google/wiki40b huggingface dataset:
Vulkaanide rahvuspark

Ajalugu

Virunga mägedes 1925. aastal loodud gorillade kaitseala oli Aafrika esimene rahvuspark. Esialgu piirdus kaitsealune ala Karisimbi, Bisoke ja Mikeno vulkaani vahelise alaga. Rahvuspark laiendati 1929. aastal 8090 km² suurusele alale, mis ulatus tollase Belgia Kongo ja Rwanda-Urundi piiridesse. Pärast Kongo iseseisvumist 1960. aastal jagati park kaheks.
Aastal 1967 rajas USA zooloog Dian Fossey Karisimbi ja Bisoke vahelisele alale mägigorillade jälgimise keskuse. Ta veetis Virunga mägedes järgnevad 18 aastat, kuni arvatavalt salakütid ta 1985. aastal tapsid. Ta on maetud uurimiskeskuse lähedale.
1990. aastate alguses laastas rahvusparki Rwanda kodusõda. Aastal 1992 põgenesid uurimiskeskuse töötajad ründajate eest ning keskus jäi tühjaks. Selle tegevus taastati alles 1999. aastal. Juulis 1999 taasavati park külastajatele.

Taimed

Et rahvuspargi alal vahelduvad mäed ja orud ning kõrguserinevused on suured, on taimestik mitmekesine. Osa madalamatel nõlvadel kasvanud metsast on põllumaa saamiseks maha raiutud. Kõrgusel 2400–2500 meetrit kasvab mets, kus on valdav piimalilleline Neoboutonia. 2500 kuni 3200 meetri kõrgusel kasvab roogbambus Arundinaria alpina, mis katab umbes 30% pargi alast. Peamiselt lõuna- ja lääneosa niisketel nõlvadel kõrgusel 2600–3600 meetrit kasvavates metsades domineerivad hageenia ja naistepuna, mis hõlmavad samuti umbes 30% alast. See on üks suuremaid hageeniametsi. Kõrgustel 3500 kuni 4200 meetrit kasvavad lobeeliad Lobelia wollastonii ja Lobelia lanurensis ning ristirohi Senecio erici-rosenii katavad umbes 25% rahvuspargi alast. 4300 kuni 4500 meetri kõrgusel on valdavalt rohumaad. Leidub ka võsa, nõmme, niitu ja sood, samuti mõned järved.

Loomad

Virunga mägede tuntuim asukas on haruldane mägigorilla. Vulkaanide rahvuspargi alal elab neli teadaolevat gorillade kogukonda: Susa rühma kuulub 35 gorillat, Sabinyo rühma 13, Amahura rühma 16 ja rühma 13 kõigest kuus gorillat.
Rahvuspargi alal elavad ka mustkabrik, kahvripühvel, tähnikhüään, võsapukk ja primaat Cercopithecus mitis kandti. Piirkonnas võib kohata ka lõvisid, šimpanse, antiloope ja tüügassigu, harvemini elevante.
Teada on 178 linnuliiki. Vähemalt 13 linnuliiki ja 16 alamliiki on Virunga ja Ruwenzori mägede endeemid.
Liht-randpung

Liht-randpung (Samolus valerandi) on nurmenukuliste sugukonda kuuluv taimeliik. See on ainuke Euroopas looduslikult levinud randpunga perekonda kuuluv liik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Kirjeldus

Liht-randpung on 10–40 cm kõrgune paljas rohttaim püstise, vahel veidi haruneva varrega. Lehed on terveservalised ja tömbitipulised, alusel ahenevad, kergelt lihakad. Õied väikesed, valged, tipmistes kobarõisikutes, 5–9 mm pikkustel raagudel. Õiekroon on umbes 3 mm pikkune. Kupar on kerajas ja tupest veidi lühem, paljuseemneline. Õitseb juunist augustini.

Levik

Maailmas on liht-randpung levinud peaaegu kosmopoliitselt ehk kõikjal. Eestis jõuab oma areaali põhjapiirile ning on meil levinud Saaremaal ja Väinamere rannikul. Mandril on nüüdisajal teada vaid leiukoht Puhtulaiul, varem leitud ka Tõstamaa ja Varbla rannikult (leiukohad on praeguseks muutunud liigile sobimatuks). Eestis harva.
Myškavičy

Ajalugu

Myškavičyt on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1506. Asula kuulus toona Babrujski staarostkonda.
Aastal 1793 läks küla Poola teisel jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Mõškavičy hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1872 elas seal 90 inimest. Aastal 1863 avati külas kool. Aastal 1897 elas seal 499 inimest. Aastal 1907 elas Myškavičys 674 inimest.
Aastal 1919 läks alev Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1921 rajati külla vesiveski. Aastal 1931 asutati seal kolhoos. Teises maailmasõjas hukkus 132 küla elanikku, küla juures peetud lahingutes langes aga 26 nõukogude sõdurit.
Aastal 1967 sai kolhoos Lenini ordeni. Aastal 1970 koostati külale uus generaalplaan. Uude asulakeskusse ehitati kuuekorruseline hotell, kultuurimaja, administratiivhoone. Myškavičy keskusse rajati ka uus lasteaed, mis sai aastal 1987 NSV Liidu parima ehitise preemia. Hoone projekteeris arhitekt Toomas Rein, kunstnik oli Leonhard Lapin.
Konju mõis

Konju mõis (saksa keeles Raustfer) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Toila valda.
Konju mõis sai iseseisvaks majandusüksuseks 17. sajandil. Enne 1919. aastat oli see Edise mõisa kõrvalmõis.
NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees

NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees

NSV Liidu konstitutsiooni järgi oli NSV Liidu Ministrite Nõukogu õiguspädev otsustama kõiki riigi poliitilisi küsimusi, kuid tegelikkuses sündisid need otsused Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroos. Paljudel juhtudel oli NSVL MN esimees ja NLKP peasekretär sama isik, ei see olnud alati nii.
Natalia Saealle

Natalia Saealle (sündinud 23. märtsil 1976 Kiviõlis Ida-Virumaal) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Natalia Saealle on agronoomi ja õpetaja tütar.
Lõpetas 1993 Kiviõli 2. Keskkooli, 1997 TÜ matemaatikateaduskonna, 1999 samas magistrantuuri, matemaatikamagister (1999, TÜ), väitekiri "Сходимость функциональных рядов почти всюду", 1999–2005 TÜ doktorant, Ph.D. (matemaatika, 2005, TÜ), väitekiri "Convergence and summability with speed of functional series" (Tartu, 2005). Oli 2001–03 TÜ puhta matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi õppetooli teadur, 2003–06 matemaatilise analüüsi õppetooli assistent, 2006– matemaatilise analüüsi lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: funktsiooniteooria, funktsionaalread, summeeruvusmenetlused.
Tõnis Kõrvits

Tõnis Kõrvits (sündinud 16. augustil 1944 Jaroslavlis) on eesti arranžeerija-orkestreerija, helilooja ja kitarrist.

Haridus

Lõpetanud 1959. aastal Tallinna Lastemuusikakooli viiuli erialal (õpetaja Ülo Bergmann). On lõpetanud 1962. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat. Täiendanud end muusika alal iseõppimise teel.

Töökohad

Olnud 1970–1985 Eesti Raadio Raadioteatri muusikatoimetaja, 1985–1993 Eesti Televisiooni ja 1/3 Raadio Kontsertorkestri dirigent, hiljem vabakutseline.

Loominguline tegevus

Kirjutanud muusikat filmidele (animafilm" Punane, kollane, roheline", 1982; dokumentaalfilm "President", 1983; "Kevad südames", 1985; "Koduõu", ETV, 1987; tudengifilm "Koera surm", 1998 jm), kuuldemängudele ja telelavastustele ("Mõmmi ja aabits", "Kõige suurem sõber") ning lastelaule (CD "Õnneseen. Tõnis Kõrvitsa lastelaule", 2011), seadnud muusikat varieteedele (Viru varietee programmid "Faust" 1980, "Sinine ingel" 1981, "Minu veetlev leedi" 1985). 
Mänginud paljudes stuudioansamblites kitarri, basskitarri ja klahvpille. 
Viljaka arranžeerijana on ta seadnud muusikat üldlaulupidudele, filmidele ("Need vanad armastuskirjad", 1992; "Kuldrannake", 2006) ja heliplaatidele.

Isiklikku

Tema isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Toomas, Tiit ja Harry, ka poeg Tõnu Kõrvits on muusikud.
EVA-316

EVA-316 on Veeteede Ameti mitmeotstarbeline laev. Kasutatav jäämurdja, reostustõrjelaeva, päästelaeva ja poilaevana.
Algne nimi oli Lonna.

Kirjeldus

Laev on ehitatud Soomes 1980. aastal poilaevaks. Algne nimi oli Lonna.
1995. aastal osteti laev Eestisse ja sellest ajast on see uue nimega EVA-316 Veeteede Ameti kasutuses.
Aastatel 2004–2006 ehitati laev ümber, selle käigus lisati kerele 7,8 m pikkust. Laeva pikendatud keskossa paigutati õlikorjesüsteemid ja reostuse hoiumahutid (200 m³). Ahtriosa varustati pukseerimissälguga pukseerimistööde tegemiseks jääs. Vöör ehitati ümber jäämurdja vööriks. Laevale paigaldati ümberehitustööde käigus uus suure võimsusega tuletõrjesüsteem. Olemasolevad masinad asendati uutega ja võimsust suurendati, et see vastaks jäämurdja vajadustele.
Pärast ümberehitusi ilmnes laeval algul teatud tehnilisi probleeme, mis aga lahendati. EVA-316 on talviti kasutusel peamiselt Liivi lahel jäämurdjana, baseerudes Pärnus.
Lautna mõis

Lautna mõis (saksa keeles Lautel) oli rüütlimõis Kirbla kihelkonnas Läänemaal.
Mõisa omanikud olid teiste seas Derfeldenid.
Muhvi auhind

Muhvi auhind on Eesti Lastekirjanduse Keskuse auhind lastekirjanduse teemaliste artiklite autorile.
Auhind anti esmakordselt välja 2001. aastal. Seda antakse üle aasta. Võitjale antakse laste tehtud Muhvi kuju ja rahaline preemia.
ANOBA auhind

ANOBA auhind (inglise Award of Nordic and Baltic Animation Festivals) on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendava organisatsiooni ANOBA poolt välja antav auhind.
Auhinda annavad ühiselt välja kaheksa animafilmide festivali: Animated Dreams (Eesti), Animatricks animafilmide festival (Soome), Cosmic zoom filmifestival (Taani), Fredrikstadi animafilmide festival (Norra),Tindirindis animafilmide festival (Leedu), Odense filmifestival (Taani), Rahvusvaheline animatsiooni foorum FIA (Rootsi) ja Eksjö animafilmide festival (Rootsi).
Esimest korda anti auhind välja 2006. aastal.
Aatomifüüsika

Aatomifüüsika on füüsika haru, mis tegeleb üksikute aatomite uurimisega. Varem peeti termineid "aatomifüüsika" ja "tuumafüüsika" sünonüümideks, kuid tegelikkuses keskendub tuumafüüsika aatomi tuumas toimuvate protsesside uurimisele, samas kui aatomifüüsika põhiliseks uurimisvaldkonnaks on aatomi elektronkate, selle moodustumine ja käitumine erinevates ergastatud olekutes.
Aatomfüüsikas uuritakse üksikute aatomite (ja ioonide) vastastikust mõju teiste aatomite või ioonidega, tahkiste, valguse ja elektriväljaga. Samuti elektronide jaotumist kvantmehaanilistele energiatasemetele (elektroni kvantolekud), elektronide erinevate energiatasemete vahel liikumisel tekkivaid spektraaljooni, keemiliste elementide perioodilisussüsteemi ning keemilise sideme füüsikalist alust.
Üksikute aatomite uurimisel ei ole uurimistulemused mõjutatud molekuli või tahke keha kristallstruktuuri moodustamisel tekkivatest vastasmõjudest aatomite vahel.
Friedrich Schiller

Johann Christoph Friedrich von Schiller (10. november 1759 Württemberg – 9. mai 1805 Weimar) oli saksa poeet, filosoof, ajaloolane ja dramaturg. Oma elu viimastel aastatel (1788–1805) oli tal lähedane sõprus Johann Wolfgang Goethega, kellega ta arutas paljusid esteetikaprobleeme – Schiller julgustas Goethel lõpetada oma alustatud skitsid. Sõprusperioodi Goethega on nimetatud ka Weimari klassitsismiks. Koos Goethega valmis satiiriliste lühijuttude kogum "Kseeniad", kus nad mõlemad ründasid oma esteetiliste vaadete vaenlasi.

Biograafia

Friedrich sündis sõjaväearsti peres. Ta õppis sõjaväeakadeemias õigus-, hiljem arstiteadust.
7. septembril 1802 tõsteti ta aadliseisusse.

Seosed Eestiga

Puhtus asub Schilleri mälestussammas, mis on üks esimesi temale püstitatud mälestussambaid maailmas. Veel varasem Schilleri mälestussammas asus Helmes.
Anu Uritam

Anu Uritam (sündinud 12. mail 1975) on Eesti jurist, Harju Maakohtu kohtunik.
Ta nimetati kohtunikuks alates 1. detsembrist 2009 Vabariigi Presidendi 16.11.2009 otsusega nr 555.
Ta on mittetulundusühingu Eesti Kohtunike Ühing juhatuse liige ja aseesimees.
Edgar Tomusk

Edgar Tomusk (26. november 1905 Viljandi – 25. september 1972) oli eestlasest Nõukogude julgeolekutöötaja.

Elulugu

Edgar Aleksander Tomusk sündis 26. novembril 1905 Viljandis töölisperekonnas, isa oli ehitustööline. Õppis 4 aastat Viljandi Ministeeriumikoolis ja aastatel 1918–1922 Viljandi linna kõrgemas algkoolis, kust lahkus enne 6. klassi lõpetamist. 1920–1926 õpipoiss K. Ochsche Mehaanilises puu- ja ehitustöökojas Viljandis, 1926–1928 puusepp Eesti kaitseväe puutöökojas Viljandis. 1926. aastal teenis sundaega EV sõjaväes Sakala Partisanide Pataljonis. 1928–1940 oli mööbelsepp K. Ochsche puutöökojas Viljandis ja Frankonia puutöökojas Tallinnas.
1923. aastal astus Viljandi Töölisspordi Seltsi „Spartacus“, kuuludes selle juhatusse. 1924. aasta jaanuarist märtsini oli oma poliitilise tegevuse tõttu vahi all seoses nn 149 protsessiga, kuid vabastati oma nooruse tõttu.
Võttis Nõukogude okupatsioonivägede saabudes juunis 1940 ametiühingu liikmena aktiivselt osa „uue korra“ kehtestamisest. Juulis määrati kommunistliku partei usaldusmeheks Viljandi poliitilise politsei juurde. 24. juulil 1940 esitas avalduse kommunistlikku parteisse astumiseks, võeti liikmeks 29. juulil 1940. 14. augustil 1940 määrati ametisse okupatsioonivõimude komplekteeritud poliitilisse politseisse. Septembris 1940 nimetati Siseasjade Rahvakomissariaadi Viljandi linna julgeoleku osakonna operatiivvolinikuks. Detsembris 1940 abiellus Linda Petseriga. Sõja puhkedes astus 1941. aasta juulis hävituspataljoni. 8. juulil 1941 organiseeris ja viis läbi massihukkamise Viljandi linna vangla hoovis, kus mõrvati üheksa inimest. Osales Viljandi hävituspataljoni koosseisus lahingutes Põltsamaa ja Rutikvere juures taganedes Nõukogude Liitu. Augustist 1941 veebruarini 1942 vangivalvur Luninsk-Kuznetski linna vanglas nr. 8 Kemerovo oblastis. 1942–1943 Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Kõrgema Kooli kuulaja Moskvas, lõpetas selle kooli 1943. 1943–1944 Vologda oblasti Grjazovetsi linna julgeolekutöötaja (operatiivvoliniku abi (praktikant)). 1944–1945 Järva maakonna julgeoleku ülema asetäitja Paides. 1945–1946 Viljandi maakonna julgeoleku 2. jaoskonna ülem. 1946–1949 Viljandi maakonna julgeoleku ülem. Oli Viljandi kooliõpilastest koosnenud põrandaaluse vastupanuorganisatsiooni Triumviraat põhirepresseerijaid (viis läbi arreteerimised ja põhilised ülekuulamised).
1949–1950 Pärnu linna julgeoleku 5. jaoskonna ülem. 1950–1953 Kilingi-Nõmme rajooni julgeoleku ülem, 1953–1954 Siseministeeriumi Kilingi-Nõmme osakonna ülem. 1954–1955 KGB Kilingi-Nõmme rajooni volinik. Vabastati töölt tervislikel põhjustel (tunnistati 2. grupi invaliidiks). Suri 25. septembril 1972 neeruvähki. Ta maeti 28. septembril 1972 Viljandi vanale kalmistule.
Kersti Kivirüüt

Kersti Kivirüüt (sündinud 28. mail 1975) on eesti haridustegelane ja kirjanik.  
2008. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna lähiajaloo eriala. 2013. aastal kaitses samas ülikoolis ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja magistrikraadi. 
Kersti Kivirüüt on haridusvaldkonda panustanud nii pedagoogi kui ka ametnikuna. 2012. aastal tunnustas haridus- ja teadusministeerium Kersti Kivirüüti enim silma paistnud noorsootöötaja nimetusega. 
Kirjanikuna on Kersti Kivirüüt viljelenud peamiselt etnohorrori žanri, ammutades ainest eesti rahvaluulest ja kohapärimusest.
Müncheni Eesti Kool

Müncheni Eesti Kool (saksa keeles Estnische Schule in München) on Saksamaal Münchenis aastast 2007 tegutsev eesti kool. Kool on ühingu Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis allorganisatsioon.
Koolis toimuvad eesti keele, joonistamise, meisterdamise ja muusikatunnid.
Kool toimub kaks korda kuus.
Õppeaastal 2011/2012 oli kooli ennast registreerinud 29 last.
Kalle Kroon

Kalle Kroon (sündinud 1966) on Eesti ajaloolane.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1992. aastal.
Tristan Tzara

Isiklikku

1924. aastal tutvus Tzara Rootsi kunstniku ja kirjaniku Greta Knutsoniga. 1925. aastal nad abiellusid Stockholmis ja 1927. aastal sündis neil poeg. Abielu lahutati 1942. aastal.
Challenger

Ajalugu

Kosmosesüstik Challenger nimetati Apollo 17 kuumooduli ja HMS Challengeri järgi, mis oli aastatel 1872 kuni 1876 mereuuringuid teinud Briti korvett.

Ehitus

Kuna kosmosesüstikuid ei plaanitud ehitada suures koguses, otsustati ehitada Struktuuri Katsetamise Artikkel 099 (Structural Test Article, STA-099), mille saaks hiljem süstikuks ümber ehitada. STA-099 ehituslepingu sai 26. juulil 1972 endale Rockwell. Pärast selle valmimist kasutas seda Lockheed, mis testis seda 11 kuu vältel vibratsioonitestides, et stimuleerida starti ja maandumist.
NASA plaanis algselt kosmosesüstik Enterprise´i ehitada ümber kosmoselendudeks, aga selgus et see plaan on liiga kallis ja keeruline. Kuna STA-099 kere polnud testimistel kahjustada saanud, otsustas NASA STA-099 ehitada ümber kosmosesüstikuks Challenger. Ehitus algas meeskonnaruumi ehitusega jaanuaris 1979, sest ülejäänud keret kasutas endiselt Lockheed. Challenger valmis oktoobris 1981.
Challenger oli esimene kosmosesüstik, millel oli laskumisefaasis kasutusel HUD ja mille mootorid arendasid stardil võimsust 104%.

Teenistus

Varsti pärast esimest starti 1983. aasta aprillis, sai Challengerist NASA kosmosesüstikute tööloom, lennates Columbiast tunduvalt rohkem. Aastatel 1983 kuni 1984 lendas Challenger 85% kosmosesüstikute missioonidest ja isegi pärast Discovery ja Atlantise lendude algust, lendas Challenger kolm missiooni aastas.
Challengeriga käis kosmoses USA esimene naisastronaut Sally Ride ja esimene afroaameeriklane, hollandlane ja kanadalane. Samuti sooritas süstik esimese öise stardi ja maandumise. Challenger hävis 1986. aastal,kui oli startimas oma kümnendale missioonile.
Challenger oli ainus süstik, millele ei paigaldatud MEDS kokpitti ja pidurduslangevarju.

Pärast katastroofi

Ookean uhub aeg-ajalt tänaseni kaldale Challengeri rususid. Kui mõni Challengeri jupp rannalt leitakse, siis NASA korjab selle ära ja ladustab teiste rusude juurde.
Biella

Ajalugu

Biella oli algselt liguuri ja keldi hõimude asula.
Esimest korda mainiti linna (Bugella) kirjalikes allikates 826. aastal. 10. sajandil langobardide ja frankide ajast pärineb Biella Lombardia romaani stiilis baptisteerium.
Nikolai Uspenski

Nikolai Uspenski (vene keeles Николай Николаевич Успенский; sündinud 20. juulil 1946) on endine Venemaa diplomaat, aastatel 2006–2010 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis.
Nikolai Uspenski lõpetas 1969. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. Samal aastal alustas tööd diplomaatilises teenistuses, töötades aastatel 1969–1972 Nõukogude Liidu peakonsulaadis Kanadas Montréalis. Ta on töötanud muuhulgas ka Nõukogude Liidu suursaatkonnas Suurbritannias (1977–1983). 
Aastatel 1985–1986 osales Nikolai Uspenski Genfis ning Reykjavíkis toimunud NLKP peasekretäri Mihhail Gorbatšovi ja USA presidendi Ronald Reagani läbirääkimistel Gorbatšovi tõlgina. Aastatel 1985–1990 oli ta Nõukogude Liidu välisministeeriumi teise Euroopa osakonna juhataja ja 1990–1991 Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis. Aastatel 1992–1995 töötas ta Venemaa välisministeeriumi teises Euroopa osakonnas vanemnõuniku ametikohal.
1997. aastast kuni oma teenistuse alguseni Eesti Vabariigis töötas Uspenski Venemaa Föderatsiooni Julgeolekunõukogus, olles aastatel 1997–1999 rahvusvahelise julgeoleku küsimuste valitsuse juhataja asetäitja ja aastast 1999 sama ametkonna juhataja.
Suursaadikuks Eesti Vabariigis nimetati Nikolai Uspenski Venemaa presidendi Vladimir Putini määrusega nr 761 25. juulil 2006. Oma kohuseid asus ta täitma 13. septembril 2006 ja andis järgmisel päeval oma volikirjad üle president Arnold Rüütlile.
17. juunil 2010 autasustas Eesti president Toomas Hendrik Ilves suursaadik Uspenskit Maarjamaa Risti teenetemärgiga, mis antakse kõigile oma ametiaega lõpetavatele välisriikide saadikutele. Uspenski puhul kutsus see esile diskussiooni, kas see traditsioon on õigustatud või peaksid suursaadikud saama teenetemärke reaalsete teenete eest. Kõige häälekamalt vastustas Uspenskile teenetemärgi andmist endine Eesti diplomaat Mart Helme, kes leidis, et saadikule anti autasu Eesti-vastase tegevuse eest, viidates Venemaa Föderatsiooni saatkonna võimalikule seotusele pronksiööde sündmustega. 
14. juulil 2010 nimetati uueks suursaadikuks Eestis Juri Merzljakov, kes andis oma volikirjad üle sama aasta 28. oktoobril. Nikolai Uspenskile jäi saadikukoht Eestis tema diplomaatilise karjääri viimaseks ametikohaks, sest sellelt vabastamise järel jäi ta pensionile.
Suursaadik Uspenski on abielus ja tütre isa. Ta valdab vene, inglise, prantsuse, rootsi ja birma keelt.
Kendall Jenner

Kendall Nicole Jenner (sündinud 3. novembril 1995 Los Angeleses) on Ameerika modell ja tõsielustaar, teda tuntakse tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".

Lapsepõlv

Kendall Jenneri isa on olümpiakulla võitnud kümnevõistleja Bruce Jenner (nüüd Caitlyn Jenner) ja ema televisioonistaar Kris Jenner. Kendalli teine nimi Nicole oli pandud ema parima sõbranna Nicole Brown Simpsoni auks, kes suri enne Kendalli sündi. Kendall kasvas suures perekonnas, kus olid poolõed Kim, Khloé, Kourtney, poolvennad Robert, Brandon ja Sam ning õde Kylie. 
Kendall käis Sierra Canyoni koolis, enne kui ta alustas koduõpet. Ta lõpetas kooli 2014. aastal.

Isiklikku

Oli suhtes One Directioni laulja Harry Stylesiga.
40 aastat võidust

Medal "40 aastat võidust" (vene keeles Юбилейная медаль «Сорок лет Победы в Великой Отечественной войне 1941—1945 гг.») oli Nõukogude Liidu medal, mida jagati Suure Isamaasõja 40. aastapäeval kõikidele elusolevatele sõjaveteranidele. Medaleid jagati 11 268 980 tükki.
Ameerika Ühendriikide korvpallikoondis

2010. aasta maailmameistrivõistlused

USA meeskonna koosseis 2010. aasta MMil (kuldmedal):
Chauncey Billups, Kevin Durant, Derrick Rose, Russell Westbrook, Rudy Gay, Andre Iguodala, Danny Granger, Stephen Curry, Eric Gordon, Kevin Love, Lamar Odom, Tyson Chandler.

Treener: Mike Krzyzewski.

Abitreenerid: Jim Boeheim, Mike D'Antoni, Nate McMillan.
LT vz.34

Torn

Torn paiknes korpuse keskosas ning moodustas koos sellega tanki lahingusektsiooni. Torn, nagu ka korpus koosnes karkassile neetidega kinnitatud soomuslehtedest, mille paksus oli kuni 15 mm. Torni katusel asus komandöritorn nelja vaatepiluga ning torni esiseina olid kõrvuti paigutatud suurtükk ja kuulipilduja.

Relvastus

Tankile oli paigutatud 37 mm kahur vz.34UV (tehasetähisega A3), mis oli tankitõrjekahuri KPUV vz.34 tankivariant. Relv oli varustatud poolautomaatse kiilulukuga, mis tagas kahurile laskekiiruse 12–15 lasku minutis. Raua pikkus oli 39 kaliibrit (1448 mm) ja kahuri kaal 235 kg. Tankile oli paigutatud ka kaks firmas Ceskoslovenska Zbrojovka Brno valmistatud raskekuulipildujat ZB. vz.35 kaliibriga 7,92 mm, millest üks paiknes korpuse esiseinas ja teine tornis, suurtükist paremal. Lahinguvarusse kuulus 60 mürsku ja 2000 padrunit.

Mootor

Tankile oli paigutatud 4-silindriline, 4-taktiline vedelikjahutusega karburaatormootor Praga, mille võimsus oli 62,5 hobujõudu (46 kWh), see arendas 1350 pööret minutis ning mootori töömahuks oli 8620 cm³.

Sideaparatuur

LT-34-le oli paigaldatud raadiojaam vz.35, mille tegevusraadius oli 2 km, ning see oli võimeline töötama ainult telegraafina.
Jevgeni Kisseljov

Elulugu

Ta lõpetas 1979. aastal cum laude MRÜ Aasia ja Aafrika riikide instituudi Ida-teaduse erialal.
Aastatel 1979–1981 oli ta ajateenistuses Afganistanis, kus töötas tõlgina. Aastatel 1982–1986  töötas  NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse Luureinstituudis pärsia keele õppejõuna. Kisseljov on töötanud paljudes vene tele- ja raadiojaamades, nagu NTV, TV-6, 6. kanal, Ehho Moskvõ. 
Alates septembrist 2009 töötab ta Ukraina telekanalis Inter, kus juhib poliitikateemalist saadet "Suur poliitika Jevgeni Kisseljoviga" (ukraina keeles "Велика політика з Євгенієм Кисельовим").
Aastal 2009 ilmus Venemaa endise peaministri Mihhail Kasjanoviga koostöös valminud raamat "Putinita" (vene keeles "Без Путина"). Aastal 2011 ilmus raamat Katrin Hallase tõlkes kirjastuses Eesti Ekspress. Autorid käisid Tallinnas raamatut esitlemas.
Jared McCann

Jared McCann (sündinud 31. mail 1996 Stratfordis, Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.
2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Vancouver Canucksi poolt 24. valikuna. Enne karjääri NHL-is mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds. 2015. aasta oktoobris tegi ta Canucksi meeskonnas oma NHL-i debüüdi.
2016. aasta mais liitus ta Florida Panthersiga. Suurema osa hooajast 2016–17 mängis ta Panthersi noorteklubis Springfield Thunderbirds AHL-is.
Penguinsis mängib McCann alates 2019. aasta veebruarist.