google/wiki40b huggingface dataset:
Luite

Ajalugu

Asumi vahetusse lähedusse rajati 1900. aastal Tallinn-Väikese raudteejaam. Selle jaama ja Ülemiste järve vahelisele alale hakati 1930. aastal jagama krunte elamuehituseks. Asumi eripäraks said väga suured krundid (üle 4200 m²). Varsti pärast maade tükeldamist hakkasid asumis valmima esimesed elumajad. 1930. aastate teisel poolel oli Luite asumis juba 50 elamut, millest enamik olid ühekorruselised. Mitmed asumi majad olid ehitatud rõhtpalkidest või püstpalkidest, paljude majade katused olid kaetud punaste katusekividega.
Luite asumi kruntide suurust hakati vähendama nõukogude ajal. 1950. aastatel hoogustus elamuehitus selles piirkonnas. 1969. aastal muudeti enne kitsarööpmeline raudtee laiarööpmeliseks ning seda pikendati Balti jaamani, mis mõjutas Luite asumi elanike igapäevast elu oluliselt.

Luite asumi tänavad

1930. aastatel pandi nimed Auru tänavale ja Suitsu tänavale, mis said nimed tol ajal kasutusel olnud auruvedurite järgi. Söe tänava nimi on seotud veduriküttega ning Vee tänav sai nime läheduses asunud veetorni järgi. Asumis on lisaks veel Järvevana tee, Leete tänav, Luite tänav, Siduri tänav, Suitsu põik, Veduri tänav, Veerenni tänav, Veerenni põik ja Viadukti tänav.
Paradiisilindlased

Levik

Üle 30 liigi on levinud Uus-Guinea saarel, mõned liigid ka selle lähisaartel, Maluku saartel ja Austraalia idaosas. Paljudel liikidel on väga piiratud levila.

Välimus

Paradiisilindlased sarnanevad kehaehituselt varesega ning nad on vareslaste lähedane sugukond. Nad on varblase kuni varese suurused, arvestamata mõne liigi pikki, kuni meetri pikkuseid sabasulgi. Jalad ja nokk on tugevad. Tiivad on ümarad ja osade liikide isaslindudel heli tekitamise eesmärgil modifitseerunud. Paljude liikide isastel on mitmekesise kuju ja värvusega ehissuled.

Elupaik

Paradiisilindlased elavad peamiselt troopilistes metsades. Mitut liiki on täheldatud ka mangroovides. Kolmkümmend liiki neljakümnest asustavad kõrgusvahemikku 1000-2000 m.

Pesitsemine

Enamusel paradiisilindlastel on keerulised pulmamängud. Hübriide eri liikide vahel tuleb ette sageli, ning osa hübriide on kirjeldatud liikidena. Paradiisilindlased ehitavad suure ja kausja pesa puu otsa. Kurnas on üks või kaks muna.

Toitumine

Paradiisilindaste toiduks on peamiselt puuviljad ja lülijalgsed. Osade liikide toidus valdavad puuviljad, teistel lülijalgsed.

Kaitse

BirdLife'i järgi on ohustatud kümme liiki paradiisilinde. 
Uus-Guinea põlisrahvad on kasutanud oma rituaalides paradiisilindude eredaid sulgi ilmselt juba mõni tuhat aastat.
Balti turniir 2014

Formaat

Teist korda järjest võttis Eesti, Läti ja Leedu kõrval Balti turniirist osa ka Soome koondis. 29. mail toimusid poolfinaalid ning 31. mail peeti 3.–4. koha mäng ja finaal.
Ühikring

Ühikringiks nimetatakse matemaatikas ringi, mille raadius on 1. Olenevalt sellest, kas ringi mõeldakse kinnise või lahtisena, võidakse ühikringi all mõista kinnist ühikringi või lahtist ühikringi.
Kitsamas mõttes mõeldakse ühikringi all ühikringi, mille keskpunkt on koordinaatide alguspunkt. Seda saab kirjeldada võrratusega x² + y² ≤ 1 (kinnine ühikring) või x² + y² < 1 (lahtine ühikring).
Hans Mützelfeldt

Teenistuskäik

20.aprill 1937 - 1. mai 1937 F.i. F’schule Braunschweig
01-05-1937/ F.i. IV / SS T.V. Ostfriesland
01-01.1939/01-06-1939 F.i. 4. SS “Ostmark“
01-06-1939/01-09-1940 F.i. 2. SS T.V. “Brandenburg“
01-09-1940/19-12-1940 Adj. 10. SS T.Sta
19-12-1940/01-02-1940 14. SS T. Sta.
01-02-1940/15-07-1941 Leibstandarte Adolf Hitler L SS A.H.
15-07-1941/18-09-1941 FHA AmtII Adj.
18-09-1941/21-05-1944. Flak Abt SS-Div. Reich., Kampfgruppe “Das Reich”i õhutõrje komandör.
21-05-1941/28-09-1944. Kdt. Stabslehrg. Kdr.
28-09-1944/10-10-1944 Gen Kto III(germ.) SS PzKorps
10-10-1944/ 20. WaffenGren.Div.SS 20. Relvagrenaderide SS-diviis -i staabiülem.
Hans Nurk

Hans Nurk (15. juuni 1889 Viljandimaa, Tarvastu vald, Raaga talu – 17. november 1944) oli Eesti ametnik, ühiskonnategelane ja poliitik. 
Tema vanemad olid väiketalupoeg Hans Nurk ja Mari Nurk (sündinud Paavel).

Isiklikku

Hans Nurk abiellus 1924. aastal Lisette-Johanna Kleiniga.
Eha Undo

Eha Undo (sündinud 15. juunil 1955 Haapsalus) on eesti näitleja.
Lõpetanud 1973. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, õppis Eha Undo aastatel 1973–1975 näitejuhtimist Viljandi Kultuurikoolis ja 1975–1976 Filharmoonia stuudios.
Aastal 1979 lõpetas ta näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogikainstituudi ja asus tööle Viljandi teatrisse Ugala, kus ta oli tegev aastani 1995.
Praegu töötab Eha Undo Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia administraatorina.
Johannes Veski

Haridus

Lõpetas 2009. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavakunstide osakonna näitlejana.

Töökohad

2009–... Cabaret Rhizome, kunstiline juht ja juhatuse liige
2013–... Erinevate Tubade Klubi, direktor ja juhatuse liige
1948. aasta suveolümpiamängud

1948. aasta suveolümpiamängud olid XIV nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusud 29. juuli - 14. august 1948 Londonis, Suurbritannia pealinnas. 1908. aastal toimusid siin IV nüüdisaegsed olümpiamängud.
London kandideeris ka 1940. ja 1944. aasta olümpiamängude korraldamisõigusele, kuid need mängud jäid Teise maailmasõja tõttu pidamata. Valik 1944. aastaks tehti ROK-i 38. istungil Londonis 1939. aastal. London sai 20, Rooma 11, Detroit 2 ja Lausanne 1 hääle. 39. istungjärgul 1946. aasta märtsis kinnitati Londoni eesõigust mängude korraldamiseks.
Nüüdisaegsete olümpiamängude tuli süüdatakse iidses Olümpias, kust see siis pidulikult olümpialinna toimetatakse. Et traditsiooni järgida, tuli 1948. aasta olümpiamängude tule süütamiseks Olümpia kõigepealt vallutada, sest see oli kreeka ülestõusnute valduses.
Madis Melzar

Madis Melzar (sündinud 15. septembril 1970) on Eesti politseiametnik.
Ta lõpetas 1992 Eesti Politseiakadeemia. Ta on töötanud Keila konstaablijaoskonna juhina.
Ta oli Teeme ära! aktsiooni korraldustoimkonna liige.
2011. aasta Riigikogu valimistel pidi ta kandideerima Rohelise erakonna nimekirjas, kuid loobus.
Taronga loomaaed

Taronga loomaaed on loomaaed Austraalias Sydneys.
Loomaaed asub Mosmani linnaosas Atholi lahe ääres. Selle geograafilised koordinaadid on 33° 50′ 36″ S, 151° 14′ 28″ E.
Loomaaed asutati 1916. aastal.
Taronga loomaaia pindala on 21 hektarit. Loomaaias elab umbes 340 liigi esindajaid, kokku üle 2600 looma.
Ala (Hiiumaa)

Nimi

Külanimi tuleb sõnast "ala", mis tähendab 'allpool olev'.

Ajalugu

Ala küla kuulus ajalooliselt Partsi mõisa alla. Leo Tiigi järgi on küla elanikest esimestena märgitud Sepe Janus (1564), pooladrik Janus Säpe ja pooladrik Säpe Jurgen (Sakla küla all, 1565), pooladrik Alla Janus (1567, 1577), pops Alla Jürgen (1584), pooladrik Ala Micku (1599).
Küla oli olemas 1698 ja seal oli viis talu (Ala by) . 1835 võeti Ala külas perekonnanimed Alla, Alber, Herma, Juhhe, Kottus, Käbba, Lukk, Marro, Nest, Post ja Timmermann. 
Aastail 1953–1986 asus Jürna talus kolhoosi Rahu eest kontor. 1949. aastal asutati samas Sakala väikekolhoos. Sakala kolhoosi astus 13 peret, neist 28 täiskasvanut.
1977 liideti Ala Paladega, 1997 eraldati taas. Ühe aasta kandis ta nime Alaküla, aga sellenimelisi külasid on Eestis veel 4. Järgmisel aastal sai küla tagasi Ala nime.

Taristu

Küla asustatud kirdepoolne külg jääb 700 meetri kaugusele Heltermaa–Kärdla maanteest. Viimasega ühendab teda Palade bussipeatuse juurest algav Palade–Tubala tee.

Ettevõtlus

Küla piiresse jääb piimafarm, kus 2013. aasta seisuga oli 136-pealine lüpsikari.
Külas asub majutusasutus Palade Retrovisiit.

Haridus- ja kultuurielu

Uuendatud Andruse rehielamus töötab Palade lasteaed. Külas asus varem Palade raamatukogu.
Vao Raamatukogu

Vao Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Vaol aadressil Soo tee 3-3.
13. novembril 1927 avati Kalitsa raamatukogu, omanikuks Kalitsa Noorte Ühing. Raamatukogu asus Kalitsa rahvamajas. 1959. aastal kolis raamatukogu Kalitsast Vao mõisahoonesse ja sai nime Vao raamatukogu.
2005. aastal kolis kogu korterelamusse.
2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud (Ervita, Vao ja Koeru raamatukogu) Koeru Raamatukogu nime alla.
Rahvusvaheliste Suhete Ring

Rahvusvaheliste Suhete Ring (RSR) on 1963. aastal asutatud Tartu Ülikooli üliõpilasorganisatsioon, mis ühendab rahvusvaheliste suhete vastu huvi tundvaid üliõpilasi. 
RSR korraldab igal nädalal loenguid, raadiosaateid ning annab välja aasta välispoliitikast kirjutaja auhinna. RSRil on ajalehes Müürileht omanimeline veerg. Lisaks korraldab RSR mälumängu rahvusvahelistest suhetest ning külastab erinevaid rahvusvaheliste suhetega seotud institutsioone. Ringi loengukülalisteks on poliitikud, riigiametnikud, teadurid, ettevõtjad ja teised valdkonnaga seotud inimesed.

Vilistlased

RSRi nimekamate vilistlaste hulka kuuluvad Hardo Aasmäe, Toomas Alatalu, Tiit Aleksejev, Jaak Allik, Anna Maria Galojan, Kaido Jaanson, Peep Jahilo, Viktor Kaasik, Siim Kallas, Sulev Kannike, Rein Lang, Juhan Lepassaar, Eero Loone, Aap Neljas, Eimar Rahumaa, Riivo Sinijärv, Peeter Sookruus, Rein Toomla, Karmo Tüür.
Uksekell helises

Eestikeelsed väljaanded

Eesti keeles ilmus teos esmalt 1967. aastal Mark Sinisoo tõlkes Loomingu raamatukogus (32/34 (508/510)) ja hiljem 1994. aastal kordustrükis Kuldsule kirjastuselt sarjas "Meisterdetektiivid".
Eesti Kunstiakadeemia Rakenduskunsti Kolledž

Eesti Kunstiakadeemia Rakenduskunsti Kolledž oli Eesti Kunstiakadeemia venekeelse õppekeelega kolledž, mis asus Tallinnas aadressil Uus tänav 20. Kolledž teguses 1998-2005.
Zams

Geograafia

See asub koos naaberlinna Landeckiga valglas Inni ja Sanna jõgede lähedal. Siia tulevad vanad teed Vinschgaust, Engadinist, Baierist ja Bodeni järve äärest.
Eraldiseisev kirikutorn on linna märkimisväärne tunnusjoon. 1911. aastal põletas tuli pool külast tuhaks ja hävitas enamuse vanast inimese loodust. Torn jäi, ja kirik rajati umbes 50 m eemale.

Kohalikud paigad

Zams: Lötz, Rease, Oberdorf, Engere, Oberreit, Unterreit, Siedlung, Riefe
Zammerberg: Falterschein, Grist, Kronburg, Lahnbach, Rifenal, Schwaighof, Tatschhof, Anreit
Ausserfern: Madau

Naabervallad

Bach, Fließ, Flirsch, Gramais, Grins, Imst, Kaisers, Landeck, Schönwies, Stanz bei Landeck, Strengen, Wenns

Majandus

Kuigi enamikku muid paiku Landecki ringkonnas on kujundanud turism (eriti taliturism), on Zamsis peamised tegevused käsitöö, kaubandus ja muu teenindus. Umbes 5% rahvastikust tegeleb endiselt põllumajandusega, tavaliselt täiendavaks sissetulekuks, eriti Zammerbergi juures.
Marko Aleksejev

Marko Aleksejev (sündinud 14. veebruaril 1979 Tartus) on endine Eesti kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Tema nimel on kõrgushüppe Eesti siserekord tulemusega 2.27.
Isiklik rekord on 2.28 (2005). Eesti rekord on 2.30 (5. juuni 1996, Rakvere) ja kuulub Marko Turbanile.

Isiklikku

Marko Aleksejev on 196 cm pikk ja kaalub 85 kg. Marko Aleksejev elab Varbolas. Tema treener oli Allan Elerand. Hobideks on jaht, matkamine ja matkade korraldamine.
Tiit Remm

Tiit Remm (sündinud 6. jaanuaril 1981) on eesti semiootik.
Ta on Tartu Ülikooli semiootikaosakonna teadur.

Pere

Tema isa on Kalle Remm ja ema on Mare Remm. Tema onu on professor Maido Remm, tema vanaisa aga professor Hans Remm.
Ruotsinpyhtää vald

Külad

Björnvik, Gäddbergsö, Haavisto (Västerhirvikoski), Jokiniemi (Ånäs), Keitala, Kulla, Kuninkaankylä (Kungsböle), Lappom, Marinkylä (Marby), Meriniitty (Sjöäng), Misinmäki (Smissbacken), Myllykylä (Kvarnby), Niemistö (Näsby), Petjärvi, Ruotsinkylä (Svenskby), Ruukki (Bruk), Suomenkylä (Finnby), Söderby, Tesjoki (Tessjö), Torpparinmäki (Torparbacken), Vahterpää, Vastila, Viirilä (Virböle), Vähä-Ahvenkoski (Lillabborfors)
Rahvusvaheline aatomiaeg

Rahvusvaheline aatomiaeg, lühend TAI (prantsuse k sõnadest Temps Atomique International), on aatomiaja skaala, mille puhul aja mõõtmine põhineb elektromagnetvõnkumistel, mida kiirgavad aatomid siirdumisel ühest energiaseisundist teise.
Aatomiaja ühikuna defineeris Rahvusvaheline Vihtide ja Mõõtude Büroo (Bureau international des poids et mesures) 1967. aastal aatomisekundi, mis on ka SI ajaühik. Aatomisekund on tseesium-133 põhiseisundi kahe ülipeenstruktuurilise energianivoo vahelisele siirdele vastava kiirguse 9 192 631 770-kordne periood.
Rahvusvahelise aatomiaja täpsuseks saadakse 270 aatomkella keskmisena 2 × 10‒12.
Kosmosesüstik Atlantis

Kosmosesüstik Atlantis (tähisega OV-104) oli viies ja ehitusjärjekorras eelviimane NASA kosmosesüstik. Atlantis startis esimest korda kosmosesse missiooni STS-51-J raames ja sooritas oma viimase lennu missiooni STS-135 raames, mis oli ühtlasi kogu Space Shuttle'i programmi viimane lend.
Teenistusaja jooksul tiirles Atlantis 4848 korda ümber Maa ja läbis peaaegu 203 000 000 km ehk vahemaa, mis on rohkem kui 525 korda Kuule ja tagasi.
Süstik sai nime aastatel 1930–1996 tegutsenud uurimislaeva RV Atlantis järgi.

Missioonid

Atlantis teenindas 26 aasta jooksul 33 missiooni ja temaga lendas kokku 207 kosmonauti. Süstik külastas seitse korda kosmosejaama Mir, 11 korda Rahvusvahelist kosmosejaama ja viibis kosmoses 294 päeva.

Muuseumi eksponaat

Atlantis sooritas viimase lennu 2011. aastal. Alates 29. juunist 2013 on Atlantis Kennedy kosmosekeskuse külastuskeskuse püsiekspositsioonis.

Filmid

Filmis "Armageddon" hävib Atlantis orbiidil olles meteoriidisajus ja analoogse süžeega filmis "Kokkupõrge" viib Atlantis Orioni meeskonna orbiidile.
Enn Klooren

Enn Klooren (21. juuni 1940 – 26. märts 2011) oli eesti näitleja.
Klooren õppis aastatel 1947–1959 Türi 1. Keskkoolis. Aastatel 1960–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis algõpetust ning laulmist lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli kolmanda lennu 1968. aastal ja töötas seejärel Draamateatris. 
Alates 1989. aastast elas ta Järvamaal, kus tegeles muuhulgas ka harrastusteatri tegemisega. Klooren on mänginud ka mitmes Eesti filmis.

Isiklikku

Enn Klooreni vend Mati Klooren oli samuti näitleja. Poeg Jürmo Jurtom on laulja.
Psycho (ansambel)

Psycho oli aastatel 1973–1978 tegutsenud Eesti fusion-ansambel.
Ansambli koosseisu kuulusid Andres Põldroo, Heigo Mirka, Paap Kõlar, Helmut Aniko.
Efemeriidiaeg

Efemeriidiaeg on ühtlaselt kulgev aeg, mille alusel koostatakse efemeriidid ehk astronoomilised kalendrid.
Efemeriidiaja ühiku ‒ efemeriidisekundi ‒ pikkuseks on 1/31556925,9747 troopilisest aastast 1900.
Efemeriidiaja mõistet hakati rakendama 1960. a, pärast Maa pöörlemise ebakorrapärasuste avastamist. Alates 1972. aastast asendab efemeriidiaega rahvusvaheline aatomiaeg.
Propüleenglükool

Propüleenglükool (täpsemalt 1,2-propüleenglükool; keemiline nimetus propaan-1,2-diool) on dioolide hulka kuuluv keemiline aine. Selle keemiline valem on C₃H₈O₂ ehk HO–CH₂–CHOH–CH₃.
Ainet kasutatakse nt lennunduses lennuki kere kaitsmisel jäätumise eest ja toiduainetes niiskusesäilitajana (E1520).

Füüsikalised omadused

Propüleenglükool on värvitu läbipaistev nõrga iseloomuliku lõhnaga magusavõitu maitsega viskoosne hügroskoopne vedelik.
Tema tihedus on väiksem kui etüleenglükoolil ja glütseriinil ning suurem kui etanoolil.
Molekulmass on 76,094.
Keemistemperatuur on 189 °C.
Viskoossus 20 °C juures on 45,66 sentipuaasi. See on suurem kui etüleenglükoolil ja ühealuselistel alkoholidel, eriti madalatel temperatuuridel.

Isomeerid

1,2-propüleenglükooli isomeer on 1,3-propüleenglükool.

Keemilised omadused

Propüleenglükool on dioolide hulka kuuluv alkanool.
Süttimistemperatuur on 111,1 °C.

Lahustuvus ja lahustavus

Propüleenglükool seguneb hästi veega (lahustumine toimub soojuse eraldumisega). Ta seguneb hästi ka dietüüleetriga, etüleenklorohüdriini, kloroformi, tärpentini, atsetooni ja paljude teiste orgaaniliste lahustitega.
Lahstumine bensooliga on piiratud.
Propüleenglükool lahustab hästi nii hüdrofiilseid kui ka hüdrofoobseid aineid, mistõttu tema abil saab segada aineid, mis muidu ei segune.
Propüleen lahustab hästi enamikku madalmolekulaarseid hapnikku ja lämmastikku sisaldavaid orgaanilisi ühendeid, nagu näiteks ühealuselised alkoholid, etüleenglükoolid ja nende eetrid, orgaanilised happed, aldehüüdid ja ketoonid, liiteetrid, amiinid ja muud lämmastikku sisaldavad ained.
Mitme ühendiga moodustab propüleenglükool aseotroopseid segusid, st selliseid segusid, mis destillatsioonil fraktsioonideks ei jagune. Ta moodustab aseotroopseid segusid aniliiniga (sulamistemperatuur 179 °C, propüleenglükooli massiprotsent 43%), oksülooliga (135,8 °C; 10,0%), toluooliga (110,5 °C; 1,5%).
Lothar III (Saksa-Rooma keiser)

Elu

Lothar sai Saksa kuningaks seetõttu, et talle eelnenud Frangi ehk Saali dünastia viimane esindaja Saksa-Rooma keiser Heinrich V suri (1125) ilma pärijateta ning loogilisim pretendent troonile, Švaabimaa hertsog (1105–1147) Friedrich von Hohenstaufen, oli paavsti ja tema toetajate, eriti Mainzi peapiiskopi vaenlane. Nii valiti kuningaks üpris neutraalne, aga mõjukas Saksimaa hertsog Lothar. Ta oli juba üpris vana ning ilma pärijateta, mistõttu paavst lootis, et temaga saab kergesti manipuleerida, eestkätt troonijärglase määramise koha pealt.
Friedrich von Staufi vend ja Švaabimaa hertsogi Friedrich I ja Saksa-Rooma keisri (1056–1106) Heinrich IV tütre Agnese poeg Konrad aga protesteeris avalikult Lothari valimise vastu ning alustas tema vastu sõda. Lõppkokkuvõttes lõppes see siiski Lothari võiduga ning ta krooniti 1133. aastal Roomas pidulikult Saksa-Rooma keisriks.
Seejärel läks ta sõtta Sitsiilia kuningriiki ja Lõuna-Itaaliat valitsenud normannide vastu. Aastal 1136 veenis Anacletuse rivaal paavst Innocentius II Saksa-Rooma keisrit Lothar III-t ründama Sitsiilia kuningriiki Bütsantsi keisri Johannes II Komnenose abiga. Kaks peaarmeed, ühte juhtis Lothar, teist Baieri hertsog Heinrich Uhke, tungis Sitsiiliasse. Tronto jõe ääres alistus Guglielmo di Loritello Lotharile ja avas talle Termoli väravad. Talle järgnes Molise krahv Hugh II. Kaks armeed ühinesid Baris, kust nad aastal 1137 jätkasid sõjakäiku. Roger II pakkus Apuuliat keisrile lääniks, millest Lothar keeldus pärast Innocentiuse survet. Samal ajal Lothari armee mässas. See tekitas saksa vägedes arusaamatut ja viha.
Siis andis Lothar, kes lootis Sitsiilia täielikku vallutamist, Capua ja Apuulia Sitsiilia kuningriigist Rogeri vaenlastele. Innocentius protestis, väites, et Apuulia Kagu-Itaalias kuulub paavsti huviorbiiti. Lothar liikus põhja, kuid suri Alpide ületamisel 4. detsembril 1137. Sitsiilia kuningriik liideti keisrite võimu alla alles Saksa-Rooma keisri (1190–1197) Heinrich VI sissetungi oma naise Costanza nimel, kes oli Roger II tütar. 1194. aastal Costanza ja Heinrich VI võitsid lõpuks ja kuningriik läks aastal 1194 Hohenstaufenitele.
Lothari viimastel valitsusaastatel muutus üha ägedamaks vaen Saksa-Rooma riigi kahe võimsaima dünastia, Welfide ja Hohenstaufenite ehk Staufide vahel. 1137, kui Lothar suri, valiti Saksa kuningaks Staufist Konrad ning algas tõeline kodusõda.
Bonsai

Ajalugu

Taimede, sealhulgas puude kasvatamine anumates ulatub ajalooliselt vähemalt Vana-Egiptuse loomise aega. Leitud on 6000 aasta vanuseid jooniseid kaljusse raiutud tühemikes kasvavatest puudest. Vaarao Ramses III annetas pottides kasvatatud oliivipuid, datlipalme ja teisi taimi sadadele templitele.
Indias kasutati anumais kasvatatud puid ja nende vilju juba enne meie ajaarvamise algust nii meditsiinis kui ka toiduks.
Teadaolevalt kasutati sõna "penzai" esimest korda Hiinas Jini dünastia ajal (see dünastia oli võimul aastatel 265–420). Aja jooksul levis see komme mitmele poole Hiinasse, Koreasse, Jaapanisse, Vietnami ja Taisse. Puude kasvatamine kastides oli eriti levinud Songi dünastia ajal. See oli Hiinas kultuurilise kasvu periood, mil paljud hiina kombed said tuttavaks ja võeti kasutusele Jaapanis.
Esimene teadaolev isik, kes Jaapanis bonsaist rääkis, oli zenbudistlik munk Kokan Shiren, kes umbes 1300. aastal kiitis essees "Riimitud proosa miniatuursest aiamaastikust" bonsai esteetilisi põhimõtteid ja aiaarhitektuuri.
Esialgu kasvatati bonsaid üksnes ilu pärast, aedade ja kodude kaunistamiseks. Hiljem, Tokugawa perioodil sai sellest jõukate inimeste ajaveetmiskomme.
Kõige kauem bonsaina kujundatud praegu elav puu on viieokkaline mänd Pinus pentaphylla var. negishi, mis on tuntud nimega Sandai-Shogun-No Matsu. See on vähemalt 500 aastat vana ja seda on kujundatud alates aastast 1610. See ei ole kõige vanem elav bonsaipuu, ent ülejäänuid on bonsaina kujundama hakatud hiljem.
Hotel L'Ermitage

Hotel L'Ermitage on hotell Tallinnas aadressil Toompuiestee 19. Hotelli haldab OÜ Hotel L'Ermitage.
Hotellis on kokku 122 numbrituba.
Uusvokalism

Uusvokalism (inglise keeles new vocalism) on nüüdismuusikas 1950-ndatel sündinud üldmõiste, millega tähistati uudset inimhääle kasutamise esteetikat ja uudseid vokaaltehnikaid. Uusvokalismi on algselt seostatud põhiliselt Luciano Berio avangardistliku vokaalmuusikaga, kuid uusvokalistlikuks võib pidada ka näiteks George Crumbi, Karlheinz Stockhauseni, Milton Babbitti ja Peter Maxwell Daviesi muusikat. Uusvokalismi eesmärgiks ei olnud tingimata hääle esteetiline ilu. Pigem väärtustati inimhäält kogu tema kummalisuses ja võimes kõlada “teisiti”.
Uusvokalismi võib pidada reaktsiooniks lihtsameelsele tavapärasele "ilusale" laulmisele. Kuna heliloojaid huvitas inimhinge erinevate, ka keerukate ja "tumedate" tahkude kajastamine muusikas, siis leiti selleks uudseid kõlasid, mida traditsiooniliselt oli peetud ebasobivateks, ebapuhasteks või lihtsalt ebameeldivateks. Selline mõtlemine rajas teed uuele vokaaltehnikale ning muutis arusaama inimhäälest kui sellisest. Uusvokalismi võib käsitleda tihedas seoses uuskomplekssusega ja vastandina bel canto traditsioonidele.
Uusvokalismil on tihe seos ka laiema muusikainstrumentide virtuoosse käsitlemise suundumusega, milles kombati muusika esitajate tehnilise võimekuse piire ja arendati asjana iseeneses formaalset komplekssust. Uusvokalistlik muusika võib lisaks tavapärasele laulmisele sisaldada häälepaelte kasutamise eriefekte (chordal effects), kuuldavat sisse-välja hingamist (articulated breathing), laulmist ülemtoonidel ja kõnelaulu erinevaid variatsioone. Tihti oli eesmärgiks moonutatud hääl (tortured voice), ekstaatiline hääl (ecstatic voice), kunstlik hääl (artful voice), murtud hääl (broken voice) ja isegi “hääletu” hääl (voiceless voice).
Uusvokaalset muusikat kirjutavad heliloojad töötasid tihti koos lauljatega. Teada on näiteks Luciano Berio loominguline koostöö oma abikaasa, ameerika metsosoprani Cathy Berberianiga. Peter Maxwell Daviesi "Kaheksa hullu kuninga laulu" (Eight Songs for a Mad King) aastast 1969 valmisid koostöös inglise baritoni Roy Hartiga, kelle ideaaliks oli n-ö kaheksa oktavi laul.
Uusvokalistlikest tehnikatest ja inimhääle potentsiaalsetest võimalustest on oma raamatus “The 21st-century Voice. Contemporary and Traditional Extra-Normal Voice” aastast 2005 kirjutanud ameerika helilooja ja muusikateadlane Michael Edward Edgerton.
Rahvaetümoloogia

Rahvaetümoloogia on sõna, tavaliselt tähenduslikult tundmatuma laen- või vananenud omasõna ebareeglipärane muutumine, kus võõram tüvi asendatakse kõlaliselt sarnase tuntuma tüvega (või tüvedega), millega sõna saab seletuse tema osiste tähenduse kaudu. Rahvaetümoloogilised sõnad on nt saksa keelest laenatud Zubiss "juurdehammustus" ja Sarg "surnukirst", mis muudeti arusaadavaks kujul suupiste ja (puu)särk. Setumaal on vene viljapuunimesid слива ja груша seletatud liiva- ja kruusapuuna. Unustatud tähendusega omasõnadest on nt abi "abielu" võrdsustatud samatüvelise sõnaga, mis tähendab abistamist, ja süülä(tüügas) "soolatüügas" muudetud soolatüükaks.  Sage on ka kohanimede rahvaetümoloogiline tõlgendamine, nt Riisipere ja Luua on tuletatud saksa perekonnanimedest Riesebiter ja Luden.