Salveilehed

Salveilehed (Salvia officinalis folium) on aedsalvei (Salvia officinalis) saadused, mida kasutatakse mitmel otstarbel ja valmistusviisil nii töönduslikult kui ka kodumajapidamistes.

Droogina

Aedsalvei on ravimtaim. Euroopa farmakopöa järgi koosneb droog kuivatatud või peenestatud salveilehtedest. Neid kogutakse kogu õitsemise ajal.
Komisjonide hinnangul leevendavad salveilehed ja neist valmistatud saadused paljusid psüühilisi vaevusi, näiteks hirmutunnet, hüsteeriat, depressiooni, üleväsimust, unetust, stressi, närvilisust jpt.

Toimed ja kasutamine

Salveilehti kasutatakse nii sees- kui ka välispidiselt.

Vesitõmmis

Seespidiselt soovitatakse kasutada ja tarvitataksegi salveilehti seedehäirete, mõne maksa- ja neeruhaiguse, köha, gripi ja üleminekuea liighigistamise ning nõrkustunde korral. Toimib sapieritust soodustavalt.
Vesitõmmisega võib kurku kuristada.
Rahvameditsiinis on salveid tarvitatud tõmmise ja teena. Viljatuse vastu soovitatakse rahvameditsiinis võtta naistel päevas teelusikatäis salveimahla, millele on lisatud pisut soola. Salveiga on ravitud impotentsust. Ka valulike menstruatsioonide korral saab salveist abi.
Soovituslik päevane annus on 4–6 g droogi. Droogist valmistatud vesitõmmis tuleks jagada 3 kasutuskorraks.
Välispidiselt kasutatakse lehti või lehtedest pressitud mahla haavade ja raskesti paranevate haavandite ja veenipõletiku korral. Juuste väljalangemise korral hõõrutakse peanahka salveimahlaga. Ravivalt toimib salvei ka parodontoosi puhul.

Tinktuur

Alkoholitõmmist ei ole soovitatav pikka aega järjest tarvitada, kuna see võib põhjustada epilepsiataolisi krampe.
Tinktuuri päevane annus on 1–4 ml 3 korda päevas.

Alzheimeri tõbi

Salvei inhibeerib peaaju atsetüülkolinesteraasi aktiivsust.
Uuringud on näidanud, et salveilehtedest valmistatud ekstrakt võib kerge ja keskmise raskusastmega staadiumis Alzheimeri tõbe põdevate patsientide jaoks olla looduslikuks ravivahendiks.

Ohud, vastunäidustused ja üleannustamine

Raseduse ajal ja rinnaga toitmise ajal (rinnapiimanõristust pärssiv) on soovitatav etteantud soovituslikku päevaannust mitte ületada. Salveilehtede toimet rasedale ja sündimata lapsele on kliiniliselt vähe uuritud, kuid arvatakse, et salveis sisalduv tujoon võib põhjustada raseduse katkemise.

Maitsetaimena

Värskeid ja kuivatatud lehti lisatakse salatitele, juustule, kalatoitudele, munaroogadele ja lihatoitudele ning ulukiliha maitsestamiseks. Eriti kõrgelt hinnatakse salveid inglise köögis.

Kosmeetika ja apteegitoodetes

Salveisaadused leiavad kasutust ka sellistes kosmeetikumides ja apteegitoodetes nagu kuristusveed, lõhnaõlid, higistamisvastased vahendid, pesuvahendid, aroomiõlid, lõhnaseebid, hambapastad jpm.

Antioksüdandina

Salveilehti ja neist valmistatud saadusi kasutatakse nende antioksüdantse toime tõttu säilitusainena.

Biokeemiline koostis (osaline)

Salveilehed sisaldavad eeterlikke õlisid (olenevalt teisendist 1,5–3,5%), millest suurema osa moodustab α-tujoon. Lisaks tujoonile on tuvastatud veel ka 1,8-tsineooli, α- ja β-pineeni, kamprit, borneooli, salveeni, fütontsiide, rasvhappeid, tanniine, saponiine, kohvhappe derivaate (rosmariin- ja klorogeenhapet) ja alkaloidide jälgi jpm.

Koostoime ravimitega

Salveilehtedes leiduvad diterpeenid seostuvad GABA-retseptoritega, seega võivad salveilehtedes leiduvad bioloogiliselt aktiivsed ühendid konkureerida ravimitega, mis mõjutavad GABA-retseptoreid (rahustid ja unerohud – barbituraadid, bensodiasepiinid).

Toksilisus

Salvei toksilisuse kohta on uuringud andnud vastakaid tulemusi, mõnel võib salvei tekitada eufooria, teisel mürgituse (arvatavasti tujoon), mis avaldub epilepsiataoliste krampide, peapöörituse ja psüühikahäiretena.
Mürgistuse võib tekitada juba 15-grammine salveilehtede päevaannus.