Badeni suurhertsogiriik

Põhiseadus ja valitsus

Badeni suurhertsogkond oli pärilik monarhia, mille täidesaatvat võimu kandis suurhertsog, samas seadusandlikku võimu jagas ta kahekojalise esindajatekoguga (Landtag).
Ülemkoda koosnes kõigist täisealistest valitseva perekonna printsidest, kõigi mediatiseeritud perekondade peadest, Freiburgi peapiiskopist, protestantliku evangeelse kiriku presidendist, kõigi ülikoolide ja tehnikakõrgkoolide saadikutest, kaheksast territoriaalaadli poolt neljaks aastaks valitud liikmest, kolmest kaubanduskoja poolt valitud esindajast, kahest põllumajanduskoja poolt valitud esindajast, ühest kaupmeeste poolt valitud esindajast, kahest linnapeast ja kaheksast suurhertsogi poolt nimetatud liikmest (kaks neist õigusfunktsionäärid).
Alamkoda koosnes 73 rahvasaadikust, kellest 24 valiti teatud kogukondade kodanike poolt ja 49 maakogukondade poolt. Iga vähemalt 25-aastane kodanik, kes ei olnud süüdi mõistetud ja ei olnud vaene, sai hääletada. Valimised olid siiski kaudsed. Kodanikud valisid Wahlmänner (valijamehed), viimased valisid esindajad. Kojad kutsuti kokku vähemalt igal teisel aastal. Alamkoda valiti neljaks aastaks, pooled liikmetest vahetati välja iga kahe aasta tagant.
Täidesaatev võim koosnes neljast osakonnast: sise-, välis- ja suurhertsogi asjad, rahandusasjad ja õigusasjad ning usu- ja haridusasjad.
Peamised tuluallikad olid otsesed ja kaudsed maksud, raudteed ja maavaldused. Raudteid haldas riik ja see moodustas ainsa suure riigivõla allika.
Kõrgeimad kohtud asusid Karlsruhes, Freiburgis, Offenburgis, Heidelbergis, Mosbachis, Waldshutis, Konstanzis ja Mannheimis, kust kaebused läksid edasi ülemkohtusse (Reichsgericht) Leipzigis.

Geograafia

Suurhertsogkonna pindala oli 15 081 km² ja see koosnes märkimisväärsest osast viljaka Reini oru idapoolest ja seda piiravatest mägedest.
Mägine osa oli kõige ulatuslikum, moodustades umbes 80% kogu pindalast. Bodeni järvest lõunas kuni Neckari jõeni põhjas on osa Schwarzwaldist, mis on Kinzigi oruga kaheks eri kõrgusega piirkonnaks jagatud. Kinzigist lõunas on keskmine kõrgus 945 m ja kõrgeim tipp Feldberg ulatub umbes 1493 m, samas põhjas on keskmine kõrgus vaid 640 m ja kõrgeim tipp Hornisgrinde ei ületa 1164 m. Neckarist põhja pool on Odenwaldi ahelik, keskmise kõrgusega 439 m, ja kõrgeim tipp Katzenbuckel on 603 m. Reini ja Dreisami vahel asub Kaiserstuhl, sõltumatu vulkaaniline grupp, ligikaudu 16 km pikk ja 8 lai, mille kõrgeim tipp on 536 m.
Suurem osa Badenist kuulub Reini basseini, millesse suubub üle 20 lisajõe mägismaalt; territooriumi kirdeosas voolavad Main ja Neckar. Osa Schwarzwaldi idanõlvast kuulub siiski Doonau basseini, mis saab siit arvukalt mägijõgesid. Suurhertsogkonda kuuluvate arvukate järvede seas on Mummelsee, Wildersee, Eichenersee ja Schluchsee, kuid ükski neist pole küllalt suur. Bodeni järv (Bodensee) kuulub osaliselt Baden-Württembergi ja Baierisse, lisaks veel Austriasse ja Šveitsi.
Tänu oma füüsilisele konfiguratsioonile pakub Baden suurepäraseid kuuma ja külma erinevusi. Reini org on kuumim piirkond Saksamaal, kuid Schwarzwaldi kõrgemad kohad pakuvad suurimaid külmakraade lõunas. Reini oru keskmine temperatuur on ligikaudu 10 °C ja kõrgmaal on 6 °C. Juuli on kuumim ja jaanuar külmim kuu.
Badeni mineraalne rikkus ei olnud suur, kuid toodeti kõrge kvaliteediga rauda, kivisütt, pliid ja tsinki ning väheses koguses saadi hõbedat, vaske, kulda, koobaltit, vitrioli ja väävlit. Turvast leidus külluses, samuti kipsi, savi ja soola. Badeni mineraalveeallikaid on veelgi väga arvukalt ja omavad suurt kuulsust, kõige sagedamini Baden-Baden, Badenweiler, Antogast, Griesbach, Friersbach ja Peterthal.
Orgudes oli pinnas eriti viljakas, andes külluslikku nisu, maisi, odra, speltanisu, rukki, oa, kartuli, lina, kanepi, humala, peedi ja tubaka saaki; ning isegi palju mägisemates kohtades külvati laialdaselt rukist, nisu ja kaera. Siin on märkimisväärses ulatuses karjamaid ning laialdaselt kasvatati veiseid, lambaid, sigu ja kitsi. Ulukeid, hirvi, sigu, neppe ja nurmkanasid on küllaltki rikkalikult, samas mägijõgedes on rikkalikult forelle. Viinamarjakasvatus on tõusuteel ja veine müüakse jätkuvalt edukalt. Badeni veinipiirkond on Saksamaal suuruselt kolmas viinamägede pindala mõttes. Aiad pakuvad hulgaliselt puuvilju, eriti maguskirsse, ploome, õunu ja pähkleid ning kogu maal tegeletakse mesindusega. Võrreldes teiste Lõuna-Saksa riikidega on Badenist suurem osa kaetud metsaga. Peamised puud on harilik pöök ja euroopa nulg, kuid hästi esindatud on ka paljud muud, nagu harilik kastanipuu, harilik mänd, harilik kuusk ja eksootiline harilik ebatsuuga. Vähemalt kolmandik aastasest metsamaterjali toodangust eksporditakse.

Tööstus

1910. aasta paiku oli 56,8% piirkonna maast haritud ja 38% metsa all. Enne 1870. aastat oli põllumajandussektor vastutav piirkonna rikkuse põhiosa eest, kuid see asendati tööstustoodanguga. Peamised tooted olid masinad, villased ja puuvillased kaubad, siidipaelad, paber, tubakas, portselan, nahk, klaas, kellad, ehted ja kemikaalid. Peedisuhkrut toodeti ka suures mahus, samuti puidust kaunistusi ja mänguasju, muusikakarpe ja oreleid.
Badeni eksport koosnes peamiselt ülalnimetatud kaupadest ja oli märkimisväärne, kuid lõviosa kaubandusest moodustas transiit. Riigis oli palju raudteid ja maanteid, samuti Rein kaupade laevaga vedamiseks. Raudteid haldas riik Badeni Suurhertsogkonna Riigiraudtee (Großherzoglich Badische Staatseisenbahnen) kaudu. Raudtee kulges enamasti paralleelselt Reiniga, koos kõrvalharudega idast läände.
Mannheim oli suur laadakeskus ekspordiks Reini alamjooksule ja siin oli palju jõeliiklust. See oli ka peamine hertsogkonna tööstuslinn ja tähtis halduskeskus riigi põhjaosas.

Haridus ja religioon

Badenis on mitmeid haridusasutusi. Kogu avalik haridus on riigi kontrolli all. Ülikoole on viis, üks traditsiooniliselt protestantlik Heidelbergis, üks traditsiooniliselt katoliiklik Freiburgis, üks Konstanzis ja üks Mannheimis ning üks tuntud tehnikaülikool Karlsruhes.
Suurhertsog oli protestant; tema juhtimisel valitses evangeelset kirikut nimetatud nõukogu ja sinod, mis koosnes "prelaadist", 48 valitud ja 7 nimetatud ilmalikust ja vaimulikust liikmest. Freiburgi katoliiklik peapiiskop on Ülem-Reini metropoliit.