peakonstruktor ja aastast 1986 peainseneri asetäitja), 1990. aastail oli AS-i Auto Energomehaanika ja AS-i VATK Auto direktor, hiljem OÜ Puteen juhataja.
Kaitseliidu Tallinna malev

Varustus ja infrastruktuur

Maleva staap paikneb Lauluväljaku juures. Maleva käsutuses on 2 lasketiiru ja õppekompleks Nõmmel.

Taasloomine 1990

Maleva taastamine ise sai alguse 1990. aasta märtsis ja kuni sama aasta maikuuni peeti Tallinna erinevates linnaosades taastamiskoosolekuid ning moodustati üksikrühmi (Nõmmel 29. märtsil, Mustamäel 10. aprillil, Tondil 26. aprillil, Kesklinnas, Lillekülas 26. aprillil ja Lasnamäel 4. mail). Moodustati 2 malevkonda: Tallinna I malevkond (pealik Imre Annus) ja Tallinna II malevkond (pealik Tõnu Järv). 
I malevkond asutati 4. märtsil 1990. II malevkond koondati üksikrühmadest kokku juunis 1990. Vastavalt Kaitseliidu ülema päevakäsule nr 9, 31. maist 1991 ühendati I ja II malevkond kokku Tallinna malevaks.
2000. aastal toodi Nõmme malevkond taas Kaitseliidu Tallinna Maleva koosseisu, nagu see oli enne 1940. aastat. 
2003. aastaks oli malevas välja kujunenud 5 territoriaalset malevkonda: Ida, Lääne, Lõuna, Nõmme ja Põhja malevkond; 4 eksterritoriaalset malevkonda: Akadeemiline, Kalevi, Sadama ja  Toompea malevkond; lisaks staabikompanii ja maleva orkester. Formeeriti ka valve- ehk korrakaitsekompanii.
Suur-Paala tänav

Suur-Paala tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 17. jaanuaril 1923.
Leili Värk

Leili Värk (sünninimi Leili Kiil; 4. jaanuar 1934 – 19. september 1988) oli eesti laulja.
Ta laulis ansambli Laine algkoosseisus aastatel 1960–1970. 
Ansambli koosseisus osales ta kontsertfilmis "Neli blondi ja neli brünetti".
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Vana-Harmi mõis

Vana-Harmi mõis (saksa keeles Alt-Harm; ka Ojasoo mõis) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Kose valda.
Mõisat mainiti esimest korda 1417. Vanabalti tüüpi peahoone ehitati kas 18. sajandi I poolel või veel varem.
Tiiu-Ann Salasoo

Tiiu-Ann Salasoo (aastani 1955 Jalak, sündinud 23. märtsil 1932 Tallinnas) on eesti botaanik, pedagoogika- ja keeleteadlane.

Elulugu

Tiiu-Ann Salasoo sündis ajakirjaniku Evald Jalaka ja Heline-Rosalie (Helmi) Rosenbergi (1903–1975) tütrena. Ta põgenes 1944. aastal suure põgenemise lainega Saksamaale ja elab aastast 1947 Austraalias. 
Ta lõpetas 1953. aastal Sydneys eksternina gümnaasiumi ning seejärel 1965. aastal Sydney Ülikooli loodusteaduskonna botaanika erialal (loodusteaduse magister 1973; väitekiri "Growth and flowering in some native Australian plants") ja 1976. aastal New England College'i pedagoogika erialal. Täiendas end aastast 1985 lingvistika erialal Sydney Ülikoolis ja Tartu Ülikoolis. Oli aastatel 1966–1973 Sydney Ülikooli botaanika osakonna teadur taimefüsioloogia erialal ning abiõppejõud (tuutor) ja magistrant, aastatel 1974–1985 Uus-Lõuna-Walesi osariigi Tehnilise ja Täiendushariduse Ministeeriumi uurimisosakonna teadur ja vanemteadur, aastatel 1985–1991 juhataja. 1979. aastal töötas ta uurijastipendiumiga vanemteadurina USA-s Oregoni Ülikooli pedagoogikateaduskonnas, 1989. aastal oli kutseharidust käsitleval uurimistööl USA-s, Inglismaal, Šotimaal, Rootsis ja Soomes.

Teadustöö

Tiiu-Ann Salasoo uurimisvaldkonnad on taimefüsioloogia, kutseharidus, eesti keele kui võõrkeele õpetamine ja omandamine. Tema magistritööna tehtud esmakordse fenoloogilise uurimuse tulemused Austraalia taimede kasvu ja õitsemise kohta võeti kasutusele kooliõpikutes. Õppekavades rakendati ka umbes 17 aasta jooksul tehtud ja peamiselt aruannetena vormistatud kutseharidusuurimuste (nt "Evaluation report of the graduate student records office at the College of Education", Eugene, University of Oregon, 1979 jt) tulemusi. 
Tiiu-Ann Salasoo on esinenud ettekannetega konverentsidel ja kongressidel, sealhulgas Eestis. Ta on osalenud Austraalia riiklikes hariduskomiteedes inseneriteaduse, rakendusmeditsiini, keskkonnakaitse jt aladel. Ta on olnud Austraalia Eesti Seltside Liidu rahvusliku kasvatuse ja kultuuriala juhataja (1979–1982), korraldanud eesti keele võtmise Uus-Lõuna Walesi osariigi gümnaasiumi õppekavasse, olnud seltsi eesti keele õpingute koordineerija ning edendaja, õpetajatele eesti keele kursuste korraldaja, õpikute koostaja ja õppekirjanduse ning informatsiooni vahendaja. Koostöös Sydney Ülikooli ja Tartu Ülikooliga on ta uurinud lapse keeleomandamist. 
Tiiu-Ann Salasoo on Austraalia Taimefüsioloogia Seltsi liige (1965–1975), Ameerika Haridusliku Uurimisseltsi liige (aastast 1979), Austraalia Rakenduslingvistika Seltsi liige (aastast 1985), Kanada Soome-Ugri Seltsi liige (aastast 1993).

Isiklikku

Inno Salasoo on tema abikaasa.
Talkass

Tekkeviis

Talkass on katastroofilise iseloomuga kiirete vulkaaniliste protsesside tagajärjel riftiorgu kujunenud väga vana järv, mis paikneb kahe umbes 700–987 m kõrguse kivimiploki ehk mäeaheliku vahele jäävas 12-meetrise sügavusega nõos. Selle madalad põhja- ja lõunakaldad on osaliselt soostunud, lääne- ja idakaldad aga järsud ja kaljused. Järve tektoonilist päritolu tõestavad ida- ja läänekallastel veest kerkivad porfüriitsed kivimid ja paljandid ning keskele järve laavast tekkinud väike kivine saareke. Pankranniku kõrgus ulatub seal 1–2 meetrini ja avaneb laiusega 2–4, paiguti 6 meetrit, otse järvele. Veekogu naabruses kõrgub Irendõki lõhenenud mäetipp, mis kujutab endast kustunud vulkaani väikse kraatriga ja räägib vulkaaniliselt aktiivsest ümbruskonnast.

Floora ja fauna

Lamedatel ja õrnalt kaldus põhja- ja lõunakallastel esineb kohati soid. Lõunarannikul leidub looduslikke rannaalasid, kaetud lahtise liiva ja kruusaga, ja paksu pilliroogu suurepäraste kalapüügikohtadega. Järves esinevad karpkala, koger, särg, haug, ahven ja tänu puhtale veele suuri krabikolooniad. Kõrkjad on pesitsevate partide, tõmmuvaeraste, krüüslite, hallhanede, kajakate ja luikede meelispaigaks. Metsades pesitseb rähne ja kotkaid. Lääne- ja idakaldad on tihtipeale järsud ja kivised. Idarannik on kaetud seene- ja marjarikaste männi- ja lehtpuumetsadega, kus kasvab paju, kaske ja leppa. Varem rikkaliku ja tiheda metsastusega läänepoolsetele kallastele ja raadamise tõttu järk-järgult üksnes kasemetsi.
Liustike vooluvete kuhjava toime tulemusena järve nõkku on kandunud ja kogunenud mineraalse ja orgaanilise päritoluga setteid. Järvepõhi on täitunud saviosakestega segunenud jütjaga ehk järvemudaga, mille märkimisväärseid ladestumisi avastati idarannikul 8–10 meetri sügavusel ning mida edukalt kasutatakse lihasluukonna ja südame-veresoonte haiguste raviks. Talkassi järve radoonirikkad veed leiavad kasutamist nahahaiguste ja krooniliste liigesehaiguste korral.
Vanad mäestikud ja maastikud, selge vesi ja puhas liivarand meelitavad kohale palju turiste, järve kaldale puhkama ja päikest võtma. Sügishooajal võib seal näha palju jahimehi ja seenelisi. Seal asub 1931. aastal ehitatud Talkassi sanatoorium.
Laine Villenthal

Laine Villenthal (29. juuni 1922 Ellamaa – 23. mai 2009 Tallinn) oli eesti vaimulik. Ta oli esimene ametisse nimetatud naiskirikuõpetaja Eestis. 
Enne Usuteaduse Instituudis õppima asumist 1951 töötas algklassiõpetajana.
Tänu 12. oktoobril 1967 vastu võetud seadusele, mis lubas naistel meestega võrdsetel alustel kirikuõpetajana teenida, ordineeriti Laine Villenthal 16. novembril esimese naisena Eestis kirikuõpetajaks. Kümme aastat töötas Laine Villenthal Võrumaal Misso abikirikus naisjutlustajana. Seejärel määrati ta Võrumaa Pindi koguduse jutlustajaks. Alates 1984. aastast teenis ta lisaks Pindile Petseri kogudust.
Kieli kanal

Kieli kanal (saksa keeles Nord-Ostsee-Kanal, varem Kaiser-Wilhelm-Kanal) on 98,7 km pikkune kanal, mis ühendab Põhjamerd Läänemerega. Kanali läbimisega lüheneb laevade teekond umbes 280 meremiili (519 km) võrreldes teekonnaga ümber Jüüti poolsaare. Kanali keskmine sügavus on 11 m ning laius on vahemikus 102–214 m.
Kieli kanal on üks maailma tihedaima liiklusega kanaleid. Tänapäeval ei mahu suuremad laevad enam kanalist läbi.
Kanali avas 20. juunil 1895 Saksa keiser Wilhelm II.
Letseburgi keel

Letseburgi keel (Lëtzebuergesch – letseburgi keeles; Luxembourgish inglise keeles; vahel eesti keeles ka "luksemburgi keel") on peamiselt Luksemburgis kõneldav keel. See on ühtlasi ülemsaksa keele dialekt.
Selle keele kõnelejaid on maailmas umbes 300 000.
Letseburgi keel on Luksemburgi riigikeel, kuid seejuures üks kolmest ametlikust keelest (teised kaks on prantsuse keel ja saksa keel).

Tähestik

Letseburgi keele tähestik koosneb 26 ladina tähest ja lisaks tähtedest é, ä ja ë.
Kloostrikivid

Kloostrikivid (ka: Kirikukivid, Palmse kivikülv) on Lääne-Virumaal Haljala vallas Palmse pargis asuvad rabakivirahnud.
Kivid võeti kaitse alla juba 1937. aastal nime all "Rändrahnude rühm Palmses". Praegu jäävad kivid Lahemaa rahvuspargi alale.
Kividest 6 rahnu on üle 5 m läbimõõduga ja 8 rahnu 3–5 m läbimõõduga. Suurima rahnu ümbermõõt on 22,6 m.
Nõva valla lipp

Nõva valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Nõva valla lipp.
Lipp kinnitati 13. juunil 1997.

Lipu kirjeldus

Nõva valla lipp on ruudukujuline vapilipp, kangas on jaotatud diagonaalse joonega, lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, kaheks. Alumine väli on sinine ning sellel on valge lestakala. Ülemine väli on aga valge ja sellel on kaldjaotusest tõusev roheline mänd.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus

Lipu põhimotiivid tulenevad valla asendist ja looduse omapärast. Vald asub Eestimaa mereäärses loodenurgas, kus on suured metsad ja sood. Meri ja mets on ka valla elanike tähtsaim elatusallikas. Lipu sinine värvus ja lestakala sümboliseerivad merd ja kalapüüki, sinine ka taevast, noorust ja lootust. Valge väljal olev roheline stiliseeritud rannamänd on metsade ja üldiselt looduse võrdkuju. Valge on valguse, puhtuse ja vaimsuse värvus.
Pottsepis

Pottsepis ehk pottsepatooted (ka talurahvakeraamika või jäme keraamika) on puhtast või liivasegusest punasavist valmistatud poorsed pottsepatooted. Enamasti on need kaetud angoobide ja lihtsakoeliste toorglasuuridega (valdavalt läbipaistvate pliiglasuuridega). Põletatud temperatuurivahemikus 850–1000 °C.
Eelpõletus tehakse vahemikus 800–900 °C, glasuuripõletus 900–1000 °C. Praktiseeritakse ka ühekordset põletust.

Pottsepatoodetes kasutatav keraamiline mass

Pottsepatoodete jaoks sobivat keraamilist massi valmistatakse enamasti ühe savi alusel, lisades sellele vajadusel lahjendajaid (tavaliselt liiva 10–20% ulatuses). Paremaid tulemusi on võimalik saavutada kahe savimassi kokkusegamisel, millest üks on rasvasem ja teine liivasem.
Pärast põletust jääb keraamilise massi värvus kollakaspruuniks või punakaks.

Pottsepis Eestis

Eestis leiduvad savid sobivad pottsepatoodete valmistamiseks peaaegu eranditult.
Pottsepatooteid on valmistatud näiteks Setumaal.
KiCad

Omadused

KiCad on mitmeplatvormiline programm, mis kirjutatud WxWidgetsi mooduli abil. See võimaldab seda jooksutada paljudes operatsioonisüsteemides: FreeBSD, Linux, Windows ja Mac OS X. Sisse on ehitatud komponenditeeke ja kasutajad saavad ise komponente juurde valmistada. Lisatavad komponendid võivad olla projektispetsiifilised või üldises kasutuses. On olemas tööriistu, millega saab teistes programmides loodud komponente KiCadi vormingusse salvestada. Kõik kasutatavad failivormingud põhinevad lihttekstil, mis aitab kasutada versioonihaldust ja muudab kolmanda osapoole lisaprogrammide tegemise lihtsamaks.
Toetatud on paljud keeled, näiteks inglise, katalaani, tšehhi, saksa, kreeka, hispaania, soome, prantsuse, ungari, itaalia, jaapani, korea, hollandi, poola, portugali, vene, sloveeni, rootsi ja hiina.
Trükkplaadist 3D-vaate kuvamiseks kasutatakse Wings3Dd.
KiCadil on sisseehitatud automaatne radade looja. Lisaks on võimalik kasutada välist Javal baseeruvat tasuta programmi FreeRouting. Selleks peab disaini salvestama Specctra DSN faili, mis seejärel laaditakse välisesse programmi. Tulemused saab hiljem KiCadi Pcbnew mooduliga avada.