google/wiki40b huggingface dataset:
Parov Stelar

Elulugu

Marcus Füreder hakkas muusikaga leiba teenima DJ-na ööklubides 1990. aastate teisel poolel. 2000. aastast tegeleb produtseerimise ja avaldamisega. Olles avaldanud oma esimesed maksisinglid Bushido kaudu oma pärisnime ja esinejanime Plasma all, asutas Füreder 2003. aastal plaadifirma Etage Noir Recordings. Aasta hiljem ilmus esinejanime Parov Stelar all EP "Kiss Kiss", millele järgnes LP "Rough Cuts". Tänapäeval on Parov Stelar üks Euroopa elektroonilise svingmuusika produtsente. Ta on teinud koostööd Lana Del Rey, Bryan Ferry ja Lady Gagaga.
11. aprillil 2019 teatas Parov Stelar, et eraeluliste muudatuste tõttu ei osale kauane laulja Cleo Panther enam Parov Stelar Bandis. Uue lauljana kuulutati välja Elena Karafizi.

Tunnustus

Parov Stelar on võitnud 8 Amadeuse Austria muusikaauhinda: elektroonilise ja tantsumuusika kategoorias (2012, 2013, 2015 ja 2016, 2019), aasta plaadi kategoorias plaadi "The Princess" eest (2013) ning parima elava esituse eest (2013 ja 2014). Pala "Booty Swing" jõudis USA elektroonilise muusika ja Kanada iTunesi edetabelitesse. "All Night" saavutas topeltplaatinapala staatuse 100 000 müüdud eksemplariga Itaalias mais 2017 ja 2018. aasta mais jõudis laul "The Sun" (Graham Candyga) esikohale USA iTunesi elektroonilise muusika edetabelis.

Isiklikku

Parov Stelar on abielus Barbara Lichtenaueriga (tuntud esinejanime Lilja Bloom all), kellega koos ta rajas auhinnatud disainibrändi Stelarbloom.
Tiiu (ajakiri)

Tiiu on Eesti kuukiri, mis ilmus esmakordselt oktoobris 2011. Ajakiri on suunatud naistele alates 45. eluaastast. Ajakiri sisaldab persoonilugusid, nostalgia-, ilu- ja moe-, tervise-, käsitöö-, köögi-, kodu-, aia- ja raamaturubriiki.
Ajakirja esimese numbri tiraaž oli 20 500. 2012. aasta suveks oli ajakirja tiraaž kasvanud 23 500-ni ning ajakirjal oli üle 12 000 tellija.
Ajakirja annab välja kirjastus Fookus Meedia. Ajakirja toimetajad on Eha Laanepere ja Anneli Aasmäe.
Audaku

Audaku on paikkond Saaremaal Viidu külas.
Audaku lähedal asub Saaremaa kõrgeim koht: Rauna mägi (54 m).
Aastatel 1904–1946 tegutses seal Audaku leprosoorium ja aastatel 1947–1961 tuberkuloosihaigete laste sanatoorium.
Voore (Keskmaa)

Voore (ingl Bree) on küla J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Voore oli tähtsaim küla Vooremaal, mis asus nagu saareke kesk ümberringi laiuvaid tühermaid. Voorel elasid sõbralikult koos nii Suur Rahvas kui Väike Rahvas (kääbikud). Voore elanikud olid enamasti pruunijuukselised, laiaõlgsed ja lühemat kasvu, rõõmsameelsed ja isepäised: nad ei allunud kellelegi peale iseenda, kuid kääbikute, päkapikkude, haldjate ja ka teiste maailmade asukatega käisid läbi rohkem ja sõbralikumalt, kui Suurel Rahval muidu kombeks oli.
Voore küla seisis vanal maanteede ristumiskohal. Seal ristusid paljud tähtsad teed, näiteks Idatee ühe teise iidse teega, kus omal ajal olevat tihe liiklus olnud. Samuti ristus seal vana Põhjatee, mis oli ammu tühjaks jäänud ja rohtunud, mistõttu Voore rahvas kutsus seda sageli Roheliseks Teeks. Nende teede ääres asub vana Kepsleva Poni kõrts.
Tre Raadio

Ajalugu

Tre Raadio alustas tegevust raadio.tre.ee nime all internetis leviva raadiojaamana pidude ja ürituste korraldamisele keskendunud Tre.ee kõrvaltegevusena aastal 2007. Alguses mängiti eetris peamiselt Tre DJ-de valitud tantsumuusikat ning õhtusel ajal oli eetris soovisaade, mis on järjest iganädalaselt eetris olnud alates 2008. aasta algusest.
2010. aasta oktoobris alustati esimese FM sagedusloa saamise järel tegevust Raplamaal, ametliku nimetusega Tre Raadio. Programmi lisandusid kohalikku elu kajastavad saated ja uudised. Tantsumuusika osakaal hakkas järk-järgult kahanema pophittide kasuks. Tre Raadios tegutses Rapla sageduse esimestel aastatel ka tuntud diskor ja raadiosaatejuht Märt Rannamäe.
2014. aasta mais laienes Tre Raadio Pärnusse, jätkates tegevust Pärnus sagedusel 92,7 MHz varem eetris olnud kohaliku raadiojaama Päikeseraadio tegevuse lõppemise järel. 
2016. aasta algusest toodab Tre Raadio raadioprogrammi ka Järvamaal, seni Kuma Raadio nime kandnud regionaalse raadiojaama nimeks sai Kesk-Eesti Tre Raadio.
2016. aasta jaanuaris omandas Tre Raadio Tallinnas, Pärnus, Tartus ja Lõuna-Eestis leviva raadiojaama Ring FM.
Ühtlane sirgjooneline liikumine

Ühtlane sirgjooneline liikumine ehk ühtlane liikumine on keha või masspunkti sirgjooneline liikumine, mille puhul keha massikese või masspunkt läbib liikumise kestel mis tahes võrdsete ajavahemike jooksul võrdsed teepikkused.
Liikumine on ühtlane sirgjooneline parajasti siis, kui kiirusvektor ei muutu.
Inertsiseaduse järgi säilitab keha või masspunkt oma ühtlase sirgjoonelise liikumise, kui talle mõjuvate jõudude resultant on null (jõuvektor, mille moodul on 0 (njuutonit)).
Tegusad Eesti Noored

Tegevus

TEN korraldab erinevaid haridusliku iseloomuga üritusi. Ürituste korraldamisel tehakse koostööd teiste vabaühendustega, koolidega, kohalike omavalitsuste, Eesti riigi ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. TEN on Eesti Noorteühenduste Liidu asutajaliige ning teeb aktiivselt koostööd teiste noorteühendustega. Samuti osaletakse üle-euroopalistes noorte koostööprojektides nagu Euroopa Noorteparlament.
TEN-i põhitegevuseks on olnud kolmepäevaste parlamentarismi ja demokraatlikke otsustusprotsesse tutvustavate simulatsioonide korraldamine nii kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. TEN on korraldanud eri Eesti paikades üle 27 regionaalse sessiooni, 14 üle-eestilist Euroopa Noorteparlamendi Eesti sessiooni ning 2003. aastal ja 2012. aastal rahvusvahelise Euroopa Noorteparlamendi sessiooni Eestis. Lisaks korraldatakse muid üritusi: erinevate organisatsioonide (Riigikogu, kohalike omavalitsuste volikogud) simulatsioone, grupijuhtimise, meediasuhete ja sündmuste korraldamise koolitusi, suve- ja talipäevi, jalgrattamatku, seminare jne.

Ajalugu

TEN kasvas väljas Euroopa Noorteparlamendi (European Youth Parliament, EYP) liikumisest. TEN-i loomise idee käis välja 1999. aastal EYP rahvusvahelisel sessioonis Weimaris osalenud Ragnar Siil (Gustav Adolfi Gümnaasiumist), algatusgruppi kuulusid samal sessioonil osalenud Kari Käsper ja Helena Sild ning EYP Hämeenlinna sessioonil osalenud Toomas Roolaid, Taavi Mängel ja EYP Stockholmi sessioonil osalenud Mikk Läänemets (kõik Gustav Adolfi Gümnaasiumist).
Esimese suurema sündmusena korraldati 2000. aasta sügisel Gustav Adolfi Gümnaasiumis esimene Euroopa Noorteparlamendi Eesti rahvuslik sessioon. Sessiooni presidendiks oli Ragnar Siil. TEN-i asutamise ettevalmistused kestsid kogu 2000. aasta, selleks korraldati mitmeid kohtumisi ja koosolekuid, tehti ettepanekuid nii organisatsiooni tulevase nime, põhikirja, eesmärkide kui visuaalse identiteedi osas. 
TEN-i ametlik asutamiskoosolek toimus Prangli saarel 11.–13. mail 2001. Ametlik otsus TEN-i asutamiseks võeti asutajaliikmete poolt vastu 12. mail 2001. Kinnitati esimene juhatus, mida juhtis presidendina Ragnar Siil (aastatel 2001–2003), juhatuse liikmeteks valiti Toomas Roolaid, Taavi Mängel ja Mikk Läänemets. Lisaks juhatusele tegutses algusperioodil TEN-i nõukogu, mida juhtis Marlen Marmor; TEN-i peasekretär oli Ott Sarapuu.

Organisatsiooni nimi

Üheks otsustuskohaks asutamiskoosolekul oli tulevase organisatsiooni nimi. Koosolekule eelnes aktiivne arutelu, mille käigus pakuti välja erinevaid variante. Koosoleku toimumise ajaks oli sõelale jäänud neli nimekuju: (1) Tegusad Eesti Noored, (2) Tegijad Eesti Noored, (3) Parle ja (4) Parlamentum. Asutamiskoosolek otsustas kinnitada organisatsiooni nimeks Tegusad Eesti Noored.
Põhja-Ungari Keskmäestik

Põhja-Ungari Keskmäestik (ungari keeles Északi-középhegység) on Kesk-Doonau madalikul paiknev mäestik Ungari Alföldist põhja pool, piirneb põhjas ja kirdes Karpaatidega. Kõrgeim mägi on 1092 m kõrgune Šimonka Slovakkias.
Valga Jaanikese Kool

Valga Jaanikese Kool on Valga maakonnas Valgas aadressil Viljandi maantee 82 asuv erikool. 
Kool asutati 1999.

Tutvustus

Valga Jaanikese Koolis rakendatakse põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava lihtsustatud õppe taset kerge intellektipuudega õpilastele; toimetulekuõppe taset  mõõduka intellektipuudega õpilastele ning lihtsustatud riiklikku õppekava hooldusõppe taset sügava ja raske intellektipuudega õpilastele. Õppimiseks Valga Jaanikese Koolis on vaja koolivälise nõustamismeeskonna soovitust ja vanema nõusolekut. 
Aastal 2019 õppis koolis 50 õpilast. Koolil on oma õpilaskodu. 
Kooli personal koosneb 30 inimesest: õpetajad, kasvatajad, õpetaja abid, kasvataja abid, logopeed-eripedagoogid ja ravivõimlemise instruktor. Valga Jaanikese Kool on kakskeelne. Keelekümblus koolivälisel ajal ning lõimumine erinevatel ühisüritustel võimaldavad õppida keeli ja hoida häid suhteid kooliperes.
Alates 2018. a. juunist on Valga Jaanikese Kooli direktor Jaanika Käst.

Koostöö

Kool korraldab õpilastele erinevaid õppekäike ja praktilist tegevust. Koostöös SA Keskkonnainvesteeringute Keskusega ja sealse projekti raames osaleti looduslaagris Ähijärvel. Projekti eesmärk oli tõsta Valga Jaanikese Kooli õpilaste keskkonnateadlikkust aktiivõppe meetodite kaudu, parandada õpilaste sotsiaalseid oskusi läbi keskkonnateadlikkuse ning õpetada märkama looduse mitmekesisust. 
Head suhted koolimeeskonnas ja koostöö HTM koolivõrgu osakonnaga, hoolekoguga, lastevanematega, Valga vallaga, Valgamaa Kutseõppekeskusega, politseiametnikega, tugiisikutega, asenduskodude jt partneritega aitavad kooli arengut kavandada ja tulemusi saavutada.

Tunnustused

Koolina kuulutakse EO Eesti Ühendus liikmete nimekirja. Eesti eriolümpia on aastaringne erinevate spordivõistluste korraldaja intellekti-puudega inimestele. Koolil on uhkeid saavutusi ja väärt kogemusi spordivõistlustelt Otepääl või Araabia Ühendemiraatides. 25. märtsil 2019 a. osaleti Eesti delegatsiooni koosseisus maailmamängudel Araabia Ühendemiraatides, kus võideti auhinnalisi kohti.
Rein Kvell

Rein Kvell (sündinud 26. novembril 1939 Tallinnas) on eesti ehitusinsener ning endine Eesti NSV riigitegelane.
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1957–1962 TPI-s, mille lõpetas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina. Tegutses hiljem tööstus- ja tsiviilehituse eriala riikliku eksamikomisjoni esimehena.
Ta töötas erinevates ehitusettevõtetes töödejuhatajast kuni peainsenerini.
Aastatel 1976–1980 oli ta Eesti NSV ehitusministri asetäitja, a-st 1980 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Ehituskomitee esimees.
Aina Lagus

Aina Lagus (sündinud 20. juulil 1944 Are vallas Pärnumaal) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 1962. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajandusliku tootmise õpetajana. 
Töötas 1967–1976 Pärnu Internaatkoolis bioloogiaõpetajana ning 1976–2012 Pärnu 4. Keskkooli / Ülejõe Gümnaasiumi vanemõpetajana ja õpetaja-metoodikuna.
Moolok (film)

Süžee

Filmis kujutatakse ühte tavalist varasuvist päeva Adolf Hitleri ja tema kaaskonna elus Berchtesgadenis 1942. aastal.
Riigikogu esimees

Riigikogu esimees (mitteametlikult ka spiiker) on Eesti Riigikogu liikmete hulgast valitud eesistuja, kes moodustab koos kahe aseesimehega Riigikogu juhatuse. Alates 2019. aastast on Riigikogu esimees Henn Põlluaas.
Riigikogu juhatus korraldab Riigikogu tööd vastavalt Riigikogu kodukorra seadusele ja Riigikogu töökorra seadusele. Riigikogu esimees juhatab Riigikogu istungeid ning kutsub kokku ja juhatab Riigikogu juhatuse koosolekuid.
Riigikogu esimehe volitusel, tema äraolekul või tema volituste peatumisel täidab tema ülesandeid Riigikogu aseesimees.
Riigikogu esimehe volitused kestavad ühe aasta.
Toovere kivikalme

Toovere kivikalme (ka Kivimägi) on muistne kivikalme Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Toovere külas Palamuse-Järveotsa-Kuremaa maantee ääres.
Kalmel tehti 1947 proovikaevamisi Harri Moora juhendamisel. Kaevamistel leiti luid, savinõukilde, käevõru, paar sõrmust ja 3.-4. sajandist pärit kärbissõlg.
Götzis

Götzis on linn Austria läänepiiril Vorarlbergi liidumaal Feldkirchi ringkonnas.
Asula geograafilised koordinaadid on 47° 19′ 59″ N, 9° 38′ 0″ E.
2001. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 10 092 inimest.
Götzises peetakse iga-aastasi tippvõistlusi kümnevõistluses ja seitsmevõistluses.
Andres Koern

Andres Koern (sündinud 13. aprillil 1946 Stockholmis) on eesti ärijuht.
Ta on õppinud Lundi ja Göteborgi ülikoolis; on loodusteaduse magister. 1967. aasta kevadsemestril liitus Rootsis ka Eesti Üliõpilaste Seltsiga.
Rootsis töötas ta muu hulgas õpetajana ning pidas restorani.
Aastatel 1993–2004 oli ta Põltsamaa Felixi tegevdirektor. Seejärel töötas ta ettevõtte Orkla Food Soome ja Balti divisjoni äriarenduse direktorina.
Ta on veiniasjatundja ja Eesti veini eestkõneleja.
Ta on AS-i TK-Team juhatuse esimees.
Andres Koern on alates 2010. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.
Inimekvivalent

Inimekvivalent (lühendatult ie) on ühe inimese põhjustatud keskmine ööpäevane tinglik veereostuskoormus, millega mõõdetakse ka muude reoveeallikate põhjustatud koormusi (tavaliselt BHT-, aga ka fosfori- ja lämmastikukoormust). Inimekvivalenti kasutatakse peamiselt reostuskoormuste võrdlemisel.
Tavaliselt on inimekvivalendi hindamisaluseks biokeemiline hapnikutarve (BHT). Üks inimekvivalent võrdub 54 g BHT₅-ga päevas. Inimekvivalendi suuruse määramiseks on ka teisi viise. Näiteks on kindlaks tehtud, et üks inimene annab ööpäevas reovette keskmiselt 0,7 g fosforit ja 12 g lämmastikku.
Arun Tamm

Arun Tamm (sündinud 11. aprillil 1989) on Eesti reklaami- ja filmirežissöör.
Tamm lavastas filmi "Vasaku jala reede" ning tegeles seriaalide "Nurjatud tüdrukud" ja "Restart" režiiga.
Sõda

Sõda on riikide, rahvaste või muude rühmituste vaheline organiseeritud (relvastatud) konflikt, surumaks ühe osapoole tahet, huvisid või ideoloogiat jõuga (vägivaldselt) peale vastaspoolele. 
Põhiliseks edu saavutamise meetodiks sõjas on üldjuhul lahing.

Eesmärgid ja liigid

Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."
Tulenevalt toimumise tingimustest, ulatusest, kasutatavatest vahenditest ja meetoditest võidakse sõda või selle olulist osa (olulist operatsiooni) nimetada ka näiteks kui tuumasõda, maailmasõda, meresõda, õhusõda, sissisõda, kaevikusõda või manööversõda.
Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).
Sõna sõda kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõjalist vasasseisu jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades klassisõda, kaubandussõda, kübersõda, propagandasõda ja lisaks mängulises mõistes ka padjasõda või lumesõda.
Sõjapidamine ei ole omane ainult inimestele. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.

Ajaloost

Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast. 
Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. 
Maailma läbi ajaloo ohvriterohkeim sõda on olnud 2. maailmasõda 1939-1945. a.
Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast märksa enamal määral ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid.
Adele (eesnimi)

Adele on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adele 338 naisel.
Kopli

Kopli asumi tänavad

Koplis asuvad Alasi tänav, Amburi tänav, Ankru tänav, Kaevuri tänav, Kaluri tänav, Ketta tänav, Kilbi tänav, Klaasi tänav, Kopli tänav, Kopliranna tänav, 1. liin, 2. liin, 3. liin, 4. liin, 5. liin, Maleva põik, Maleva tänav, Marati tänav, Neeme põik, Neeme tänav, Pelguranna tänav, Sepa tänav, Sirbi tänav, Süsta tänav, Treiali tänav, Uus-Maleva tänav, Vasara tänav.

Olulisemad objektid

Asumi territooriumile jääb kokku 4 sadamat: Vene-Balti sadam, Piirivalvesadam, Bekkeri sadam ja Meeruse sadam. Koplis asuvad Süsta park, Kopli e Kase park ja Kopli kalmistupark. Asumis paikneb Püha Nikolai kirik.

Haridus ja kultuur

Koplis asuvad Eesti Mereakadeemia ja Tallinna Kunstigümnaasium, samuti MTÜ I studiumi hallatav erakool ARE koolitus.

Ajalugu

Kopli piirkond oli keskajal linna üks suuremaid karjamaid. Kopli oli linnast eraldatud muldvalliga piirdeaiaga, mis ulatus Kopli lahest Tallinna laheni. Piirdeaia värav asus Sitsi mäel.
1365. aastast pärineb esimene kirjalik teade Kopli piirkonnas asunud telliselöövi kohta. Telliste ja katusekivide põletamiseks vajalikud küttepuud toodi Naissaarelt ja Aegnalt säilitades Kopli tammikut. Hiljem hakatigi Kopli poolsaart, eriti saksa keeles, nimetama just Telliskoppliks (saksa keeles Ziegelkoppel). Telliselöövi majandamine ja karjamaade kasutamine allus kahele raehärrale (nn Kopliisandad).
4. novembril 1415 kinnitas Tallinna komtuur (1411–1417) Johann von Boderick, nimetatud ka Wekebrodiks, kokkuleppe Tallinna bürgermeistrite ja raega kalurite kohta linnakoplis. Kokkuleppe kohaselt tohtisid Saksa ordu komtuuri talupojad Tallinna linnasarases asuvas linnakoplis (Kopli poolsaarel) ehitada täpselt kindlaksmääratud suurusega kivist või puidust kalurionne, mille arv ei tohtinud ületada seitset. Talve tulekul pidid kalurid onnidest lahkuma ning neil oli lubatud karjatada kuni seitset hobust. Metsaraie oli keelatud.
1689. aastal läks Kopli koos Paljasaartega Rootsi kuningriigi omandusse. Tallinna linn sai Kopli ja Paljassaared tagasi 1710. aasta Tallinna kapitulatsioonilepinguga.
Kopli maastikku ilmestanud suure tammemetsa puid kasutati linna suurtükkide, sadama jm tarbeks. Tammik sai tugevalt kannatada Vene-Liivi sõja ajal (1570–1571), kui toimus Tallinna piiramine. Tammemets hiljem küll taastati ning 17. sajandil oli mets üheks linlaste väljasõidukohaks. Siinsetest metsadest on oodi kirjutanud saksa poeet Paul Fleming.
Kopli metsa püüti 1930. aastail luua rahvaparki, milleks eraldati maa ja istutati puid. Praegune Süsta park on jäänuk kunagisest Kopli metsast.
Koplis on tegutsenud sellised ettevõtted nagu Kopli tellisetehas, ETK Kopli metallitehas, õli- ja määrdetehas Orto jm.
Kopli asumil on neli allasumit: Bekkeri, Neeme, Telliskopli ja Vene-Balti.
Turbatööstus

Turbatööstus on tööstusharu, kütusetööstuse allharu, mis tegeleb turba kaevandamise, ümbertöötlemise ja tarbijatele edastamisega.
Ialtris

Levila

Need maod elavad Haiti saarel.
Elsa Gretškina

Elsa Gretškina (neiuna Elsa Krensman, esimeses abielus Elsa Lebakova; vene keeles Эльза Робертовна Гречкина; 15. aprill 1932 Novo-Siverskaja küla, Gattšina rajoon, Leningradi oblast – 20. oktoober 2014 Eesti) oli Eesti NSV riigi- ja parteitegelane, Eesti NSV haridusminister (22. juuli 1980 – 1. august 1988). Ta oli tuntud kui venestamispoliitika elluviija Eestis.

Elulugu

Elsa eestlasest isa Robert Krensman oli pärit Leisi kandist Saaremaalt, kus ta oli jõudnud algkooli lõpetada enne Venemaale kolimist. Elsa ema Maria oli ingerisoomlane. Staro-Siverskaja küla asustasid venelased, soomlased, poolakad, juudid ja mustlased. Perekonnas olid lisaks Elsale vanem õde Valentina ja vend Jevgeni. Teise maailmasõja idarinde lähenedes augustis 1941 evakueeriti ema ja lapsed tagalasse Vologda oblastisse. Isa oli juba tööpataljonis, sest eestlasi rindele ei lastud. Perekond tuli tagasi Siverskajasse detsembris 1944, aga soomlasest ema ei saanud sissekirjutust, sest nõukogude võim ei usaldanud soomlasi. Alles pöördumine Kalinini poole ja selle tõestamine, et nad kõik kolm on eestlased, isa Punaarmees, ja ema pole süüdi selles, et on soomlane, aitas ja ema sai sissekirjutuse loa oma kodukohta.
Pärast Siverskaja kooli lõpetamist läks Elsa Krensman õppima Leningradi Toiduainetetööstuse Tehnikumi. Ta oleks soovinud kondiitriosakonda, et oleks "koht, kus kõht on alati täis", aga ta määrati likööri- ja viinaosakonda. Pärast tehnikumi lõpetamist soovis ta tööle asuda Sahhalinile, aga ema hakkas nutma ja isa ütles, et "lähed Eestisse ja kõik". "Mäletan, et keegi teine meie kursuselt ei tahtnud Eestisse minna, sest kartsid metsavendi". Nii suunatigi ta 1951. aastal Tallinna, kus teda ootas koht viinavabriku likööritsehhi juhataja asetäitjana.
Tallinna saabudes oskas Krensman öelda eesti keeles ainult sõna "rahutuvi". Tsehhis räägiti ainult eesti keelt. Paari kuuga hakkas ta rääkima eesti keelt ja kõneles aasta pärast juba sujuvalt, soome keele oskus aitas sellele kaasa. Krensman ei saanudki juhataja ametisse, vaid alustas lihttöölisena.  Hiljem töötas ta likööritsehhi juhatajana ja oli komsomolisekretär. Aastatel 1953–1967 oli ta komsomoli- ja parteitööl, alates 1954. aastast NLKP liige.
Elsa Gretškina õppis aastatel 1970–1972 NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias. 1970. aastast oli tal ajalooteaduste kandidaadi kraad. Ta töötas akadeemia lõpetamise järel EKP Tallinna Linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhatajana, aastatel 1972–1974 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitjana ning 1974–1980 EKP KK teaduse ja õppeasutuste osakonna juhatajana.
1976. aastast oli Elsa Gretškina EKP KK liige ja Eesti NSV Ülemnõukogu IX–XI koosseisu saadik.
Aastail 1980–1988 Eesti NSV haridusminister.
Töötas Akadeemia Nordi välissuhete büroos ja Vene Eragümnaasiumi Polüloog juhina ja Autotranspordiinstituudi Raiment õppeprorektorina.
Ta oli 17. märtsist 1998 Keskerakonna liige. 1996. aastal oli Mustamäe linnaosa volikogu kandidaat.
Elsa Gretškina suri 20. oktoobril 2014 ja maeti 23. oktoobril 2014 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema tütar Irina Antonjuk on Haabersti Vene Gümnaasiumi direktor.
Viimsi ülemine tulepaak

Viimsi sihi ülemine tulepaak on tulepaak Harjumaal Viimsi vallas Lubja külas Viimsi Lubjamäel.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 31′ 0″ N, 24° 50′ 23″ E.
Punase raudbetoontorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 59 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Viimsi alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 1377 meetrit ja sihi asimuut on 83,6°. Siht juhatab meresõitjad läänest Tallinna reidile.
Algne puitkonstruktsiooniga märk valmis 1914. aastal. 1927. aastal asendati see profiilrauast sõrestikpüramiidiga. Praegune tulepaak ehitati 1939. aastal. Torni ülemistel korrustel oli algselt Tallinna lahe äärsete rannakaitsepatareide tulejuhtimis- ja vaatluspost. Tulepaagi latern asus torni alumisel kolmandikul, torni ülaossa viidi see pärast Teist maailmasõda.
Kalle Sepp

Töid teatris ja televisioonis

Ta on osalenud koorilauljana muusikalides „Romeo ja Julia“ (NUKU), „Pipi Pikksukk“ (Muusikaliteater), Cole Porteri „Nii on meil moes“ (Muusikaliteater), „Shrek“ (NUKU) ning üles astunud Juan Peróni rollis muusikalis “Evita”, Ooperifantoomi ja Monsieur André rollis muusikalis “Ooperifantoom” (Vanemuine). Ta on mänginud teleseriaalides "Kelgukoerad" (2010) ja "Viimane võmm" (2015).

Isiklikku

Tema ema on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor Maie Sepp.

Saavutusi

Ta võitis 2017. aastal meelelahutussaate "Su nägu kõlab tuttavalt" viienda hooaja.
Eesti Seltsi Sümfooniaorkester

Eesti Seltsi Sümfooniaorkester oli aastatel 1948–1959 Stockholmis tegutsenud orkester.
Orkestrile pani aluse ja ühtlasi juhtis kuni oma surmani (1959) dirigent Verner Nerep.
Orkester esines nt Eesti rahvuslikel tähtpäevakontsertidel.
Orkestrisse kuulus 25 muusikut.