google/wiki40b huggingface dataset:
Tupolev Tu-334

Tupolev Tu-334 on Venemaal ehitatud kahemootoriline   reisilennuk.
1990. aastate alguses hakati planeerima asendajat lennukile Tu-134. 
Tu-334 sooritas esmalennu 1999. aastal.
Mansardkorrus

Mansardkorrus ehk mansard on mansardkatuse all paiknev katusekorrus.
Selle leiutati 17. sajandil ning leiutamine omistatakse François Mansartile, kelle järgi see ka nime sai.
Baer (Eestimaa aadlisuguvõsa)

Baer (ka Baer Edle von Huthorn) oli Vestfaalist pärit Eestimaa aadlisuguvõsa. 
Vanimad teadaolevad suguvõsa esindajad on mainitud 1555 Riia kodanikena. Suguvõsa esindaja Andreas Bahr tuli 17. sajandil Tallinnasse ja sai 1666 kodanikuks ja 1690 Suurgildi oldermanniks. Andrease poeg oli Henrich Bahr, kes 1749 sai aadlitiitli ja ühes sellega nime Baer Edler von Huthorn.
1748 kanti suguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.  
Suguvõsa esindaja oli ka Karl Ernst von Baer.
Ian McKellen

Ian Murray McKellen (sündinud 25. mail 1939 Burnleys Lancashire'is) on inglise teatri- ja filminäitleja.
Tema üks tuntumaid filmirolle on Gandalf J. R. R. Tolkieni loomingu järgi tehtud filmides.
Muu hulgas on ta võitnud Kuldgloobuse auhinna ning nomineeritud kahele Oscarile.
Donald Sassoon

Donald Sassoon (sündinud 1946 Kairos) on juudi päritolu Suurbritannia ajaloolane.
Sassoon omandas hariduse Pariisis, Milanos, Londonis ja Ameerika Ühendriikides. Doktorikraadi sai ta Birkbeck College'is. Ta on kirjutanud mitmeid raamatuid Euroopa ühiskonna ja kultuuri ajaloost 19. ja 20. sajandil. 2008. aastal ilmus eesti keeles tema üks peateoseid "Euroopa kultuuri ajalugu aastast 1800 kuni tänapäevani", mis inglise keeles ilmus 2006. aastal. Tema teiseks olulisemaks teoseks peetakse raamatut "One Hundred Years of Socialism" (1996).
Sassoon töötab Londoni ülikooli Queen Mary kolledžis.
2012. aastal pidas Sassoon Tallinnas loengu Euroopa kultuurituru ajaloost.
Silvi Salupere

Silvi Salupere (kuni 1962 Silvi Tungal; sündinud 11. mail 1956 Jermakovskoje rajoonis Krasnojarski krai  Vene NFSV-s) on Eesti kultuurisemiootik ja semiootika ajaloo õppejõud Tartu Ülikoolis.
Ta sündis küüditatute perekonnas.
1974. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna vene filoloogia erialal tööga "К вопросу о точности перевода" ("Tõlke täpsusest"; juhendaja Peeter Torop). 
Aastatel 2004–2012 oli ta Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorant. Ta kaitses 2018. aastal samas doktoriväitekirja "О метаязыке Юрия Лотмана: проблемы, контекст, истоки" ("Juri Lotmani metakeelest: probleemid, kontekst, allikad"; juhendaja Irina Avramets) ja sai doktorikraadi.
1981. aastast on ta lugenud Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna/ Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna vene filoloogia osakonnas ja aastast 1994 semiootika osakonnas. Ta töötab alates 2001. aastast filosoofiateaduskonna semiootika osakonnas (assistent, toimetaja ja lektor) Peamised loengukursused on olnud sissejuhatus semiootikasse, semiootika ajalugu ja semiootika koolkonnad.
Ta on olnud "Tartu Semiootika Raamatukogu" (1998–) ja Acta Semiotica Estica (2005–), samuti mitme raamatu ("Tartu-Moskva semiootikakoolkonna mõistesõnastik", 1999 jms) toimetaja.

Teadustöö

Tema peamised uurimisvaldkonnad on semiootika teooria, metodoloogia ja ajalugu, tähendusloome, semiootilise kultuurianalüüsi transdistsiplinaarne metodoloogia ja Tartu-Moskva koolkonna semiootika.

Isiklikku

Tema ema on Malle Salupere ja õde on Lea Leppik.
Viira–Nõmmküla tee

Viira–Nõmmküla maantee (registrinumbriga 21149) on 9,5 km pikkune kõrvalmaantee Saare maakonnas Muhu vallas.
Tee on terves ulatuses mustkattega.
Tee saab alguse Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maanteel Viira külas. Tee kulgeb läbi Päelda, Rinsi, Külasema, Rebaski, Mõisaküla ja Pallasmaa külade ning lõpeb Nõmmkülas ristmikul, kuhu jõuavad ka Liiva–Nõmmküla ning Hellamaa–Nõmmküla maanteed.
Tee äärde jäävad järgmised bussipeatused: Viira, Paenase, Külasema, Tamse, Mõisaküla, Nõmmküla.
Hoolimata sellest, et tee ääres on Tamse bussipeatus, ei kulge tee Tamsest läbi. Samuti ei lähe tee läbi Paenase ega Põitse, mille piirid jäävad mõne meetri kaugusele.
Tiiu-Reet Kõrven

Tiiu-Reet Kõrven (sündinud 26. aprillil 1938) on eesti õpetaja ja asjaajamise valdkonna spetsialist.
1970. aastal lõpetas ta Moskva Ajaloo-Arhiivinduse Instituudi arhiivinduse eriala.
Ta on töötanud Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi ja Audentese Ülikooli õppejõuna, Tallinna Tehnikaülikooli halduskorralduse eriala asjaajamise ja arhiivinduse õpetajana ning tegutsenud vabakutselise lektorina dokumendihalduse alal.
Ta on kirjutanud õpikud "Asjaajamine" ja "Dokumendihaldus".
Vello Ederma

Vello Ederma (sündinud 22. augustil 1934 Rakveres) on eesti ajakirjanik.
Lahkus 1944. aastal Eestist Saksamaale ja hiljem USAsse
Ta on lõpetanud George Washingtoni Ülikooli ja töötas aastatel 1960–1983 raadiojaamas Ameerika Hääl. Ta on olnud Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides ning Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu aseesimees ning Ühendatud Balti Ameerika Komitee esimees.
Elab Springfieldis Virginia osariigis.
Briti India ookeani ala

Briti India ookeani ala (inglise British Indian Ocean Territory) on India ookeanis asuv Suurbritannia ülemereterritoorium. Hõlmab Chagose saared. Suurim saar on Diego Garcia.
1965. aastani oli osa Briti Mauritiuse kolooniast.
Ülle Pärli

Ülle Pärli (sündinud 5. septembril 1952) on eesti semiootik ja kirjandusteadlane.
Ta uurimisvaldkonda kuuluvad troopide semiootika, nimesemiootika ja hermeneutika.
Mustvee raudteejaam

Mustvee raudteejaam oli raudteejaam Jõgeva maakonnas Mustveel.
Mustvee jaam oli kitsarööpmelise Sonda–Mustvee raudtee lõppjaam.
Jaam avati ühes raudteega 1. augustil 1926. Raudteejaamast siirdus lisaks 1,4 km pikkune harutee Mustvee sadamasse.
Mustvee raudteejaam suleti 1968. aasta suvel seoses Avinurme–Mustvee kitsarööpmelise raudtee lõigu sulgemisega.

Jaamahoone

Mustvee jaamahoone rajati mõned aastad peale raudtee valmimist. Esialgselt täitsid jaamahoone funktsiooni vanad kaubavagunid.
Mustvee jaamahoone (aadressil Tähe 9) on säilinud tänini ja kustusel elamuna. Ümberehituste käigus on selle välimus muutunud tundmatuseni. 
Kunagise jaama asukohta meenutavad veel mõningad raudteetammid ja kaubaaidad. Vedurite ümberpööramiseks mõeldud jaama kolmnurk on samuti aimatav.
Aleksander Eller (vaimulik)

Aleksander Eller (9. september/22. september 1904 Lasinurme – 5. veebruar 1987 Luunja) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Simuna kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas aastal 1926 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1926–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta aastatel 1937–1938 Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 26. detsembril 1938 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1938–1939 Narva-Alutaguse praostkonna vikaarõpetajaks. Aastal 1939 oli ta praost Jaak Variku isiklik adjunkt ja Pühajõe koguduse korraldaja õpetaja. Aastatel 1940–1941 oli ta Pühajõe koguduse õpetaja. Aastal 1941 oli ta asetäitja õpetajaks ja aastatel 1942–1950 õpetajaks Koeru Maarja-Magdaleena koguduses (aastatel 1946–1947 hooldas ta ka Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust). Aastal 1950–1951 oli ta Äksi Andrease koguduse asetäitja õpetaja, aastatel 1953–1965 oli ta Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja. Aastatel 1969–1970 oli ta Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. Jäi aastal 1971 emerituuri.

Isiklikku

Ta oli aastast 1937 abielus ning ühe poja ja kahe tütre isa; tema kälimees oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Valter Mattisson.
Eduard Peter Heinrich Paucker

Eduard Peter Heinrich Paucker (vkj 12. jaanuar/24. jaanuar 1843 Simuna – 30. jaanuar 1921 Rakvere) oli Eesti vaimulik.
Esimese õpetuse sai kodus, seejärel õppis aastatel 1855–1862 Tallinna toomkoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1863–1867. Oli prooviaastal Simuna Siimona ja Juuda koguduses (oma isa juures). Ordineeriti 15. septembril/27. septembril 1868 õpetajaks.
Oli aastatel 1868–1872 Simuna Siimona ja Juuda koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1872–1918 (introdutseeriti õpetajaks 3. juulil /15. juulil 1872). Jäi aastal 1918 emerituuri.
Ta koostas oma isa alustatud pastorite leksikonile lisaväljaandele: Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848. In Anschluβ an "Ehstlands Geistlichkeit von Hugo Richard Paucker". Reval, 1885. Oli Ahrensi uue eesti kirjaviisi pooldaja.

Isiklikku

Tema isa Hugo Richard Paucker, onu Heinrich Wilhelm Christoph Paucker ja vanaisa Heinrich Johann Paucker olid Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetajad, vanavanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, teine vanavanaisa (Hugo Richard Pauckeri vanaisa) David Christoph Schnabel oli Tallinna toomkoguduse õpetaja.
Vaateplatvorm

Vaateplatvorm on ümbritseva loodusmaastiku vaatlemiseks püstitatud ehitis (platvorm). Platvorm asub sageli mõne kõrge ehitise (nt pilvelõhkuja või vaatetorni) tipus.
Kääbik ehk Sinna ja tagasi

Süžee

Ingliskeelselt lehelt tõlgitud.
Gandalf tüssab Bilbo võõrustama gruppi päkapikke, kes laulavad Üksildase Mäe ning sellega 
kaasneva varanduse tagasivallutamisest Smaugilt, kurjalt ja võimsalt lohelt. Kui muusika lõpeb, 
paljastab Gandalf kaardi, millel on näha salajane uks, mis viib mäe sisemusse ning ta pakub välja, 
et keeletuks tehtud Bilbo hakkaks ekspeditsiooni "murdvargaks". Kuigi päkapike arvates on see idee 
naeruväärne, liitub Bilbo siiski nördinult kambaga.
Grupp liigub metsikusse loodusesse, kus Gandalf päästab kompanii trollide käest, kes oleks hea 
meelega päkapikud nahka pistnud ning viib nad seejärel Rivendelli, kus Elrond paljastab salaukse 
kohta rohkem infot. Minnes üle Uduste Mägede, tabavad neid mäekollid. Kuigi Gandalf päästab 
päkapikud, kaob Bilbo ära. Olles eksinud mäekollide käikudesse, leiab ta puhtjuhuslikult 
salapärase sõrmuse ning seejärel põrkab kokku Guglunkiga, kes kaasab ta elu ja surma peale 
mõistatuste lahendamisse. Kuid Bilbo põgeneb peatselt tänu värskelt leitud nähtamatuks tegevale 
võlusõrmusele ja ühineb taas teistega. Mäekollid ning vargid ajavad küll kaaslasi taga, kuid nad 
päästetakse kotkaste poolt ja suunduvad seejärel Beorni majja.
Kompanii siseneb Sünklaande ilma Gandalfita. Bilbo päästab päkapikud hiigelämblikute küüsist ja 
hiljem ka metsahaldjate vangikongidest. Grupp jõuabki peatselt Üksildase mäeni ning avab 
salakäigu. Bilbo saadetakse ihuüksi draakoni koobast uurima ja ta varastab piraka karika ning 
avastab nõrkuse Smaugi soomusrüüs. Kuna draakon saab Bilbo vargusele jälile ning arvab, et ta on 
pärit Esgarothist, plaanib ta linna maatasa teha. Kuid üks inimkeeli mõistev rästas oli pealt 
kuulnud aruannet Smaugi nõrkusest ning aitas Järvelinna kaitsjal Bard Vibukütil Smaugi surmata.
Mägi lõpuks taas päkapike käes, leiab Bilbo Laekakivi, Thorini perekonnareliikvia, ning varjab 
seda teiste eest. Mäge piiratakse Järvemeeste ja metshaldjate poolt, nõudmaks kompensatsiooni 
Smaugi poolt külvatud kaose eest. Kuid põikpäine Thorin ei plaani neile sentigi maksta. Ta 
kindlustab mäe sissepääsu ning Bilbo, reetes Throrinit, annab Laekakivi Haldjakuningale, üritades 
lepitada kahte poolt. Kuid see ärritab Thorinit veelgi ning ta pagendab Bilbo mäest.
Gandalf ilmub taas, et hoiatada kõiki mäekollide ja vargide läheneva armee eest. See hädaoht 
ühendab nii päkapikud, mehed kui ka haldjad ning kriitilisel momendil saabunud kotkaste abiga 
võidetaksegi suur Viie Väe Lahing. Thorin on surmavalt haavatud ning vabandab enne surma Bilbo 
ees. Bilbo nõustub lubatust oluliselt väiksema varandusega, vajaduseta enama järele, ja suundub 
rikka kääbikuna kodu poole.
Power metal

Euroopa power metal

1980. aastate keskpaigas hakkasid sellised Euroopa ansamblid nagu Helloween (Saksamaa) ja Europe (Rootsi) pöörama enam tähelepanu laulude meloodilisele küljele. Kuigi ansambel Europe hakkas hiljem viljelema raskemat rokki, olid nende varasemad albumid power metal'i arengus tähtsad, ning nende mõjutusi võtsid paljud uute power metal'i ansamblid omaks. 
Helloween segas kiireid speed metal'i riffe meloodilistega ja lisas Iron Maideni stiilis jõulised vokaalid, mis omakorda lisasid heli puhtusele. Nende albumeid "Keeper of the Seven Keys, Part 1" (1987) ja "Keeper of the Seven Keys, Part 2" (1988) arvestatakse üldiselt tähtsateks stiili arengu verstapostideks. Selle tulemusena valgus Euroopa stiilis "lõbus metal" üle terve kontinendi (eriti Soomes) ja üle terve maailma, kuigi see on Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias ja teistes inglise keelt kõnelevates riikides jäänud suhteliselt ebapopulaarseks. Hiljuti on mitmed power metal'i ansamblid jätnud oma eelkäijate "lõbusa metal'i" kõla maha, ning on võtnud omaks power metal'iga kombineeritud eepilisema kõla. Ansamblid nagu Blind Guardian on kombineerinud klassikalise power metal'i kõla orkestrilise taustaga, nagu on teinud ka Heavenly, Dragonland, Rhapsody of Fire ja Angra.

Ameerika power metal

Ameerika power metal nagu ka Euroopa power metal on mõjutatud ansamblitest Queen, Rainbow, Iron Maiden, Judas Priest, Savatage ja Queensrÿche. Selle stiili eelkäijateks peetakse ansambleid Iced Earth, Nevermore ja Symphony X. Samas väidetakse, et see stiil on asendumas tuntumate stiilidega, nagu thrash metal ja Euroopa power metal. 1980. aastatel esindasid Ameerika power metal'it ühelt poolt ansamblid nagu Lizzy Borden ja Savage Grace, kuid teisalt ka Crimson Glory, Liege Lord ja Jag Panzer. Tänu uutele esile kerkivatele power metal'i bändidele kohtadest nagu New Yorgist (sealt pärinevad ka Manowar ja Virgin Steele) ja New Jerseyst (Symphony X). Floridast pärit Kamelot on hiljuti muutunud antud stiili eeskäijaks oma uute albumite "Epica" ja "Black Haloga". Samas tuleb märkida, et Kameloti stiil sarnaneb pigem Euroopa power metal'iga. Lisaks Kamelotile allkirjastas Nebraskast pärit power metal'i bänd lepingu tuntud Ameerika Ühendriikide plaadifirmaga Metal Blade Records, kuid ka nende stiil meenutab Euroopa power metal'it.
Vahu mõis

Vahu mõis (saksa keeles Wöhho) oli poolmõis Koeru kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 1823 Preedi mõisast eraldatud alast.
EMK Keila kogudus

EMK Keila kogudus on Keilas tegutsev Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus. Kogudus kasutab ruume aadressil Põllu tänav 5.
Kogudusele panid aluse EMK Tallinna koguduse venekeelse tööga tegelevad liikmed. Koguduse esimene avalik jumalateenistus toimus 24. aprillil 1993.
Koguduse pastor on selle asutamisest saadik olnud Viktor Batšinski.
Rein Murakas

Rein Murakas (sündinud 5. märtsil 1961) on eesti sotsioloog, noorsoouurija  ja andmeteadlane. Ta töötab Tartu Ülikooli sotsioloogia õppetooli lektorina. Tema peamisteks uurimisteemadeks on longituuduuringud, haridus, noorsootöö, ettevõtlus ja sotsiaalteaduslike andmestike taaskasutus.
Stella Pahapill

Stella Pahapill (sündinud Kiivet; 12. november 1920 Tallinn – 18. september 2007 Toronto) oli eesti klaveriõppejõud.
Päevauudised (ajaleht, 1945)

Päevauudised  : DP Camp U-2 juhatus - [DP = Displaced Persons = ümberpaigutatud isikud] oli Eesti 1. Tagavararügemendi ajaleht (Augsburg-Hochfeldi laagri informatsioonileht), mis ilmus alates 1945. aasta suvest - 1953 Saksamaal Bocholtis, Sielbecki vangilaagris. Ajalehte paljundati mimeograafpaljundusega.
Tegevtoimetajaks oli Juhan Köhler.
Seda ajalehte võiks nimetada ka esimeseks Eesti päevaleheks paguluses, kuna see ilmus seitse korda nädalas.
Juli Tsirkin

Juli Berkovitš Tsirkin (transliteratsioon: Julij Berkovič Cirkin; vene keeles: Юлий Беркович Циркин; 20. aprill 1935, Leningrad) on vene ajaloolane, antiigitundja ja orientalist, ajaloodoktor, professor. Kaitses 1978. aastal Leningradi ülikooli juures doktoritööd "Foiniiklased Hispaanias. Antiikaegse Vahemere-ruumi kultuurikontaktide probleemist" («Финикийцы в Испании. К проблеме культурных контактов в древнем Средиземноморье»).
Tuntud eriti Kartaago uurijana ja antiikaja Hispaania tutvustajana vene lugejatele; tunnustatud ka Hispaanias.
Nornberg & Co

OÜ Nornberg & Co on Eesti kirjastus.
Kirjastus asutati 2010.
Esimesena kirjastati Merike Jürjo kriminaalromaan "Pikad varjud teel".
Kaks kirjastuse raamatut on välja valitud konkursil "25 kauneimat Eesti raamatut".
Godeke von Loe

Godeke von Loe oli Liivi ordu liige ja Aluliina komtuur aastatel 1507–1526.
Godeke vanemad olid Johann von Loe ja Elisabeth von der Brüggeney genannt Hasenkamp. Godeke oli emaliinist hilisema ordumeistri Hermann von Brüggenei-Hasenkampi sugulane ja võis saabuda Liivimaale temaga umbkaudu üheaegselt, millalgi 15. sajandi lõpus.
Aastatel 1501–1504 oli Godeke linnusekomtuur (Hauskomtur) Riias, 1507–1526 oli aga Aluliina komtuur, kuuludes seega kõige olulisemate ordukäsknike hulka. Seejärel teated temast lõppevad.
Ameerika tippmodell

"Ameerika tippmodell" (ingliskeelne pealkiri "America's Next Top Model"; eesti keeles on kasutatud ka pealkirja "Ameerika supermodell") on Ameerika Ühendriikide tõsielusaade, milles otsitakse võimalikku tulevast supermodelli. Sarja esimene tsükkel jõudis eetrisse 2003. aasta mais ning see sai telekanali UPN kõige kõrgemalt hinnatud telesaateks. Valmimas on sarja 23. hooaeg, mis hakkab jooksma telekanalis VH1.
Algselt oli saade eetris kanalis UPN (aastail 2003–2006), seejärel näitas seda The CW (2006–2015) ning 2016. aasta detsembrist hakkab näitama VH1.
Sarja esimesel kahekümne kahel hooajal oli saatejuhiks supermodell Tyra Banks, 23. hooaega hakkab juhtima Briti poplaulja Rita Ora.

Saate ülesehitus

"Ameerika tippmodelli" saatejuht on Tyra Banks, kes on ise aastaid modell olnud. Esmalt valitakse kõikide modelliks soovijate seast välja teatav arv tüdrukuid, seejärel tehakse kärpimine, kuni järele jääb 10–14 tüdrukut (vastavalt hooajale), kes asuvad omavahel saadetes võistlema. Igas saates hääletavad kohtunikud välja ühe kandidaadi. Auhinnaks on 100 000 USA dollari suurune leping modelliagentuuriga ja fotoseeria naisteajakirjas (auhinnad erinevad hooajati).
Pervõi Baltiiski Kanal

Pervõi Baltiiski Kanal (lühend PBK; vene keeles Первый Балтийский канал, lühend ПБК) on Baltimaades nähtav venekeelne telekanal. See on oma nelja miljoni vaatajaga Baltimaade venekeelsete elanike seas populaarseim telekanal. 
PBK on loodud Venemaa telekanali Pervõi Kanal (vene keeles Первый Канал) baasil. PBK alustas Baltimaades näitamist 4. septembril 2002.
PBK keeldus näitamast poliitiku Raimond Kaljulaidi Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna valitsusse võtmise mittetoetamise reklaame.
Miguel de Cervantese auhind

Miguel de Cervantese auhind (hispaania keeles Premio de Literatura en Lengua Castellana Miguel de Cervantes) on Hispaania kirjandusauhind.
Auhinna asutas Hispaania kultuuriministeerium 1976. aastal. See sai nime Miguel de Cervantese järgi. Auhind antakse elutöö eest hispaania keeles kirjutavale kirjanikule. Auhinna suurus on 125 000 eurot.
Endokannabinoidsüsteem

Ravimikatsetused

Prantsusmaa tervishoiuministri Marisol Touraine'i teate kohaselt registreeriti Prantsusmaal läbi viidavate inimravimikatsetuste, mis viidi läbi Euroopa laboratooriumis Rennes'is ja mille käigus manustati ligi sajale katsealusele suu kaudu testitavat ravimit, mitu tõsist õnnetust: ühe inimese ajusurm ja viie inimese haiglasse sattumine. Ministri sõnul oli ravim ettenähtud toimimaks endokannabinoidsüsteemi, mida aga seostatakse valuga.
Katseravim ei sisaldanud kannabinoide, nagu algselt arvati, vaid kuulub nn FAAH inhibiitorite (Inhibitors of Fatty Acid Amide Hydrolase (FAAH)-ensüüm) hulka, tegu võis olla toimeainega "BIA 10-2474" .
Kõik kuus haiglasse toimetatud meest olid vanuses 28 kuni 49 aastat ja olid 7. jaanuaril, kui ravimikatsetused algasid, terved.
Nektar (mahlajook)

Nektar on puuviljadest, marjadest või köögiviljadest, veest ja sageli ka magusainetest valmistatud jook, kus mahla- või püreesisaldus on keskmiselt 25–50%, mis on väiksem kui mahlal. Sisuliselt on tegemist lahjendatud mahlaga.  
Nektarit valmistatakse kas otse viljadest tehtud toormahlast, püreest või kontsentraadist. Nektari valmistamisel kulub mahuühiku kohta vähem kallist tooret, seetõttu on need harilikult mahladest odavamad. Samas võimaldab nektari tegemine kasutada joogiks ka nende viljade mahla, mis 100% kontsentratsiooni juures oleks kas liiga happelised või liiga vänged. 
Nagu ka mahla puhul, tuleb nektari müügipakendil ära näidata valmistamiseks kasutatud puuvilja-, marja- või köögiviljaliikide nimetused ja mahla sisaldus („puuvilja/marja sisaldus vähemalt …%“). Nektarile võidakse lisada ka magusaineid (suhkrut, siirupit, mett vms) ja säilitusaineid.
Renault Kwid

Renalt KWID on Renault' ideeauto. Selle katuses peitub droon, mida saab kasutada liiklusummiku pikkuse hindamiseks ja fotode tegemiseks.
Sophie Brandenburg-Ansbachist (1485–1537)

Sophie (Sophie Brandenburg-Ansbachist, saksa Sophie Brandenburg-Ansbachist; 10. märts 1485 Ansbach – 24. mai 1537 Liegnitz) oli Brandenburg-Ansbachi markkrahvi tütar ning abielu kaudu Legnica ehk Liegnitzi hertsoginna.

Elu

Sophie oli Brandenburg-Ansbachi markkrahvi Friedrich II. ning Zofia Jagiellonka (Poola kuninga Kazimierz IV tütre) tütar. Tal oli 10 venda ja 6 õde.
24. novembril 1518 abiellus ta Sileesia ehk Liegnitzi hertsogi Friedrich II-ga, kes ehitas Liegnitzisse uue linnuse ning selle renessanss-stiilis peaportaalile lisati ka abielupaari portreed. Samuti kujutati abielupaari Ligenitzi Jumalaema kiriku aknal. 
Lisaks Friedrich II tütrele Sophiele oli Liegnitzi hertsoginnaks hiljem ka tema samanimeline nõbu (1535–1587), kes oli tema venna Georgi tütar.
Kolpino küla

Kolpino (vene keeles Колпино) on küla Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. Küla asub Pihkva järves asuva Kolpino saare läänerannikul.
Eesti esimesel iseseisvusperioodil jäi küla Kalda valda.
Külas asub Kolpino Issanda muutmise kirik. Kiriku ümber on kalmistu.
2000. aastal elas külas 59 inimest.
Newtoni maakond (Arkansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1842. aastal.
Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus

Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus oli Eestis aastatel 1846–1974 tegutsenud õigeusu kogudus. Kogudus paiknes asutamise ajal Tartu kreisis Kärkna mõisa aladel, luterliku kiriku haldusjaotuse järgi Äksi kihelkonnas.

Ajalugu

Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute kogudus avati Tartumaal 1846. aastal usuvahetusliikumise käigus. Kärkna-Lähte õigeusukoguduse esimene vaimulik preester Stefan Bežanitski sündis Venemaal 1821. aastal köstri peres, lõpetas 1845. aastal Pihkva Vaimuliku Seminari, lähetati Riia vikaarpiiskopkonna poolt Tartumaale ning pühitseti Lähte õigeusukoguduse preestriks 23. juunil 1846 Riia vikaarpiiskopi Filaret I poolt.
Lähtele ehitati tagasihoidlik puukirik 1865. aastal ja pühitseti Nikolai Imetegija auks Riia ja Miitavi ülempiiskopi Platon I poolt. Suurearvulisest kogudusest eraldus 1858. aastal Uhmardu-Saare Ristija Johannese kogudus ja 1892. aastal Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus. Lähte õigeusu kalmistu võeti kasutusele 1860. aastal. Kalmistule on maetud ülempreester Evoim Verhoustinski (Eufimi Verhoustinski) ja teisigi õigeusu vaimulikke. Hingepalvusi lahkunute mälestuseks peetakse seal tänapäevani. 
Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute õigeusukogudus pidas teenistusi väikesearvulise liikmeskonnaga ka pärast kiriku lammutamist 1970. aastatel. Koguduse viimane vaimulik oli ülempreester Ermil Allik aastatel 1945–1974.
Tallinna Linnakantselei linna infotehnoloogia teenistus

Tallinna Linnakantselei linna infotehnoloogia teenistus on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud linna valdkondlik teenistus, mille ülesanne on tagada linna põhitegevuse eesmärkide saavutamine infotehnoloogiliste (IT) vahenditega ning linna IT-süsteemide edasise arengu igakülgne toetamine, järgides Eesti infoühiskonna toimimise põhimõtteid.
Linna infotehnoloogia teenistust juhib 2000. aastast linna infotehnoloogia direktor Väino Olev.
Teenistuse postiaadress on Vabaduse väljak 7, Tallinn.
Teenistuse nimetus inglise keeles on "city information technology service" ja vene keeles городская инфотехнологическая служба.

Struktuuriüksused ja ülesanded

Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid: