Kongo Demokraatlik Vabariik

Asend, piirid ja suurus

Kongo DV paikneb Kesk-Aafrikas. Kolmandik maast on põhja pool ekvaatorit.
Riik piirneb Kesk-Aafrika Vabariigi (piiri pikkus 1577 km) ja Lõuna-Sudaaniga (628 km) põhjas, Uganda (765 km), Rwanda (217 km), Burundi ja Tansaaniaga (473 km) idas, Sambia (1930 km) ja Angolaga lõunas ning Kongo Vabariigiga (2410 km) läänes.
Riigil on 37 km rannikuriba Atlandi ookeani ääres Angoola ja Kongo Vabariigi vahel. Merepiiriga riikidest on lühem rannajoon ainult Bosnial ja Hertsegoviinal (23 km).
Kongo DV  pindala on 2 344 858 km², maapindala 2 267 048 km², veepindala 77 810 km². 
See on Alžeeria järel pindalalt teine riik Aafrikas, maailma maade seas on see pindalalt 12. kohal. Endisest metropolist Belgiast on see 76,9 korda suurem ja Saksamaast 6,6 korda suurem.
Rahvaarv on 2018. aasta juuli hinnangu järgi 85 281 024. Rahvaarvult on Kongo DV Aafrika riikide seas neljas.

Pinnamood

Kongo DV hõlmab suurema osa Kongo nõost;  umbes 60% maast (kesk- ja lääneosa) paikneb 300–400 m kõrguses Kongo nõo madalamas osas (vastab Kongo sünekliisile).
Kongo nõgu on igast küljest ümbritsetud 500–1000 m kõrguste mäeahelikega. Nõo maastik tõuseb amfiteatrikujuliselt astangute ja astangukujuliste platoodena, mis on 400 kuni 1300 m kõrgusel.
Kongo nõost lõunas on Shaba platoo ehk  Shaba mägismaa ehk Katanga platoo ja Lunda lavamaa ehk Lunda platoost, mis on Lunda-Katanga platoo osad.
Riigi lõuna- ja idaosas tõusevad mäeahelikud kõrgmäestikeks, mille seas on Kesk-Aafrika lavamaa ja Virunga vulkaanirühm (sealhulgas Nyiragongo vulkaan) idas. Need ulatuvad kuni 4500 m kõrguseni merepinnast. Kõrgeim mäetipp on Ngaliema mäe ehk Stanley mäe Margherita mäetipp ehk Marguerite'i mäetipp Ruwenzori mäestikus (Ruwenzori massiivis) Uganda piiril (5109 m).
Riigi põhjaservas on soklitasandikud (600–900 m) saarmägedega, mis moodustavad Asande kerkeala lõunanõlva.
Kongo DV kirdeosas on osa Lõuna-Guinea kõrgustikust, mis eraldab Kongo nõgu Zaire rannikumadalikust.
Lõunas on Manika platoo ja Kundelungu platoo (Kundelungu mäed).
Kagus ja idas on lamedatipulised Mitumba mäed (kuni 3305 m).

Elustik

Kongo nõos on troopilised vihmametsad.
Taimestik ja loomastik on väga rikkalik.

Loodusvarad

Riigis on rikkalikult maavarasid, kuid kodusõdade tõttu on need halvasti kasutatud. Kõrgmägedes on näiteks vaske ja uraani.

Etniline koosseis

Kongo DV-s elab üle 250 etnilise rühma, millest ükski ei ole ülekaalus. Need on peamiselt bantud, on ka hamiidid ja sanid.  Suuremad rühmad on lubad 18%, kongod 16,1%, mongod 13,5%, ruandad 10,3%, asanded 6,1%, bangid ja ngaled 5,8%.

Religioon

94% elanikest on kristlased, peamiselt roomakatoliiklased (55%).

Majandus

Kuigi riigil on ühed Aafrika suurimad maavarade varud, on Kongo DV üks maailma vaesemaid riike. Selle põhjuseks on Mobutu oskamatu majanduspoliitika ja raha kokkuajamine, halb majandamine, korruptsioon ja aastakümnetepikkused relvakokkupõrked. 1990. aastate alguses kukkus majandus kokku. Riigis valitses hüperinflatsioon (1994. aastal 7400%), välisvõlg tõusis rohkem kui 10 miljardi euroni.
2/3 elanikest on hõivatud põllumajanduses. Kodusõdade tõttu on põllumajandus vähem arenenud, kui looduslikud tingimused võimaldaksid.
Maailmapanga iga-aastase "Doing Businessi" raporti kohaselt on Kongo DV halvim riik äri alustamiseks.
Peamised kaubanduspartnerid on Hiina, Belgia, Lõuna-Aafrika Vabariik, Tšiili, USA, Saksamaa ja India.

Ajalugu

Vanimad inimasustuse jäljed ulatuvad 80 000 taha.
Esimesed eurooplased saabusid 15. sajandi lõpus. Kongo alal asunud Kongo kuningriik tegeles aktiivse orjakaubandusega portugallastega. 
Kongo territooriumi uuris esimese eurooplasena Henry Morton Stanley.
Alates 1877. aastast oli maa allutatud otsesel Belgia kuningale Léopold II-le.  Berliini konverentsil 1885. aastal tunnistati Kongo  tema eraomandiks (Kongo Vaba Riik). Tema valitsuse all toimus Kongos genotsiid, mille käigus tapeti 3–10 miljonit inimest.
1908. aastal, kui Kongos toime pandud metsikused olid paljastatud, võttis Belgia valitsus Kongo enda haldusse ja Kongost sai Belgia asumaa.
1960. aastal sai Kongo iseseisvaks. 24. novembril 1965 tegi Mobutu Sese Seko eduka riigipöörde ja valitses Kongot presidendina järgmised 32 aastat.
Aastatel 1996–2003 laastas riiki kaks kodusõda, millesse oli kaasatud ka mitu naaberriiki. 1996. aastal puhkenud Esimese Kongo sõja tagajärjel sai võimule pikaaegne opositsiooniliider Laurent-Désiré Kabila. Pikaaegne president Mobutu oli sunnitud 17. mail 1997 põgenema Togosse.
16. jaanuaril 2001 tehti Laurent Kabilale atentaat, mille tagajärjel ta kaks päeva hiljem suri. Uueks presidendiks sai tema poeg Joseph Kabila.