google/wiki40b huggingface dataset:
Andi Pärn

Andi Pärn (sündinud 17. mail 1957 Avinurme vallas Ida-Virumaal) on Eesti bioloog ja ökoloog-keskkonnakaitsja.

Elulugu

Pärn lõpetas 1975 Rakke Keskkooli ja 1983 Tartu Ülikooli bioloogia osakonna. 1983–85 oli ta TÜ botaanika ja ökoloogia kateedri stažöör-uurija, 1986 ökosüsteemide labori nooremteadur ja vaneminsener, 1986–92 TÜ botaanikaaia direktor, 1992–96 TÜ doktorant, 1995 bioloogia-geograafiateaduskonna dekanaadi juhataja ning 1996–98 TÜ teadus- ja arendusosakonna juhataja. 1999–2005 oli ta EPMÜ ja aastast 2005 on ta EMÜ teadus- ja arendusosakonna juhataja.

Teadustöö

Andi Pärna peamised uurimisvaldkonnad on lihhenoloogia ja keskkonnakaitse. Ta on osalenud teadusekspeditsioonidel Baikali äärde (1979, 1980, 1981, 1982, 1986). Pärn on SA Tartu Teaduspark nõukogu liige aastast 2000, ta on avaldanud umbes 10 teadustrükist
Pakri saarte allikad

Pakri saarte allikad (ka: Suur- ja Väike-Pakri saarte allikad) on allikad Suur- ja Väike-Pakri saarel.
Neid allikad on kokku 38. Neist 29 avaneb Väike-Pakril. Allikatest kõige suurema suvine vooluhulk on 0,3 l/s.
Haapsalu linnavolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Haapsalu linnavolinikeks (RTL 1934, 24):
Disney Channel

Disney Channel on Ameerika Ühendriikide tasuline telekanal, mida omab The Walt Disney Company allüksus Disney Channels Worldwide. Kanalil näidatavad saated on mõeldud peaasjalikult 9–16-aastastele vaatajatele.
Kanal läks esimest korda eetrisse 18. aprillil 1983 nimega all The Disney Channel, kuid lühendati 1997. aastal lihtsalt Disney Channeliks.
Disney Channelil on ka kaks sõsarkanalit: Disney Junior ja Disney XD.
Venno Paalmäe

Elulugu

Venno Paalmäe oli teenistuja poeg.
Lõpetas 1954 Tartu 1. Keskkooli, 1959 EPMÜ maakorralduse ja hüdromelioratsiooni teaduskonna, põllumajanduskandidaat (1976, EPA), väitekiri käsitles väljaparanduse planeerimisaluseid. Oli 1951–1961 insener Rakvere rajooni maaparanduse ja remonditehnika ettevõtetes, 1961–1968 Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi õpetaja, 1968–1983 EPA maaparanduse kateedri vanemõpetaja, 1983–1987 dotsendi kohusetäitja ja 1987–1994 dotsent, ühtlasi 1986–1989 metsanduse ja maaparanduse teaduskonna prodekaan, 1994–2001 EPMÜ veemajanduse instituudi dotsent, ühtlasi 1994–2000 metsandus- ja maainseneriteaduskonna prodekaan. 1980–1983 oli Alžeeria RDV-s Hüdrotehnika ja Maaparanduse Instituudi õppejõud. Lugenud maaparanduse organiseerimise, maaparanduse, veemajanduse ökonoomika, hüdraulika, kuivenduse jt kursusi.

Teadustöö

Uurinud dreenniisutust, väljaparandust, maaparandustööde ökonoomiat ja planeerimist. Üle 30 teadustrükise, sealhulgas 2 õpikut.
Enno Lend

Enno Lend (sündinud 18. novembril 1957) on eesti majandusteadlane.

Hariduskäik

Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi autotranspordi erialal ning aastal 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna autotranspordi erialal. Aastal 2007 kaitses ta doktorikraadi ärikorralduse alal.

Töökäik

Alates sügisest 2010 on ta Tallinna Tehnikakõrgkooli rektor. Ta andis ametivande 9. novembril 2010.

Isiklikku

Tema kälimees on piiskop Joel Luhamets. Tema abikaasa tädipoeg on keeleteadlane Mart Rannut.
Must kassa

Must kassa on rahvapärane nimetus asutuse raha kohta, mis ei ole raamatupidamises arvel, vaid on mõne juhtiva töötaja valduses ja saadakse või kasutatakse ebaseaduslike tehingute puhul.
Nõukogude Liidus oli see laialt levinud.
Navaho keel

Keele elujõulisus

Keelekõnelejate arv on 171 000, millest 7600 räägivad navaho keelt ainsa keelena ja 120 000 emakeelena. Keel on ohustatud staatuses. Seda kasutatakse jõuliselt mõnedes peredes ning koolides keelekümblusprogrammides. Ametlikult õpetatakse navaho keelt mitmetes ülikoolides. Navaho keeles on leida kirjandust ja ka uut meediat. Navaho keeles on koostatud sõnaraamatuid ja sellesse on tõlgitud aastatel 1985–2000 piibel. Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku.

Numeraalid

Navaho keeles on kasutusel kümnendsüsteem ja esimesed kümme arvsõna on:
1 – tʼááłáʼí
2 – naaki
3 – tááʼ
4 – dį́į́ʼ
5 – ashdlaʼ 
6 – hastą́ą́ 
7 – tsostsʼid
8 – tseebíí
9 – náhástʼéí
10 – neeznáá

Keelestruktuur

Navaho keel on toonikeel ja seda on hiljem raske õppida, kui ei olda sellega tuttav lapsepõlvest. Navaho keeles on kaks tooni: kõrge ja madal. Silbid on vaikimisi madalatoonilised. Pikkade häälikutega kombineerub neli võimalust: kõrge ąą ja ęę, madal aa ja ee, tõusev aá ja eé, madalnev áa ja ée. Pikkade vokaalide kontuurtoone peetakse kõrvuti olevate kahe täishääliku erinevateks toonideks: tõusev ‹aá› ja madalnev ‹áa›.  Kõrge toon on näidatud ägeda akstsendiga. Madal toon on märkimata. Häälik n võib kanda nii madalat kui kõrget tooni ‹ń›.
Algul ei olnud sel keelel kirjapilti, sest näiteks esindab navaho ortograafias täht h kaht erinevat häälikut: see hääldatakse kui x ja kui h. Kui x-ile eelneb s, on see alati kirjutatud kui x ja mitte kunagi kui h, et see ei oleks ekslikult segi aetav sh-ga. Kõrisulghäälikut ei kirjutata sõnade algustesse. Gh jaoks mõlemad nii palatalisatsioon kui huultega moodustatavad häälikud on esitatud ortograafias kus see on kirjutatud kui y palataliseeritud variandis ja w huultega moodustatavas variandis. Nasaalseid häälikuid tuuakse esile ogonęk aktsendiga, sageli kutsutud ka kui "nina konks". 
Kõrgete toonide ja nasaalsete häälikute kombinatsioonid on sagedased ühes ainsas häälikus: ą́.

Süntaks

Navaho keel on aglutinatiivne, polüsünteetiline. Sõnajärg navaho keeles on SOV, sõnad järjestuses: subjekt, objekt, verb. 

Paljud eessõnad sulanduvad omavahel nagu fusiivsetes keeltes. Ülekaalus on tegusõnad, nimisõnu on vähem, lisanduvad abisõnad. Inglise grammatikale vastavaid omadussõnu pole. Verbid on koostatud põhisõnadest, millele lisanduvad tuletusliidetest eesliited. Igal verbil peab olema vähemalt üks eesliide. Eesliited on verbile lisatud kindlas järjekorras. Eesliited on käänatud isiku ja numbri järgi.
Daniil Ratnikov

Isiklikku

Tema isa Sergei Ratnikov on endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener ning tema vend Eduard Ratnikov oli samuti jalgpallur.
Topu laht

Topu laht on laht Läänemaa rannikul, Väinamere mereosa.
Lahe kirdeosas asub Topu sadam.
Nõukogude ajal oli Topu lahe ümbruses mitmeid asutuste puhkekeskusi.
Polli mõis (Kadrina)

Polli mõis (saksa keeles Kurrisar) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1521. aastast.
Tõnu Arrak

Haridus

Tõnu Arrak lõpetas 1990. aastal Eesti Kunstiakadeemia magistrikraadiga metallikunstnikuna.

Töökäik

Pärast kooli lõpetamist on ta töötanud vabakutselisena. Alguses peamiselt ehte tegemisega, ja siis sepistamisega, mis läks üle nugade tegemisele. Nüüd on ta peamiselt noameister aga tegeleb ka muu käsitöö ja metallitööga.
Valeri Brumel

Valeri Brumel (vene keeles Валерий Николаевич Брумель) (14. mai või 14. aprill 1942 – 26. jaanuar 2003) oli NSV Liidu kergejõustiklane (kõrgushüppaja). Olümpiavõitja (1964).
Brumel osales kahtedel olümpiamängudel ja tuli 1964. aasta olümpiamängudel Tokyos olümpiavõitjaks. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas sai ta hõbemedali.
1962. aasta Euroopa meistrivõistlustel Belgradis tuli ta tulemusega 2.16 Euroopa meistriks. Aastatel 1961–1963 tunnistati Brumel maailma parimaks sportlaseks.
Valeri Brumel püstitas karjääri jooksul kuus maailmarekordit. 1963. aastal püstitatud maailmarekord 2.28 püsis 1971. aastani.
3. oktoobril 1965. aastal oli tal liiklusõnnetuse tagajärjel ohtlik jalaluumurd. Talle tehti kokku 29 operatsiooni. Pärast paranemist alustas ta uuesti treeninguid. 1970. aastal hüppas ta pärast pikka taastumist avariist ja tugevaid treeninguid 2.09.
Brumel on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.
11. sajand

Kümnendid ja aastad

1000. aastad: (1000), 1001, 1002, 1003, 1004, 1005, 1006, 1007, 1008, 1009
1010. aastad: 1010, 1011, 1012, 1010, 1014, 1015, 1016, 1017, 1018, 1019
1020. aastad: 1020, 1021, 1022, 1023, 1024, 1025, 1026, 1027, 1028, 1029
1030. aastad: 1030, 1031, 1032, 1033, 1034, 1035, 1036, 1037, 1038, 1039
1040. aastad: 1040, 1041, 1042, 1043, 1044, 1045, 1046, 1047, 1048, 1049
1050. aastad: 1050, 1051, 1052, 1053, 1054, 1055, 1056, 1057, 1058, 1059
1060. aastad: 1060, 1061, 1062, 1063, 1064, 1065, 1066, 1067, 1068, 1069
1070. aastad: 1070, 1071, 1072, 1073, 1074, 1075, 1076, 1077, 1078, 1079
1080. aastad: 1080, 1081, 1082, 1083, 1084, 1085, 1086, 1087, 1088, 1089
1090. aastad: 1090, 1091, 1092, 1093, 1094, 1095, 1096, 1097, 1098, 1099
1100
Blokeeringuga tellised

Blokeeringuga tellised (inglise keeles interlocking brick) on legoklotse meenutavad tellised. Need on kasutusel Kagu-Aasias. Blokeeringuga tellised on levinud oma odavuse ja lihtsuse tõttu. Seda tüüpi telliseid on odav kasutada seetõttu, et nende kasutamine hoiab kokku aega ja tsementi.
Erinevalt tavalistest tellistest on blokeeringuga tellise sees väikesed õhumullid, mis aitavad hoida madalamat temperatuuri, mis on kuuma kliima tõttu oluline.
Kõigepealt laotakse umbes poolemeetrine müür, siis paigaldatakse müüri sisse metallvardad ning valatakse müüri sisse tsementi.

Valmistamine

Blokeeringuga telliseid valmistatakse vastavalt vajadusele liivast, savist, mullast, veest, tsemendist.
Tsemendist ja mullast telliste valmistamiseks segatakse alguses muld ja tsement kokku, segu asetatakse pressi, mis pressib sellest segust kindla kujuga tellise ning seejärel jäetakse see kuivama.
Katadroomne leht

Katadroomsed lehed on sellised sõnajalgtaimede lehed, mille külgharudel on vahelduvate leheroodude (või lehekeste) puhul esimene (kõige pearoole kõige lähem) suunatud alla (lehe aluse suunas).
Termini võttis kasutusele sõnajalgtaimede uurija Georg Mettenius aastal 1858.
Enamasti on sõnajalalehe külgharude leherood ja lehekesed vahelduvad, nii et see mõiste on kasutatav. Tegu on sageli liigiomase tunnusega. Et tunnus on kergesti nähtav, on ta vahel kasutatav määramisel.
Vana-Egiptuse loomismüüdid

Vana-Egiptuse loomismüüdid püüdsid kirjeldada maailma teket.

Erinevad kosmogooniad

Vana-Egiptuse loomismüütide kohaselt oli kõige alguses olnud elutu ürgmeri Nun.

Hermopolise kosmoteogoonia

Hermopolise loomismüüt keskendus universumi olemusele enne maailma loomist. Ürgmere omadusi kirjeldasid 8 jumalust, keda tunti kui Ogdoad. Need olid Nu ja Naunet, Huh ja Hauhet, Kuk ja Kauket ning Amun ja Amaunet. Nende ühendusest tekkis ürgküngas.
Ürgookeanist tõusis maailmamuna, mille tarkuse- ja kuujumal Thot asetas ürgkünkale. Munast koorus päikesejumal Ra.

Heliopolise kosmoteogoonia

Heliopolise kosmoteogoonia järgi tõusis ürgmerest välja päikesejumal Atum. Viimane sigitas omakorda õhujumal Šu ja niiskuse jumalanna Tefnuti. Nendest said alguse maajumal Geb ja taevajumalanna Nut, kes põimusid ühte, kuid lahutati Šu poolt. Sellest taeva ja maa ühendusest sündisid päike, kuu ja tähed. Neil olid 4 last: Osiris, Isis, Seth ja Nephthys.
Peajumalaks oli Ra, kes oli inimeste looja, maailma ja taeva valitseja ning Maati isa. Maat oli õiguse, tõe ja maailma harmoonia jumalanna.

Memphise kosmoteogoonia

Memphise linna kaitsja Ptah, kes oli tuntud kui kirja, kunsti ja käsitöö jumal, lõi nii maailma kui ka jumalad oma mõtte ja sõna jõul eimiskist. Teisi jumalaid peeti Ptahi eri ilminguteks ja Ptahi kehastusena austati ka härg Apist.

Elefantine kosmoteogoonia

Kõigi olendite loojaks peeti jäära peaga viljakusjumalat Hnum, kes olevat potikedral Niiluse mudast valmis vorminud ka inimese.

Teeba kosmoteogoonia

Teeba kaitsjaks peetud Amoni tähtsus hakkas kasvama seoses Teeba esilekerkimisega. Lõpuks ei olnud Amon mitte ainult Ogdoadi liiga, vaid ka maailma looja. Ühtlasi sulandas ta endasse päikesejumal Ra saades nõnda nimeks Amon-Ra. Ehnaton püüdis Amonit asendada päikesekettaga Aton.
Aleksander Maasiksalu

Aleksander Maasiksalu (12. aprill 1894 Gdovis, Venemaa - 23. mai 1975 Tartu) on Eesti Vabadussõja veteran.
Sündis talupidaja peres. Osales nn Venemaa eestlasena Vabadussõjas. Kartes repressioone ja kollektiviseerimist põgenes 1931. aastal üle Peipsi järve jää koos perekonnaga Nõukogude Liidust Eestisse. Elas Alatskivil ja hiljem Tartus.
Tunnustati Eesti ja Läti Vabadussõja mälestusmedaliga.
Aegna (reisi-kaubaaurik)

Saksamaal

Laev ehitati 1904. aastal Kielis katseliselt uuendusliku auruturbiinmasinaga, kuid võeti kasutusele pärast tavaliseks aurikuks ümberehitamist alles 1912. aastal. Tema algne nimi oli Adler. Aastail 1912–1914 oli Adler Hamburg America Line'i omanduses lõbusõidulaevana. Aastail 1914–1918 oli laev mobiliseeritud keiserlikku sõjalaevastikku 117 voodikohaga hospidallaevana, seejärel jätkas aastail 1918–1935 endise omaniku teenistuses. 1926. aastal vahetati välja Adleri katlad. 
1935. aastal omandas laeva L. Köstner ja pani sellele nimeks Seeadler. See omanik müüs laeva 1935. aasta 6. detsembril 30 000 Saksa marga eest Eestisse Gustav Sergole .

Eestis

1936. aasta algul laeva modifitseeriti ja valmistati ette kevadel Soome liinile asumiseks. Suurendati ka reisijakohtade arvu. Laev sai 30 1. klassi ja 40 2. klassi kajutikohta ning lisaks suurendati tekireisijate kohtade arvu 170ni. Laevas oli seega kokku pea 250 reisijakohta, erijuhul võeti hiljem peale isegi 375 reisijat. 
Esimesele liinireisile Tallinnast Helsingisse sõitis Aegna 18. mail 1936. Enne seda sõitis Tallinna – Helsingi liinil Soome laev Suomi. Eesti laeva liinile tulekuga langes pileti hind 25%. 
Iga nädal tegi Aegna vähemalt 2 reisi.

Nõukogude Liidu teenistuses

Augustis 1940 Aegna natsionaliseeriti ja omanikuks sai Eesti Riiklik Merelaevandus. 1941. aastal jõudis laev Tallinnast evakueeruda ja sai 1941. aasta lõpul uueks nimeks Volhov. 
Alates 1944. aastast teenis Volhov Leningradis 5. allveelaevade õppedivisjoni baaslaevana. 
23. novembril 1944 teel Porkkalast Tallinna sattus Volhov navigatsioonivea tõttu Aegna saarest põhja pool madalale ja jäigi sinna. Pärast sõda kasutati laeva arvatavasti samas õppelaskmistel märklauana. 
Laeva vraki jäänused on siiani uppumiskohas merepõhjas, põhiosa on lagunenud. Laeva kella on sukeldujad vrakilt välja toonud ja see on hoiul Eesti meremuuseumis.
Galvestoni maakond

Galvestoni maakond (Galveston County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 29°38' N, 94°86' W.
Maakonna halduskeskus on Galveston.
Maakonna pindala on 2261 km². Veepindala on 1228 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 291 309. Aastal 2000 oli elanike arv 250 158.

Ajalugu

Galvestoni maakond moodustati 1838. aastal Brazoria, Harrise ja Liberty maakonna osadest. Maakond sai nime hispaania poliitiku ja Louisana kuberneri Bernardo de Gálvez y Madridi järgi.
Jegorovi maja

Jegorovi maja on maja Tallinna vanalinnas aadressil Raekoja plats 8 / Mündi tänav 3 / Pikk tänav 12/ Kinga tänav 6.
Kaupmees Ivan Jegorov ostis 1918. aastal maa ja valduse Karl-Eberhardt Riesenkampffilt. Hoone Raekoja platsi ja Kinga tänava nurgal ehitati 1923–1924 ümber arhitekt Artur Perna projekti järgi. Raekoja platsi ja Mündi tänava nurgal asuv kolmekorruseline maja ehitati ümber 1931 arhitekt Eugen Habermanni projekti kohaselt. Hoone Pika tänava ja Mündi tänava nurgal (Pikk tänav 12) kujundati ümber 1931.
Eesti Koolimetsade Ühendus

Eesti Koolimetsade Ühendus on Eesti noorteorganisatsioon, mille peaeesmärk on taaselustada Nõukogude-aegset koolimetskondade liikumist.
Ühendus asutati 25. oktoobril 2003.
2006 oli ühendus seotud õuesõppe idee propageerimisega ETV telesaates "Õpiõu!". Saade pälvis 2006 auhinna aasta keskkonnateoke.
Kuramaa hertsogiriik (1918)

Kuramaa hertsogriik (ka Kuramaa ja Zemgale hertsogiriik; saksa keeles Herzogtum Kurland und Semgallen) oli 8. märtsist 1918 kuni 22. septembrini 1918 eksisteerinud riigimoodustis.
15. märtsil 1918 tunnustas Saksamaa Kuramaa Hertsogiriiki iseseisva riigina. Tunnustamine leidis aset olukorras, kus Kuramaad okupeerisid 1915. aastast alates Saksa väed. Tunnustamise hetkel ei olnud see aga enam okupatsioon (võib-olla ehk interventsioon), kuna Kuramaa Hertsogiriigi (baltisaksa) valitsuse seisukohast olid need sõbraliku liitlasriigi väed. (Okupatsioon oleks see olnud Läti Vabariigi suhtes, mida veel ei eksisteerinud; või Tsaari-Venemaa suhtes, mida enam ei eksisteerinud.) 
12. aprillil 1918 kuulutas baltisakslaste Balti Maanõukogu (Baltische Landesrat) Riias kõigi Venemaa Balti provintside baasil välja Balti Hertsogiriigi.
Jaan Moks

Jaan Moks (sündinud 24. juunil 1938) on Eesti poliitik. Oli aastatel 2002–2004 Saue linnapea. Varem tegutses Tallinna abilinnapeana. Kuulub Eesti Keskerakonda.
Moks on olnud Eesti Linnade Liidu juhatuse liige ning juhtinud Keskerakonna omavalitsuskogu.
Nõukogude perioodil oli Jaan Moks Tallinna Linna Oktoobri Rajooni RSN Täitevkomitee esimees.
Haldusreformi käigus tekkinud võimutüli tõi Saue linnavolikogu istungil kaasa viis umbusaldusavaldust, Reformierakonna ja IRL-i häältega avaldas volikogu umbusaldust ka Jaan Moksile.
Paul Thomson

Isiklikku

Isa oli praost Konstantin Thomson, Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Vend Waldemar Thomson oli Pärnu Nikolai koguduse õpetaja. Ka noorim vendadest Helmut Thomson oli pastor Hageris. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees, praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.
Nadine Gordimer

Biograafia

Nadine sündis söekaevanduslinnas Springsis, mis asub Johannesburgi lähedal, Isidore ja Nan Gordimeri peres. Tema vanemad olid juudi päritolu, tema isa oli emigreerunud Leedust ja ema Londonist.
Hariduse sai ta katoliiklikust konvendikoolist. Pärast kooli lõpetamist jätkas ta õpinguid ühe aasta Witwatersrandi Ülikoolis, kus kraadiomandamine jäi pooleli. 1960. ja 1970. aastail õpetas ta mitmes Ameerika ülikoolis. Ta sekkus ka avalikult Lõuna-Aafrika poliitikasse, nõudes apartheidipoliitikast loobumist. Suur osa tema loomingust baseerubki moraalsetel ja psühholoogilistel rassipingetel, mis tema kodumaal olid levinud.
Tema esimene avaldatud teos oli lühijutt lastele, "The Quest for Seen Gold", mis ilmus 1937 Children's Sunday Expressis. Tema esimene lühijuttude raamat "Face to Face" avaldati 1949. Esimese romaani, "The Lying Days", avaldas ta 1953.
Aastal 1954 abiellus Nadine kõrge reputatsiooniga kunstikaupleja Reinhold Cassireriga, kes asutas ettevõtte South African Sotheby's, hiljem asutas Reinhold oma galerii ja juhtis seda. Paaril sündis 1955 poeg Hugo.
Andrei Ašarin

Andrei Aleksandrovitš Ašarin (juuni 1843 Pärnu – detsember 1896 Riia) oli baltisaksa-vene kirjanik, õpetaja, tõlkija ja maletaja.
Tema isa oli venelane, ema baltisakslane.
Diplomaatia

Diplomaatia ja välispoliitika

Diplomaatia on osa riigi välispoliitikast. Diplomaatia on välispoliitika peamine vahend, kuid välispoliitika eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka muid vahendeid (spionaaž, sõjaline jõud vms). Tavaliselt üritatakse diplomaatiliste läbirääkimiste kaudu säilitada rahu. Hoolimata sellest võib diplomaatia sisaldada ka hoiatusi ja ähvardusi (suhete katkestamine, esindajate tagasikutsumine, majandus- või muud sanktsioonid, ultimaatum vms).
Kui välispoliitilised eesmärgid on üldiselt avalikult teada, siis igapäevane diplomaatiline suhtlemine toimub enamasti avalikkusest eemal. Läbirääkimiste tulemused (sõlmitud rahvusvahelised lepingud jmt) üldjuhul avalikustatakse.
Kalle Nigola

Elulugu

Kalle Nigola on talupidaja poeg.
Lõpetas 1948 Võru keskkooli, 1955 TÜ õigusteaduskonna, 1962–65 TÜ aspirant, õiguskandidaat (1970, TÜ), väitekiri "Karistuse mõistmine autotranspordialaste kuritegude eest Eesti NSV materjalide põhjal". Oli 1955–60 ENSV Siseministeeriumi Miilitsavalitsuse uurija, 1960–62 Tartu linna miilitsaosakonna ülema asetäitja, 1965–66 TÜ kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri õpetaja, 1966–70 kriminoloogia-labori vanemteadur, 1971–75 kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1975–92 dotsent, ühtlasi 1983–86 kateedri juhataja, 1992–95 avaliku õiguse instituudi dotsent, 1996–2003 õppeülesannete täitja, 1998–2003 ka Riigikohtu konsultant, aastast 2007 TÜ emeriitdotsent.

Teadustöö

Uurinud kriminaalõigust, kohtukorraldust ja õigusemõistmise protsessi. Umbes 50 teadustrükist ja aimeartiklit.
Lacoste

Lacoste on Prantsusmaa ettevõtte, mille asutasid 1933. aastal tennisemängija René Lacoste ja André Gillier. Ettevõtte peakorter asub Troyes, Prantsusmaal. Firma müüb rõivaid, jalanõusi, spordiriideid, prille, nahktooteid, parfüüme, käterätikuid ja kellu. Ettevõtte võib ära tunda rohelise krokodilli logo järgi.
2012. aasta novembris ostis Lacoste Šveitsi perekontsern Maus Frères.
2009. aasta Norra parlamendivalimised

Osalenud parteid

Valimistel osales 7 Stortingis esindatud parteid (Norra Töölispartei, Keskpartei, Kristlik Rahvapartei, Progressipartei, Høyre, Venstre ja Sotsialistlik Vasakpartei) ja lisaks 7 parteid, mis ei olnud parlamendis esindatud (Kristlik Koonderakond, Rannikupartei, Demokraadid, Roheline Partei, Pensionäride Partei, Punane ja Saami Rahvapartei. Lisaks võisid osaleda erakonnad, mis kogusid 500 allkirja igas vallas, kus nad osaleda soovisid.
Valimisnimekirjad tuli esitada 31. märtsiks 2009.

Valimistulemused

Valimistel osales 73,9% valimisõiguslikest kodanikest. Valimiste tulemusena jäi püsima võimulolev puna-roheline koalitsioon, mis sai 86 kohta, opositsioon sai 83 kohta.
Märgistuskeel

Märgistuskeel (ka märgendkeel; inglise markup language) on dokumendi tekstisse selle töötlemise hõlbustamiseks manustatavatest lipikutest ehk märgenditest koosnev käsukeel. Sellisteks keelteks on AIML, HTML, LaTeX, XML ja paljud teised.
Rixwell Old Town Hotel

Rixwell Old Town Hotel (varasema nimega Meriton Old Town Hotel) on hotell Tallinnas aadressil Lai tänav 49. Hotelli haldab hotellikett Rixwell Hotels.
Hotellis on 41 tuba.
Kevin Hart

Kevin Hart (sündinud 6. juulil 1979 Philadelphias) on USA koomik ja filminäitleja.
Silvia Jõgever

Elulugu

Silvia Jõgever sündis taluniku peres Tartumaal. 1942. aastal asus ta õppima Kõrgemate Kujutavkunstide Kursuste nime kandnud kunstikooli Tartus, mis 1943. aasta septembris nimetati taas Kõrgemaks Kunstikooliks Pallas. 1945. aastal lõpetas ta Tartu 5. Keskkooli ja jätkas kunstiõpinguid Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, selle likvideerimisel 1951. aastal Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1952. aastal. 
Jõgever asus 1948. aastal tööle Tartu 8. Keskkoolis kunstiõpetajana. Aastatel 1962–1979 töötas ta kunstiõpetajana Tartu Lastekunstikoolis.
Ta kuulus 1960. aasta kunstirühmitisse.
Oli aastast 1977 Eesti NSV Kunstnike Liidu liige. 
Kunstiühingu Pallas liige.

Looming

Silvia Jõgever on loonud maastikupilte, akte ja figuurikompositsioone. Ta jätkas esialgu Pallase maalilises laadis, eriti maastikes ja aktides. Alates 1960. aastast lõi ka väikesemõõtmelisi abstraktseid maale ning lakoonilisi kollaaže. Tema esimene isikunäitus toimus 1972. aastal Tartu Kunstimuuseumis.
Mäetaguse mõisa kalmistu

Mäetaguse mõisa kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mäetaguse külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu jääb Mäetaguse mõisa südamest linnulennult umbes 750 meetri kaugusele lääneloodesse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rosenid tõenäoliselt millalgi 19. sajandi esimesel poolel. Kalmistule maetute üldarv pole teada.

Mäetaguse mõisa kalmistu kabel

Kalmistule rajati 1864. aastal ka kabel, mis on praegu eraldi kultuurimälestis. Seda kabelit on tihti nimetatud ka lihtsalt "Mäetaguse kabeliks".
Mõisa kalmistu kabeli kõrval üle tee asus aga Mäetaguse abikirik, mis allus Jõhvi Mihkli kirikule. See rajati 1849, ehitati uuesti üles 1939–1940, muudeti 1965. aastal spordisaaliks ja hävis tulekahjus 1970. Ka seda kirikuhoonet on nimetatud Mäetaguse kabeliks.