Falcon 9

Arendus

Erinevalt SpaceX-i eelmisest raketist, mis arendati täielikult oma vahenditega, aitas Falcon 9 arendamist kiirendada NASA. NASA finantseeris arendust ja oli valmis tellima mitu lendu, kui teatud eesmärgid täideti. Koostöö algas seemnerahastusega kaubandusliku orbitaalse transporditeenuse (COTS) programmist aastal 2006. Kokku sai SpaceX NASA-lt 278 miljonit dollarit, lisaks nõustus NASA ostma kolm demolendu.
NASA hakkas raketi ankurüürnikuks 2008. aastal, kui nad tellisid 12 transpordilendu rahvusvahelisesse kosmosejaama, lepingu väärtuseks oli 1,6 miljardit dollarit. Lepingu tingimuseks oli demolendude edukus.

Testimine

Leping NASA-ga nägi ette, et Falcon 9 esimene demolend toimub 2008. aasta septembris ja kõik kolm demolendu toimuvad 2009. aasta septembriks. Raketi testimine võttis aga oodatust kauem aega ja esimene lend toimus alles 4. juunil 2010. aastal.
Esimene test, kus töötasid korraga mitu mootorit, toimus 2008. aasta jaanuaris.  Seejärel suurendati korraga testitavate mootorite hulka järk-järgult, 2008. aasta novembris testiti lõpuks kõiki üheksat mootorit korraga.
2010. aasta veebruariks oli rakett valmis ja asus läbima katsetusi Kennedy kosmosekeskuses. 9. märtsil plaaniti läbi viia staatiline test, mille käigus testitaks raketti nii, et see ei lahku stardiplatvormilt. Arvutid peatasid testi 2 sekundit enne algust, kuna avastati vea stardiplatvormi heeliumipumpades. Viga parandati ja staatiline test viidi edukalt läbi 13. märtsil.

Tootmine

2010. aasta detsembris tootis SpaceX uue Falcon 9 raketi (ja Dragoni kosmosekapsli) iga kolme kuu tagant.
2013. aasta novembriks oli tootmismaht tõusnud ja nüüd toodeti uus rakett igal kuul, 2014. aasta keskpaigaks oli plaanitud tootmismahtu tõsta 18 raketini aastas ja 2014. aasta lõpuks pidi tootmismaht veel suurenema, 24 raketini aastas. 2015. aasta lõpuks oli plaanitud toota 40 raketti aastas.
2016. aasta alguseks ei olnud SpaceX oma eesmärke saavutanud, selleks hetkeks oli tootmismaht alles hiljuti jõudnud 18 raketini aastas ja aasta lõpuks loodeti jõuda tootmismahuni 30 raketti aastas.

Õhkutõusude ajalugu

Falcon 9 on 2017. aasta 30. oktoobri seisuga lennanud kokku 44 korda, nendest lendudest on 42 olnud edukad, üks on ebaõnnestunud ja ühe lennu puhul jõudis peamine last õigele orbiidile, aga sekundaarne last jäi plaanitust madalamale orbiidile. Lisaks hävines üks rakett stardiplatvormil enne õhkutõusu, kui see tavapärase staatilise testi käigus plahvatas.

Disain

Falcon 9 on kaheastmeline suure kandevõimega kanderakett, mis kasutab kütusena vedelat hapnikku ja RP-1 raketikütust. Mõlemad astmed kasutavad Merlin 1D raketimootoreid, esimesel astmel on 9 mootorit ja teisel astmel on 1 mootor. Esimesel astmel olevad mootorid on optimeeritud töötamaks maapinnal ja teisel astmel olev mootor on optimeeritud töötama vaakumis. Esimese astme mootorid asetsevad nn Octawebi konfiguratsioonis.
Taaskasutatavas konfiguratsioonis lennates on esimesele astmele kinnitatud neli jalga, mille abil raketi esimene aste pärast lendu maanduda saab. Lisaks on siis esimese astme ülemises osas ka nn "ruutuimed", mille abil saab raketti maandumise ajal juhtida.
Raketi kütusepaakide külg- ja vaheseinad on tehtud alumiiniumi-liitiumi sulamist. Komponendid on üksteise külge kinnitatud hõõrdkeevitusega, mis on kõige tugevam ja vastupidavam keevitusmeetod.
Teise astme kütusepaak on väga sarnane esimese astme kütusepaagiga, olles lihtsalt oluliselt lühem. Selline disain lubab SpaceX-il kasutada mõlema astme ehitamisel sarnaseid ehitusmeetodeid, mis aitab kulusid kokku hoida.
Kahe astme vahel on süsinikkiust alumiiniumsüdamikuga vaheaste, mis ühendab esimese ja teise astme omavahel.
Lasti kaitseks on õhkutõusu ajal lasti ümber kaitsev ümbris, mis eraldub pärast Maa atmosfäärist välja jõudmist. Kaitsev ümbris on ehitatud vaheastmega samast materjalist.

Maandumine

Falcon 9 on esimene orbitaalne kanderakett, mille esimene aste on taaskasutatav. Pärast teise astme eraldumist pöörab esimene aste ennast tagurpidi ja naaseb läbi atmosfääri Maale. Maandumiseks on kaks võimalust, väiksema kütusevajadusega missioonidel võib esimene aste maanduda tagasi Maal, stradiplatvormi lähedal. Suurema kütusekuluga missioonide ajal peab esimene aste maanduma merel asuvale autonoomse droonlaeva pardal olevale maandumisplatvormile.
Esimene edukas maandumine oli Kennedy kosmosekeskuses asuvale maandumisplatvormile, see tomius 22. detsembril 2015. aastal . Esimene edukas maandumine droonlaevale Of Course I Still Love You ('Muidugi ma armastan sind ikka veel') toimus 2016. aasta aprillis .

Uuesti lendamine

Falcon 9-st sai esimene mitu korda lennanud orbitaalne kanderakett ajaloos, kui 2017. aasta märtsis eelnevalt lennanud esimene aste uuesti edukalt lasti kosmosesse toimetas ja seejärel droonlaevale maandus. Kokku on SpaceX uuesti kasutanud kolme eri esimese astme raketti.