google/wiki40b huggingface dataset:
Korraline evalveerimine

Korraline evalveerimine on rahvusvaheline välishindamine, mille eesmärk on hinnata teadusasutuse teadusvaldkonna taset võrreldes vastava valdkonna rahvusvahelise tasemega.
Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikides lähtutakse hindamisel Frascati Manual teadusvaldkondade klassifikaatorist.
Mulla klassifikatsioon

Mulla klassifikatsioon on muldade süstemaatiline rühmitamine taksonoomilisteks üksusteks nende tekke, geneesi (arengu), protsesside, profiili ja selle diferentseerumise, diagnostiliste horisontide ja omaduste järgi.
Mõnevõrra sarnaselt biosüstemaatika kategooriatega eristatakse mullateaduses (kahanevas järjekorras) seltse (order), alamseltse (suborder), klasse, tüüpe, alltüüpe, liike ja erimeid. Neid nimetatakse muldade taksonoomilisteks üksusteks, millesse kuuluvate muldade kogum on takson. Enamiku klassifikatsioonide põhiühikuks on mullatüüp.
Mulla klassifikatsioone on nii globaalseid, millega klassifitseeritakse kõiki muldi Maal, kui ka riiklikke ja kohalikke, mis käsitlevad muldi kindla riigi või selle mingi osa piires. 
Välja on töötatud ka spetsiifilisi, puhtrakenduslikke mulla klassifikatsioone, mis lähtuvad maakasutuse või majandusharu huvidest, näiteks metsamuldade, melioreeritavate ja muude muldade klassifikatsioonid.

Globaalsed mullaklassifikatsioonid

Globaalsetest mullaklassifikatsioonidest on tuntuimad FAO mulla klassifikatsioon (WRB, World Reference Base) 30 suure taksoniga (Great Soil Groups) ja nende alljaotustega, ning USA Põllumajanduseosakonnas välja antud USDA mulla klassifikatsioon (USDA Soil Taxonomy). Ehkki neid kahte klassifikatsiooni kasutatakse kõikides maailma riikides, on paljudel riikidel nendega kõrvuti kasutusel ka oma rahvuslikud mulla klassifikatsioonid. Praegu püütakse rahvuslikke mulla klassifikatsioone ühtlustada USDA ja FAO mulla klassifikatsioonidega.

Venemaa mullaklassifikatsioon

Venemaal oli aastaks 2004 ette valmistatud Dokutšajevi-nimelise Mullainstituudi erikomisjoni poolt Venemaa muldade klassifikatsioon, mis oli 1997. aastal loodud klassifikatsiooni järgmine variant. Aga Venemaa mullateadlased kasutavad siiani peamiselt 1977. aasta NSV Liidu muldade klassifikatsiooni.
Aaben

Aaben on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aaben (Abben) on pandud Vana-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal ja Karste mõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabeni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aabla, Aabna, Aasa ja Aavasalu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aaben Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Gediminase-nimeline Vilniuse Tehnikaülikool

Gediminase-nimeline Vilniuse Tehnikaülikool (leedu keeles Vilniaus Gedimino technikos universitetas, lühend VGTU) on tehnikaülikool Leedus Vilniuses; ühtlasi riigi tähtsaim tehnikakool. Ülikooli rektor on Alfonsas Daniūnas.
Ülikool asutati 1956.
Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase.
Ülikoolis on 10 teaduskonda.
Aleksandr Ljubištšev

Aleksandr Ljubištšev (Александр Александрович Любищев; 5. aprill 1890 Peterburi – 31. august 1972 Togliatti) oli vene bioloog ja filosoof.
Ta tegeles teoreetilise bioloogiaga ja arendas edasi Lev Bergi vaateid evolutsiooniõpetuses.
Tema tööde jätkajaiks, propageerijaiks ja arendajateks on olnud Sergei Meien ja Julius Schreider.
Tema vaated olid üheks keskseks arutlusteemaks varasemates Eesti teoreetilise bioloogia kevadkoolides. Üks Ljubištševi artikkel on avaldatud ka Tartus ajakirjas Trudy po znakovym sistemam.
Mäetaguse Elu

Mäetaguse Elu oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Mäetaguse valla uudiseid. Lehte andis viimasena välja Mäetaguse vallavalitsus. Lehte toimetas Golomb Management OÜ meeskond. Lehe vastutav toimetaja oli Samuel Golomb.
Alates maist 2015 ilmus eraldi lehe venekeelne lisa (Mäetaguse Elu : инфогазета волости Мяэтагузе).
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Mäetaguse vald Alutaguse vallaga, annab endise Mäetaguse valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht.
Voldemar Teppich

Voldemar Teppich (alates 1922. aastast Voldemar Kasemets; alates 1933 Jaan Kallas; 27. detsember 1899 Vaivara vald (Vaivara kihelkond), Virumaa – 23. aprill 1941) oli eesti kommunist.
Ta astus kommunistliikku parteisse 1917. aastal ja oli aktiivne partei liige. 1918. aasta veebruaris mõistis Saksa sõjaväljakohus ta surma, kuid eksituse tõttu viidi ta Saksamaale sunnitööle. Jaanuaris 1919 naastes mobiliseeriti ta Eesti sõjaväkke, arreteeriti kommunistliku tegevuse eest sama aasta augustis ja mõisteti kaheks aastaks parandusmajja. 1920. aasta suvel ta põgenes, tegutses põranda all ja arreteeriti uuesti 14. novembril 1920. 24. septembril 1921 mõisteti ta sõjaringkonnakohtus 6 aastaks sunnitööle.
1922. aastal vahetati ta Nõukogude Venemaale ja sai uueks nimeks Voldemar Kasemets. Ta mobiliseeriti Punaarmeesse, võitles basmatšidega. Haigestunud malaariasse, taotles ta enda Eestisse üleviimist. Järgnevalt teenis ta partei- ja poliittöötajana Kroonlinnas ja Leningradis. 1928. aastal suunati Voldemar Teppich Kominterni Eesti Sektsiooni käsutusse. 1931. aasta veebruaris saadeti ta Eestisse põrandaalusele tööle ja arreteeriti 10. juunil 1931 Nõmmel.
Pettunud kommunismis ja Nõukogude Liidus, andis ta tunnistusi, mille alusel tabati 37 kommunisti ja avastati kaks salatrükikoda, mis hävitas kogu senise parteiorganisatsiooni. Kogu EKP põrandaalune koosseis registreeriti ümber ja uutena asutatud algorganisatsioonid allusid ilma omavahelise sidemeta otse Kominternile.
28. veebruaril 1932 mõisteti Voldemar Teppich 12 aastaks sunnitööle, koos seni kandmata eelmise karistusega 17 aastaks, 8 kuuks ja 21 päevaks. 2. jaanuaril 1933 teatas EKP, et Voldemar Teppich on parteist välja heidetud.
1. veebruaril 1933 Voldemar Teppich vabastati vanglast Jaan Kallase nime all. Samal aastal ilmus Päevalehes tema kirjutatud artiklite seeria.
1940. aasta novembris (ülekuulamised algasid 19. novembril) Voldemar Teppich arreteeriti Nõukogude Liidu võimude poolt, mõisteti 11. märtsil 1941 sõjatribunali poolt surma ja hukati.
TA Orienteerumisklubi

TA Orienteerumisklubi (lühendatult TA OK) on Eesti orienteerumisklubi. 
Klubi asutati 7. detsembril 1982. Klubi algne nimi oli TA O-klubi ehk Teaduste Akadeemia orienteerumisklubi kuivõrd enamus klubi liikmetest töötas Teaduste Akadeemia instituutides. Klubi esimene esimees oli Kalju Vaikjärv.
Alates 2000. aastast korraldab klubi iga aasta oktoobri alguses 8-tunnise kontrollajaga TA OK rogaini. 2008. aastal korraldas klubi Karula rahvuspargis 8. rogaini maailmameistrivõistlused.
Klubi korraldas 2005. aastal Eesti meistrivõistlused orienteerumisjooksu sprindidistantsil Rocca al Mare Vabaõhumuuseumis ja 2011. aastal Eesti meistrivõistlused rattaorienteerumises Taheval.
Klubi edukaim sportlane on kolmekordne rattaorienteerumise maailmameister Tõnis Erm.
Rootsi jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Rootsi jalgpallikoondis 1938. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Mängijad

Kurt Svanstroem
Curt Bergsten
Gustav Sjoberg
Knut Hansson
Arne Nyberg
Tore Keller
Folke Lind
Karl-Erik Grahn
Arne Linderholm
Sven Jonasson
Erik Persson
Ivar Eriksson
Ake Andersson
Sven Jacobsson
Erik Nilsson
Henock Abrahamsson
Sven Bergqvist
Erik Almgren
Harry Andersson
Olle Kallgren
Einar Karlsson
Gustav Wetterstroem

Treener

Josef Nagy
Autorikaitseühing

Autorikaitseühing (AKÜ) oli eesti kirjanike ja heliloojate kutsehuve kaitsev ja kodu- ning välismaiste autorite teoste ettekandehonorare kasseeriv keskkoondis.
Ühing asutati aastal 1932. Aastal 1938 oli ühingul üle 140 liikme, sealhulgas üle 80 kirjaniku ja üle 60 helilooja.
AKÜ esimees oli Juhan Jaik, hiljem August Mälk.
Bonistika

Bonistika (prantsuse bonistique) on 20. sajandi alguses numismaatikast eristunud ajalooteaduse haru, mis uurib finantsajalugu rahatähtede, boonide, assignaatide, obligatsioonide, panga- ja kassatähtede jms põhjal.
Bonistikaga tegelevaid ka harrastuskogujad, keda nimetatakse bonistideks. Mõnikord eristatakse otseselt maksevahenditena mittemõeldud väärtpaberite (osatähtede, võlatähtede jms) kogujaid, keda nimetatakse skripofiilideks.
Puide järv

Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on 3 saart.
Faithless

Faithless on briti electronica-ansambel koosseisus Maxi Jazz, Sister Bliss ja Rollo Armstrong.
Ansambli algkoosseisu kuulusid produtsendid Rollo ja Sister Bliss. Duo alustas muusika produtseerimist 1993. aastal, kuid Faithlessi neljaliikmeline koosseis moodustus lõplikult alles kaks aastat hiljem, kui ansambliga liitusid vokalistid Jamie Catto ja Maxi Jazz. Kuulsus saavutati 1996. aastal singlitega "Salva Mea", "Insomnia" ja "Reverence".
Faithlessi looming varieerub sümfoonilistest helidest kuni house'i, hiphopi ja klubimuusikani.
Faithless esines 27. juulil 2013 Tallinnas A. Le Coq Arenal.
Mateja Vraničar Erman

Mateja Vraničar Erman (sündinud 7. novembril 1965 Ljubljanas) on Sloveenia jurist ja poliitik.
Ta lõpetas Ljubljana Ülikooli õigusteaduskonna 1989. aastal, magistrikraadi õigusteaduste alal sai Harvardi Ülikoolis 1996. aastal. 1989–1993 töötas ta Sloveenia Välisministeeriumis. Alates 1993. aastast töötas ta Sloveenia Rahandusministeeriumis,  2010. aasta aprillist kuni 2012. aasta veebruarini oli ministeeriumi riigisekretär.
Alates 21. september 2016 kuni 13. septembrini 2018 oli Mateja Vraničar Erman Sloveenia rahandusminister.
NoHo (Manhattan)

NoHo on kõrgema klassi naabruskond, mis asub Manhattani linnasosas New Yorgis Ameerika Ühendriikides. 
NoHo nimi tuleb sõnadest "North of Houston Street" (sarnane SoHoga, "South of Houston Street").
Henn Rooneem

Elukäik

Henn Rooneem omandas põhihariduse Tartus ja asus 1937. aastal õppima Riigi Kunsttööstuskooli. 1943. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Sõja lõppedes astus Rooneem Tallinna Riiklikusse Tarbekunsti Instituuti, kuid arreteeriti Nõukogude võimude poolt ja viibis aastatel 1945–1947 vangilaagris. Pöördunud vangistusest tagasi, jätkas õpinguid instituudis, lõpetades selle 1950. aastal graafik-illustraatorina.
Henn Rooneem töötas üle 30 aasta Eesti NSV kirjastus- ja trükitööstuses. Aastatel 1950–1964 oli ta kirjastuse Eesti Riiklik Kirjastus illustraator. Pärast kirjastuse jagunemist töötas ta aastatel 1964–1967 illustraatorina kirjastuses Eesti Raamat.
Aastatel 1967–1983 oli Rooneem eksperimentaalkombinaadi Bit kunstilise ja tehnilise osakonna juhataja. Sellelt ametikohalt läks ta ka pensionile.

Isiklikku

Henn Rooneeme abikaasa oli sisearhitekt Maie Rooneem, kellega tal on kaks last – poeg Enn Rooneem ja tütar Tiina Saago.
Henn Rooneem oli Kuku klubi liige.
Harju Matkaklubi

Harju Matkaklubi (Harju MK) on matkajaid ühendav MTÜ, mis asutati 11. novembril 1971. aastal. Klubi kuulus Eesti Matkaföderatsiooni ja praegu Eesti Matkaliitu (alates selle moodustamisest 1989. aastal).   

Klubi esimees valitakse. Esimehed on olnud Ole Ehelaid (kuni 1983. aastani), Enno Välk (1983–1986), Tõnis Puss (1986–2000). Praegu on matkaklubi esimees Jüri Kõiv.

Sportlikku matkamist juhtisid aastaid meistersportlased Rein Sinisalu ja Jüri Muru. Harrastati kõiki matkaliike. Pärast Eesti taasiseseisvumist on käidud lisaks kodumaale matkamas paljudes Euroopa, Aasia, Aafrika ja Ameerika riikides. On saadud Eesti meistermatkaja ja Aasta matkategelase nimetusi. Viimastel aastatel on paljud klubi liikmed saanud matkatreeneri kutse. Näiteks Tõnis Puss on jalgrattamatka- ja Ülo Kangur mägimatkatreener.

1995. aastast alates ehitatakse, märgistatakse ja hooldatakse Euroopa rannikuraja E9 lõike Harjumaal.

Harju MK on olnud paljude matkaürituste pioneer, näiteks on Harju MK algatatud iga-aastane matkaüritus "Jõulud metsas" Maie Itse juhtimisel. Samuti on juba tavaks saanud paljudesse riikidesse viivad iga-aastased matkareisid koos sportlike matkadega. Populaarsed on ka Harju MK korraldatavad suvised õppepäevad Eesti looduses koos matkatehnika võistlustega. Harju Matkaklubi korraldab igal aastal matkajate õpet, mis algab reeglina novembris ja kestab maini. Täpsemalt vt. klubi või Ülo Kanguri veebis.
Asta Põldmäe

Asta Põldmäe (sündinud 5. aprillil 1944 Puurmanis) on eesti kirjanik.
Lõpetas 1969 TRÜ ajakirjanduse alal. Töötanud 1969–1975 ajalehe Tartu Riiklik Ülikool ja aastast 1986 Loomingu toimetuses.

Looming

Kirjutanud psühholoogilist tundlikku lüürilist proosat ning tõlkinud hispaania kaasaegset proosat.
Hapukapsasupp

Hapukapsasupp (vene keeles кислые щи või кислые шти) on hapukapsast tehtud supp; üks kapsasuppe. 
Hapukapsasupp on Vene päritolu ja omane Vene köögile.
Franz Malmsten

Franz Malmsten (6. november 1905 Narva – 6. veebruar 1967 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta mängis aastatel 1925–1937 Narva teatris ja oli aastatel 1937–1967 Draamateatri näitleja. Ta on mänginud ka filmis ("Tagahoovis", 1956, Tallinnfilm) ja kuuldemängudes ("Sinel", 1952).

Isiklikku

Ta oli aastast 1940 abielus Eva Meiliga, nende poeg oli näitleja Rein Malmsten, pojapoeg on näitleja Mait Malmsten. Tema vend oli Hugo Malmsten, õde Lydia Bock.
Chevrolet Corvette

Chevrolet Corvette on Chevrolet' kupee. Seda on toodetud 7 põlvkonda.
Majandusteaduse ajalugu

Majandusteaduse ajalugu ehk majandusmõtte ajalugu on majandusalaste vaadete areng, kaasa arvatud kitsamas mõttes majandusteaduse ajalugu.
Mitmed antiikfilosoofid on teinud mitmesuguseid majandusalaseid tähelepanekuid. Kõige tähtsam neist on Aristoteles.
Keskaja araabia mõtlejatest, kes on majanduse mõistmisse oma panuse andnud, on üks tähtsamaid Ibn Khaldun Tunisest (1332–1406), kes näiteks näitas, kuidas rahvastiku tihedus on seotud tööjaotusega, mis viib majanduskasvule, mis omakorda suurendab rahvastiku tihedust.
Keskaegses Lääne-Euroopas arutati näiteks seda, kuidas määrata kauba õiglast hinda.
16. sajandi ususõdade aegu tekkisid vabakaubanduse ideed. Need sõnastas hiljem juriidilises vormis Hugo Grotius.
Merkantilistid jõudsid lähemale majandusteooriale. Nad rõhutasid maksete positiivse bilansi säilitamise tähtsust.
Füsiokraadid olid esimeste seas, kelle huvi majanduse vastu oli puhtteoreetiline. Tähtsaim neist oli François Quesnay.
Maks Arvisto

Maks Erich Arvisto (kuni 1924 Maks Erich Einer, ka Erik, Max-Erik, 3. märts 1896 Mäksa vald, Tartumaa – 15. juuni 1936 Männiku) oli eesti keemik.
Õppis 1915–1918 ja 1920–1925 Tartu Ülikoolis keemiat, cand. chem. 1925 ("Õlikivi alglagunemine soojuse mõjul").
Osales Vabadussõjas. Oli Paide Gümnaasiumi õpetaja, seejärel Grafi ja Jürgensi värvivabriku tehniline juhataja. 
Ta oli esperantist, koostas õpiku "Esperanto õpiraamat iseõppimiseks" (Eestimaa Esperanto Liidu poolt läbi vaadatud ja heaks kiidetud, Haapsalu: M. Tamverk, 1926).
Hukkus Männiku plahvatusel.
Marion Selgall

Marion Selgall (sündinud 1982 Tallinnas) on eesti rahvamuusik, ansambli Raud-Ants laulja.
Marion Selgall lõpetas Vanalinna Hariduskolleegiumi ja on õppinud Tartu Ülikoolis teatriteadust ja rahvaluulet, lisaks täiendanud ennast Riias Läti Ülikoolis balti õpingute vallas.
Varem kuulunud ansamblisse Sinimaniseele, kus mängis ka kannelt.
Péter Esterházy

Péter Esterházy (14. aprill 1950 Budapest – 14. juuli 2016 Budapest) oli ungari kirjanik. Ta on ungari postmodernse romaanikirjanduse silmapaistvamaid esindajaid.

Elulugu

Péter Esterházy sündis Mátyás Esterházy de Galántha (1919–1998) (1947. aastani krahv Esterházy) ja Magdolna Mányoki (1916–1980) esimese pojana. Tema vanaisa, krahv Móric Esterházy, oli lühikest aega Ungari peaminister. Tal oli kolm nooremat venda, kellest Márton Esterházy oli Ungari koondises mänginud jalgpallur.
Esterházy oli hariduselt matemaatik. Ta lõpetas 1974. aastal Budapesti Ülikooli. Ta alustas kirjutamist 1970. aastatel. Edu saavutas ta 1979. aastal ilmunud teosega ”Tootmisromaan” ("Termelési-regény"), millest on saanud ungari uuema proosa üks põhitekste.
Tema rahvusvaheliselt tuntuim teos on 2000. aastal ilmunud oma suguvõsast rääkiv perekonnaromaan "Harmonia Caelestis". See koosneb kahest raamatust, millest esimese ("Nummerdatud laused Esterházyde perekonna elust" ("Számozott mondatok az Esterházy család életéből")) laused on vastandatud teise raamatu pihtimustega ("Esterházy perekonna pihtimused" ("Egy Esterházy család vallomásai")).
Esterházy suri 2016. aastal kõhunäärmevähki. Ta on maetud Gannas oma perekonna mausoleumi.
Ta abikaasa oli Gitta Reén. Neil oli neli last.
Balti sõjaväeringkond

Balti Sõjaväeringkond 1943–1944

Teist korda moodustati Balti sõjaväeringkond 1943. aastal, kui Eesti, Läti, Leedu alad olid veel okupeeritud Saksa vägede poolt ja saadeti uuesti laiali 1944. aastal.
Jean-Marc Gaillard

Jean-Marc Gaillard (sündinud 7.oktoobril 1980 Annemasse'is Haute-Savoie's) on Prantsusmaa murdmaasuusataja.
Gaillard sai 2006. aasta olümpiamängudel Torinos 50 km vabasõidus üheteistkümnenda koha. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos oli ta 50 km klassikasõidus seitsmes. 2009. aasta MM-il Liberecis sai Gaillard 15 km klassikasõidus 14. koha ja paarissprindis koos Cyril Mirandaga viienda koha.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta teatesõidus pronksmedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta teatesõidus samuti pronksmedali ja oli suusavahetusega sõidus üheksas.
Pronksmedali tuli teatesõidus ka 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis.
Maailma karikavõistlustel võistles Gaillard esimest korda 8. detsembril 2001 Cogne 10 km klassikasõidus ja sai 103 osavõtja seas 80. koha. Esimese punktikoha ja ühtlasi ka esimese võidu MK-etapil sai ta 16. veebruaril 2008 Liberecis 11,4 km vabasõidus. Järgmisel hooajal (2008-2009) tuli ta MK-võistlustel kahel korral teiseks nii Vancouveris 30 km jälitussõidus kui ka Rõbinskis 15 km ühisstardiga vabasõidus. Maailma karikavõistluse üldkarika arvestus oli ta seitsmes.

Maailma karikavõistlustel

Jean-Marc Gaillard on seni (seisuga 18. veebruar 2018) osalenud 249 korda maailma karikavõistluste etappidel ja jõudnud poodiumile kuuel korral, neist ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Katvari mõis

Katvari mõis (saksa keeles Kadfer, läti keeles Katvaru muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja  Katvari valda Katvari küla maadele.

Ajalugu

Esimene teadaolev omanik oli XIV sajandil Jacob Live. Fromhold von Vyshusen andis selle aastal 1357 Johann Aderkase valdusesse. Aastal 1630 müüs Karsten Aderkase lesk osa mõisa maadest Johann von Dobberwißile. Mõisa põhiosa päris Karsteni tütar, kes abiellus Ernst von Mengdeniga. Aastal 1738 vahetas Carl Gustav von Mengden Katvari, Roperbeķi ja Kalnamuiža mõisad Boyedega Meeri mõisa vastu. Aastal 1750 vahetas parun Campenhausen selle Liepa mõisa vastu . Aastaks omandas ta 1775 piirkonnas suured maavaldused, mille pärijaks oli tema kasupoeg Friedrich Reinhhold von Berg.
Aastal 1759 ostis parun Campenhausen Lemsalu mõisalt tüki maad (Ahlenhof), mis liideti Katvari mõisaga. Aastal 1806 pantis Friedrich Reinhold Katvari ja Muižkalnsi mõisa 62 000 rubla eest 10 aastaks Christian Bernhard von Zimmermannile. Aastal 1834 müüs tema poeg selle koos Šķirstiņi ja Suceni mõisaga 92 500 rubla eest ooberst Carl von Sommerile.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 3/8 adramaad, sellele allus koos Muižkalnsi mõisaga 243 mees- ning 269 naishinge. Aastal 1641 oli mõisade suurus 9 ja 1/2 adramaad. Aastal 1688 oli mõisade suurus 8 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 3 ja 5/8, aastal 1757 aga 10 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisade suurus üksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid üksteist, aastal 1881 aga 5 ja 41/80, lisaks 13 ja 66/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Johannisfeld ja Neuhof.
Poola Olümpiakomitee

Poola Olümpiakomitee (poola Polski Komitet Olimpijski) on Poola rahvuslik olümpiakomitee.
Conakry rahvusvaheline lennujaam

Conakry rahvusvaheline lennujaam (IATA: CKY, ICAO: GUCY), tuntud ka kui Gbessia rahvusvaheline lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Conakryt Guineas. Lennujaam avati 1945. aastal ja 2012. aastal läbis seda rohkem kui 360 000 reisijat.
Johannes Rebane

Johannes Rebane (17. juuli 1923 Mäeselja – 5. september 2006) oli eesti näitleja, ta on teinud ka lavastusi.
Ta sündis aastal 1923 Mäeseljal Kavilda vallas. Ta õppis aastatel 1941–1944 Tallinna 12. gümnaasiumis. Aastal 1949 lõpetas ta ERTI.
Aastatel 1942–1944 töötas ta Draamateatri nukuteatris, aastatel 1944–1946 Noorsooteatris, aastatel 1949–1952 Lõuna-Eesti Teatris ja aastatel 1952–1956 Ugalas. Aastatel 1956–1991 töötas ta Eesti Draamateatris. Ta on esinenud ETV ja ER lahvaloomingusaateis (sealhulgas teatrimälestustega).
Johannes Rebane suri 5. septembril 2006 ja ta maeti 8. septembril 2006 Metsakalmistule.

Isiklikku

Ta oli aastast 1957 abielus näitleja Leili Bluumeriga.
Opsa mõis

Opsa mõis (Сядзіба Плятэраў у Опса) on mõis Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis, Opsa külanõukogus Opsa asulas.
Opsa mõisa on esimest korda mainitud aastal 1500, mil suurvürst Aleksander andis Opsa Smolenski vürstile, kelle maad olid hõivanud Moskva väed. Mõis on siiski vanem, kuna kinkekirjas on mainitud, et tegemist oli riigimõisaga. Läbi aegade kuulus see Ciechanowieckitele, Manuzzidele, aastast 1823 kuulus see aga Platerite suguvõsale. Aastal 1886 kuulus mõisale 9434 tiinu maad.
Sealse mõisakompleksi rajas Feliks Plater. Ehitustööd algasid aastal 1903, kompleks valmis järgmisel aastal.
Mõisa uusklassitsistlik peahoone asub Opsa järve kaldal. Peasissekäigu mõlemal küljel on kahekorruselised risaliidid. Paraadissekäigu juures on hoone ühekorruseline, sissekäiku ehib kahe sambaga portikus. Hoone katus oli algselt sindlitest, mõlemal pool portikust asusid vintskapid. Maja juurest laskusid alla järve äärde kaskaadina kujundatud trepid, järve kõrge kallas oli muudetud terrassideks, millel kasvavad sirelid. Lisaks peasissekäigule olid ka veel järve kohal asuvale terrassile viiv uks ja kaks ust maja otstes kujundatud kaarekujulise ülaosaga portaalidena, ülejäänud uksed olid tavalised. Sissepääsusid ehtisid pilastrid. Hoone seinad olid rajatud rustikas.
Peahoone läheduses asub ühekorruseline kõrge maakividest vundamendiga tiibhoone, mis oli kasutusel teenijate eluruumidena. Selle peasissekäigu kohale oli rajatud tambur. Samuti kuulus kompleksi punastest tellistest jääkelder, kus hoiti jooke, piima ja aedvilju, lisaks veel tallid, aidad, laudad. Mõningate tootmishoonete trapetsikujulised frontoonid on ehitatud puitkarkassile.
Peahoone ees on muruga kaetud plats, mille külgedel asuvad kuuskede ja siberi nulgude grupid. Kaugemal on väike kuue hektari suurune park, mida läbivad mitmed alleed. Pargis kasvab 300-aastane "Napoleoni tamm"   või "Murat' tamm", mille ümbermõõt on 6,2 meetrit. Pargi taga asus mõisa juurviljaaed. Nii mõisa peasissepääs kui ka juurviljaaeda viiv värav olid kujundatud püloonidena, mille tipus olid kerakujulised kaunistused. Mõisakompleksi piirab põhja poolt järve voolav oja, millest viib üle kaarsild.
Esimese maailmasõja ajal asus lossis sõjaväehaigla, samuti oli see kasutusel staabina. Pärast sõda ostis mõisa ära Poola riik, et rajada sinna põllumajanduskool. Suurem osa maadest tükeldati, mõisa juurde jäi 96 hektarit maad. Mõisas asusid klassiruumid, söökla, õpetajate korterid ja internaat, kõik kõrvalhooned olid õppetöös kasutusel. Koolis õpetati agrotehnikat, zootehnikat ja maaparandust, lisaks veel sepatööd, metallitöötlemist, ehitustöid, puusepaametit. Koolis õppis ka eestlasi. Teise maailmasõja ajal kasutasid mõisakompleksi sõjaväehaiglana nii saksa kui ka nõukogude väed. Hiljem asus mõisas internaatkool, mille sulgemise järel hakkas mõisakompleks lagunema. Tänapäeval asub mõisakompleksis Valgevene invaliidide Seltsi pansionaat.
Kitee

Külad

Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Jaakkima, Juurikka, Kantosyrjä, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Närsäkkälä, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi, Taipale, Varmoniemi.