Salme Pruuden

Elu ja tegevus

Salme Pruuden sündis 12. mail 1896 Männa talus Päri vallas Viljandimaal talupidaja tütrena.
Salme Pruuden oli pärit XIX sajandi lõpu edumeelsest Viijandimaa talust, kus ta isa Peeter ja ema Liisa olid aktiivsed seltskonnategelased. Juba varakult võeti ühes ka tütar Salme – nii harjus tulevane pedagoog ja ühiskonnategelane aegsasti mitmesugustel üritustel kaasa lööma.
Salme Pruudeni koolitee algas 8-aastaselt Heimtali ja jätkus Päri vallakoolis. 1907. aasta sügisel läks ta A. Blossfeldi erakooli Viljandis, et saada hea saksa keele oskus. 1908–1916 õppis Viljandi Tütarlaste Gümnaasiumis, kust sai koduõpetaja kutse.
Esimeseks töökohaks oli Salme Pruudenil Läti Haridusseltsi "Ars" progümnaasium. 1917. aasta sügisel astus ta Tartu nn vene ülikooli ja valis filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala. Kui algas Vabadussõda, siirdus Salme Pruuden kodukohta ja hakkas "Ühistöö" raamides abi organiseerima rindeabi. Hiljem pakuti talle inspektrissi (õppealajuhataja) kohta Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis, mille ta pärast pikki kõhklusi vastu võttis. Sellel kohal töötas ta kuni nõukogude okupatsioonini, andes ajaloo, komblusõpetuse, loogika ja psühholoogia tunde. Seoses mitmetelt välisreisidelt saadud kogemustega kasvas huvi ka teadustöö vastu, eriti noorsoo probleemide võrdlemisel meil ja mujal.
Salme Pruuden oli ka aktiivne ühiskonnaelust osavõtja. Kuulus mitmetesse seltsidesse ja tegeles näiteringis. Tähtsamaid saavutusi on aga alusepanek Eesti Kodutütarde organisatsioonile aastal 1932. Algul oli Salme Pruuden Tartu ringkonnavanem, pärast seda juba peavanem. Tema teeneks on Kodutütarde organisatsioonilise struktuuri väljatöötamine, selle tegevuse suundade seadmine, kokkutulekute organiseerimine jne.
Salme Pruudeni kirjanduslikust tegevusest kasvas välja näidend "Isamaa auks", mida korduvalt esitasid isetegevuslikud näitlejad kaitseliitlaste hulgast ja eriorganisatsioonidest. Näidend pälvis suuri kiiduavaldusi, publiku hulgas on viibinud aukülalistena kindral J. Laidoner abikaasaga ja peaministri asetäitja K. Eenpalu abikaasaga jpt.
Salme Pruuden pages nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale 1944. aastal, alates 1947. aastast sai tema elukohaks Inglismaa. Londonis sai ülesandeks Eestlaste Ühingu haridusosakonna juhatajana hakata korraldama Inglismaale emigreerunud eestlaste haridust. 1956–1970 töötas Briti välisministeeriumi ametnikuna, pärast pensionile jäämist hakkas ta vabatahtliku palgal tööjõuna koostama kataloogi eestikeelsete ja eestiaineliste raamatute kohta. Samuti tegi aeg-ajalt kaastööd ajalehele Eesti Hääl ja ajakirjale Tulimuld.
Salme Pruuden suri Londonis 98. eluaastal 16. juunil 1993.

Mälestuse jäädvustamine

1996. aastal valati pronksi ja paigaldati Viljandisse Köleri puiesteele Salme Pruudeni portreebüst. Selle eelnenud korrastustöid tegid Sakata Noorte Kotkaste ja Kodutütarde Sõprade Seltsi eakad liikmed.
Algselt oli ausambal lihtsalt kirjas, et Salme Pruuden oli pedagoog. Sakala Noorte Kotkaste ja Kodutütarde Sõprade Seltsi liikme Õilme Helvi Varblase ettepanekul lisati tekst, et Pruuden oli ka Kodutütarde esimene peavanem. Malestustahvli tekst on kooskõlastatud Kodutütarde peavanema pr Anne Eenpalu ning Sakalamaa kodutütarde ringkonnavanema Helju Mägiga; oma nõusoleku teksti paigaldamiseks andis ka kunstnik ja Sakala kodutütarde ringkonnavanema abi Aate-Heli Õun. Rahastajaks oli Sakala Noorte Kotkaste ja Kodutütarde Sõprade Seltsi esimees Valev Kaska, kes leidis vajaliku summa Sõprade Seltsi rahadest.