google/wiki40b huggingface dataset:
Arda Turan

Galatasaray

Turan mängis Galatasaray noortesüsteemis ja ta valiti 2004–05 hooajal esimeeskonda.
Hooajaks 2005–06 andis Galatasaray Arda laenuks klubile Vestel Manisaspor.
2009. aastal nimetati ta meeskonna kapteniks.

Madridi Atlético

2011. aastal liitus Arda 12 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubiga Madridi Atlético. Tehing tegi temast aegade kallima Türgi mängija.
Ta tegi oma debüüdi Atléticos 28. augustil vahetusmängijana Osasuna vastu. Mängus Celtic'iga Euroopa Liigas lõi ta oma debüütvärava.
2013–14 Meistrite Liiga poolfinaalis lõi ta Chelsea vastu ühe värava ja aitas Madridi klubil pääseda finaali.
Samal hooajal tuli ta Madridi Atlético särgis esimese Türgi mängijana Hispaania meistriks.

Barcelona

Turan liitus 34 miljoni euro eest 6. juulil 2015 Barcelonaga.
Ta ei saanud klubi mängijate registreerimiskeelu pärast kuni 2016. aasta jaanuarini Barcelona meeskonnas mängida.
Hooajal 2015–16 tuli ta Barcelonaga La Liga ja Copa del Rey võitjaks. 
2016. aasta Hispaania superkarikas lõi ta kaks väravat. 
6. detsembril 2016 lõi Arda Turan Meistrite Liiga alagrupi viimases mängus kübaratriki Mönchengladbachi Borussia vastu. 27. mail 2017 tuli ta klubiga Hispaania karikavõitjaks, kui Barcelona alistas finaalis Alavési 3:1.

Koondisekarjäär

Arda Turan debüüteeris Türgi jalgpallikoondises 16. augustil 2006 mängus Luksemburgiga. 
25. mail 2008 lõi ta oma koondise debüütvärava sõprusmängus Uruguay vastu.
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta alagrupikohtumises Šveitsiga ühe värava. Viimases alagrupimängus Tšehhiga lõi ta veel ühe värava, kui Türgi võitis kohtumise 3:2 ja pääses veerandfinaali.
Turan esindas Türgit koondvõistkonnas ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Arda on Türgit esindanud seisuga 3. september 2017 98 kohtumises ja löönud 17 väravat.

Isiklikku

Ta valiti 2009. aastal Rahvusvahelise Jalgpalli Ajaloolaste ja Statistikute Liidu (IFFHS) poolt Euroopa populaarseimaks jalgpalluriks. Maailma jalgpallurite edetabelis saavutas ta 14. koha.
Arda Turan on 175 cm pikkune ja kaalub 72 kg.
Maarja raamatukogu

Maarja raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Tartu vallas Maarja-Magdaleena külas. Raamatukogu juhataja on Kaie Põdra.
Taola

Taola eesmärk

Taola tegevuse eesmärgiks oli budistliku mõttelaadi ja ideede propageerimine Eestis.
Budistlik Vennaskond tegeles budismi alase kirjanduse tõlkimisega (inglise, vene, saksa, soome keelest), paljundas ja levitas budismiteemaliste teoste tõlkeid Eestis.
Taola tõlkis budistlikku kirjandust ning tegeles budistliku kunstiga.

Liikmeid

Tuntuimate liikmete hulka kuulusid Vello Väärtnõu, Arno Arrak, Jüri Saard, Tõnis Promet, Boris Saabas, Peep Paasian, Peeter Kaasik, Eke-Pärt Nõmm ning Ants Luik.
Nõo kirikumõis

Nõo kirikumõis (saksa keeles Pastorat Nüggen) oli kirikumõis Nõo kihelkonnas Tartumaal.
Soome politsei

Soome politsei (soome: Poliisi, rootsi: Polisen) on Soome Siseministeeriumi alluvuses olev politseiorganisatsioon. 
2015. aastal töötas Soomes 7800 politseinikku.
Soome politsei peadirektor on alates 2015. aastast Seppo Kolehmainen.
Kollineaarsed vektorid

Vektoreid {\vec  {a}} ja {\vec  {b}} nimetatakse kollineaarseteks ehk samasihilisteks, kui need asuvad kas ühel ja samal sirgel või paralleelsetel sirgetel.
Vektorite {\vec  {a}} ja {\vec  {b}} samasihilisust tähistatakse kirjapildiga {\vec  {a}}\|{\vec  {b}}.
Kollineaarsed vektorid võivad olla kas samasuunalised (tähistame: {\vec  {a}}\uparrow \uparrow {\vec  {b}}) või vastandsuunalised (tähistame: {\vec  {a}}\uparrow \downarrow {\vec  {b}}).
Allfilm

Allfilm (OÜ Allfilm) on 1995. aastal loodud Eesti filmistuudio.
Allfilm on Eesti Filmitootjate Liidu ja IQ International Quorum of Motion Picture Producersi liige.
Tõnu Tähe

Tõnu Tähe (21. september 1955 – 23. november 2011) oli eesti pulmaisa. Ta mängis Kanal 2 saates "Wremja".
Tõnu Tähe suri amüotroofse lateraalskleroosi tagajärjel. Ta on maetud Kose kalmistule.
Vasalemma jõgi

Piirangud

Vastavalt Eesti Vabariigi kalapüügieeskirjale on Vasalemma jões - Vanaveski paisust suudmeni aastaringselt kalapüük keelatud, välja arvatud silmupüük silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. Tähtajaliselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m - 1. septembrist kuni 31 oktoobrini. 
2019 a lisandunud piirang: Tähtajaliselt kalapüük keelatud Munalaskme oja suudmest Vanaveski paisuni 1. septembrist 31.jaanuarini. Google maps kaart: https://drive.google.com/open?id=1ZY3Yihf0qkFoL31ZVPvABoDyT1Os4ckw&usp=sharing

Looduskaitse

Vasalemma jõe hea hüdromorfoloogilise kvaliteedi tõttu on seal välja kujunenud väärtuslik jõeelustik. Sellepärast on jõe alamjooks (suudmest kuni Kloogajärve oja suudmeni (9 km)) nimetatud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Peaasjalikult kaitstakse siin jõge kui elupaika (EL Loodusdirektiivi tüüp 3260) ja selles elavaid loomi: kaladest esineb jõesilmu, lõhet, võldast ja hinki, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojalist jõekarpi, imetajatest saarmast. Jões elavatest looduskaitsealustest liikidest leiab seal võldast ja hinki (III kategooria) ja paksukojalist jõekarpi (II kategooria). Jõe lähte piirkonnas asub Lümandu maastikukaitseala. Klooga raba lähistel on jõel Urba hüdromeetriajaam.
Tour de France

(Le) Tour de France (prantsuse keeles 'Prantsusmaa (velo)tuur') on maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus.
Esimest korda toimus tuur 1. juulil 1903 trassil Pariis–Lyon (476 km). Selle võitis Maurice Garin.
See on üks maailma populaarseimaid publikualasid . Igal aastal on erinev rada, kuid alati on nii tasaseid kui mägietappe, viimastel aastatel ka meeskonna- ja individuaalseid temposõite. Võistlus kestab kolm nädalat. Kõige pikem sõit, 5745 km, oli aastal 1926. Alates 1975 lõpeb tuuri viimane etapp Pariisis Champs-Élysées'l.
Kõige kiirem ühisstardist etapp sõideti 1999 Lavalist Blois'sse (194,5 km), mille Mario Cipollini võitis keskmise kiirusega 50,355 km/h. 2005 sõitis David Zabriskie tuuri avaetapi Fromentine'ist Noirmoutier-en-I'lle'sse (19 km) kiirusega 54,676 km/h. 1994 sõitis Chris Boardman tuuri proloogi Lille'ist Euralille'i (7,2 km) veelgi kiiremini: 55,152 km/h. Meeskonnasõitude rekord on Discovery Channeli meeskonna 2005 sõidetud etapp Toursist Blois'sse (67,5 km) kiirusega 57,32 km/h.

Eestlased tuuril

Eestlastest on tuuril osalenud Jaanus Kuum, Lauri Aus, Tanel Kangert, Jaan Kirsipuu, Janek Tombak ja Rein Taaramäe. Kõige rohkem kordi, 10, on tuuril esinenud Kirsipuu, kes aga pole kordagi lõpetada suutnud. See-eest on ta saanud neli etapivõitu ja 1999 sõitis ta kogu tuuri esimese poole liidrina. Esimese eestlasena lõpetas tuuri Jaanus Kuum. Parima kohaga on tuuri lõpetanud Rein Taaramäe, kes 2011. aastal lõpetas tuuri 12. kohal ja noorte arvestuses 2. kohal.
Saaremaa rüütelkonna hoone

Saaremaa rüütelkonna hoone asub Kuressaare kesklinnas, aadressil Lossi tänav 1. Praegu on seal Saare maavalitsuse ruumid.
Hoone on ehitatud 18. sajandi lõpupoole. Saaremaa rüütelkond ostis 1800. aastal maja Dellingshausenitelt, kes olevat mahukate ja suurte keldritega maja kasutanud viljahoidlana.
Dolomiitsammastikul rõdu taastati 1976. aastal.
Bulgaaria

Pinnamood

Ida-lääne suunas kulgev mäeahelik Stara planina jagab riigi kaheks. Need mäed tõusevad kohati küll 2100 m kõrgusele merepinnast, kuid neil on ümarad tipud ja nad ei jäta sakilist muljet. Stara planinat läbib mitu kuru.
Stara planinast põhja pool on Doonau jõe ümber Valahhia madalik ehk Alam-Doonau madalik.
Stara planinaga rööbiti kulgeb lõuna pool Sredna Gora mäeahelik. Sredna Gorast lõuna poole jääb Traakia tasandik, mille moodustab Maritsa jõe lai org ning kus on Bulgaaria parim põllumaa.
Bulgaaria edelaosas on suur mägine ala, kuhu kuuluvad Rila, Pirini läänes ja Rodope mäed lõunas. Bulgaaria kõrgeim mäetipp Musala Rila mägedes on 2925 m kõrge. Rodope mäed moodustavad piiri Kreekaga.
Ainsad madalikud peale Alam-Doonau madaliku ja Traakia tasandiku on Musta mere ääres (Musta mere rannikumadalik) ning maa lääneosas Sofia ümbruses.

Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bulgaaria rahvaarv 7 364 570. Elanikest oli bulgaarlasi 84,8%, türklasi 8,8%, mustlasi 4,9%, venelasi 0,15% ja armeenlasi 0,1%.

Haldusjaotus

Bulgaaria jaguneb 28 piirkonnaks (област):
Blagoevgradi piirkond - Burgasi piirkond - Dobriči piirkond - Gabrovo piirkond - Haskovo piirkond - Jamboli piirkond - Kǎrdžali piirkond - Kjustendili piirkond - Loveči piirkond - Montana piirkond - Pazardžiki piirkond - Perniki piirkond - Pleveni piirkond - Plovdivi piirkond - Razgradi piirkond - Ruse piirkond - Silistra piirkond - Sliveni piirkond - Smoljani piirkond - Sofia piirkond - Sofija-grad - Stara Zagora piirkond - Šumeni piirkond - Tǎrgovište piirkond - Varna piirkond - Veliko Tǎrnovo piirkond - Vidini piirkond - Vraca piirkond
Piirkonnad jagunevad valdadeks (община), mida on kokku 260.
Tolka mõis

Tolka mõis (saksa keeles Tolkenhof, läti keeles Tolkas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Praegu asub Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas Tolka asulas.

Ajalugu

Mõisat on omanud Rosenid ja Krögerid.

Mõisaansambel

Mõisa peahoone ehitati 1879 ja see on uusrenessanss-stiilis.
Harjasvöölane

Harjasvöölane (Chaetophractus) on imetajate perekonnast vööliste seltsist vöölaste sugukonnast harjasvöölaste alamsugukonnast.

Levik

Harjasvöölased on Lõuna-Ameerika endeemid. Neid leidub Lõuna-Ameerika kesk- ja lõunaosas, sealhulgas Argentinas, Boliivias, Tšiilis ja Paraguays.

Välimus

Harjasvöölased on väikesed kuni keskmise suurusega vöölased tüvepikkusega umbes 20–36 cm ja sabapikkusega 9–18 cm. Kaal varieerub 0,5–3,5 kg vahel.
Peal on väikestest luuplaadikestest peakilbis, mis ulatub peaaegu ninaotsani. Kõrvad on pigem lühikesed, teineteisest kaugel ja ümarate otstega. Hambad on vöölastel teistsugused kui teistel imetajatel. Hambaemail puudub, hambajuuri on ainult üks. Ülalõualuus on kummalgi pool 9, alalõualuus 9 või 10 niisugust hammast, kokku seega 36–38.
Enamikust teistest vöölastest erinevad harjasvöölased tugeva karvastiku poolest, mis kasvab ka seljakilbisel. Karvad on seljal hele- kuni tumepruunid, alapoolel ja sagedamini tihedama karvaga jäsemetel helepruunid kuni valged.
Seljakilbis on silmatorkavalt lai ja lame ning on jaotatud vöötaolisteks segmentideks, mis nagu peakilbiski koosnevad üksikutest väikestest luuplaadikestest. Kilbise jäiga õla- ja vaagnaosa vahel on 7–9 liikuvat vööd. Kilbise tagumises otsas on plaadikestest üksikud augud, milles on näärmed, mis annavad harjasvöölasteke iseloomuliku lõhna. Lühikesed jalad lõpevad ees ja taga viie küünistega kaitstud varbaga.

Elupaik ja toitumine

Nad elavad kuivadel avamaadel ja on omnivoorid.
Sulfaadid

Sulfaadid on väävelhappe soolad. Sulfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja sulfaatioonist(SO₄²⁻).
Sulfaatide lähtehape on väävelhape (tugev hape).
Sulfaadid lahustuvad üldiselt hästi. Erandiks on baarium, kaltsium, plii ja strontsium, mille sulfaadid lahustuvad halvasti. Kõigist sulfaatidest kõige halvemini lahustub raadiumsulfaat.
Sulfaatide tõestamiseks kasutatakse baariumi sooli, näiteks baariumkloriidi, mis hästi lahustub. Selle lahust kallatakse sellesse lahusesse, milles sulfaatide olemasolu kontrollida tahetakse, ja kui tekib valge sade, siis näitab see sulfaadiioonide olemasolu.
Mõned sulfaadid olid tuntud keskaegsetele alkeemikutele. Neid nimetati vitriolisooladeks. See termin tuli ladina sõnast vitreolum ('klaasjas'), sest need olid ühed esimestest teadaolevatest läbipaistvatest kristallidest. Need olid roheline vitriol ehk raudsulfaatheptahüdraat FeSO₄*7H₂O, sinine vitriol ehk vasksulfaatpentahüdraat CuSO₄*5H₂O, valge vitriol ehk tsinksulfaatheptahüdraat ZnSO₄*7H₂O ja maarjas KAl(SO₄)₂*12H₂O. Hiljem hakati kasutama kipsi ehk kaltsiumsulfaatdihüdraati CaSO₄*2H₂O.
Servojuhtimine

Servojuhtimine ehk järgiv juhtimine on automaatjuhtimise moodus kahe mehaaniliselt seostamata masina või nende osa asendi või liikumise kooskõlastamiseks. Servojuhtimine võimaldab juhitaval seadmel toimida (järgida) vastavuses juhtiva seadme asendile või olekule. Juhtivaks seadmeks on tavaliselt programmseade, mis määrab juhitava seadme liikumise ajaliselt. Servojuhtimise korral antakse juhtsignaal võrdlevasse seadmesse, kus toimub tema võrdlemine juhitavalt seadmelt tuleva tagasisidesignaalina. (kiirus, jõud, asend). Võrdlev seade määrab erinevuse juhtsignaali ja tagasiside signaali vahel ja selle vahe väärtusest sõltuvalt rakendub täiturajam, mis muudab juhitava seadme olekut nii, et signaalide erinevus läheneks nullile s.o erinevus juhtsignaali väärtuse ja tagasiside signaali väärtuse vahel kaoks.

Servojuhtimise eesmärk

Servojuhtimise eesmärk on täiturseadme ajami abil saadav tööd sooritav liikumine, mis järgib juhtseadmele tulevaid käske. Käsk täiturile võib oma olemuselt olla mehaaniline, elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline. Juhtimisprotsess on pidev, see tähendab, et süsteem reguleerib ise oma tegevust ka siis, kui täiturseadmele mõjub väline häiriv tegur.

Servojuhtimise kasutamine

Servojuhtimine leiab kasutamist tööstuslikes robotites, teisaldusseadmetes, töötlevatel masinatel jne. Tavaliselt nõutakse servojuhtimise süsteemilt kiiret ja täpset toimimist.
Lavly Perling

Lavly Perling (varem Lavly Lepp; sündinud 26. septembril 1975) on eesti jurist, alates 31. oktoobrist 2014 riigi peaprokurör.
Ta lõpetas aastal 1993 Hugo Treffneri Gümnaasiumi  ja aastal 1997 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Prokuratuuris töötab aastast 1996. 1. märtsil 2004 sai ta Viru Ringkonnaprokuratuuri juhiks. 2005. aasta septembrist oli ta Põhja Ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör.
2007. aastal asus ta juhtima Riigiprokuratuuri süüdistusosakonda.
2. septembril 2014 esitas justiitsminister Andres Anvelt Lavly Perlingu kandidatuuri riigi peaprokuröri ametikohale. Vabariigi Valitsus nimetas ta 30. oktoobril riigi peaprokuröriks määratud ajaks viieks aastaks alates 31. oktoobrist 2014 kuni 30. oktoobrini 2019.

Isiklikku

Tal on kolm last  ning ta oli 2008. aasta veebruarist 2010. aasta septembrini abielus Jüri Pihliga.
Praegu on ta abielus kaitsepolitseiametniku Martin Perlinguga (s. 1975).
Senegali jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Senegali jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Senegali meeskonna esmakordne pääs MM-finaalturniirile üllatas maailma jalgpalliavalikkust juba alagrupiturniiril, tõrjudes välja sellised tuntud Aafrika jalgpalliriigid nagu Maroko, Egiptus ja Alžeeria. Pikka aega mitte millegagi silma paistnud Senegal suutis ka MM-il üllatada, võites alagrupis Prantsusmaad ning viigistades Uruguay ja Taaniga, jõudes kaheksandikfinaali, kus õnnestus võita ka Rootsit. Veerandfinaalis tuli mängida Türgiga, kellele aga kaotati 0:1.

Peatreener

Bruno Metsu
Sagedusjaotusega hulgipöördus

FDMA (Frequency Division Multiple Access) ehk sagedusjaotusega hulgipöördus on kanali jagamise meetod, kus igale kasutajale eraldatakse oma sagedusriba.  FDMA on ajalooliselt esimene multipleksimise viis. FDMi (Frequency Division Multiplexing) kasutatakse enamasti analoogsides, kuid ka GSM-is koos aegjaotusega. Vahet võib teha kahel põhitüübil: esimesel juhul on kindel sageduskanal reserveeritud ühele kasutajale (igal raadiojaamal on oma sagedus), teisel juhul antakse kanal sellele, kes seda hetkel kasutada soovib. Kuna tegu on suhteliselt lihtsa meetodiga, oli FDMA mobiilse side algusaastatel väga populaarne ning seda kutsuti analog FM system.

Hulgipöördus

Hulgipöörduseks nimetatakse suhtluskanalite jagamist sagedusalas, millel on üks või enam kasutajat. Lisaks FDMA-le kasutatakse sides ka TDMA-d, CDMA-d ja SDMA-d (Space division multiple access).

FDMA

Mitme saatja üheaegseks suhtluseks tuleb sagedusriba jagada mitmeks kanaliks, millest iga kanal on ühe kasutaja jaoks. Mitme kasutaja puhul jääb kanal reserveerituks kuni kõne lõpuni – kui kõne lõpetatakse, on kanal vaba teistele kasutajatele.
FDMA puhul on täisdupleksside jaoks reserveeritud iga kasutaja jaoks kaks kanalit – üks saatmiseks ja teine vastu võtmiseks. Pooldupleks- ja simpleksside puhul aga üks kanal.
Maksimaalne üheaegsete kasutajate hulk on määratud sagedusala kasutatavuse ning iga kanali laiuse ning kasutajate hulgaga. Kuna tegu on suhteliselt ressurssi raiskava meetodiga, jääb sagedusspektrisse vähe ruumi. 
Konkreetne kanali  laius sõltub sagedusalast, edastatavast informatsioonist jne. Näiteks AM-kanal on 9 kHz, FM-ringhäälingus 200 kHz, televisioonis 6 MHz.
FDMA maksimaalset võimalikku kanalite arvu saab arvutada valemiga:
Kus:
 – sagedusriba laius
 – kanali ääres olev ’’kaitsev sagedus’’
 – kanali laius

Skeem

Joonisel 1 on näidatud, et spekter on jaotatud väikesteks sagedusaladeks – kanaliteks, millest iga kasutaja saab ühe. Kanalite vahel peab olema nö turvariba, et ei tekiks häireid ja kattuvusi kanalite vahel.
Carl Eduard Raupach

Carl Eduard Raupach (26. november 1793 Haapsalu – 16. juuli 1882 Tartu) oli Tartu Ülikooli itaalia ja saksa keele lektor 1820–1846.
Tema isa oli Stralsundist pärit apteeker.
Esimest korda abiellus ta 1821. aastal Alexandra von Schulmanniga ja teist korda 1841. aastal Sophia von Wasmundtiga.
Tema pojad olid loomaarstiteadlased Casimir Carl Eduard von Raupach ja Maximilian Raupach.
Madeleine Leininger

Elulugu

Leininger sündis 13. juulil 1925. Ta õppis St. Anthony haigla õenduskoolis, kus ta sai õendusdiplomi. Sellele järgnesid õpingud Benediktiini kolledžis ja Creightoni ülikoolis, kus ta omandas bakalaureusekraadi. Ameerika katolikus ülikoolis omandas ta magistrikraadi. Hiljem õppis ta kultuurilist ja sotsiaalset antropoloogiat Washingtoni Ülikoollis, kus ta 1966. aastal omandas filosoofiadoktori kraadi. Tal oli vähemalt kolm audoktori kraadi.  
Leininger töötas Cincinnati ja Colorado Ülikoolis õppejõuna,  millele järgnesid töötamised õenduskooli dekaanina Washingtoni ja Utahi ülikoolides. Ta oli õenduse emeriitprofessor Wayne State ülikoolis ning õppejõud Nebraska ülikooli meditsiinikeskuses.  Ta töötas ka Ameerika Õdede Ühingu juhina. Leininger suri oma kodus Omahas, Nebraskas 10. augustil 2012.
Akademija (Kėdainiai)

Ajalugu

Dotnuvat mõisa mainitakse esimest korda kirjalikult aastal 1545. Aastal 1911 avas Pjotr Stolõpin mõisas keskharidust andva põllumajanduskooli. Aastal 1922 avati seal esimene taimede sordiaretusjaam Leedu aladel. Aastal 1923 osales kolm sealset õpilast Klaipėda ülestõusus ja Väike-Leedu alade Leedu külge liitmises.
Aastail 1924–1945 tegutses alevis põllumajanduskoolist välja kasvanud Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool. Kooli järgi sai alev ka omale nime. Aastal 1946 kolis kool Kaunasesse, ent Akademija säilitas sellele vaatamata oma vana nimetuse. Aastal 1925 võtsid sealsed katoliiklased üle juba varem püstitatud õigeusu kiriku; nõukogude perioodil kirik aga suleti. Tänapäeval tegutseb alevis kabel, mis kuulub Dotnuva kihelkonda.
Eduard Mörike

Eduard Mörike (8. september 1804 Ludwigsburg – 4. juuni 1875 Stuttgart) oli saksa romantiline luuletaja, tõlkija ja vaimulik.
Ta on švaabi luulekoolkonna esindaja. Teda on peetud ka biidermeieri tüüpiliseks esindajaks.
Mörike luuletusi on viisistanud Hugo Wolf.
Naltšik

Rahvastik

Elanikke on 282 900 (2005). 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naltšiki elanikest kabarde 47,3%, venelasi 31,8%, balkaare 11,4%, osseete 1,9%, ukrainlasi 1,0%, juute 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,2%.

Ajalugu

Linn asutati 1817 Venemaa Kaukaasia kaitsevööndi kindlustusena, mille juurde 1838 rajati sõjaväelaste asula. 1871. aastal sai temast slobodaa ja Tereki oblasti Naltšiki ringkonna keskus.
21. märtsist kuni 7. oktoobrini 1918 ning novembrist 1918 jaanuarini 1919 oli Naltšikis võim bolševike käes. Edasi kuni 24. märtsini 1920 oli Naltšik Denikini vägede valduses.
1. septembrist 1921, kui Naltšik sai Kabardiini autonoomse oblasti keskuseks, on Naltšik ka linn. 16. jaanuarist 1922 oli see Kabardi-Balkaari autonoomse oblasti keskus, 1936–1944 ja 1957–1991 Kabardiini-Balkaari ANSV ning 1944–1957 Kabardiini ANSV pealinn.
25. oktoobrist 1942 3. jaanuarini 1943 okupeerisid linna Saksa väed.

Kultuur ja haridus

Linnas asub 1957. aastal asutatud Kabardi-Balkaaria Riiklik Ülikool.

Sport

Linna jalgpalliklubi Naltšiki Spartak mängib Venemaa kõrgliigas.
Guguan

Guguan on Põhja-Mariaanidele kuuluv väike vulkaaniline saar Mikroneesias Mariaanides.
Saar asub Alamagani saarest 30 kilomeetrit lõunas, Sarigani saarest 67 kilomeetri kirdes ja Saipani saarest umbes 250 kilomeetri kaugusel põhjas. Saar on kujult ümmargune. Saare pindala on 3,87 km². Saarel asub kaks vulkaani, millest üks on aktiivne. Viimane purse toimus 1883. aastal.
Saare avastas 1668. aastal Diego Luis de Sanvitores.
Saarel puudub inimasustus.
Presidendi sõnavõistlus

Presidendi sõnavõistlus oli Eesti Vabariigi presidendi Toomas Hendrik Ilvese poolt välja kuulutatud "riigi ja ühiskonnaga seotud uute mõistete paremaks väljendamiseks" välja kuulutatud sõnavõistlus ehk sõnaus.

Konkurss

President Toomas Hendrik Ilves kuulutas 23. augustil 2010 välja avaliku konkursi, mille käigus otsiti sobivaid vasteid 11 mõistele, mille tähistamiseks eesti keeles kas senini sobivat sõna ei olnud või on ainult keerukad sõnaühendid või võõrsõnad, või kasutatava ja olemasoleva sõna mitmetähenduslikkus tekitas kasutajates segadust. Lisaks etteantud 11 mõistele võisid osalejad esitada ka muid uudissõnu.
Rakvere Rattaöö

Rakvere Rattaöö oli  2014 ja 2015 aastal Rakvere linnapäevade raames toimunud ja heategevuslikku iseloomu omav tervisespordiüritus. Kogu osavõtutasu annetati piirkondlikuks heategevuseks.
Rakvere Heategevuslikku Rattaööd korraldas MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere Karmeli Koguduse, Virumaa Teataja, Rakvere Teatri, Rakvere Linnavalitsuse ja toetajatega.
Jõelähtme valla vapp

Jõelähtme valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõelähtme valla vapp.
Vapi kinnitas riigiminister Uno Veering 5. mail 1992.
Vapi autor on Priit Herodes.

Vapi kirjeldus

Punasel kilbil hõbedane lainelõikeline piit ja hõbedane liilia.

Põhjendus

Värvid viitavad Harjumaale, lainelõikeline piit valla seotusele veega (meri, jõgi, kosk). Liilia neitsi Maarja sümbolina sümboliseerib Jõelähtme 14. sajandil neitsi Maarjale pühitsetud kirikut.
Heron

Aleksandria Heron (Ἥρων ὁ Ἀλεξανδρεύς) oli 1. sajandil elanud Vana-Kreeka insener, mehaanik ja matemaatik.

Elulugu

Aleksandria Heroni noorusest pole palju teada, kuid ta ei pärine Aleksandriast. Kindlalt pole teada ka tema sünni- ja surmadaatumid, paljude ajaloolaste arvates jäävad need 1. sajandisse pKr. Tema töödest on meieni jõudnud üksikud füüsika- ja matemaatikatraktaadid. Paljud tema tekstid on leitud ladina ja araabia keeles. Sajandite jooksul tehtud rohkete ümberkirjutuste autentsus on seatud vahel kahtluse alla.

Tööd

Matemaatikas omistatakse Aleksandria Heronile mitmeid valemeid, millest tuntuim on Heroni valem.
Optikas käsitles Heron teoses "Catoptrica" valgust ja selle peegeldumist, sõnastades valguse optilise peegeldumise printsiibid.
Mehaanikas ja pneumaatikas konstrueeris Heron hüdraulilisi masinaid. Talle kuulub ka automaatse purskkaevu idee. Teoses "Pneumatica" kirjeldab ta templi ukse avamise süsteemi, mille käivitab tuli. Oma "Traktaadis automaatidest" kirjeldab ta kaalu ja vastukaalu abil töötavaid teatrimehhanisme. Tänu leiutistele tuntakse Aleksandria Heronit esimese automaadi loojana. Arvatakse, et Heron leiutas pseudotermomeetri ja hodomeetri. Samuti arvatakse, et leiutas hüdraulilise kella ja asimuudimõõtja.
Komöödia (festival)

"Komöödia" on aastast 2004 Eestis toimuv komöödialavastuste festival.
Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.
Gutatsioon

Gutatsioon (ld sõnast gutta 'tilk') on tilkvee eraldumine taimelehtedest ja idanditest enamasti veelõhede ehk hüdatoodide kaudu.
Taimedel eraldub tilkvett siis, kui juurtega omastatava vee hulk on suurem kui lehtede kaudu auruva vee hulk. Tavaliselt toimub see öösel või varahommikul või kui õhuniiskus on suur.