Sile disain

Määratlus ja eesmärk

Flat-disain on disaini stiil, mis rõhutab kolmemõõtmelisust loovate disainielementide minimaalset kasutust, nagu näiteks varjud, värvide sujuvad üleminekud (inglise keeles gradient) ja tekstuurid. See suunab kasutama minimalistlikult lihtsaid elemente, kirjatüüpe ja teatud värve. Disainerid eelistavad flat-disaini, sest see võimaldab kasutajaliidestel olla ühtsem ja efektiivsem ning paneb fookuse sellele, mis on olulisem: sisu ja sõnum, mida see edasi annab. Lisaks teeb flat-disain lihtsamaks disainida veebilehti, mis on adaptiivsed (inglise keeles responsive) veebibrauserite varieeruvatele suurustele eri seadmetes. Kasutades minimalistlikke elemente, saab veebilehti kiiremini laadida ja sisu suurust lihtsamini kohandada, nähes endiselt välja selgemad ka kõrgema lahutusvõimega ekraanidel.

Ajalugu

Flat-disaini on saanud peamised mõjutused Šveitsi disainist, tekstipõhisest kasutajaliidesest, modernismist ja Bauhausist tulevast stiilist . Šveitsi disaini peetakse peamiseks flat-disaini mõjutajaks, mille tekkimist ja populariseerimist 1950ndatel ja 1960ndatel peetakse flat-disaini alguseks, kuigi digitaalmaailma ei ilmu see veel aastakümneid. 
Flat-disaini võttis esimesena kasutusse Microsoft oma Metro disainis. 2002. aastal lasi Microsoft välja Windows Media Centeri ja 2006. aastal Zune MP3-mängija, kus mõlema kasutajaliides kasutasid teatud elemente flat-disainist. Zune’i disain oli lihtne ja puhas, fookus pandi suurele väiketähelisele kirjastiilile, silueti stiilis logole ja monokroomsetele tekstivärvidele. Microsoft jätkas antud stiili oma 2010. aastal välja lastud Windows Phone 7-ga, mis tehti kasutades Zune'ist tuntud disainielemente. Disaini domineerisid suured kujundid, kasutati seriifideta kirjastiili, lamedaid pilte (inglise keeles flat image) ja ruudustiku (inglise keeles grid) malle kasutavaid menüüsid. Tänu Windows Phone 7 disaini edule lasi Microsoft välja Windows 8, kus kasutati Metro disaini. Julged värvid, lihtne kirjatüübid, pikad varjud ja fantoomnupud (inglise keeles ghost buttons) on flat-disaini olulised elemendid. Sealt edasi on Microsoft viinud oma tooted nagu näiteks Xbox 360, Microsoft Office ja oma veebilehe, Metro disainistiilile.
2013. aastal lasi Apple välja iOS7, mis kasutas flat-disaini elemente, liikudes eemale skeuomorfist. 
2014. aastal lasi Google tarkvaraarendajatele välja oma Material Designi, et loodavate rakenduste disain ühtiks Androidi ja Chrome OSi disainiga. Kuigi Material Designi nimetatakse flat-disainiks , sisaldab see siiski skeuomorfismi elemente nagu näiteks varjud . 
2014. aastal uuendas Apple oma macOSi sileda disainiga, lastes välja OS X Yosemite’i.
2014. aasta lõpus ilmunud Flat 2.0 võttis kasutusse gradiendi ja varjud, et kasutajatele tagada paremat kasutusmugavust .
2016. aastaks oli enamik suurematest mobiilioperatsioonisüsteemidest läinud üle flat-disainile, sealhulgas BlackBerry 10 OS, Tizen OS ja KDE Plasma 5 ning ka enamus Androidil põhinevad kasutajaliidesed nagu näiteks Samsung Experience, LG Optimus UI, Huawei EMUI ja Xiaomi MIUI.

Kriitika

Flat-disaini on kritiseeritud selle poolest, et see teeb kasutajaliidesed ebaintuitiivseks ja halvemini kasutatavaks. Tehes kõik disainielemendid (menüüd, nupud, lingid jne) lamedaks, võib nende funktsionaalsusest arusaamine muutuda keerulisemaks. Uuringud on näidanud, et flat-disain on populaarsem pigem nooremate, kui vanemate inimeste seas. Uuringud on ka näidanud, et kuigi nooremad inimesed navigeerivad flat-disainis paremini, siis neil võib esineda probleeme kasutajaliidesest arusaamisel. Kasutajaliidese ja kasutuskogemuse ekspert Jakob Nielsen on väitnud, et flat-disain on oht tahvelarvutite kasutatavusele.