Tootsi raudteejaam

Tootsi raudteejaam on raudteejaam Pärnumaal Tori vallas Lelle–Papiniidu raudteel.
Tootsi raudteejaamas on kaks madalat ooteplatvormi. Rong sõidab Balti jaamast Tootsi umbes 2 tundi ja 15 minutit. Jaamas on üks peatee, üks vastuvõtu-ärasaate tee ja üks dresiinikuuri viiv tupiktee.
Hoonetest asuvad jaama territooriumil puidust jaamahoone, vana puukuur, uus dresiinikuur, käimla ja silikaattellistest endine elektritsentralisatsiooni post. Jaamahoonest lõunas asuvad jaama eluhoone, kuuri ja dresiinikuuri varemed.
Jaamas peatus päevas neli Pärnu rongi (pooled Pärnu ja pooled Tallinna poole). Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Ajalugu

Tootsi pooljaam rajati 1927. aastal. Jaamas asus algselt ka karjääri harutee. 
1927. aastal kokku pandud eelarve kohaselt läks kahekorruseline jaamahoone ehitus maksma veidi üle kahe miljoni marga. Hoone alusmüürid olid valmistatud raudkividest, mis olid Tootsi mõisa maadelt kokku korjatud. Seinad olid palkidest ja kaetud pruuni värvi puuvooderdusega. Maja pilastrid ja karniisid olid valged, katus kaetud punaste tsementkividega. See asus Lelle raudteejaamast 40,4 kilomeetri kaugusel.  Avamisel jäi jaam Viluvere valda.
1920ndate lõpus läbis Tootsi jaama kaks rongi Pärnu suunas (väljumisjaga kell 16:25 ja 5:48) ja kaks rongi Tallinna suunas (kell 10:50 ja 1:03). Suvel lisandus kummalgi suunal veel üks rong.
Sõit Pärnusse kestis kaks ja pool kuni kolm tundi, Tallinnasse viis pool kuni kaheksa tundi. Reisipilet Tallinnast Tootsi maksis 2. klassi vagunis 4,35 ja 3. klassi vagunis 2,85 krooni. Viiekilose pagasi eest tuli täiendavalt maksta 28 senti. 
1. mail 1930 avati raudteejaamas Tootsi postiagentuur. Töö paremaks korraldamiseks oli Postivalitsus varustanud agentuuri järgmise inventariga: 5 kg kaal ühes vihtidega, välimine postkast, kalendertempel, kaks kummist lipiktemplit, pitsat, nurgatempel, T-tempel, templipadi, kummialus, postikott ja silt. Alguses tegeles Tootsi postiagentuur vaid kirjade, ajalehtede tellimuste ning markide ja vekslipaberite müügiga. 1930. aasta 25. oktoobril sai aga Tootsi postiagentuur õiguse avada ka rahakaartide, paki- ja lunaliste postisaadetiste operatsioonidega. Üksiku saadetse väärtuse ülemmääraks kehtestati Postivalitsuse poolt 500 krooni. 
1932. aasta 7. mail  õhtul kella poole seitsme paiku toimus Pärnu-Lelle kitsarööpmelisel raudteel Tootsi ja Viluvere jaamade vahel rongiõnnetus. Kaubarong nr 576 koosseisus jooksid rööbastelt välja kuus viimast vagunit, mis olid laetud propsidega. Õnnetuse tõttu katkes raudteeühendus järgmise päeva keskpäevani, mil Pärnust kohale saadetud remontrongi meeskond suutis seada korda tee. Õnnetuse põhjuste kohta täit selgust ei saabunud. Arvati, et vagunid jooksid rööbastest välja vagunirikke tõttu. Kaubarong nr 576 oli teel Pärnust Lellesse 27 laetud vaguniga. 
Kitsarööpmelise raudtee ajastul ulatus praegugi Tootsi Turbatööstuses toimiv elektrifitseeritud raudteevõrk ka Tootsi raudteejaamani. Kuni 2004. aastani oli Tootsi jaamas neli kõrvalteed, varemalt oli likvideeritud kahe kilomeetri pikkune harutee Tootsi Turbatööstusesse.
Lelle-Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017 aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70km raudtee trassile 17 000 000€ raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018.

Jaamahoone

Jaamahoone on ehitatud Leon Johansoni projekti järgi. Nüüd Edelaraudtee kasutada.