google/wiki40b huggingface dataset:
Kjartan Fløgstad

Kjartan Fløgstad (sündinud 4. juunil 1944 Norras Rogalandis Saudas) on nynorsk'is kirjutav norra kirjanik.
Fløgstad on õppinud Bergeni ülikoolis kirjandus- ja keeleteadust ning töötanud seejärel tööstustöölise ja meremehena. Tema esikteos on 1968. aastal ilmunud luulekogu "Valfart". Proosakirjanikuna debüteeris Fløgstad 1970. aastal, kui ilmus tema teos "Den hemmelige jubel". 
Fløgstad läbimurdeteos oli töölisklassi elust rääkiv romaan "Dalen Portland", mis ilmus 1977. aastal. 1980. aastal ilmunud romaani "Fyr og flamme" peetakse üheks olulisemaks teoseks norra kirjanduses. Romaan räägib kolme põlvkonna näitel Norra tööstustööliste elust 19. sajandil.
Autori loomingut iseloomustab "segu rahvalikkusest ja intellektuaalsusest, teooriad kõrgest ja madalast, dogmavabadus ja sõltumatus, aristokraatlik vasakpoolsus, ja mis veel tähtsam, sõnamäng", ütleb Karl Ove Knausgård.
Eesti keeles on Fløgstad'lt ilmunud novell "Aken sadama poole" (tõlkinud Arvo Alas) samanimelises novellikogus (LR 6/7 1988).
Dohna

Linnaosad

Sürßen, Borthen, Burgstädtel, Gorknitz ja Bosewitz.
Nünchritzi vald

Vallaosad

Grödel, Roda, Weißig, Zschaiten, Diesbar-Seußlitz, Goltzscha, Leckwitz, Merschwitz, Naundörfchen, Neuseußlitz ja Nünchritz.
East vs. West – A Hearts of Iron Game

Gameplay

East vs. West oleks olnud väga sarnane Hearts of ironi seeria varajamate mängudega. Mängija oleks saanud oma riigis mõjutada poliitikat, diplomaatiat, spioneerimist, majandust, sõjaväge ja tehnoloogia arengut.Mäng ei ole palju seotud sõjaga vaid hoopis tuumapommide ja tuumasõjaga.
Tartu–Räpina–Värska maantee

Tartu–Räpina–Värska maantee (registrinumbriga 45) on Eesti tugimaantee.
See saab alguse Tartu linnas Jõhvi–Tartu–Valga maantee (Tartu linnas Narva maantee) 134. kilomeetril. Tee pikkus on 85,5 km. Tee lõpeb Värska alevikus Värska–Podmotsa ja Värska–Ulitina teede alguses (Värska alevikus Pikk tänav). Tartu linna tänavatena kannab nimesid Raatuse tänav, Puiestee tänav, Jaama tänav, Räpina maantee (alates ristumisest Nõlvaku tänavaga). Ahja alevikus kannab nime Tartu maantee. Räpina linna tänavatena kannab nimesid Tartu maantee, Vabaduse tänav, Võõpsu maantee. Võõpsu aleviku tänavatena kannab nimesid Räpina maantee, Sadama tänav.

Asulad Tartu–Räpina–Värska maanteel

Tartu linn, Lohkva küla, Põvvatu küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla, Luunja alevik, Vana-Kastre küla, Sarakuste küla, Sudaste küla, Melliste küla, Hammaste küla, Issaku küla, Kurista küla, Rookse küla, Kosova küla, Ahja alevik, Kärsa küla, Viisli küla, Säässaare küla, Mooste alevik, Jaanimõisa küla, Kaaru küla, Suurmetsa küla, Leevaku küla, Saareküla küla, Toolamaa küla, Nulga küla, Köstrimäe küla, Räpina linn, Ristipalo küla, Võõpsu alevik, Võõpsu küla, Toomasmäe küla, Laossina küla, Mikitamäe küla, Rõsna küla, Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Värska alevik.
Balti turniir 2012

Formaat

Esimest korda võttis Balti turniirist osa ka Soome. Soome osalemine Balti turniiril muutis turniiri formaati – et Läti koondis ei olnud nõus pidama üle kahe mängu, langes ära variant, kus kõik kohtuvad omavahel ühe korra.
Euroopa meediasüsteem

Euroopa meediasüsteem on Euroopat haarav meediasüsteem.
Euroopas domineerib kaksikjaotusega meediasüsteem: kõrvuti eksisteerivad era- ja avalik-õiguslik meedia.
Euroopa meediasüsteem on eriline selle poolest, et selles piirkonnas tähtsustatakse ajalehtede rolli avaliku arutelu kandjana ja sellest lähtuvalt hinnatakse kõrgelt lehelugemist, aktsepteeritakse riigi läbipaistvat sekkumist meediasüsteemi arengusse ((tegevus)lubade andmine, avalik-õiguslike tele- ja raadiokanalite toetamine, trükiväljaannete subsideerimine jms), väga oluliseks peetakse avalik-õigusliku meedia (rahvusringhäälingu) olemasolu, mis teeniks avalikkuse huve erahuvide asemel. 
Euroopa riikide meediasüsteemid erinevad omavahel siiski üsna oluliselt. Näiteks Soome, Rootsi, Norra, Taani eristuvad teistest riikidest oma kõrge lehelugemuse ja kiire interneti arengu poolest. Kreeka, Portugali, Prantsusmaa elanikud tähtsustavad üsna vähe ajalehtede lugemist ja jälgivad parema meelega televisiooni. Suurbritannia kui BBC kodu eristub teistest oma liberaalse meediapoliitika poolest. Itaalia, Hispaania, Venemaa, Ukraina, Valgevene meedia on ajalooliselt olnud pikaajalise tsensuuri all. Tsensuuri kogemus on mõjutanud ka teiste endiste sotsialismimaade Bulgaaria, Eesti, Leedu, Läti, Poola, Rumeenia, Slovakkia, Sloveenia, Tšehhi ja Ungari meediasüsteemide kujunemist. Saksamaa puhul on praegugi elanikkonna meediakasutuses näha erinevus Ida ja Lääne vahel, mille põhjustas külm sõda. Suhteliselt stabiilselt on arenenud meediasüsteem Austrias, Hollandis ja Islandil. Selgelt keelepõhiselt eristunud meediasüsteem on kujunenud mitmekultuurilises Belgias.
Saate ohvrijalakas

Saate ohvrijalakas ehk Öövesti künnapuu on pühapuu Viljandi maakonnas Halliste kihelkonna ja Mulgi valla Saate külas. 
Puu ümbermõõt 4,72 m ja kõrgus 19 m. Tegemist on künnapuuga, kuigi rahvasuus kutsutakse seda jalakaks. Puuga on seotud hulgaliselt legende ja pärimusi.
FN MAG

FN MAG on Belgias toodetud 7,62-millimeetrise kaliibriga kuulipilduja.
Kuulipilduja FN MAG konstrueeris Belgia relvatööstuses Fabrique Nationale Ernest Vervier 1950. aastate algul. Relvatööstuse lühendist tulevad ka relva nime kaks esimest tähte. Relva ülejäänud nimi MAG on lühend prantsuskeelsetest sõnadest Mitrailleuse d'Appui Général ('üldotstarbeline kuulipilduja'). Relva toodetakse alates 1958.
FN MAG-i sööte- ja päästemehhanismid põhinevad Saksa päritolu kuulipilduja MG42 omadel.
Relv on olnud kasutuses rohkem kui 80 riigis ja mitmes riigis on FN MAG-i litsentsi alusel toodetud.
Fabrique Nationale'i litsentsi alusel Rootsis valmistatud FN MAG-i varianti nimega KSP 58 kasutavad ka Eesti kaitsevägi ja Kaitseliit, kus kuulipilduja on kasutusel nii jao kui rühma relvana.
Relva standardversioon MAG 60.20 on automaatne õhkjahutusega kuulipilduja, milles laadimine toimub tagasilöögigaaside jõul ja mis kasutab NATO 7,62×51 mm kuulipildujalinti. See on mõeldud kasutamiseks jalaväes. Tehaseversioonid on veel MAG 60.30, mis on mõeldud paigaldamiseks õhukile, MAG 60.40, mis on mõeldud paigaldamiseks soomukile, ja džungliversioon MAG 10.10. Teised riigis toodavad MAG-e tavaliselt palju suuremas arvus versioonides.
Düstoopia

Düstoopia ehk antiutoopia ehk kakotoopia on fiktiivne ühiskond, mida iseloomustab totalitarism ning rõhuvad sotsiaalse kontrolli vahendid. Düstoopia on utoopia vastand.
Düstoopiliste teoste autorid paigutavad tegevuse sageli tulevikku või alternatiivsesse ajaliini, seetõttu on paljud neist teostest ühtlasi teadusliku ulme ja alternatiivajaloo teosed.
Suure-Jaani paisjärv

Kirjeldus

Järve pindala on 5,7 ha, pikkus 608 m, laius 210 m, keskmine sügavus 2,35 m, valgla suurus 10,21 km², kaldajoone pikkus 1562 m ja kõrgus merepinnast 68 m. Järv on paisutatud Ängi ojale.
Limnoloogiliselt tüübilt on tegemist makrofüüdijärve ehk suurtaimerikka järvega, mille vesi on keskmise karedusega ning kihistumata. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Järve kaldal asuvad supelrand, Suure-Jaani kalmistu ja Suure-Jaani kirik.
Järvega on ühenduses Nuutre-Kõpu paisjärv, mis paikneb Suure-Jaani linna piirest väljas.
Simone Hauswald

Simone Hye-Soon Hauswald (sünninimi Denkinger, sündinud 3. mail 1979 Rottweilis) on Saksamaa laskesuusataja.
Hauswald suusatas Hantõ-Mansiiskis toimunud 2003.aasta maailmameistrivõistlustel avavahetust Saksamaa võistkonnas, kus saadi kolmas koht Venemaa ja Ukraina järel. Järgmistel MM-võistlustel 2004. aasta MM-il Oberhofis sai ta jälle teatesõidus pronksmedali. 2009. aasta MM-ilPyeongchangis oli ta Kati Wilhelmi järel teine 7,5 km sprindis. Segateatevõistluses suusatas ta teist vahetust pronksmedali võitnud Saksamaa võistkonnas.
Maailma karikavõistlustel osales Hauswald esimest korda 30. novembril 2000 Hochfilzenis 15 km eraldistardiga distantsil ja sai 33. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 2005. aastal Anterselvas, kui oli jälitussõidus kolmas. Poodiumi kõrgemale astmele MK-etapil astus ta esimest korda 13. detsembril 2008 Hochfilzenis, kui võitis 7,5 km sprindi. 
Tema ema on korealanna.
Kuldtiiva tänav

Kuldtiiva tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku asumis. 
Kuldtiiva tänav on kaarekujuline ning algab ja lõpeb Udeselja tänaval. Tänav on umbes 300 meetrit pikk. 
Kuldtiiva tänav on rajatud endise Lepiku küla Esku (Esko) ja Tammiku talu maadele. Tänav on hoonestatud 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringu alusel 1–2-korruseliste eramutega (ehitatud aastatel 2000–2005).
Briti arhitekt Jonathan Bell on kogumikus „21st Century House“ tõstnud esile 3+1 arhitektuuribüroo poolt projekteeritud elamut Kuldtiiva tänaval kui silmapaistvat, lakoonilise viimistluse ja ebatraditsioonilise planeeringuga elamut.
Kuldtiiva tänav sai nime 28. novembril 1997. Tänava nimi kuulub Lepiku asumi liblikateemalise tänavanimede sarja. Kuldtiib on liblikate perekond.
Tabivere raudteejaam

Tabivere raudteejaam on raudteejaam Tartu maakonnas Tartu vallas Tabiveres. See asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres umbes 20 km kaugusel Tartu jaamast. Jaam jääb Kaarepere ja Kärkna raudteejaama vahele. Jaama lähistel on valveta raudteeülekäigukoht.
Tabiveres asub kaks madalat perrooni pikkusega 152 m ja 180 m. 2018. aasta seisuga peatub Tabiveres päevas 8 reisirongi.

Raudteepeatus

Tabivere raudteejaam rajati Voldi küla juurde 1877. aastal ja kandis  kuni 1925. aastani nime Voldi. Jaam jäi avamisel Äksi kihelkonda Tabivere mõisa maadele.
Vabadussõjas toimus Tabivere (Voldi) raudteejaama ümbruses lahingutegevus, kus Eesti poolel osalesid soomusrongid ja kuperjanovlased. 13. jaanuaril 1919 vallutatud jaamas saadi sõjasaagiks ligi 60 punaväele kuulunud vagunit.
10. märtsi õhtul 1944 pommitasid raudteejaama vene lennukid. Hukkus jaamakorraldaja.
Aastani 2001 eelnes Tabiverele Mullavere raudteepeatus ja järgnes Sootaga raudteepeatus.

Jaamahoone

Tabivere jaamahoone valmis eriprojekti järgi 1877. aastal. Hoone erineb oluliselt toonasest kroonuhistoritsistlikust tüüparhitektuurist. Vana-Vene traditsioonilist puitarhitektuuri meenutava ühekorruselise jaamahoone põhikorpusest eenduvad kaks terava viiluga kõrget põikmahtu, mille vahel asub väiksema viiluga trepivarikatus.
Praegu seisab arhitektuuriliselt omanäoline ja säilitamist vääriv jaamahoone tühjalt ning on halvas seisukorras.
Ahvenanrauma

Ahvenanrauma (soome; rootsi Södra Kvarken, eesti keeles ka Lõuna-Kvarkeni väin) on väin Ahvenamaa ja Rootsi vahel Märketi saarest läänes. 
Suurim sügavus on üle 100 meetri. Ühendab Ahvenamerd Selkämerega.
Shekhar Mehta

Shekhar Mehta (20. juuni 1945 Kampala – 12. aprill 2006 London) oli Ugandas sündinud India juurtega Keenia rallisõitja. Võistluskarjääri jooksul võitis ta viis maailmameistrivõistluste rallit, parimaks saavutuseks hooaja kokkuvõttes jäi 1981. aastal saavutatud viies koht.
Aastal 1973 põgenes ta Idi Amini režiimi eest Ugandast Keeniasse. Samal aastal sõitis ta ka oma esimesel maailmameistrivõistluste etapil. Ta karjäär rallisõitjana jõudis lõpule, kui ta tegi 1987. aasta Vaaraode rallil avarii, millest ta napilt eluga välja tuli.
Tibari tiik

Tibari tiik on Hiiumaal Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ääres asuv väike veekogu.
Tiik olevat nime saanud selle järgi, et 1962. aastal sõitis tollane Hiiu Kaluri kolhoosi esimees I. Tibar Kõrgessaarest tulles Gaz 69 ehk villisega tee ääres olevasse tol ajal nimetusse tiiki. Siis oli Kidastest Kärdla poole uus sirge tee juba valmis, vanal teel oli aga lähedal praktiliselt täisnurkne kurv. 
Tiiki on kasutatud tuletõrje veevõtukohana. 2009. aastal tiiki laiendati ja tehti kaldakindlustus.
Tibari tiik on arvatud Hiiumaa pärandkultuuri objektiks.

Taimestik

Tiigis leidub vesiroose.
Videvik (romaanisari)

"Videvik" on Stephenie Meyeri vampiiriromaanide sari. Sarjas on ilmunud romaanid "Videvik" (2005), "Noorkuu" (2006), "Päikesevarjutus" (2007) ja "Koidukuma" (2008). Sarja viienda raamatu "Keskööpäike" kirjutamine jäi autoril 2008. aastal pooleli.
Suurem osa romaanidest on kirjutatud koolitüdruk Isabella Swani (Bella) vaatepunktist, kes isa juurde Forksi väikelinna kolides armub vampiir Edward Cullenisse. Kavandatud viies romaan pidi kirjeldama esimese osa sündmusi Edward Culleni silmade läbi.
“Videvik” on üks viimaste aastate menukamaid noortesarju. Eesti keeles on sarja avaldanud kirjastus Pegasus. Esimesed kaks osa ilmusid 2008., kolmas ja neljas osa 2009. aastal. Tõlkija on Marge Paal.
"Videviku" fännikirjandusena sai alguse teine bestseller, E. L. Jamesi "Viiskümmend halli varjundit".
Andrei Kaissarov

Andrei Sergejevitš Kaissarov (vene keeles Андрей Сергеевич Кайсаров; ((16.) 27. november 1782 Moskva – (14.) 26. mai 1813) oli vene filoloog, publitsist, poeet. 
Aastal 1811 valiti ta Tartu Ülikooli vene keele professoriks. Aastal 1812 läks ta sõjaväkke. Hukkus partisanitegevuses.
Intressipuhkus

Idee algataja, toetajad ja vastased

Algataja: Eestimaa Rahvaliit
Toetajad: Eesti Lastevanemate Liit, Eesti Kinnisvarafirmade Liit, Eesti Pangaliit, Eesti Koduomanike Keskliit, Sihtasutus KredEx, Tööturuamet, Sotsiaaldemokraatlik Erakond
Vastased: Reformierakond, Keskerakond, Eesti Pank

Intressipuhkuse idee lugu Eestis

Eluasemelaenu on võtnud 110 000 leibkonda, kellest 77 000 on lastega pered. Paljud neist on majanduslangusest tingitud tööpuuduse tõttu
makseraskustesse sattunud.
Novembris 2008.a esitas Riigikogu Rahvaliidu fraktsioon 2008.a eelarve muutmise eelnõusse muudatusettepaneku, millega oleks eraldatud riigieelarvest 150 miljonit krooni Sihtasutusele KredEx eesmärgiga vältida eluasemelaenu tagasimakse raskuste korral lastega peredel kodu kaotamist.
20. novembril 2008.a ei toetanud koalitsioon vastavat ettepanekut.
16. detsembril toimus intressipuhkuse teemaline ümarlaud, kus ideele avaldasid toetust: Eest Omanike Keskliit, Eesti Kinnisvarafirmade Liit, SA KredEx ja Tööturuamet. Samuti kinnitasid ideele toetust eelnevalt Eesti Lastevanemate Liit ja Eesti Pangaliit. Ümarlaual osalesid ka lisaks Rahvaliidule ka teised parlamendierakonnad v.a Reformierakond.
05. jaanuaril 2009.a asus ideed toetama ka rahandusminister Ivari Padar, kes alustas läbirääkimisi pankadega. Samas süüdistasid rahandusministri koalitsioonipartnerit teda kampaanialikus käitumises ning pidasid ideed kas raha puuduse tõttu teostamatuks või pankade ja hooletute laenajate põhjendamatuks abistamiseks.

Intressipuhkuse andmise kord

Toetust saaksid pered, kelle ülalpidamisel on vähemalt üks kuni 18-aastane laps või kuni 26-aastane õppiv noor. Eeltingimuseks on panga positiivne
otsus maksepuhkuse võimaldamise kohta. KredEx tasuks laenuvõtja eest pangale kuni 12 kuu intressimaksed ning pärast maksepuhkuse lõppu saaks
need summad tagasi koos sellelt arvestatud minimaalintressiga.
Jeesusliikumine

Jeesusliikumine oli esimese põlvkonna algkristlaste juutluse sisene äratusliikumine. Ühiskondlikult oli jeesuslikumine protesti väljendus.
Gerd Theißen avaldas 1977 aastal teose Soziologie der Jesusbewegung. Ta pakkus jeesuliikumise ajaks 30-70 m.a.j.
Jeesusliikumist on piiritletud ka kui aega Jeesuse avaliku tegevuse ja surma vahel, 28-30 m.a.j. Kuid ühiskonnateadlasi ei huvita niivõrd Jeesuse isik, vaid tema järgijate rühmitus(ed).
Ajaloolis-kriitilises tekstivaatluses on jeesuslikumist kasutatud samatähenduslikult Jeesuse järgijatega.
Jeesuse piltlikud jutustused Jumala riigist oli suunatud juudi kogukondadele ja algselt ei olnud siin kavatsust luua rühmitust, mis lahkneks juutlusest.
Jeesuslikumise aktiivne osa ja algsed "kristluse" edendajaid, olid ringiuitavad kerjused, rändjutlustajad, apostlid või prohvetid, kes sõltusid neile kaasatundvate inimeste väikestest rühmadest. Selliseid rändureid (Wanderradikalismus, ek raskesti tõlgitav, "äärmusrändajad") on hakatud ühiskonnateaduste (sotsioloogia, kultuuriantropoloogia) või religiooniteaduse kirjanduses nimetama karismaatikuteks või rändavateks karismaatikuteks (ld sõna misjonär võetakse kasutusele hiljem). Max Webwer kasutas karismaatikute mõistet üldiselt (ilma viiteta kristlusele).
Ain Riistan nimetab neid "karismaatilisteks kerjusteks". Juudamaa ja Galilea külades elavad inimesed toetasid neid vabatahtlikult toidu ja öömajaga, kui nad ütlesid parooli: "prohveti nime" (Mt 10:40-42). Mõiste "vaene" võis saada selliste rändurite aunimeks. Vaeste ühiskondlikule liikumisele või organisatsioonile on viidatud ka Vanas Testamendis. Galileas võis nende rühmituses tekkida algne Tooma evangeelium ja oletatav evangeeliumi üteteallikas mida tähistab sümbol Q (Logionide allikas).
Hellenistlikes linnades asendus vaesuse põhimõte armastusega. Rooma maailmariigi väga erinevate ühiskonnakihtidega linnas oli karismaatiline kerjamine kohatu. Linna elukorraldus koosnes kodadest ehk majapidamisest, mida juhtis perekonnapea, kes kontrollis naisi, lapsi ja orje. Need juhid soovisid hoopis naiste, laste ja orjade kuulekust. Paulusel väljendub selline suhtumine kirjakohas 2Ts 3:10: Kes ei taha töötada, ärgu ka söögu! Nt Paulus ja Barnabas erinesid Juuda prokuraatori valitsusala kerjustest, sest pidasid end enamsti ise ülal, käsitööga.
Jeesusliikumine levis Juuda ja Galilea maakondades. Galileas olid Petrus ja kaksteist, ning Jeruusalemmas Jaakob ja apostlid. Neid toetas u 5000 järgijat (nt varisere oli 6000), kes elasid oma kodudes ja tegid igapäevast tööd.
Jeesusliikumine asendus hellenistlike juutide juures alanud organiseeritud Jeesuse kultusega.
Mõntu rand

Mõntu rand on veemajanduslik mereala Liivi lahes, Sõrve poolsaare kagurannikul Sõrve säärest Kaavi ninani.
Mere sügavus siin ei ole üldiselt üle 10 m. Veepeegli pindala on umbes 32,5 km². Ala keskosas on Mõntu sadam. Ala kirdeosas on Kaavi madal ning rannikul on mõned laiud (Suurrahu). Mõntu sadamast 1,5 km kirdes on Allinga nina. Mõntu sadamast 3 km edelas on Läbara nina.
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3401020.
Soo-maamuna

Soo-maamuna (Bovista paludosa) on seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida madalsoodest.
Kulno Süvalep

Kulno Süvalep (sünninimi Schulbach; 4. august 1929 Tallinn – 19. juuli 1996 Tartu) oli eesti näitleja, lavastaja, näitekirjanik, tõlkija, luuletaja, laulude autor.
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi, aastail 1963–1964 täiendas end Moskvas kõrgematel režiikursustel.
Töötas 1951–52 näitlejana Võrus Lõuna-Eesti Teatris, 1952–1954 Kingissepa-nimelise TRA Draamateatri näitejuhina, 1954–1961 Rakvere teatri peanäitejuhina ning 1961–1989 Vanemuise teatri näitejuhi, näitleja ja lavastajana.

Looming

Kirjutanud näidendeid, ooperi- ja operetilibretosid, tõlkinud ja dramatiseerinud eri žanris kirjandusteoseid. Loonud ka mitmeid laulutekste.

Isiklikku

Tema isa oli ajakirjanik ja poliitik, Riigikogu sekretär Arnold Paul Süvalep (kuni 1935 Schulbach; 1888–1968).
Tema õde oli kirjanik ja kirjanduskriitik Ine Viiding (1933–1990).
Ta oli aastatel 1951–1962 abielus näitleja Galina Süvalepaga, nende tütred on kirjandusteadlane Ele Süvalep-Lõhmus (sündinud 1951) ja lauluõpetaja ning endine Rakvere Teatri näitleja ja lavastaja Imbi Süvalep-Herm (sündinud 1955). Aastatel 1963–1984 oli ta abielus näitleja Regina Tõškoga.
Juhan Ehlvest

Juhan Ehlvest (sündinud 12. märtsil 1932 Oonurmel) on eesti arst ja arstiteadlane.
Ta õppis aastatel 1940–1947 Kulina algkoolis ja lõpetas aastal 1951 Rakvere 1. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kuid septembrist 1955 septembrini 1956 võeti sõjaväkke meditsiiniteenistuse leitnandina ja suunati õppima Leningradi I. P.  Pavlovi nimelise Meditsiiniinstituudi sõja-mereväe teaduskonna V kursusele, kuid demobiliseeriti tervislikel põhjustel ja ta lõpetas Tartu Ülikooli aastal 1958 arstina.
Aastatel 1958–1961 töötas ta Paide rajooni Keskhaiglas terapeudina. Novembrist 1961 aprillini 1964 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis aspirandiks; selle aja sees valmis tal kandidaadi väitekiri teemal "Haava paranemise (aseptilise nekroosikolde organisatsiooniprotsess maksas) eksperimentaalse silikoosi tingimustes", mille kaitses Tartu Ülikooli juures 16. detsembril 1965, omandades meditsiinikandidaadi kraadi (kinnitati 18. detsembril 1966). Aastatel 1964–1969 oli ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi nooremteadur, aastatel 1969–1992 vanemteadur. Aastal 1992 jäi ta pensionile.
Tema teadustöö teemadeks on olnud eksperimentaalne meditsiin, patomorfoloogia: haava paranemine kui sidekoe reaktiivsuse peegeldaja, sidekoe reaktiivsuse ja lähtekoe regeneratsioonivõime tähendus kantserogeneesis, mitmesuguste väliskeskkonna tegurite ekspertiis katserogeenuse suhtes; tal on üle 30 teadustöö.

Isiklikku

Tema abikaasa Maret Ehlvest on samuti arst, poeg Jaan Ehlvest on maletaja, poeg Jüri Ehlvest (1967–2006) oli kirjanik.
Dekarboksüülimine

Dekarboksüülimine ehk dekarboksüülumine on keemiline reaktsioon, milles karboksüülrühma (-COOH) lõhustamisel eraldub CO₂.
Tüüpiline biokeemiline reaktsioon, kus toimub dekarboksüülimine, on püruvaadi oksüdeerumine atsetüül-CoA-ks.
Enamasti vahendavad dekarboksüülimist ensüümid dekarboksülaasid.
Suure-Jaani Kooli Kildu õppekoht

Suure-Jaani Kooli Kildu õppekoht (endise nimega Kildu Põhikool) on Suure-Jaani Kooli õppekoht Kildus. 2014. aastani oli see iseseisev põhikool. Aastast 2016 tegutseb õppekoht Vastemõisa külakeskuses.
Tunnuste integreerimise teooria

Tunnuste integreerimise teooria (inglise feature integration theory) on Anne Treismani ja Garry Gelade loodud tähelepanuteooria. See kirjeldab, kuidas inimene paneb kokku objekti erinevad tunnused, et luua objektist keerulisem tervikpilt.
Tähelepanu jaotatakse kaheks peamiseks staadiumiks: tähelepanueelne ja fokuseerunud tähelepanu. Tähelepanueelses staadiumis keskendub inimene instinktiivselt ja automaatselt objekti silmatorkavatele tunnustele (nt värv, orientatsioon). Seejuures ei ole vaja erilist kognitiivset pingutust. Teises staadiumis võtab inimene kõik tajutud tunnused ja paneb need kokku tervikuks.
Smbataberd

Smbataberd (armeenia: Սմբատաբերդ) on linnus, mis asub Armeenias Vajotsh Dzori maakonnas Artabujnki ja Jeghegise küla vahelisel mäeharjal.
Smbataberd on ehitatud looduslikult väga hästi kindlustatud kohta: lõunast ja kolmest küljest piiravad seda kõrged kaljud. Linnuse kaitsevall koos tornidega on siiani säilinud suhteliselt hästi ja puutumatuna. 
Tõenäoliselt ehitati Smbataberd 5. sajandi paiku pKr, kuid seda täiustati ja kindlustati tugevamalt 9. ja 10. sajandi jooksul.
Kauli mõis

Kauli mõis (Kaulu muiža või Franku muiža, saksa keeles Frankenhof) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis. Mõisa peahoone asus Biķernieku iela majade 122 ja 124 piirkonnas.
Kauli mõis rajati pärast 1709. aasta katkuepideemiat kahe talu asemele. Aastal 1787 sai mõisa omanikuks Riia kaupmees Hermann Bruns. Kuni aastani 1920 olid mõisa omanikuks Bushid.
Mõisa peahoone oli XVIII sajandil ehitatud kahekorruselise palkidest maja. Aastal 2002 lammutati see koos teiste mõisasüdames asunud hoonetega, mis olid küll kõik ümber ehitatud. Biķernieku iela 126 asub siiski üks maja, mis võis olla üks mõisa kõrvalhoonetest.
Sloani Suur Sein

Sloani Suur Sein (inglise keeles Sloan Great Fall) on kosmiline struktuuriüksus, galaktiline filament, galaktikate superparvede kogum.
Tegemist on vaadeldava Universumi suuruselt kolmanda astronoomilise objektiga (kuni 2013. aastani peeti suurimaks). Sloani Suure Seina pikkus on 1,37 miljardit valgusaastat. Kaugus seinani on umbes 1,2 miljardit valgusaastat. 
Sloani Suure Seina avastamisest andsid 2003. aastal teada Princetoni Ülikooli astrofüüsikute grupp, kuhu kuulusid teiste seas ka John Richard Gott ja Mario Jurić.