google/wiki40b huggingface dataset:
Rötgesbüttel

Geograafia

Rötgesbüttel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

Ajalugu

Rötgesbütteli esmamainimine pärineb aastast 1226. Endistel aegadel oli küla tuntud kui  Rotlekesbutle . Nagu enamuse niinimetatud "-büttel" külade puhul, arvatakse, et Rötgesbüttel võis tekkida varem, 10. sajandil. Keskajal mõjutas külade arengut läbiv kaubatee Braunschweigist Hamburgi.
Guillaume Hoarau

Guillaume Hoarau (sündinud 5. märtsil 1984 Saint-Louisis) on Réunioni jalgpallur, kes mängib ründajana Šveitsi kõrgliiga klubis BSC Young Boys.
Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Prantsusmaa klubides Le Havre, Gueugnon, Paris Saint-Germain (Prantsusmaa meister 2012–13) ja Bordeaux' Girondins ning Hiina kõrgliiga klubis Dalian Yifang. Young Boysiga liitus ta 2014. aastal. Hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 on ta klubiga tulnud Šveitsi meistriks. Hooajal 2018–19 lõi ta Šveitsi kõrgliigas 24 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt.
Aastatel 2010–2011 pidas Hoarau Prantsusmaa jalgpallikoondises viis mängu.
Kartulipüss (etnograafia)

Kartulipüss (ka: hanesulepüss) on endisaegne mänguasi, mis koosnes puupulga sisse käivast sulerootsust. Mänguasja kasutati nii, et sulerootsu peenemasse otsa pandi kartulikork, mis seejärel puupulka lüües plaksatades välja lendas.
Koidula park

Koidula park on park Pärnu kesklinnas. Park on nimetatud Lydia Koidula järgi.
Park otsustati rajada 1925. Pargis on Lydia Koidula monument.
Hermann Theodor Mähle

Hermann Theodor Mähle (31. oktoober 1881 Kärdla – 1. aprill 1950 Greifenhain) oli Eesti vaimulik.
Hermann Theodor Mähle Lõpetas aastal 1901 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Aastatel 1902–1908 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. aprillil 1909.
Oli aastatel 1909–1911 Tallinna Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1911–1928 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja. Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja oli ta aastatel 1928–1941, lisaks oli ta aastatel 1926–1941 Saaremaa praostkonna praost.
Lahkus aastal 1941 Saksamaale. Suri aastal 1950 Greifenhainis (Brandenburgi liidumaa).

Isiklikku

Tema äi Ludwig Michael Amandus Masing oli Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja, tema naisevend Benedict Hugo Detlef Ludwig Masing oli Karksi Peetri koguduse õpetaja. Poeg Gunnar Mähle oli arst.
Telepaatia

Telepaatiaks ehk mõtete edasikandmiseks nimetatakse väidetavat isikute omavaheline suhtlemist või isiku ühepoolset suhtlemist teise isikuga mõtete edasiandmise teel kõneta ja tehniliste abivahendideta.
Kuigi telepaatiat uuriv parapsühholoogia haru, nagu teisedki, on vaieldava väärtusega, on olemas teaduslikult registreeritud juhtumeid, millel pole veenvaid seletusi, mis ei eelda telepaatiat.
Citizendium

Citizendium on Vikipeedia asutaja Larry Sangeri poolt 2006. aastal alustatud paralleelprojekt. See on vaba entsüklopeedia, kus toimetajad peavad esinema oma pärisnimede all (kokkuleppel toimetusega võidakse kasutada varjunimesid) ning artiklite versioonid läbivad heakskiidetud artikliks tunnistamise protseduuri. Heakskiitmise õigus on kasutajatel, kes on tõendanud, et nad on valdkonna eksperdid.
Seisuga 17. mai 2008 on töös 6400 artiklit ning heaks kiidetud on 65 artiklit.
Seisuga 23. mai 2009 on töös üle 10 800 artikli.
Seisuga 23. märts 2010 on töös üle 13 300 artikli, millest 121 on eriala asjatundjate poolt heaks kiidetud.
Seisuga 3. oktoober 2012 on töös üle 16 200 artikli, millest 165 on asjatundjad heaks kiitnud.
Katri Ots

Katri Ots (sündinud 23. mail 1971 Tallinnas) on Eesti metsateadlane.

Elulugu

Katri Ots on tööliste tütar.
Lõpetas 1989 Tallinna 44. Keskkooli, 1993 EPMÜ metsamajanduse erialal, 1994–96 EPMÜ magistrant, metsandusmagister (1996, samas), väitekiri "Okaspuude kasv ja areng leeliselise tööstusliku õhusaaste tingimustes", EPMÜ doktorant 1996–2001, põllumajandusdoktor (2002, EPMÜ), väitekiri "Impact of air pollution on the growth of conifers in the industrial region of Northeast Estonia". Oli 1993–96 TPÜ Ökoloogia Instituudi vaneminsener, 1996–98 teadur, 1998–2004 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur, 2005– EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituudi vanemteadur.

Teadustöö

Uurinud peamiselt inimtekkelise tolmusaaste (leeliseline tsemenditolm) ning põlevkivi töötlemise ja elektrijaamade piirkonna õhusaaste mõju erivanuseliste okaspuude kasvule ja arengule. Osalenud juhtivalt mitme ministeeriumi või asutuse uurimisprojekti täitmisel. Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004, kollektiivis). Üle 40 teadustrükise.
Steelwing

Steelwing on Rootsi heavy metal'i ansambel, mis tegutseb aastast 2009.
Bänd moodustus suures osas ansambli Hellevator baasil ning sellel õnnestus hankida ka plaadileping NoiseArt Recordsiga. 2010. aastal ilmus bändi debüütalbum "Lord of the Wasteland" ning pärast seda ka EP "Roadkill (Kill or Be Killed)".
Steelwing esines koos Sabatoni ja Alestormiga 1. novembril 2010 Eestis Rock Cafés.
Paulus Andreas Lempelius

Paul(us) Andreas Lempelius (liignimena allikates ka Scraderus, Schröder; umbes 1592 Lempälä, Soome – Reigi, Hiiumaa) oli Eestimaal tegutsenud vaimulik.
Aastatel 1624-1625 oli ta Tallinna toomkooli rektor. 1627. aastal ordineeriti ta Reigi pastoriks.

Mälestuse jäädvustamine

Lempeliuse perekonna tragöödiast räägib Aino Kallase romaan "Reigi õpetaja". Paulus Andreas on selle romaani peategelane. Selle romaani põhjal on valminud ka Eduard Tubina ooper "Reigi õpetaja" ja Eesti film "Reigi õpetaja".
Grete Treier

Grete Treier (sündinud 12. detsembril 1977 Tartus) on eesti maanteejalgrattur. 
Ta esindas Eestit 2008. aasta suveolümpiamängudel naiste maantee grupisõidus ning  tuli 30. kohale. 
2012. aasta suveolümpiamängudel  naiste maantee grupisõidus sai ta 17. koha. 
Tema treener on abikaasa Edgari Treier.

Isiklikku

Tal on tütred Anete Treier ja Lisete Treier.
Ta teatas pärast Londoni olümpia grupisõitu, et sõidab veel kaks velotuuri Prantsusmaal ja Itaalias ning lõpetab siis karjääri. Ta kavatseb sünnitada kolmanda lapse.
WSOY

WSOY (soomekeelse täisnimega Werner Söderström Osakeyhtiö) on Bonnierile kuuluv Soome kirjastus. Selle peakontor asub Helsingis.
Kirjastuse asutas 1878 Werner Söderström.
ATI

Ajalugu

ATI asutasid 1985. aastal Lee Ka Lau, Benny Lay ja Kwok Yuen Ho plaaniga pakkuda suurematele riistvarafirmadele tooteid. Algusaastatel müüdi integreeritud graafikakaarte firmadele nagu Commodore ja IBM. 1987. aastaks oli ATI kasvanud eraldiseisvaks graafikakaartide jaemüüjaks. Üheksakümnendate alguses tutvustas ATI uut Mach-seeriat. Esimene sellest seeriast – Mach8 – oli võimeline graafikat töötlema keskprotsessorita. Mach-tüüpi kaarte tehti ajavahemikus 1991–1994 kokku kaheksa.
Viimane Mach-seeria kaart oli Mach64 GT, mis on tuntud ka kui 3D Rage. Erinevus eelnevate graafikakaartidega on see, et Rage'il oli 3D-kiirendi. Rage-seeria kaarte tehti 2004. aastani.
1997. aastal omandas ATI firma Tseng Labs varad, millega saadi juurde 39-42 uut inseneri. 2000. aastal tutvustati Radeoni seeriat, millel oli videokiirendi, 2D-kiirendi ja DirectX 7.0 tugi. 2000. aasta teises pooles osteti ka firma nimega ArtX, mis tootis "Flipper" graafikaprotsessoreid, Nintendo GameCube'i jaoks.
2005. aastal tootis ATI graafikariistvara koodnimega Xenos Microsofti mängukonsoolile Xbox 360. 24. juulil 2006. aastal ühines ATI AMD-ga, hinnanguliselt oli tehing väärt 5,4 miljardit dollarit.

Tooted

Firma tootis põhiliselt tipp-graafikaprotsessoreid(GPU, esialgselt kutsus ATI neid VPU'ks) lauaarvutitele, integreeritud graafikakaarte sülearvutitele (nime all Mobility Radeon), mobiiltelefonidele (nime all Imageon). Samuti toodeti kiibistikke emaplaatidele (Radeon IGP), TV-kaarte ja vähesel määral muid tehnoloogilisi tooteid. ATI lipulaevaks on Radeon seeria videokaardid, mida toodeti alates aastast 2000.
"Ruby" on ATI poolt loodud väljamõeldud tegelane, keda kasutati mitmete toodete reklaamimiseks.
Papanicolau test

Väärpositiivne tulemus

Papanicolau test võib anda mitme teguri toimel proovimaterjalide analüüsi vastusena väärpositiivse tulemuse, kus terve naine võidakse haigeks tunnistada. Üheks põhjustajaks on suukaudsete rasestumisvastaste tablettide kasutajate Pap-proov, nende vastavad rakud tunduvad vaatlejale ebanormaalsete või pahaloomulistena rakkudena.
Valesti võidakse tõlgendada ka kudede taastumises (regeneratsioonis) osalevaid rakke, kuna regeneratiivsed rakud võivad meenutada näiteks adenokartsinoomi rakke. 
Pap-proovis on kiiritusravijärgsed muutused tuvastatavad aastakümneid ja nad võivad segi minna vähi retsidiiviga. 
Meetodi töötas välja 1928 George Papanicolau.
Parthenon

Parthenon on Ateena Akropolil asuv jumalanna Athena tempel. See on ristkülikukujulise põhiplaaniga dooria stiilis marmorist tempel, mis valmis 447–438 eKr Pheidiase juhendamisel. Seda peetakse Vana-Kreeka klassikalise ajastu tähtsamaiks ehitusmälestiseks ja see on kogu maailmas üks tuntumaid ehitisi.
Parthenon (παρθενών) tähendab vanakreeka keeles 'neitsi elukohta', mis viitab jumalanna Athenale.
Parthenon rajati vanema Athena templi varemete kohale, mis hävis pärlaste sissetungi ajal 498 eKr. Ehitustööde algatajaks oli Perikles. 
Hoolimata nimest kasutati seda peamiselt varakambrina. Seal hoiti Ateena Mereliidu varasid.
Arhitektideks ja ehitusmeistriteks olid Iktinos ja Kallikrates. Frontoonide kujude ja friisil asuvate metoopide autoriks oli Pheidias ja arvatavasti ka tema õpilased Agorakritos ja Alkamenes. Friisil on kujutatud muu hulgas gigantomahhiat, kreeklaste ja amatsoonide võitlust, stseene Trooja sõjast ning kentauride ja lapiidide võitlust. Tümpanoni skulptuurid valmisid alles 432. aastal eKr. Neid peetakse üheks Vana-Kreeka kunsti paremateks näideteks. Idaküljel, peasissekäigu kohal asuval tümpanonil on kujutatud Athena sündi Zeusi peast. Läänetümpanonil kujutati Athena ja Poseidoni võistlust Ateena kaitsepühakuks saamise pärast.
Ehitusmaterjaliks oli 16 km kaugusel asuvast Pentelikoni mäest saadud marmor. Templi välissammastik koosnes 8 dooria stiilis sambast otstes ja 17 külgedel (see ei tähenda aga, et välissambaid kokku 50 oleks). Nende läbimõõt oli 1,9 m ja kõrgus 10,4 m. Ülemiselt trepiastmelt mõõdetuna on Parthenon 30,9 meetrit lai ja 69,5 m pikk. Siseruum ehk cella oli 19,2 m lai ja 29,8 m pikk.
Templi sees cella's asus Pheidiase loodud kullast ja elevandiluust Athena kuju. Kuju nägu, käed ja jalad olid elevandiluust, silmad kalliskividest. 426. aastal lasi Rooma keiser Athena kuju Konstantinoopolisse viia, kus see hiljem ristisõdade ajal kaduma läks. Säilinud on Rooma-aegne koopia, mida hoitakse riiklikus arheoloogiamuuseumis. Cella oli seestpoolt ümbritsetud katust toestavate sammastega ja väljast friisiga, millel kujutati Panatenaiade rongkäiku ning Olümpose jumalaid (välja arvatud Hades ja Hestia). 
6. sajandil muudeti Parthenon neitsi Maarjale pühendatud kristlikuks kirikuks. 1456, kui Ateena osmanite kätte langes, muudeti ehitis mošeeks. Selle juurde ehitati minarett, kuid hoonet ennast ümber ei ehitatud.
26. septembril 1687, kui veneetslased piirasid Ateenat, tabas püssirohuhoidlana kasutatud Parthenoni veneetslaste kahurikuul. Toimunud plahvatuses purunes suurem osa templist. Välissammastik taastati hiljem. Friisi säilinud osad ja paljud kujud viidi 1801. aastal Inglismaale, kus neid hoitakse Briti Muuseumis hoolimata Kreeka valitsuse nõuetest need tagastada.
1975. aastal hakati Parthenoni restaureerima. Tööd kestavad tänapäevani.
Alanis Morissette

Alanis Morissette (sündinud 1. juunil 1974 Ottawas) on Kanada lauljanna, laulukirjutaja ja näitleja. Ta on võitnud 12 Juno auhinda ja 7 Grammy auhinda ja müünud üle 60 miljoni albumi. Tema rahvusvaheline debüütalbum "Jagged Little Pill" tõusis edetabelite tippu.
Moonland

Moonland on Eestis ehitatud uisk-purjelaev, mis on ajaloolise Väinamere uisu taastatud koopia. 
Laev veesati 20. juulil 2013 Muhu vallas Kuivastu sadamas. Taglas pole siiski tänaseks veel valminud.

Muhu uisu ehitamine

Fotosid ehitusest.
Tatarikeelne Vikipeedia

Tatarikeelne Vikipeedia (tatari keeles Татар Википедиясе, Tatar Wikipediäse) on Vikipeedia tatarikeelne versioon.
Tatarikeelne Vikipeedia avati 15. septembril 2003.
Seal on 86739 artiklit, millega see on artiklite arvult 67. keeleversioon.
62% tatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Benguela hoovus

Benguela hoovus on külm hoovus Atlandi ookeani kaguosas. Hoovab Aafrika rannikul Hea Lootuse neemest põhja.
Külma vee tõttu on hoovus kalarikas.
Teine Ümera lahing

Eellugu

Pärast Saaremaale tunginud Taani vägede lüüasaamist 1222. aastal algas saarlaste ärgitusel ülestõus Mõõgavendade ordu ja Taani võimu vastu kogu Muinas-Eestis, mille käigus hõivati kõik alad peale Tallinna linnuse. Kätte saadud Sakala ja Ugandi linnuseid kutsuti tugevdama venelasi Novgorodist ja Pihkvast. Mõõgavendade ordu palus Riia piiskopilt kaotatud maade tagasivõtmiseks abi, mida see lubas anda tingimusel, et vallutustest saab tema 1/3 ja Eestimaa piiskop Hermann samuti 1/3.
Pärast mitmeid vastastikuseid sõjaretki latgalite ning Sakala ja Ugandi aladele kogunes 1223. aastal Ugandist, Sakalast, Soopoolitsest, Jogentaganast, Vaigast, Mõhust, Nurmekunnast ja Alempoisist koos appi tulnud venelastega suur vägi, mis liikus lõunasse, rüüstates laialdaselt Tālavas, Metsapooles ja Turaidas. Urele linnuse juures toimus ühel rüüstaval rühmal kokkupõrge Rameko juhitud latgalitega, kel õnnestus tappa Viljandi linnuse venelaste juht koos mitmete teiste venelaste ja eestlastega. Samal ajal kogunes Riias vastulöögi andmiseks ristisõdijatest, orduvendadest, kaupmeestest ja liivlastest vägi, mis asus teele rüüstajate kogunemispunkti poole Lēdurgas. Saades Turaidasse jõudnuna teada, et eestlased on Lēdurgast juba lahkunud, pöördusid jalamehed ja mitmed teised tagasi Riiga. Ülejäänutega liitusid aga orduvennad Siguldast ja Võnnust (Cēsisest) ning paljud latgalid ja liivlased.

Lahing

Henriku kroonika kirjelduse kohaselt jõudsid kristlased jälitatavatele järgi ja ründasid neid hetkel, mil eestlased olid ületamas Ümera jõe silda nii, et üks osa väest oli juba teisel kaldal. Algul osutasid eestlased tugevat vastupanu, kuid löödi peagi põgenema, mille käigus paljud neist tapeti. Üle silla tunginud sakslaste eest püüdis pääseda ka väe teine osa, mis hobuseid ja saaki maha jättes ning mõningaid rüüsteretke ajal võetud vange tappes põgenes metsa, kuid ka neist paljud hukkusid. Henriku kroonika järgi suri kokku üle 600 eestlase ja kristlased jagasid nende kokkuröövitud saagi omavahel ning vabastasid vangid. Kristlaste kaotustest mainitakse seal vaid üht oda läbi surma saanud orduvenda.
Veidi teistsuguse pildi toimunust annab Liivimaa vanem riimkroonika. Seal ei mainita silda ja öeldakse, et vaenupooled asusid jõe vastaskallastel, mis takistas lahingusse astumast. Nii heideti algul vastastikku vaid odasid, kuni latgalid juhtisid neile tuntud teed mööda orduvennad ja ristisõdijad üle jõe, eestlastele kallale. Algul julgelt vastu astunud eestlased löödi seejärel puruks. Eestlasi olevat langenud 1500, mis näib selge liialdusena, kristlaste kaotused olevat piirdunud 50 hukkunuga, nende hulgas 2 ordurüütlit.
Teet Kallas

Elulugu

Teet Kallas õppis aastatel 1954–1962 Tallinna 21. Keskkoolis, kuid kool jäi lõpetamata. Seejärel oli ta aastatel 1962–1965 ajateenistuses. 
Aastatel 1965–1966 töötas Kallas Eesti Televisiooni kirjandussaadete toimetajana, aastail 1968–1970 Loomingu proosa ja luule osakonna juhatajana ning neli kuud peatoimetaja asetäitja kohusetäitjana sama ajakirja toimetuses aastal 1981. Hiljem on Kallas töötanud Sõnumilehes ja Postimehes ning olnud pikemalt vabakutseline. 
Eesti Kirjanike Liidu liige on Kallas aastast 1972. Ta on kuulunud 1980. aastail Eesti Kirjanike Liidu juhatusse, juhatuse presiidiumi, NSV Liidu Kirjanike Liidu juhatuse revisjonikomisjoni ja NSV Liidu Kirjandusfondi presiidiumisse.

Poliitiline tegevus

Teet Kallas kuulus aastail 1979–1990 NLKP-sse. Seejärel oli ta Eesti Liberaaldemokraatliku Partei liige aastail 1990–1993, Keskerakonna toetajaliige 1994–1996, Arengupartei liige 1996–1998, järgnevalt parteitu.
Kallas oli Rahvarinde ajalehe Vaba Maa peatoimetaja ning ka Rahvarinde saadikugrupi kaasesimees aastal 1990 ja Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige aastatel 1990–1992. (Loomeliitude saadikugrupp, Liberaal-demokraatlik saadikurühm, Liberaal-demokraatlik fraktsioon, Isamaa ühendus)

Isiklikku

Teet Kallase abikaasa oli Alla Kallas ning vend graafik Olimar Kallas.
Kallas on 20. Augusti Klubi liige.

Looming

Teet Kallas on kirjutanud lühijutte ja romaane, kirjandusarvustusi ja kolumne. Ta oli aastatel 1996–2011 Eesti Televisiooni telesarja "Õnne 13" stsenarist. Ta on kirjutanud ka Tallinnfilmi filmide"Šlaager" ja "Reekviem" stsenaariumid. Kallas on tõlkinud vene autorite proosat. Samuti on ta joonistanud nii šarže kui karikatuure.
Patsy Kensit

Patricia Jude Francis Kensit (sündinud 4. märtsil 1968 Hounslow's Londonis) on inglise filminäitleja.
Kensit sai tuntuks 1970. aastate alguses lapsnäitlejana telesarjades ja reklaamides. Ta on mänginud kümnetes filmides, sealhulgas "Absolute Beginners", "Surmarelv 2", "21", "Inglid ja putukad". Ta on osalenud ka inglise seebiooperis "Emmerdale" ja draamasarjas "Holby City".
1988–1991 oli ta abielus Dan Donovaniga, 1992–1996 Jim Kerriga ja 1997–2000 Liam Gallagheriga. Alates 2009 on ta abielus Jeremy Healyga.
Baltimore'i maakond

Baltimore'i maakond (Baltimore County) on maakond USA-s Marylandi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°24' N, 76°36' W.
Maakonna halduskeskus on Towson.
Maakonna pindala on 1766 km². Veepindala on 216 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 805 029. Aastal 2000 oli elanike arv 754 292.

Ajalugu

Baltimore'i maakond moodustati 1659. aastal. Maakond sai nime iirimaa aadelkonna Baron Baltimore'i järgi.
Eesti sotsiaalminister

Eesti sotsiaalminister on Eesti Vabariigi valitsuse liige, sotsiaalministeeriumi juht. Sotsiaalministri ametikoht oli aastatel 1992–2014 ja taas alates 2019. aastast.
2014–2019  jagati senise sotsiaalministri ülesanded sotsiaalkaitseministri ning tervise- ja tööministri vahel. Uus ametikohtade jaotus jõustus alates 2. juulist 2014, kui senine sotsiaalminister Helmen Kütt nimetati presidendi otsusega sotsiaalkaitseministriks.
Héctor Pop Andrés

Héctor Pop Andrés (1976 – 12. aprill 2014 San Francisco) oli Guatemala poliitik ja San Francisco aselinnapea.

Surm

Ta lasti maha San Francisco (Peténi departemang, Guatemala) linnavalitsuse hoone ees 12. aprillil 2014.
St. Helena vald

Ajalugu

Vald moodustati 1810. aastal.
Zurab Tsereteli

Zurab Tsereteli (Зураб Константинович Церетели; gruusia keeles ზურაბ წერეთელი (Zurab Tseretheli); sündinud 4. jaanuaril 1934 Thbilisis) on gruusia päritolu Venemaa skulptor, Venemaa Kunstide Akadeemia president 1997. aastast alates.
Tema looming on pälvinud Venemaa riigivõimu (eelkõige aga Moskva endise linnapea Juri Lužkovi) poolehoiu, avalik ja kriitikute arvamus on olnud sageli halvakspanev. Talle on heidetud ette Moskva monumentaalprojektide monopoliseerimist ja pealinna stilistilise ühtluse rikkumist, gigantomaaniat, ebaproportsionaalsust ja halba maitset.
Himnusz

"Isten áldd meg a magyart" ("Jumal, Isa vägevaim...") on Ungari rahvushümn.
Sõnad kirjutas Ferenc Kölcsey 1823. aastal, viisi lõi Ferenc Erkel 1844. aastal.

Sõnad

Isten, áldd meg a magyart

Jó kedvvel, bőséggel,

Nyújts feléje védő kart,

Ha küzd ellenséggel;

Bal sors akit régen tép,

Hozz rá víg esztendőt,

Megbűnhődte már e nép

A múltat s jövendőt!
Őseinket felhozád

Kárpát szent bércére,

Általad nyert szép hazát

Bendegúznak vére.

S merre zúgnak habjai

Tiszának, Dunának,

Árpád hős magzatjai

Felvirágozának.
Értünk Kunság mezein

Ért kalászt lengettél,

Tokaj szőlővesszein

Nektárt csepegtettél.

Zászlónk gyakran plántálád

Vad török sáncára,

S nyögte Mátyás bús hadát

Bécsnek büszke vára.
Hajh, de bűneink miatt

Gyúlt harag kebledben,

S elsújtád villámidat

Dörgő fellegedben,

Most rabló mongol nyilát

Zúgattad felettünk,

Majd töröktől rabigát

Vállainkra vettünk.
Hányszor zengett ajkain

Ozman vad népének

Vert hadunk csonthalmain

Győzedelmi ének!

Hányszor támadt tenfiad

Szép hazám, kebledre,

S lettél magzatod miatt

Magzatod hamvvedre!
Bújt az üldözött, s felé

Kard nyúlt barlangjában,

Szerte nézett s nem lelé

Honját e hazában,

Bércre hág és völgybe száll,

Bú s kétség mellette,

Vérözön lábainál,

S lángtenger fölette.
Vár állott, most kőhalom,

Kedv s öröm röpkedtek,

Halálhörgés, siralom

Zajlik már helyettek.

S ah, szabadság nem virul

A holtnak véréből,

Kínzó rabság könnye hull

Árvák hő szeméből!
Szánd meg Isten a magyart

Kit vészek hányának,

Nyújts feléje védő kart

Tengerén kínjának.

Bal sors akit régen tép,

Hozz rá víg esztendőt,

Megbűnhődte már e nép

A múltat s jövendőt!
Töötlev tööstus

Töötlev tööstus on tööstusharu, mis tegeleb toorainete töötlemisega valmis- või pooltoodeteks. Eesti statistikaameti määratluse kohaselt tegeleb töötlev tööstus "materjalide, ainete või komponentide mehaanilise, füüsikalise või keemilise muundamise või töötlemisega uueks tooteks".
Töötleva tööstuse alla loetakse tavaliselt keemiatööstus, masinatööstus, ehitus, elektroonikatööstus, energeetika, toiduainetööstus, metallitööstus, plastitööstus, tekstiilitööstus, paberitööstus, transpordivahendite tootmine jms.
Majandussektorite jaotuses nimetatakse töötlevat tööstust sageli sekundaarseks sektoriks, vastandatuna primaarsele sektorile, mis hangib tooraineid loodusest, ning tertsiaarsele sektorile ehk teenindusele. Samas määratlevad mõned allikad töötlevat tööstust ka vaid osana sekundaarsektorist, eraldades töötlevast tööstusest mäetööstuse, elektrienergia-, gaasi- ja veevarustuse ning ehituse.
Töödeldav materjal, aine või komponent on kas loodusest saadud tooraine, mis pärineb primaarsektorist, või töötleva tööstuse mõne teise tegevusala toode. Töötlemine tähendab kauba olulist muutmist, renoveerimist või rekonstrueerimist. Töötleva tööstuse toodang on kas valmistoode või pooltoode, mida kasutab mõni teine töötleva tööstuse haru. Töötleva tööstuse alla kuulub ka toodete koostamine omavalmistatud või ostetud detailidest.
Eesti olulisim töötleva tööstuse haru on masinatööstus (umbes 25% toodangust). Tähtsuselt järgmised on puidu- ja paberitööstus (20%), toiduainetööstus (15%), keemiatööstus (umbes 10%), metallitööstus (13%) ja kergetööstus (alla 5%).
Lindau saar

Lindau on saar Saksamaal Baieri liidumaal Bodeni järve idakaldal. Nimi tuleneb sõnast Linde – 'pärn', kuna saarel kasvasid põhiliselt pärnad. Rooma Impeeriumi aegadel oli saare nimeks Lindavia. Lindau juurde kuulub ka tilluke Hoy saar.
Saar on sildade ja tammiga ühendatud järve idakaldaga. Saare pindala on 68 hektarit ja sellel asub samanimeline linn.
Lindau linn on Baierimaa samanimelise maakonna keskus. Esmakordselt on linna maininud üks Sankt Galleni munk 882. aastal. 1079. aastal sai linn kauplemisõiguse. 1275. aastal sai Lindau vabalinna staatuse.
Lindaul asub Baierimaa ainuke majakas.
Horvaatia ajalugu

Esiaeg

Praeguse Horvaatia ala asustati juba kiviajal, keskmise paleoliitikumi ajal elasid Krapinas neandertallased, varases neoliitikumis kujunesid Starčevo, Vinča, Sopoti ja Hvari kultuurid.

Illüüria provintsid

Napoleon I väed võtsid 1797. aastal sõjakäigu järel Veneetsia vastu Lõuna-Horvaatia ja ka Ragusa prantslaste võimu alla. Napoleon ühendas Dalmaatsia, Istria ja Sloveenia Illüüria provintsideks. Sealt tegelikult tekkis Jugo – Lõuna Slaavia kontseptsioon, pealinnaga Ljubljanas. Kui Napoleon 1815. aastal Austria-Ungari keisririigi käest Waterloo all lüüa sai, siirdusid ungarlased järelejäänud tükke kokku korjama.
Horvaatia rahvuslik ärkamine toimus 1835. 1848 toimus nn talurahva ülestõus, mida juhtis Josip Jelacic. See suruti küll maha, kuid orjus või siis allasurutus kaotati. 1868. aasta reformiga anti võim Põhja-Horvaatia üle austerlastelt ungarlastele. Territoorium ühendati Ungari Slavooniaga ja garanteeriti sisemine autonoomia. Dalmaatsia jäi austerlaste kätte.