google/wiki40b huggingface dataset:
Tähelepanu

Ülalt-alla- ja alt-üles-töötlus

Tähelepanus eristatakse kahte töötlusviisi. Esiteks alt üles suunatud (ingl k bottom-up) ehk tahtmatu tähelepanu, mis rakendub tööle silmatorkava või väljapaistva välisstiimuli mõjul. Alt üles suunatud protsessid algavad keskkonnast tuleva teabe sisestamisega ning kulgevad edasi kõrgemaid ja keerulisemaid representatsioone kasutavate töötlustasemeteni. Selle protsessi käivitab stiimul ning see on vähemalt osaliselt automaatne ja teadlikul tasemel kontrollimatu. Näiteks võib tahtmatult meie tähelepanu püüda äkiline liikumine või vali heli.
Teise töötlusviisina eristatakse ülalt alla suunatud (ingl k top-down) ehk tahtlikku tähelepanu, mida juhib subjekt ise lähtuvalt oma plaanidest, strateegiatest, eesmärkidest ja kavatsustest. Ülalt alla suunatud protsessid algavad psüühika kõrgemate ja keerulisemate tasemetega seotud representatsioonidest ning kulgevad edasi madalama taseme, lihtsamaid representatsioone kasutavate töötlustasemete suunas. Selline tähelepanuprotsess rakendub näiteks siis, kui inimene püüab teadlikult teiste objektide seast ühte konkreetset stiimulit üles leida.

Fokaalne ja eeltähelepanu

Olulise teoreetilise eristuse tähelepanu valdkonnas on teinud kognitiivpsühholoog Ulric Neisser. Enne fokaalse tähelepanu protsessi, kus tähelepanuobjekte töödeldakse järjestikku, toimib eeltähelepanuprotsess, mis need objektid loob ja ette valmistab. Eeltähelepanu käigus töötleb tajusüsteem paralleelsetes infovoogudes edastatud sensoorseid tunnuseid ja integreerib need tervikobjektideks. Seejärel võtab töötluse üle fokaalne tähelepanu, mis keskendab teadvust ning võimaldab stiimulobjektide vahel tähelepanu suunata ja ümber lülitada.

Tähelepanu neuraalsed korrelaadid

Tähelepanu peamine ülesanne on välja valida meeleelundeid pommitava infotulva seast oluline ja hetkevajadustega kokkulangev teave. Nägemisvälja jääv info aktiveerib miljoneid neuroneid visuaalses korteksis. Objektide identifitseerimise ja äratundmisega tegelevad neuronid ventraalses visuaalses töötlustees. Oluline roll on ka ajukoore otsmikusagarates asuvate keskuste tööl, mis võimaldab erinevatest häirijatest hoolimata tähelepanu tahteliselt koondada. Ajukoore kiirusagara neuronisüsteemid orienteerivad tähelepanu ruumis ja koordineerivad tähelepanulisi valikuid, muu hulgas koondades üksiktunnused nägemisväljas eristuvateks tajuobjektideks. Tähelepanu suunamisel ühelt objektilt teisele mängivad rolli aju neuronaalsed moodulsüsteemid, sealhulgas pulvinaartuuma närvirakud.
Vagelpimemadu

Klassifikatsioon

Varem on vagelpimemaod liigitatud pimemao perekonna maoliigina Typhlops vermicularis Merrem, 1820.
Hedges, Marion, Lipp, Marin ja Vidal liigitasid vagelpimemaod 2014. aastal Asiatyphlopinae alamsugukonda Xerotyphlops perekonda.

Levila

Levinud Balkani poolsaarel, Kreeka saartel, Edela-Aasias ja Kaukaasias. On peamiselt mullaeluline, eelistab kuivi madala taimestikuga piirkondi, toitub peamiselt väikestest selgrootutest, vahel ka suurematest putukatest.

Kirjeldus

Täiskasvanud vagelpimemaod kasvavad kuni 40 sentimeetri pikkuseks. Välimuselt ei sarnane see madu ühegi teise Euroopas elava maoga. Keha on silinderjas ja saba pool veidi jämedam, pea on kehast eristamatu. Pea ülaosas paiknevaid silmi katavad soomused, nii et näha on ainult kaks musta täppi. Saba on väga lühike (laius ja pikkus on võrdsed) ja tipneb ogaga. Teravaotsalist saba kasutab maapinnal liikudes ankruna. Isastel on saba mõnevõrra pikem kui emastel.
Soomused paiknevad ristipidi ja neid on ümber keha 21–24 rida. Suuri kõhukilbiseid ei ole. Värvuselt on madu pruunikas, enamasti kollaka, roosaka või punase toonivarjundiga. Mao kõht on ülejäänud kehast veidi heledam.

Paljunemine

Emased munevad 4–8 piklikku kollakasvalget muna, mille otsad on teravnenud. Munad on 11–25 millimeetrit pikad.

Levik ja elukeskkond

Vagelpimemadusid leidub Balkanil Dugi Otoki saarel, Edela-Montenegros, Lääne-Albaanias, Kirde-Makedoonias Vardari orus, Lõuna-Bulgaarias, Türgi Euroopa osas ja Kreeka saartel (Ándrosel, Chíosel, Euboial, Kalymnosel, Korfu, Kýthiral, Lèrosel, Lesbosel, Megistil, Náxosel, Pátmosel, Rhodosel ja Skýrosel), Edela-Aasias ja Kaukaasias ning Armeenias.
Armeenias leidub seda liiki Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Armaviri, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori, Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Vagelpimemadu eelistab kuiva, madala taimestikuga avatud rohtunud elupaika, kus leidub mõningaid kive. Sarnaselt vihmaussidega ronib ta kitsastesse pinnaseurgudesse. Suvel kaevub sügavamale maasse ja kevaditi võib teda leida maa seest kivi alt. Vahel on neid leitud mere äärest ja viljatutelt aladelt. Maapinnale tuleb peamiselt videvikus või vihmase ilmaga, päeval teeb seda harva.
Vagelpimemadu sööb peamiselt väikseid selgrootuid, eriti sipelgaid ja nende vastseid. Harva sööb ka väiksemaid ämblikke, sadajalgseid, mardikaid ja kilke.
Tyskie

Tyskie on Poola õllemark.
Tyskie õlut toodetakse Poznańi Kompania Piwowarska kontsernile kuuluvas Tychy linnas töötavas õlletehases Tyskie Browary Książęce.
Tyskie õlut toodetakse aastast 1629, seda peetakse Poola vanimaks õlleks.
Nimi Tychy linna nimest.
Kuldala elamukvartal

Kuldala elamukvartal (ka Kuldala maja) on elamukvartal Harju maakonnas Rae vallas Peetri asulas Kuldala teel ja osaliselt Tallinna haldusalas.
Kvartali projekteeris 2008 Raivo Kotov (kaasautorid Lembit-Kaur Stöör, Margus Maiste, Tõnis Kimmel, Olga Batuhtina ja Margit Aule).
Henrik Klasson Fleming

Henrik Klasson Fleming (soome Henrik Klaunpoika Fleming; 15. august 1584 Åkersholm, Skåne lään – 7. november 1650 Stockholm) oli soome päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Henrik Fleming sündis Lehtiste (Lechtis), Hannula ja Nykoskise mõisniku, riiginõunik Klas Hermansson Flemingi (umbes 1550–1616) ja Kankase ja Hapaniemi mõisniku, Henrik Klasson Horni tütre Elin Henriksdotter Horni pojana. Tema vanaisa oli Tallinna, Häme ja Viiburi linnuse komandant ning kogu Soome asehaldur admiral Herman Persson Fleming (umbes 1520–1583). 
Aastast 1617 oli Henrik Viiburi ja Savonlinna linnuse komandant, Viiburi ja Savonlinna lääni asehaldur ning aastatel 1620–1622 Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje ja Nöteborgi asehaldur. 1622. aastast Soome rüütlite ülem ja 1628. aastast viitseadmiral. Ta immatrikuleeriti 1625. aastal Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr. 4. 1634 ja 1644 oli ta Rootsi riigipäeva maamarssal.
Talle kuulusid Soomes Turu läänis Lehtiste (Lechtis) Mietoinenis ja Yläne mõis Ylänes, Fagernäs Taivassalos, Eestimaal Purtse (Isenhof) Lüganuse kihelkonnas Virumaal, Tellista (Tellista) ja Vaimõisa (Wademois) mõisad Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, Laiuse ordulinnuse ümbruskonnast läänistatud Laiuse mõis (Schloß Lais) Liivimaal ning Ekeby ja Annestad Rootsis.
Eeslaht

Eeslaht (ka Haapsalu Eeslaht) on Haapsalu lahe osa Haapsalu linnast lääne pool.
Lahte suubuvad Asuküla peakraav ja Ungru oja.
Lahe suurim sügavus on 4,5 m.
Francesco Geminiani

Francesco Geminiani [džemini´aani] (5. detsember 1687 Lucca, Toscana – 17. september 1762 Dublin) oli itaalia viiuldaja, pedagoog, helilooja, muusikateoreetik ja -kirjanik.
Ta oli viiulimängija Giuliano Geminiani poeg. Õppis viiulit Milanos Carlo Ambrogio Lonati ja Roomas Arcangelo Corelli ning kompositsiooni Napolis Alessandro Scarlatti juures.
Aastatel 1707–1710 mängis ta viiulit Lucca linnaorkestris. 1711–1713 juhatas ta orkestrit Napolis. Alates 1714. aastast oli ta Londonis ja Dublinis solist ja pedagoog. Ta oli ka Georg Friedrich Händeli orkestris kontsertmeister. 1733. aastal debüteeris ta dirigendina. Aastatel 1749–1755 oli ta Pariisis, seejärel taas Inglismaal.
Tema teos "Viiulikool" (1740) üks esimesi omataolisi. Geminiani on kirjutanud ka raamatud "Saatetehnika" I (1756), II (1757), "Kitarrimängu kunst" (1760).
Tema õpilaste hulgas olid Charles Avison, Michael Dubour, Michael Festing. Tema pedagoogitöö oli väga oluline inglise ja iiri viiulikoolkonna arendamises.

Looming

Ta on loonud 2 kogu viiulisonaate con basso continuo (1716, 1739), 2 kogu concerto grossosid (1732, 1733), kogu sonaate sooloviiulile (1705) ja tšellole bassiga (1739), triosonaate, klavessiinipalu.
Põlva

Nimi

Legendi kohaselt on Põlva oma nime saanud Põlva kirikusse müüritud põlvitava Maarja-nimelise tüdruku järgi. 
Ka keeleteadlased Gustav Must ja Julius Mägiste seostavad Põlva nime sõnaga põlv, mis võib tähendada mis tahes käändu. Arvatavasti märkis see käänukohta Orajõe orus.

Ajalugu

Põlva kirik valmis lõplikul kujul 1460–1470.
Põlva kiriku ja kirikumõisa (Pölwe) juurde tekkis väike alevik juba 19. sajandi teisel poolel. 1907. aastal asutati Põlvas haridusselts. 1910. aastal ehitati valmis seltsimaja. 1931. aastal avati Põlva raudteejaam, mis elavdas Põlva majanduselu.
Suvesõjas algas Põlva vabastamine kommunistidest 1941. aasta 6. juuli keskpäeval. Võeti üle vallavalitsus, postkontor, miilitsajaoskond ja teised avalikud asutused. Nende asutuste kommunistlikku võimu kandvad juhid vangistati. Sama päeva õhtupoolikul asus tegevust juhtima metsavend kapten Rein, kellel oli õnnestunud Venemaale viidavast Petseri Laskurpolgust eemalduda, kui viimane pärast puhkuspeatust Mõla orus asus rännakmarssi Irboska suunas jatkama.
Põlvas tehti nüüd kiireid ettevalmistusi lahingu vastuvõtmiseks taganevate Vene vägedega, mis näis paratamatuna, sest nende tugevad jõud istusid veel Võrus ja nende peastaap umbes kümne mitmesuguse bussi, veo- ja sõiduautoga asus Väimela mõisas. Hävitussalkade kohta puudusid täpsemad teated.
Põlva enese lahingujõud oli nõrk, ainult umbes 10 püssi ja Mooste vallast kohale toodud vanemat tüüpi kergekuulipilduja Lewis, mis oli hästi hoitud ja töötas hästi. Meeste moraal oli aga kõrge ja oldi täis võitlusvaimu. Salga käsutuses seisis üks sõiduauto ja paar veomasinat. Võitlusliin ehitati välja Rosma metsa lääneservale Põlva–Võru maanteele ning tõkestati maantee. Sama tehti Tännasilma–Põlva maanteega. Igasse telefonipunkti oli paigutatud valve, ratturpiilurid saadeti ette maanteele, igas külas oli korraldatud vaatlejaid ja valvet. Põlvas oli kehtestatud liikumiskeeld kella 21–05.
Ettevalmistatud ja oodatud lahing jäi seekord tulemata, aga 16. augustil 1944 langes Põlva uuesti Punaarmee kätte.
Põlva sai linnaõigused 10. augustil 1993. Linn oli eraldi omavalitsusüksus 2013. aastani, mil ta ühines Põlva vallaga.

Majandus

Tähtis majandusharu on tööstus. Töötleva tööstuse alal tegutsevate ettevõtete (9) käive oli 2012. aastal umbes 75 miljonit eurot. Traditsiooniliselt on tähtsaim kohalikul toormel baseeruv tööstusharu toiduainetööstus. Suurima käibega on AS Tere tootmisüksus. Oluline on ravimitööstus – Takeda Pharma käive oli 2013. aastal 24,8 miljonit eurot.
Põlvas tegutsevad ka puidutööstuse ja rõivatööstuse ettevõtted.

Sport

Põlva üks edukamaid spordiklubisid on käsipalliklubi Põlva Serviti. Jalgpalliklubidest asuvad seal Põlva Lootose meeskond ja naiskond, kes mängivad Lootospargi staadionil.
Põlvas spordiklubisid ühendab Põlva Maakonna Spordiliit.
Milan Baroš

Milan Baroš (sündinud 28. oktoobril 1981 Vigantices) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Tšehhi kõrgliiga klubis Ostrava Baník.
Baroš mängis Tšehhi rahvuskoondises aastatel 2001–2012 kokku 96 korda ja lõi 41 väravat. Debüüdi tegi Baroš 25. septembril 1996.
Lobeelialised

Lobeelialised (Lobeliaceae) on soontaimede sugukond, mis kuulus kellukalaadsete seltsi. Tänapäeval arvatakse sugukond astrilaadsete seltsi.
Vahel (näiteks APG III süsteemis) käsitletakse ka kui alamsugukonda kellukaliste sugukonnas.
Lobeelialiste sugukonda kuulub perekond lobeelia. Eestis kasvab pärismaisena üks liik – vesilobeelia.
Ellen

Ellen on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ellen 1385 naisel. Ellen on Eestis populaarsuselt 136. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Ellen vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 78,13 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,86. Ellen on keskmiselt 68 aasta vanune (mediaanvanus on 72).
Raudtee

Tehnilised seadmed

Tehnilised seadmed on kontaktvõrgud, turvangu-, side-, valgustus- ja energiaseadmed ning tehnorajatised. Tehniliste seadmete hulka kuuluvad pöörmete juhtimisseadmed, semaforid, foorid, tõkkepuud, elektrivõrgud, sidesüsteemid, automaatsed pidurdussüsteemid jms.
Turvanguseadmed jaotuvad jaama elektritsentralisatsiooni seadmeteks, jaamavahe automaatblokeeringu seadmeteks, jaamavahe poolautomaatblokeeringu seadmeteks ja jaamavahe kombineeritud teeblokeeringu seadmeteks. Kombineeritud teeblokeeringu seadmetes on kasutusel lisaks poolautomaatblokeeringu seadmetele veel teljeloendussüsteemid.

Meldepunktid

Meldepunkt jaotab raudteeliini jaamavahedeks või jaamavahe automaatblokeeringu blokkpiirkondadeks. Blokkpiirkondi piiravate fooride näidud muutuvad automaatselt ja edastavad liikuvatele rongidele vastavaid signaale olenevalt sellest, kas foori näidu taga asuv blokkpiirkond on veeremist vaba või veeremiga hõivatud.

Kaitseumbteed

Kaitseumbteed on kaitsepöörangust hargnev umbtee (raudteeharu), millele suunatakse iseenesest liikuma hakanud või juhtimise kaotanud veerem.

Püüdeumbtee

Umbtee raudteejaama sissesõidu pöörme ees, mis on ette nähtud langul liikuva ja juhtimise kaotanud veeremi peatamiseks.

Kaitsevöönd

Kaitsevöönd on vöönd raudtee kaitseks, korrashoiu ja häireteta liikluse tagamiseks ning raudteelt keskkonnale lähtuvate kahjulike mõjude vähendamiseks. Linnades ja asulates on vööndi laius 30 meetrit, väljaspool linnu ja asulaid 50 meetrit äärmise rööpme teljest.
Kõrgõzstani lipp

Kõrgõzstani lipp on Kõrgõzstani Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Riigi- ja rahvuslippu kasutati esmakordselt 3. märtsil 1992. See juhtus Helsingis Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise (OSCE) järelkonverentsil, millel Kõrgõzstan võeti NSV Liidu järglasena OSCE liikmeks.
Kõrgõzstani plagu on punane. Algselt tähendab sõna 'kirgis' punast ja ka pärimuse järgi oli rahvuskangelasel Manasil, kes ühendas nelikümmend kirgiisi hõimu, punane lipp. Lipu keskel olev sümbol kujutab karjuse telgi (jurta) punutud lage, mille kaudu pääseb telki valgus ja väljub suits. See viitab kirgiisi karjakasvatajate igivanale eluviisile, aja ja ruumi ühtsusele, elu allikale ja kodule. Stiliseeritud jurta on lipul kujutatud päikesena, millel on nelikümmend kiirt, mis tähistavad neljakümmet hõimu. Päike on valguse ja igavese elu sümbol.

Riigipea lipp

Presidendi lipp on punane plagu, mis on ääristatud neljast küljest kollase kitsa ribaga. Punase välja keskel on kuldse ja valgega kujundatud Kõrgõzstani vapp, vapi ümber on kollaste äärtega punane sõõr, millel on kiri "КЫРГЫЗ РЕСПУБЛИКАСЫНЫН ПРЕЗИДЕНТИ". Lipu proportsioonid on 3:5.

Kõrgõzstani ajaloolised lipud

Aastatel 1937–1991 eksisteeris praeguse Kõrgõzstani territooriumil Kirgiisi NSV ning kasutusel oli Kirgiisi NSV lipp.
Aastatel 1991–1992 kasutas Kõrgõzstani Vabariik Kirgiisi NSV lippu ilma sirbi ja vasara ning viisnurgata.
Mikołaj Kopernik

Eluloolist

Mikołaj Kopernik sündis rikka vasekaupmehe perekonnas (ka perekonnanimi viitab vasele). Saksa allikad nimetavad Kopernikut sakslaseks, tema emakeel/kodune keel oli saksa keel , teadustöid kirjutas ta aga ladina keeles. Tema isa suri 1483. ja 1485. aasta vahel. Mikolaj kasvas üles oma emapoolse onu Łukasz Watzenrode leibkonnas. Onu oli kanoonik ning sai hiljem piiskopiks. Ta finantseeris oma õepoja õpinguid ning organiseeris noore Koperniku kanoonikuks valimise 1497. aastal. Kanooniku sissetulek võimaldas Kopernikul rahulikult oma õpingud lõpetada ning kindlustas ühtlasi materiaalsetest probleemidest vaba elu kuni surmani.
Aastatel 1491–1495 õppis Kopernik Krakówi Ülikoolis õigusteadust, usuteadust, astronoomiat.
Aastatel 1501–1503 õppis ta Padova Ülikoolis meditsiini ja matemaatikat. Ta omandas seal litsentsi meditsiini praktiseerimiseks.
1503. aastal sai ta Ferrara Ülikoolist kirikuõiguse doktori kraadi. Elas aastast 1506 Warmia piiskopiriigis (praeguse Poola põhjaosas), kus oli kõrgetel riiklikel ja kiriklikel ametikohtadel. Muuhulgas tegeles rahareformiga ja oli ka Ratsanikesõja ajal Olsztyni kindluse komandant.
Kopernik suri 1543. aastal.

Suhtumine astroloogiasse

Kõikidel tolle ajastu astronoomidel oli mingi seos astroloogiaga või arvamus selle kohta. Kopernik on selles küsimuses erandlik, pole säilinud mingeid andmeid kuidas ta suhtus astroloogiasse. Temast järele jäänud teostes ega kirjades ei mainita astroloogiat üldse. Ka Kopernikut tundud või temaga kirjavahetuses olnud inimesed ei ole üles tähendanud Koperniku suhtumist astroloogiasse. Seda ajastut arvestades, kus pea iga astronoom tegeles ka astroloogiaga, näib Koperniku selline vaikus viitavat pigem skeptilisele suhtumisele. Samas on Koperniku ainus õpilane Rhäticus (Georg Joachim von Lauchen) tuntud oma astroloogiahuvide poolest. Isegi oma Koperniku maailmasüsteemi tutvustavas, veel Koperniku eluajal ilmunud raamatus Narratio prima de libus revolutionum Copernici (ilmus Danzigis aastal 1540; "Esimene aruanne Koperniku revolutsioonilisest raamatust", tuntud lihtsalt kui "Esimene aruanne" või Narratio prima) kirjutas ta mitu korda astroloogiast.

Suhtumine kristallsfääridesse

Antiikajast peale oli arvatud, et taevakehad toetuvad läbipaistvatele kristallsfääridele. Ei ole teada, kas Kopernik uskus selliste sfääride olemasolusse või mitte. Ta kasutas küll laialt sõna sfäärid, aga kasutas seda üsna vabalt ringi ja orbiidi sünonüümidena. Mitte ühtegi väidet, mida saaks selgelt interpreteerida kristallsfääride eitamise või jaatamisena, ei ole ta esitanud või need pole säilinud.
Aleksandr Borodin

Elulugu

Borodin oli andekas keemik ja väga suur muusik. Lapsepõlvest peale armastas loodusteadusi, kuid tegeles ka kirjandusega, armastas joonistada, õppis lapsepõlves mitut keelt (prantsuse, itaalia keel ja kultuur). Õppis kooli hoidjatädi käest vene keelt ja laule. Kodus muusikaõhtud, kus ema, isa ja sugulaste kaasabil õppis klaveri- ja tšellomängu (prantsuse koduõpetajad). Tekkis huvi heliloomingu vastu. 17-aastaselt läks õppima kirurgilise arstiteaduse akadeemiasse, kus hakkas kujunema teadlaseks. 29-aastasena oli ta juba rahvusvaheliselt tuntud, sai keemiaprofessoriks ja liitus Balakirevi ringiga. Pidi ennast jagama keemia ja muusika vahel. Keemia oli tema igapäevane põhitöö, kuid muusika alal nimetas ta ennast pühapäevaheliloojaks. Maailmatuntud helilooja. Teoseid kirjutas vähe, kuid kõik on tuntud: ooper "Vürst Igor", Bõlina ooper, kaks sümfooniat, kümmekond laule, keelpillikvartette.

Loomingu iseloomustus

Aleksandr Borodini looming ei ole suur, kuid see-eest väärtuslik. Muusika kõlab rahvuslikult ja võimsalt. Lemmikteemad on rahvakangelased ja vägilased ("Vägilassümfoonia"). Meloodiad on voolavad ja laulvad. Looming on klassikaline. Eeskujuks oli Mihhail Glinka looming.
Lafayette'i maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Sotsiaalne audit

Sotsiaalne audit (inglise social audit) on organisatsiooni tegevuse sotsiaalse mõju süstemaatiline hindamine standardite ja huvirühmade ootuste alusel.
Tavaõigus

Tavaõigus ehk kombeõigus on kirjutamata õigus, õigusnormide kogum, mida pole kehtima pannud organiseeritud seadusandlik võim, vaid mis on tekkinud rahva enese õigustundest. Tava kehtimiseks on vaja, et teda korduvalt rakendataks teatavat liiki õigusküsimuse lahendamisel, et ta tarvitamine oleks kestev ja et ta oleks üldtuntud. Tavaõigus on iga rahva ajaloo koidikul olnud valdav õigusnorm, mida riigivõimu kehtima pandud õigus (seadus) järk-järgult kõrvaldas. Balti Eraseadus (sissejuhatuse § XXVI) lubab tavaõigust rakendada, kuid see ei tohi vastuolus olla seadusega ega seadust muuta.
Tekstiil

Tekstiilitüübid

Tekstiile on võimalik valmistada paljudest materjalidest, mida päritolu järgi jaotatakse neljaks: loomsed, taimsed, mineraalsed ja sünteetilised. Enne 20. sajandit valmistati tekstiile vaid looduslikest kiududest (loomsed, taimsed ja mineraalsed).

Taimset päritolu tekstiilid

Kõrrelisi, loalisi, kanepit ja sisalit kasutatakse köie või nööri valmistamiseks. Õlgedest ja bambusest tehakse peakatteid. Puuvillast, linast ja kanepist valmistatakse rõivaid.

Tehiskiud

Tehiskiudude saamiseks kasutatakse looduslikke aineid, näiteks tselluloosi. Tehiskiudude hulka kuulub näiteks viskooskiud.
Pertti Karppinen

Pertti Johannes Karppinen (sündinud 17. veebruaril 1953 Vehmaa vallas) on soome sõudja, kolmekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.
Pertti Karppinen osales ühepaadil olümpiamängudel viis korda, aastatel 1976–1992. Lisaks ühepaadil saadud medalitele on ta maailmameistrivõistlustelt saanud koos oma venna Reima Karppisega hõbemedali ka paarisaeruliste kahepaadil.
Sportlaskarjääri ajal töötas ta tuletõrjujana, pärast tippspordist loobumist on tegutsenud ettevõtjana.
Aastal 2009 sai ta koos oma poja Juho Karppisega Soome meistrivõistlustel kahepaadil pronksmedali.
Pertti Karppinen valiti Soome aasta sportlaseks 1979 ja 1980.
Jahipenid

Jahipenid (ladina Canes Venatici, lühend CVn) on põhjataeva tähtkuju.
Tähtkuju moodustas 1687. aastal Johannes Hevelius, kes eraldas need Karjase tähtkujust. Nende tähtede tõlgendamine Karjase koertena tekkis keskajal tõlkevea tõttu Ptolemaiose Almagesti vanakreeka keelest araabia keelde ja araabia keelest ladina keelde tõlkimisel.
Jahipenide tähtkuju katab 465 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 38. kohal. Selle heledaim täht on Cor Caroli (α Canum Venaticorum) tähesuurusega 2,89ᵐ ja kaugusega 114 valgusaastat.
Tähtkujus asub kerasparv M3 ning mitmeid galaktikaid, nt spiraalgalaktika M51 ehk Veekeerise galaktika.
Kilbavere mõis

Kilbavere mõis (saksa keeles Kilpafer) oli Luua mõisa karjamõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.
2007. aasta Primetime Emmy auhinnad

2007. aasta Primetime Emmy auhinnad on järjekorras 59. Primetime Emmy auhinnad. Need jagatakse välja 16. septembril 2007 Shrine Auditoriumis Los Angeleses.
Nominendid tehti teatavaks 19. juulil 2007.
Pistaatsiapähkel

Pistaatsiapähkel on hariliku pistaatsia vili.

Kasutamine

Pistaatsiapähkleid süüakse tervelt, jahvatatult või tükeldatuna, soolaga ja ilma. Neid tarvitatakse niisama maiusena, küpsetatult või kasutatakse kondiitritoodete (pudingud, koogid) valmistamisel. Neid ka röstitakse ja seejärel soolatakse.
Vahemere maade ja Aasia köök kasutab pistaatsiapähkleid palju, eriti kondiitritoodetes ning liha- ja linnuliharoogades. India köögis valmistatakse neist sageli püreed, mida kasutatakse kastmena riisi ja juurviljade juurde.
Samuti pressitakse neist pistaatsiaõli, mis leiab kasutust farmaatsia- ja parfümeeriatööstustes.
Elektrijuhtmestik

Elektrijuhtmestikuks nimetatakse juhtmete ja kaablite kompleksi koos nende kinnitus- ja kaitsekonstruktsioonidega.
Bourges

Sõjaväelinn

Oma erilisele asendile – asudes Prantsusmaa keskmes, sai linnast Teise Keisririigi ajal 1860. aastal relvatööstuse keskus. 1866. aastal rajati kahurite valukoda, arsenal, suurtükiväe staap ja lasketehnika kool. Samuti rajati sõjaväele sobilik lasketiir.
1912. aastal rajati linna lähedale Avordi pilootide kool.
Aastail 1932–1939 ehitati sõjalennukite tootmise ja parandamise töökojad, millest hiljem sai l’Aérospatiale.
Energia

Mõõtühikud

SI ühiku džaul kõrval on kasutusel mitmeid teisi energia mõõtühikuid. Džauli määratluse kohaselt on džauliga samaväärne ühik vattsekund (W·s). Vattsekundist laiemalt kasutatavad on vatt-tund (W·h) ja eriti kilovatt-tund (kW·h ehk kWh).
SI-välistest energiaühikutest on kasutusel elektronvolt (eV), vähem kalor (cal) ja erg (erg).
Elektronvoltides väljendatakse aatomi-, tuuma- ja elementaarosakeste füüsikas energiatasemete ja osakeste energiat.
Kalor on olnud kasutusel kalorimeetrias. Tänapäeval väljendataks kilokalorites toiduainete kalorsust (energiaväärtust) ja füsioloogilist põlemissoojust.
CGS-süsteemi ühik erg leiab kasutamist peamiselt teoreetilises füüsikas.
Heinavanker

Heinavanker on Eesti sakraalmuusikaansambel.
Ansambli repertuaari kuuluvad eesti rahvakoraalid, vanad regilaulud, samuti Eesti nüüdisautorite muusika.