Keit Pentus-Rosimannus

Haridus

Keit Pentus-Rosimannus on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis klaverit ja Bakalaureuse Erakoolis (tänane Akadeemia Nord), mille lõpetas 1995. aastal hõbemedaliga. Aastal 2000 sai Tallinna Pedagoogikaülikoolist bakalaureusekraadi haldusjuhtimises ja Euroopa Liidu suhetes. Aastal 2000 alustas ta magistriõpinguid Tartu Ülikoolis politoloogia erialal, mis on lõpetamata.

Poliitiline tegevus

Keit Pentuse esimene kokkupuude Reformierakonnaga oli 1996. aastal, kui ta ülikooli teisel kursusel alustas valimiskorraldajana. 1997. aastal pani ta aluse noorteklubile, millest hiljem kasvas välja Eesti Reformierakonna Noortekogu.
Alates 1998. aastast on ta Reformierakonna liige. Ta on olnud Eesti Reformierakonna juhatuse liige (kuni 2017, mil uuesti ei kandideerinud).
Keit Pentus kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Tallinnas valimisringkonnas nr 3 ja sai 26 häält. Reformierakonna üleriigilises nimekirjas oli ta 111. kohal.
Poliitilise nõunikuna on Keit Pentus töötanud sotsiaal-, justiits- ja välisministri juures. 2003. aastal sai ta Tallinna kesklinna vanemaks. Selles ametis töötas ta 2 aastat. Kesklinna vanemana algatas kõrghoonete teemaplaneeringu, miljööväärtuslike alade kaitsmisele suunatud osaüldplaneeringud ning vanalinna tuleviku teemalised arutelud; lasi korrastada Musumäe ja valgustada Snelli ja Lembitu pargid; aitas kaasajastada mitme kesklinna lasteaia ruumid ning kutsus kokku koolijuhtide, lasteaedade juhatajate ja korteriühistute ümarlauad.
2005. aastast töötas peaminister Andrus Ansipi büroo juhatajana.

Riigikogu liige

2007. aastal kandideeris Keit Pentus riigikogu valimistel ja sai 7049 häälega isikumandaadi. Ta oli XI Riigikogu liige, kuulus Riigikogu rahandus- ja Euroopa Liidu asjade komisjoni ja oli 2007–2009 Reformierakonna Riigikogu fraktsiooni esimees. Alates 2009. aasta juunikuust oli ta Riigikogu esimene aseesimees.
2009. aasta kohalike volikogude valimistel osales Pentus-Rosimannus Reformierakonna Tallinna linnapeakandidaadina, kogudes Lasnamäe valimisringkonnas 3396 häält.
Ta valiti ka XII Riigikogu liikmeks.
6. aprillil 2011 sai Keit Pentusest Andrus Ansipi kolmanda valitsuse keskkonnaminister. Samal ametikohal jätkas ta ka Taavi Rõivase valitsuses, kuni nimetati Euroopa Parlamenti lahkunud Urmas Paeti asemel novembris 2014 välisministriks.
1. juulil 2015 teatas ta seoses Autorollo tsiviilvaidluses langetatud ringkonnakohtu otsusega, et astub välisministri ametist tagasi.
Pentus-Rosimannus oli XIII Riigikogu liige, väliskomisjoni aseesimees ning Eesti-USA ja Eesti-Iraani parlamendirühmade esimees. Koostas väliskomisjoni raporti valmisolekust tõrjuda valimistesse sekkumist.
2019. aastal valiti Pentus-Rosimannus XIV Riigikogu liikmeks ning Reformierakonna fraktsiooni aseesimeheks. Ta on Eesti-Iisraeli ja Eesti-Kanada parlamendirühmade esimees ning Eesti-USA parlamendirühma aseesimees.

Keskkonnaminister

Keskkonnaministrina tegi valitsusele ettepaneku Tuhala-Nabala looduskaitseala moodustamiseks, suutis luua vajaliku konsensuse uue Jahiseaduse vastuvõtmiseks ja kaitses edukalt Eesti huve Euroopa Liidu kütusekvaliteedi direktiivi vastuvõtmisel.

Välisminister

Välisministrina seisis NATO kohalolu suurendamise eest regioonis ning sanktsioonide pikendamise eest Venemaale seoses viimase agressiooniga Krimmis ja Ida-Ukrainas.

Muu ühiskondlik tegevus

Keit Pentus-Rosimannus on Vanavanemate toetamise ühingu nõukogu liige. Varem on ta kuulunud Riigi Kinnisvara AS nõukokku ja olnud SA Tallinna Toomkiriku kristliku kultuuri ning eetiliste väärtuste õppe- ja konverentsikeskuse nõukogu liige.

Isiklikku

10. augustil 2012 abiellus ta Rain Rosimannusega. Tema vend Sten Pentus on vormelisõitja.

Autorollo tsiviilvaidlus

Keskerakonna initsieeritud Tallinna Ühistupanga asutajateringi kuuluv perekond Järvekülg organiseeris Keit Pentus-Rosimannuse vastu tsiviilhagi esitamise seoses tema isale, Väino Pentusele kuulunud autofirma Autorollo pankrotiprotsessiga. Harju maakohus ei rahuldanud 27. juunil 2014 Autorollo pankrotitoimkonna hagi Keit Pentus-Rosimannuse suhtes, kohus jättis Keit Pentus-Rosimannuse menetluskulud pankrotitoimkonna kanda. 30. juunil 2015 tühistas Tallinna ringkonnakohus maakohtu otsuse osas, millega OÜ Autorollo nõue tütarfirma asutamisega tekitatud kahju osas jäeti Keit Pentus-Rosimannuse vastu rahuldamata. Tühistatud osades tegi ringkonnakohus uue otsuse, mõistes välja mitu kahjusummat, samuti jäid kostjate kanda menetluskulud. Keit Pentus-Rosimannus nimetas otsust ebaõiglaseks, kuid astus selle tõttu tagasi välisministri ametikohalt. Keit Pentus-Rosimannus kaebas otsuse edasi ja Riigikohus võttis kassatsioonikaebuse menetlusse. 13. aprillil jättis Riigikohus oma otsusega neli hageja nõuet viiest Keit Pentus-Rosimannuse vastu rahuldamata, kuna nõude aluseks esitatud asjaolud jäid maa- ja ringkonnakohtus osaliselt tõendamata. Ühe nõude osas tühistas Riigikohus ringkonnakohtu otsuse materiaalõiguse vale tõlgendamise ja menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu ja saatis asja uueks arutamiseks Tallinna Ringkonnakohtule. 21. oktoobril 2016 jättis ringkonnakohus kogu hagi kõigi nõuete osas Keit Pentus-Rosimannuse suhtes rahuldamata ja menetluskulud kõigis kohtuastmetes hageja pankrotihaldurite Martin Krupi ja Katrin Prüki kanda. Riigikohus saatis lahendi ringkonnakohtusse tagasi nõudes peamiselt selle põhjalikumat põhjendamist. 2. märtsil 2018 jättis ringkonnakohus jõusse otsuse, et kõik nõuded Keit Pentus-Rosimannuse vastu on alusetud ning menetluskulud peavad kandma pankrotihaldurid Martin Krupp ja Katrin Prükk.