google/wiki40b huggingface dataset:
IMAP

IMAP (internetisõnumitele juurdepääsu protokoll, ingl Internet Message Access Protocol) on rakenduskihi internetiprotokoll, mis võimaldab meilikliendil juurdepääsu meiliserveris olevatele elektronkirjadele. Tänapäeval on kasutusel protokolli neljas versioon IMAP4rev1, mis on kirjeldatud kommentaarinõudes RFC 3501.
IMAP-protokolli põhiline disainieesmärk on tagada mugav e-postkasti kirjade haldus eri seadmete vahel. Selleks hoitakse e-kirju serveris ning muutus ühes seadmes kajastub ka teises. IMAP-server kasutab porti 143. Turvalisema ühenduse jaoks transpordikihi turbeprotokolli (TLS/SSL) kaudu kasutatakse porti 993 , mis on reserveeritud IMAPSi (ingl IMAP over SSL) jaoks.
IMAP-protokolli toetavad peaaegu kõik moodsad meilikliendid ja -serverid. IMAP ja POP on kaks kõige standardsemat protokolli, mis toimetavad elektronkirjad seadmesse . Samuti ka paljud veebimeili teenust pakkuvad firmad nagu näiteks Gmail, Microsoft Outlook ja Yahoo! Mail toetavad ka IMAP- ja POP-protokolle.

Sissejuhatus

Praeguseks on välja arendatud IMAPi protokoll, mis on laialdaselt kasutusele võetud. Isegi pikaaegsed POPi protokolli toetajad on IMAPi trendiga kaasa läinud. Inimesed kasutavad IMAPit aina enam, sest see on ainus paindlik ja kasutajate nõudmisi rahuldav juurdepääsuprotokoll.
Tänu IMAPi protokollile on võimalik meile lugeda ja saata igal pool.

Ajalugu

Mark Crispin disainis IMAPi protokolli, alternatiivina POPi protokolli kõrvale.
IMAP tähendas varem interaktiivset meili juurdepääsu protokolli (ingl Interactive Mail Access Protocol) (RFC 1064) või meili juurdepääsu protokolli (ingl Interim Mail Access Protocol).
IMAPi loomise tähtsamad teetähised
1986 
Luuakse esimest korda IMAPi protokoll Stanfordi ülikoolis, kasutades programmeerimiskeelt Interlisp ja serverit DEC-20.
1987 
Defineeritakse IMAP2, uuendatakse klienti ja serverit. Võetakse kasutusele UNIXi server.
1988 
Juulis avaldatakse esimest korda IMAPi protokolli kohta kirjeldus, kommentaarinõue RFC 1064.
1989 
IMAPi looja Mark Crispin võetakse Washingtoni ülikooli tööle.
1990 
Tehakse ümber IMAP2 ja augustis avaldatakse kommentaarinõue RFC 1176.
1991 
Lisatakse MIME (universaalsed internetiposti laiendused, ingl Multipurpose Internet Mail Extensions) tugi, selle alusel moodustatakse IMAP2bis.
1992 
Washingtoni ülikool arendab välja IMAP2bis serveri. Meiliklient Pine 2.0 toetab IMAPi protokolli.
1994 
Avalikustatakse IMAP4 kommentaarinõuded RFC 1730, RFC 1731, RFC 1732, RFC 1733. IMAP4 protokoll tunnistatakse interneti standardiks.
1999 
IMAP4 soovitused avalikustatakse, kommentaarinõue RFC 2683.
2003 
Saab valmis IMAPi versioon 4 redigeering 1 (IMAP 4rev1), kommentaarinõue RFC 3501.
1. Diviis

1. Diviis Vabadussõjas

Eesti sõjavägede ülemjuhataja J. Laidoneri korralduse alusel kuulus 1. diviisi tegevus- ja kaitsepiirkonda Viru maakond ja Narva linn.
1918. aasta novembris alanud Eesti Vabadussõjas tegutses 1. diviis Põhja-Eestis ja Viru rindel ning Koos Vene Loodearmeega ka Operatsioon Valge Mõõk lahingutes Krasnaja Gorka operatsioonis ja Krivasoo lahingus.
Kimalaskoolibri

Välimus

Isaslind kaalub kõigest 1,6 grammi. Ta on roheline, hallikasvalge kõhualusega, küütleva tulipunase pea ja särava kraega.
Emaslinnud on pisut suuremad ja kaaluvad 2 grammi. Nende kael ja pea ei ole nii küütlevad.

Toitumine

Kimalaskoolibrid toituvad peamiselt nektarist, koguvad seda horisontaalasendis ja torkavad oma lühikese sirge noka iga õie sisse.
Ühe 2012. aasta uurimuse järgi toituvad kimalaskoolibrid kümne taimeliigi esindajatelt korjatud nektarist. Neist taimedest kaks kasvavad ainult Kuubal.

Paljunemine

Munad on 6 mm pikkused, herneterast väiksemad. Esmaslind muneb nad enda ehitatud umbes 2,5 cm läbimõõduga pessa. Järglaste kasvatamisel osaleb ainult emaslind.
Tuuleveski

Etümoloogia

Sõna tuuleveski tuleneb sõnast vesiveski, mille algne sõnakuju oli vesikivi (analoogselt vanemale jahvatamisvahendile käsikivile). Sõna vesikivi mugandamisel on sajandite jooksul saadud sõna veski. Kuna tuulikud on jõudnud Eesti aladele mõnevõrra hiljem, kui vesiveskid, on sõnale veski lisatud eesliide sama jahvatusprotsessi iseloomustamiseks vaid tuule jõul – tuuleveski. Mitmesuguste ülesannete täitmiseks kasutatavate veskite jaoks on samal põhimõttel tuletatud vastavaid nimetusi. Jahuveskit kasutati teravilja jahvatamiseks, kuivendusveskit vee jõkke või veehoidlasse pumpamiseks, õliveskit seemnetest õli eraldamiseks, paberiveskit paberi valmistamiseks, saeveskit puidu saagimiseks.

Tuuleveskid Eestis

Esimesed teated tuuleveskitest Liivimaa alal pärinevad 14. sajandist. Tuuleveskite ehitamisel võeti eeskuju Lääne-Euroopast, kus valmistati kogu kerega tuuldepööratavaid pukktuulikuid. Selliseid tuulikud esinesid Lääne-Eestis rannarootslaste aladel, Läänemaal, Pärnumaal ja Lõuna-Harjumaal, Saaremaal ja Hiiumaal. Ühtlasi olid tuulikud sealkandis ka talu iseolemise sümboliks. 
Mujal Eestis kerkisid mõisate juurde suured peast pööratavad Hollandi tüüpi tuulikud. Nende ehitamine hoogustus eriti 19.–20. sajandi vahetusel, sest siis laienes taoliste tuulikute ehitamise õigus ka talupoegadele. Tuulikuid kerkis pea kõikjale üle Eesti. 
Eesti traditsioonilistes paekasutuspiirkondades (Harjumaal, Lääne-, ja Ida-Virumaal, Järvamaal Pandivere kõrgustikul ja Raplamaal) levisid enamasti üleni kivist tuuleveski kehandid, Lõuna-Eestis esines rohkem puitkerega Hollandi tüüpi tuulikuid.
Skylake

Detailid

Skylake'i protsessoreid on oodata neljas suuremas kategoorias: U,Y,H ja S. "S" kategooria on mõeldud lauaarvutitele ning U,Y ja H on BGA tüüpi sokliga mobiilsete seadmete protsessorid. Skylake saab põhinema Sunrise Bay platvormi Sunrise Point kiibistikul seerianumbriga 100 ja versioonidel "H" ja "S" on ühilduvus DDR4 muutmäluga. 
"U ja "Y" versioonid toetavad 1 kaherealise mälumooduli pesa kanali kohta, kuid "S" ja "H" versioonid 2 kaherealise mälumooduli pesa kanali kohta. Põhja- ja lõunasilla vahel lubatakse otseühendust kiirusel kuni 8 GT/s.

Tehnoloogia

Uue arhitektuuri loomine on suurem muutus kui uue kiibi kasutuselevõtt vana arhitektuuriga. Seepärast on oodata Skylake protsessoritega rohkem jõudlust ja vähem energia kulu. Suurim edasiminek on tõenäoliselt aga just graafika alaselt.

Graafika

Teadaolevalt kaasneb Skylake'i protsessoriga Inteli 9. generatsiooni integreeritud graafikaprotsessor. Sellel saab olema kuni 72 protsessimisvõimelist üksust, mis on 50-protsendiline edasiminek eelmise tehnoloogia - Broadwelliga võrreldes. Skylake protsessorid pakuvad kolme tüüpi mälu konfiguratsioone - GT2, GT3e ja GT4e.
Skylake ehitatakse sisse ka uudne video kooder ja dekooder, mis muuhulgas ka toetab uusi koodeki tüüpe. Riistvara dekooder töötab JPEG, JMPEG, MPEG2, VC1, WMV9, AVC, H264, VP8 ja HEVC/H265 pildi ning video standarditega. Kooder lubab JPEG, MPEG2, AVC, H264, VP8 ja HEVC/H265 standardite tuge. Kuulduste kohaselt võib Intel lisada ka VP9 video koodeki toe.
Skylake mikroprotsessoritel saab olema DisplayPort, embedded DisplayPort, DVI ja HDMI liidesed. Maksimaalseks resolutsiooniks DP ja eDP liidestel saab olema 4096 x 2304 60 Hz juures kasutades 24 bitti piksli kohta ja 24 või 60 Hz juures saab resolutsiooniks 4096 x 2160.“Y“ seeria protsessoritel saavad olema väiksemad toetatud resolutsioonid.
Skylake graafikakaart toetab DirectX 11.2 ja vanemaid, OpenGL 5.0 ja Open CL 2.1/1.2 rakendusliideseid.

Mälu

Sarnaselt eelmise kahe tehnoloogia, Hashwelli ja Broadwelliga, saab ka Skylake'il olema kuni 128 MB sisse ehitatud DRAM-mälu. Seda kasutatakse viimase astme vahemäluna nii CPU kui ka GPU poolt. Graafika üksuselt on oodata ka jagatud virtuaalmälu tuge. Mis peaks tagama CPU ja GPU lähedasema mälu jagamise ja seeläbi oluliselt kiirendama nende programmide tööd, mis paralleelselt mõlemat kasutavad.
Intel lõi ka mälu spetsifikatsiooni UniDIMM Skylake arhitektuurile, sest Skylake integreeritud mälukontrollerid võimaldavad suhtlust nii DDR3- kui ka uudse DDR4-standardiga.

Arvamused

Meedia on heas mõttes üllatunud, et Skylake jõuab turule juba 2015. aastal, sest see tähendab seda, et Intel suudab hoida tempot ja esitleda uut tehnoloogiat iga aasta. Võttes arvesse eelmise tehnoloogia, tootmise hilinemist paistab, et Skylake ja Broadwell jõuavad turule väga väikese vahega.
Breinigerberg

Breinigerberg on Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Aacheni kreisis asuva Stolbergi linna osa. Linnaosa keskmine kõrgus on 276 m üle merepinna.

Elanike arv

Elanike arv on 971 (31. mai 2005).
Kaulbarsi palee

Ajalugu

Hoone esimene omanik oli Reinhold August von Kaulbars (1767–1846) Venemaa keisririigi sõjaväelane, maanõunik, Mõdriku ja Rägavere mõisnik. Peahoone arhitekt oli Carl Ludvig Engel, tiibhooned projekteeris 1811. aastal arhitekt C. J. Jänichen. Maja esikülg Kohtu tänaval on kahe- ja Pika jala poolne tagakülg kolmekorruseline. 
1850. aastast oli hoone omanik leitnant Alexander von Benckendorff, kelle valduse ajast on hoone parema tiiva välisuksel Benckendorffide suguvõsa vapp. 1871. aastast kuulus hoone Vera von Stenbockile ja 1899. aastast kuni 1904. aastani Kose-Uuemõisa mõisa omanikule paruness Natalie von Uexküllile.
Eesti iseseisvumise järel oli hoone Eesti valitsusasutuste valduses: alates 1920. aastatest paiknesid hoones mitmesugused ministeeriumid, neist kõige kauem Rahandusministeerium.
Alates 2004. aastast asub hoones Eesti Vabariigi Õiguskantsleri Kantselei.
Linarahu neem

Linarahu neem (ka Linarahu säär) on neem Saare maakonna lääneosas. Neeme tipuosa moodustab Linarahu, mis on maakerke tulemusena kuivale jäänud madal.
Neeme koordinaadid on 58° 12′ N, 22° 2′ E.
Knoppix

Variandid

Knoppixist on 2019. aasta seisuga olemas vaid DVD-variant, mille vaikimisi töölauakeskkond on KDE. Süsteemil on kaks keelevalikut: inglise ja saksa keel.
CD-variandil on olnud kuni 1000 ning DVD-l rohkem kui 2600 tarkvarapaketti. Alates versioonist 6.0 on CD-variandil vaikimisi töölauakeskkonnaks LXDE (Metacity või OpenBox aknahalduriga). Viimane allalaaditav CD-lt käitatav Knoppixi versioon on 7.2, mis on välja lastud 2013. aastal ja on seega väga aegunud.
Knoppixi variant Adriane Knoppix on mõeldud pimedatele. Seda saab kasutada täielikult nägemismeelt tarvitamata. See versioon on nimetatud Klaus Knopperi naise Adriane Knopperi järgi, kes on samuti pime. Selle programmi nime on ka akronüüm sõnadest "Audio Desktop Reference Implementation And Networking Environment".
Hugo Daniel Ernst Hoffmann

Hugo Daniel Ernst Hoffmann (1. august 1873 Väike-Maarja – 30. juuni 1943 Schroda) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas Tallinna toomkooli ja seejärel kubermangu gümnaasiumi. Seejärel astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1898 arsti astmega.
Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Tallinnas Diakonisside Asutise haiglas kirurgina ja kõrva-nina-kurguarstina. Aastal 1900 täiendas ta end Berliinis ja promoveerus seal, omandades dr. med. kraadi. Aastatel 1900–1902 oli ta privaatassistent Greiffenhageni haiglas, seejärel vabapraktik ja jälle Diakonisside Asutise arst. Aastast 1903 oli ta Diakonisside Asutise haigla ülemarst.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos perega Saksamaale, kus ta aastal 1943 Schrodas (praegu Środa Wielkopolska Środa Wielkopolska maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas) suri.

Isiklikku

Nii tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann kui ka emapoolne vanaisa Dietrich Georg Mickwitz olid Koeru koguduse õpetajad, vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, aastatel 1920–1934 oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja; vend Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann oli 1904–1933 Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vennad Ferdinand Hoffmann (1853–1912), Eduard Theodor Hoffmann (1857–1943) ja August Nikolai Christfried Hoffmann (1862–1928) olid arstid, samuti ka poeg Hein Hoffmann (s. 1920); vend Otto Konrad Ernst Hoffmann (1866–1919) oli arhitekt.
Uno Puusepp

Ülestunnistus

2014. aasta detsembris andis Uno Puusepp intervjuu Venemaa telekanalile NTV, kus ta väitis, et edastas kontaktisik Nikolai Jermakovi kaudu FSB-le salastatud infoallikaid. Dokumentaalfilmis "Meie mees Tallinnas" väidab ta, et töötas 20 aastat FSB agendina.Ta pani strateegiliste infoallikate koopiad salakeldrisse, kust hiljem võttis neid Nikolai Jermakov ja toimetas Venemaale.

Väidete tõepärasus

Uno Puusepa väidete kontrollimiseks alustas KAPO koostööd riigiprokuratuuriga kriminaalmenetlust karistusseadustiku § 232 lg 1 (riigireetmine) sätete alusel.
Mõdriku mõis

Mõdriku mõis (harvemini Mödriku mõis; saksa keeles Mödders) oli Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas asunud rüütlimõis. Tänapäeval jäävad Mõdriku mõisa maad Lääne-Viru maakonda Vinni valda.

Ajalugu

Mõdriku mõisa on esmakordselt mainitud 1470, mil see kuulus Brackelite suguvõsale, kelle ajal võis mõisa keskuseks olla väike vasallilinnus. 17. sajandil läks mõis Stackelbergide valdusse ja 1770. aastatel Kaulbarsidele (Hermann Wilhelm von Kaulbars). 1894 omandasid mõisa Dehnid.
Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Georg von Dehn.

Mõisakompleks

Künka otsas asuv kahekorruseline peahoone on valminud mitmes järgus. Hoone vanimad osad on ümartorn ja sellega piirnev majaosa, mis võib olla ehitatud keskaegse vasallilinnuse müüridele. 1780. aastatel sai ümartorniga piirduv idatiib oma barokse kujunduse. Läänetiib rajati mõnevõrra hiljem. Maja tiivad on omavahel ühenduses ainult teise korruse kaudu.
1927. aastal asus hoonesse kodumajanduskool, mille järeltulija tegutseb seal siiani.
Säilinud ka mitmeid mõisa majandushooneid.
Mõisahoone lähedal kõrge künka otsas paikneb 1812. aasta isamaasõja mälestuseks püstitatud ausammas (Mõdriku täkusammas).

Mõisapark

Mõdriku mõisapark, pindalaga 11,7 ha, on kaitsealune park.
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)

Lasva vald (saksa keeles Eichhof) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Lasva mõis.
Misogüünia

Misogüünia (kreeka misos 'viha' + gynē 'naine') on naistepõlgus, naistevihkamine.
Misogüünia võib väljenduda mitmesugustel viisidel, näiteks sooline diskrimineerimine, naiste mustamine, naiste vastane vägivald, naise seksuaalobjektina käsitlemine. Misogüüniat võib leida nii muistsetes müütides kui ka mõnedes religioonides. Olmetasandi misogüünia on olnud õige levinud sajandite jooksul, nii ütleb näiteks vene talupoegade "aforism": "У бабы волос долог, да ум короток" - "Eide juus on pikk, aga mõistus lühike". Misogüüniat on omistatud ka mitmetele lääne filosoofidele, nagu Arthur Schopenhauer ja Otto Weininger.
Meestevihkamine/meestepõlgus on misandria.
Tarvo Rajasalu

Tarvo Rajasalu (27. mai 1969 Tartu – 4. november 2012) oli Eesti arstiteadlane ja endokrinoloog.

Elulugu

Tarvo Rajasalu on Maido Rajasalu ja Inda Rajasalu poeg.
Ta lõpetas aastal 1987 Tartu 3. Keskkooli ja aastal 1994 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. Meditsiinidoktor (2007, TÜ), väitekiri "Autoimmune diabetes: an immunological study of type 1 diabetes in humans and in a model of experimental diabetes (in RIP-B7.1 mice)."
Oli 1994–1996 Tallinna Pelgulinna Haiglas intern, 1996–1997 samas üldarst, 1997–2001 endokrinoloogia resident TÜK Sisekliinikus, 2001–2007 samas doktorant, aastast 2006 vanemarst-õppejõud endokrinoloogia alal. Uurinud 1. tüüpi diabeedi immunoloogiat, geneetikat ja eksperimentaalseid mudeleid, samuti autoimmuunsuse muid aspekte. 10 teadustrükist.
Timur Vermes

Timur Vermes (sündinud 1967 Nürnbergis) on Saksa kirjanik.

Elu

Tema ema on rahvuselt sakslane ja isa ungarlane. Varem töötas Vermes variautorina, kuid aastal 2012 ilmus tema esimene romaan "Ta on tagasi" ("Er ist wieder da").

"Ta on tagasi"

Romaan "Ta on tagasi" on satiiriline teos Adolf Hitlerist ja 21. sajandi Saksamaast. Teose eestikeelne tutvustus algab järgmiselt: "Suvi 2011. Adolf Hitler ärkab tühermaal Berliini südames. Ilma sõjata, ilma parteita, ilma Evata. Igal pool tuhanded võõramaalased ja ... Angela Merkel."
Romaani on Saksamaal müüdud üle miljoni eksemplari.
Eesti keeles ilmus teos aastal 2013 (tõlkija Piret Pääsuke). Inglise keeles ilmus teos pealkirjaga "Look Who's Back" välja 2014. aasta aprillis. 
Stuudio Constantin Film on ostnud õigused teha romaani "Ta on tagasi" põhjal film.
Ando Martin Kass

Ando Martin Kass (sündinud 26. aprillil 1961 Torontos) on eesti vaimulik.
Alg- ja keskhariduse omandas Torontos, lõpetas North York'i Georg S. Henry keskkooli Ontario Secondary School Honours Graduation diplomiga juunis 1979. Lõpetas Toronto York ülikooli geograafia erialal BA kraadiga. Usuteadust õppinud Waterloo Lutheran Seminary's ja Toronto ülikooli Wycliffe College's, lõpetades viimase Master of Divinity kraadiga aastal 1988. Lisaks saavutas ta sama Faculty of Education'is BEd kraadi aastal 1989. Prooviaastal oli Toronto Peetri koguduses õpetaja Andres Tauli juhendamisel. Ordineeriti õpetajaks 19. juunil 1994 peapiiskop Udo Petersoo poolt, teda assisteerisid praost Edgar Heinsoo ja abipraost Tõnis Nõmmik.
Määrati teenima (ja veel aastal 1996 teenis) Cleveland-Ohio kogudust.

Isiklikku

Tema emapoolne vanaisa oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja Aleksander Täheväli, tädimees oli peapiiskop Konrad Veem, isa oli diakon Tarvo Kass.
Pirjo

Pirjo on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 793. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pirjo 93 naisel.
Xhemil Dino

Xhemil Bej Dino [dž'eemil bei d'iino] (1894–1972) oli Albaania diplomaat.
Ta oli Albaania delegaat Rahvasteliidu 6., 7. ja 8. täiskogul (1925–1927).
1932 nimetati Dino Albaania suursaadikuks Suurbritannias, kuid oli sunnitud tagasi astuma, sest tema armuke sooritas saatkonna trepil enesetapu.
Itaalia okupatsiooni ajal oli Xhemil Dino 12. aprillist 1939 Shefqet Verlaci valitsuse välisminister, kuni 3. juunil 1939 välisministeerium likvideeriti ja välisasjadega hakkas tegelema Itaalia välisministeerium. Dinole anti Itaalia välisteenistuse suursaadiku auaste.
Pärast albaanlastega asustatud Kreeka alade vallutamist 1941 määrati Dino Thesprotia (Çamëria) ülemkomissariks.
Max Plancki medal

Max Plancki medal on Saksa Füüsikaseltsi (Deutsche Physikalische Gesellschaft) iga-aastane kõrgeim tunnustus silmapaistvate saavutuste eest teoreetilises füüsikas, mida antakse välja alates 1929. aastast.
Peeter Kirt

Peeter Kirt (16. detsember 1950 – 26. märts 2014) oli Eesti kelgukoondise peatreener.
Tema kasvandikud Andrus Paul ja Helen Novikov pääsesid osalema 1998. aasta taliolümpiamängudele Naganos. Paul diskvalifitseeriti võistluselt, sest tema kelk ei vastanud nõuetele.  Novikov sai 20. koha. Enne seda osales Novikov veel Lillehammeri olümpiamängudel, kus ta sai 19. koha.
Tema poeg Magnus Kirt on odaviskaja.
Tema mälestuse auks toimus 20. septembril 2015 Tõrva Gümnaasiumi staadionil kergejõustikuvõitlus Peeter Kirti mälestusvõistlus.
Niagara juga

Geoloogiline ehitus ja ajalugu

Joa astang on osa Niagara astangust (Niagara Escarpment), klindinõlvast, mis ulatub Ontario järvest idas Michigani järve läänekaldale.
Astangu pealmise kõvema kihi moodustavad Kesk-Siluri Lockporti dolomiidid, mille all asuvad pehmemad Alam-Siluri kiltkivid.
Jääaja (Wisconsini jäätumise) lõppedes 10 000 aastat tagasi asus juga Niagara astangu joonel Ontario järve lõunakalda lähedal. Järgnevate aastatuhandete jooksul on vesi astangut 11 km lõuna poole uuristanud keskmise kiirusega 1–2 m aastas. Kitsesaareni, kus eraldusid Kanada ja Ameerika haru, jõudis juga umbes 700 aastat tagasi. Palju suurema vooluhulga tõttu on Kanada-poolne juga taganenud palju kiiremini; väikese vooluga Ameerika juga ei suuda varisenud rusu eemaldada ning muutub arvatavasti aja jooksul koseks. Praeguseks on joa liikumise kiirus oluliselt vähenenud, sest üle poole veest juhitakse hüdroelektrijaamadesse.
On arvatud, et mõnekümne tuhande aasta pärast jõuab juga Erie järveni, mille veetase võib selle tulemusel oluliselt langeda.
Kristiina Kresmer

Kristiina Kresmer (sündinud 15. märtsil 1996) on Eesti murdmaasuusataja.
Debüüdi maailmakarikavõistlustel tegi ta 17. jaanuaril 2015 Otepääl, kus klassikasprindis sai 50. koha.
2015. aastal saavutas ta Eesti meistrivõistlustel klassikasprindis kolmanda koha.
Nasackin

Nasackin, ka Nasacken, Nassokin ja Nassakin (vene keeles Нассакин) on tatari päritolu aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Esimene teadaolev suguvõsa liige oli bojaar Fjodor Nasackin (elas 16. sajandil). Tema poeg Afanassi Fjodorovitš Nasackin oli 1569 Vene asehaldur Irboskas, kuid langes 1580 Toropetsis Rootsi kätte vangi. Asus Rootsi kuninga teenistusse ning talle läänistati kuninga poole esimesed maad 1586. Fjodor Nasackini teine poeg bojaar Leonti Fjodorovitš Nasackin (suri 1590 Haapsalus) siirdus Liivi sõja ajal samuti Rootsi teenistusse ja Poola ja Rootsi kuningas Sigismund läänistas talle 1590. aastal Keskvere külast (Läänemaa) maid.
Leonti poegadest Afanassist (suri 1613) ja Pjotrist (maeti 1636) põlvnes kaks suguvõsa liini. Afanassi haru kustus juba 1656. aastal. Pjotr Leontjevitš Nasackinil aga, kes aastal 1611 Narva kindluses Rootsi teenistusse võetud ja hiljem Martna kihelkonnas, Keskvere ja Patsu ja Soomes Vanhamoisio (Gammelgård) mõisnikuks olnud, oli arvukalt järeltulijaid. Nendest poeg, Rootsi rittmeister Peteri (surn. 1679), Nikkilä, Vanhamoisio ja Mäntsälä mõisniku, suguvõsa immatrikuleeriti 1668. aastal Rootsi Rüütelkonda aadlisuguvõsana nr 740. Mitu liini siirdus Soome. 24. jaanuaril 1818 võeti nad Soome rüütelkonna matriklisse aadlisuguvõsana nr 61.
Eestimaa Rüütelkonda kuulunud suguvõsa jagunes Vana-Varbla ja Uue-Varbla liiniks, mis eksisteerisid veel 20. sajandi algulgi. See haru immatrikuleeriti 1857. aastal ka Liivimaa rüütelkonda.
Peeter Südda

Peeter Südda (ka: Peeter Süda; 4. märts 1830 Atla vald, Saaremaa – 8. jaanuar 1893 Kärla vald, Saaremaa) oli eesti köster, õpetaja, koorijuht ja literaat.
Peeter Südda töötas Saaremaal Ansekülas ja Kärlas.
Kuulsaks sai Peeter Südda Suure Tõllu lugude avaldajana teoses "Väikene vana varanduse vakk ehk Saaremaa vägimees Suur Tõll" (1883).
Peeter Südda oli helilooja Peeter Süda (1883–1920) vanaisa vend.
Juhan Kurvits

Juhan Kurvits (13. jaanuar 1895 Laatre vald, Pärnumaa – 1953) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas aastal 1918 Pihkva Maamõõtjate Kooli, Õppis aastal 1918 Moskva Põllumajanduse Instituudis, aastatel 1919–1920 Ivanovo-Voznessenski Polütehnilises Instituudis. Aastatel 1921–1928 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ta oli Korporatsioon Vironia vilistlane.
1929–1933 oli ta vandeadvokaat Johan Madissoni, 1933–1935 vandeadvokaat Eugen Erbe abi Tallinnas, 1935–1940 vandeadvokaat samas. 1944 lahkus Eestist, suri USA-s.
1994. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

1994. aasta ehk 58. meeste maailmameistrivõistlused jäähokis toimusid Itaalias 25. aprillist 8. maini.
12 osalevat meeskonda jagati esimeses võistlusringis kahte gruppi, kus igas grupis oli kuus meeskonda. Igast grupist pääses neli parrmat meeskonda edasi veerandfinaalidesse. Otsustavas ringis võitis Kanada Soomet ja sai esmakordselt pärast 1961. aastat taas kuldmedali. See oli Kanada 12. võit jäähokis. 
Suurbritannia naasis ilma ühegi punktita esimest korda pärast 1951. aastat A-gruppi. C-grupis võistlesid omavahel Valgevene, Horvaatia, Eesti ja Slovakkia. C-grupi võitis Slovakkia. Eesti võitis kaks aastat järjest D-grupis esikoha.
Vajangu põhikool

Vajangu põhikool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Vajangu külas.
Kool asutati 1986 Vajangu lasteaed-algkoolina. 1992 nimetati kool ümber Vajangu põhikooliks.