google/wiki40b huggingface dataset:
Zeelandi krahvkond

Ajalugu

Ala on alati olnud oma tugevamate naabrite, Hollandi krahvkonna, Hainaut' krahvkonna ja Flandria krahvkonna saak. Aastal 1012 läänistas keiser Heinrich II Zeelandi Prantsuse Flandria krahvile Balduin IV-le, misjärel valitseti mõlemat krahvkonda personaalunioonis, mida põhjapoolne Holland alguses vaidlustas. Aastal 1167 puhkes krahvkondade vahel sõda, misjärel tunnistas Hollandi krahv Floris III Flandria krahvi Filipsi ülemvõimu Zeelandis. Hollandi krahv Floris IV (1222-1234) vallutas Zeelandi, mida alates Willem II pojast, krahv Floris V-st aastal 1256 valitseti personaalunioonis Hollandiga.
1323. aasta Pariisi lepinguga Flandria ja Hainaut-Hollandi vahel taganes Flandria krahv nõuetest Zeelandile ja tunnistas Hollandi krahvi Zeelandi krahvina. Sellele vaatamata jäi Zeeland eraldi haldusüksuseks, mis omakorda oli Hollandi krahvide halduses.
Aastal 1432 annekteeriti see Burgundia hertsogi Philippe Hea poolt ja sai Burgundia Madalmaade osaks. Pärast Burgundia Marie surma aastal 1482 oli Zeeland vastavalt Senlise lepingule üks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida haldasid Habsburgid ja mis aastal 1512 ühendati Saksa-Rooma riigi Burgundia ringkonda.
Pärast Kaheksakümneaastast sõda oli Zeeland üks aastal 1581 rajatud Hollandi Vabariiki ühendatud provintsidest. Nii enne kui ka pärast Hollandi iseseisvumist jagas Zeeland mõningaid institutsioone Hollandi ja Lääne-Friisimaa staatidega, nagu ülemkohus, Hollandi, Zeelandi ja Lääne-Friisimaa ülemnõukogu, pärast eraldasid põhjapoolsed provintsid end keisrivõimust ja Mecheleni suure nõukogu alluvusest.
Pärast generaalstaatide loomist aastal 1583 sai esindukogu kohaks esialgu Middelburg. Aastast 1585 alates kogunes see Haagis. Olles (teoreetiliselt) sõltumatu (osa)riik, lakkas Zeelandi krahvkond olemast Bataavia Vabariigi ajal aastal 1795, kui sellest sai departemang. Üheskoos Zeeuws-Vlaandereniga moodustab see täna Zeelandi provintsi.
Keila-Joa kiigesild

Keila-Joa kiigesild (ka Lvovi sild) oli 1833. aastal ehitatud sild üle Keila jõe. Sild asus praeguse Keila-Joa alumise silla kohal, hiljem rajatud Keila-Joa rippsillast umbes kilomeeter mere pool. Nimi "kiigesild" tuli sellest, et üle silla jalutamisel hakkas sild kiikuma.
Silla projekteeris vene helilooja Aleksei Lvov. Lvov külastas 1833. aasta kevadel Keila-Joa mõisat ja sealse krahvi Alexander von Benckendorffiga tuli jutuks  Keila-Joa mõisa uue silla ehitamine. Krahvi sooviks oli olnud, et uus sild tuleks ilma ühegi vahetoeta, kuid samas ei oleks ka rippsild. Lvov jõudis lahenduseni, et uus sild võiks olla täiesti omasuguse konstruktsiooniga – malmkaarega, mille otstes pingestavad terastrossid, silla kandeava suuruseks oli 31,9 meetrit. Krahv Benckendorffi nimepäeval, 1. augustil, sai juba üle uue silla jalutada.
Kiigesild varises 1917. aasta 1. mail sadanud märja lume raskuse all kokku.
Rjazan

Ajalugu

Rjazani kreml olevat ehitatud vene hõimude poolt soomeugrilaste maale 1095. aastal. 12. sajandist oli Rjazani vürstiriigi keskus. 1237. aastal rüüstasid asulat mongolid. 1521. aastal liideti Moskva suurvürstiriigiga. Linnaõigused sai 1719. aastal.

Haldusjaotus

Linn jaguneb 4 linnaosaks (rajooniks): Moskovski, Sovetski, Železnodorožnõi ja Oktjabrski. Rjazani haldusalasse (Sovetski linnaossa) kuulub ka 20 km linnast põhja pool asuv Solottša alevik (umbes 2500 elanikku).

Rahvastik

1. septembril 2010 oli linna arvestuslik elanike arv 508 100. Jaanuarist augustini oli sündivus 10,1‰ ja suremus 15,4‰.

Majandus

Linnas on mitmeid masinaehitusettevõtteid. Arenenud on ka kergetööstus ja ehitusmaterjalide tööstus.

Vaatamisväärsused

Linnas on mitu 15.–17. sajandist pärinevat kirikut.
Caitlin Gregg

Caitlin Compton Gregg (sündinud 7. novembril 1980 New Yorgis) on USA murdmaasuusataja
Maailmakarikavõistlustel osales Gregg esmakordselt 17. jaanuaril 2009 etapil Whistleris 15 km suusavahetusega sõidus, kui saavutas 32. koha. Tema parim koht MK-sarjas on 14., mille ta saavutas 5. veebruaril 2010 etapil Canmore'is 10 km vabatehnikasõidus. Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel on Gregg tulnud meistriks neljal korral: 5 km distantsil 2008 ja 2009, 20 km distantsil 2014 ja 10 km distantsil 2015.
2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos oli ta 10 km vabatehnikas 60. ja teatesõidus 14. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis saavutas ta 15 km suusavahetusega sõidus 58. ja 30 km vabatehnikasõidus 47. koha, teatesõidus oli ta USA naiskonnaga 13. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli ta 10 km vabatehnikas 30. ja sprinditeates koos Kikkan Randalliga kuues. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta üllatuslikult 10 km vabatehnikas pronksmedali.
Gregg on võitnud kaks esikohta FIS-i maratonisarja kuuluval American Birkenbeineri 52 km distantsil.
Luuvalupäev

Luuvalupäev on eesti rahvakalendri tähtpäev, mida tähistatakse 9. veebruaril. 
Luuvalupäev oli puhkepäev – siis tuli hoiduda töötegemisest, eriti aga luude ja liikmete koormamisest – et need oleksid terved ega valutaks. Seetõttu ei soovitatud luuvalupäeval tantsida, joosta ega rasket füüsilist tööd teha.
Kirikukalendri järgi on see püha Apollonia mälestuspäev.
Elektrigeneraator

Ajalugu

Esimesed elektrigeneraatorid, mida hakati looma 1830. aastail, olid püsimagnetiga. 1850. aastail asendati püsimagnet elektromagnetiga, mille mähist toideti abigeneraatorist. Generaatorite areng hoogustus alates sellest, kui generaatoris hakati rakendama magnetahela jääkmagnetismil põhinevat endaergutust. Endaergutuse põhimõtte avaldas saksa tööstur Ernst Werner von Siemens 1867. a dünamoelektrilise printsiibi nime all; vastavalt nimetati ka alalisvoolugeneraatorit dünamoks (saksa k Dynamomaschine).
Lagose Ülikool

Lagose Ülikool (inglise keeles University of Lagos) on ülikool Nigeerias Lagoses.
Ülikool asutati 1962.
Ülikoolis õpib umbes 39 000 üliõpilast.
Hendersoni maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1841. aastal.
Bernhard Roostfeld

Isiklikku

Tema abikaasa Alma Roostfeld oli lastearst, tütar Inna oli masinaehitusinsener ja esimene Eestis litsentsi saanud naislendur. Tema vend Roman Roostfeld oli Esimese maailmasõja kangelane, Georgi mõõgaga autasustatu.
Kihlevere

Tänavad

Kihleveres asuvad Mõisa tee, Külavahe tee ja Aia tänav.
Seltskondlik Maja

Seltskondlik Maja oli Tallinnas aastatel 1924–1940 tegutsenud osaühing, kuhu kuulus ärimehi ja majandustegelasi.
Ühing asutati Konstantin Pätsi eestvõttel. 
Aastal 1925 ostis ühing aadressil Aia 12 asuva kivimaja koos krundiga. 
Nõukogude ajal, kuni 1978. aastani oli hoone tuntud Mererajooni Pioneeride Majana (MPM) ning Tallinna Pioneeride Paleena (TPP). Tänapäeval tegutseb selles hoones Kanutiaia Noortemaja.
Abstraktne interpretatsioon

Abstraktsed domeenid

Abstraktseks interpretatsiooniks kasutatavaid võresid nimetatakse abstraktseteks domeenideks (inglise keeles abstract domain). Domeeni elemendid on programmi konkreetsete seisundite lähendused, millel sooritatakse konkreetsetele operatsioonidele vastavaid abstraktseid operatsioone. Lähendamine ja sellega kaasnev täpsuse kaotus võib olla vajalik, et semantika oleks lahenduv (vt Rice'i teoreem, peatumisprobleem).
Domeeni valik sõltub sellest, milliste programmi omaduste kohta informatsiooni otsitakse. Lisaks tuleb teha kompromiss selle täpsuse ja keerukuse vahel.

Täisarvude domeenid

Täisarvuliste muutujate ja nende tehete lähendamiseks on abstraktsel interpreteerimisel mitmeid võimalusi.

Märkide domeen

Selliste muutujate puhul võib unustada täpsed väärtused, jättes alles ainult nende väärtuste märgid (+, - või 0). Mõningate aritmeetiliste tehete, näiteks korrutamise puhul selline lähendus täpsust ei kaota: kahe täisarvu korrutise märk on üheselt määratud korrutatud arvude märkidega. Teiste tehete, näiteks liitmise puhul lähendus võib kaotada täpsust: positiivse ja negatiivse arvu summa märki pole võimalik ainult liidetavate märke teades määrata.
Vene Muuseum

Ajalugu

Mõte luua Eesti vene kultuuri muuseum tekkis juba 1931. aastal, pärast Suurgildi hoones Pikal tänaval toimunud näitust, mis oli pühendatud vene kultuurile Eestis. Näituse organisaatorid pöördusid Konstantin Pätsi poole palvega rahastada tulevast vene kultuuri muuseumi loomist, kuid ideed ellu viia ei õnnestunud. 1970. aastate keskpaigas arutasid Eesti NSV Ministrite Nõukogu ja Kultuuriministeerium vanavene kultuuri muuseumi loomist. Oli kavandatud kirikuesemete ja ikoonide ekspositsioon Aleksander Nevski kiriku keldris. 1991. aastal toimus Ajaloomuuseumi initsiatiivil Orlovi lossis Maarjamäel teine suurem näitus "Vene kultuur Eestimaal".
2001. aastal asutasid Sergei Ivanov ja Stanislav Tšerepanov MTÜ Vene Muuseum. Muuseumi töö korraldamiseks olid kokku kutsutud erinevate kultuurivaldkondade spetsialistid, kes hiljem kuulusid muuseumi juhtkonda. 2001. aasta mais alustas Tallinna linn projekti rahastamist. 2002. aasta mais avati Estonia puiestee 7 maja viienda korruse ruumides esimene näitus. Koos kunstiteostega, mis olid muuseumi omandid, eksponeeriti ka erakollektsioonide materjale.
2004. aasta mais avati Vene Muuseumi ruumides aadressil Lydia Koidula 23 näitus "Ununenud ajad. Petserimaa – linane maa". Sel näitusel olid välja pandud majapidamisesemed, mis peegeldasid kohalike linameistrite eripära. Samuti võis näha Nikolai Kormašovi maale Petseri teemadel. 2005. aasta märtsis külastas muuseumi Venemaa Föderatsiooni kultuuriminister Mihhail Švõdkoi. Tema visiidiks oli ette valmistatud näitus Ivan Sokolovist. Näituse avamisel oli kohal ka autori tütar.
Tempranillo

"Tempranillo" [tempran'iljo] on Hispaania üks tuntumaid punaseid viinamarjasorte.
Hispaanias kasvatatakse seda eelkõige Riojas, väljaspool Hispaaniat laialdasemalt Portugalis ja Argentinas, viimasel ajal ka Austraalias.
Tavaliselt kasutatakse "Tempranillot" veinides segatuna teiste viinamarjasortidega. Riojas segatakse seda näiteks "Garnacha" ja "Mazueloga", lisamaks mahlakust ja värvi.

Omadused

"Tempranillost" valmistatud veinid on puuviljamaitselised, tugeva värviga, madala happesuse ja parkainesisaldusega. See teeb need populaarseteks ja lubab neid mitmesuguste roogadega hästi kokku sobitada.
Bataavia Vabariik

Bataavia Vabariik (hollandi keeles Bataafse Republiek) oli Prantsuse 1. Vabariigi vasallriik praegusaegse Madalmaade Kuningriigi aladel. 
Riik loodi Ühendatud Madalmaade Vabariigi asemele aastal 1795 ning eksisteeris aastani 1806, mil sellest sai Napoleoni korraldusel Hollandi Kuningriik.
Lisa esimene sõna

"Lisa esimene sõna" (ingl Lisa's First Word) on "Simpsonite" 4. hooaja 10. jagu, mis jõudis eetrisse 3. detsembril 1992. aastal.

Tegevustik

Kui Homer, Marge, Bart ja Lisa üritavad edutult Maggiet rääkima panna, otsustab Marge jutustada loo Lisa esimesest sõnast.

1983. aasta märts

Homer, Marge ja beebi Bart elavad Springfieldi Lower East Side'i linnaosas korteris. Ühel päeval teatab Marge Homerile ja Bartile, et on rase. Bart kujutab ette väikevenda, keda ta saab lollustega hakkama saades patuoinaks teha. Marge ütleb Homerile, et kuna nende pere suureneb, on vaja suuremat kodu. Kuid neil on ainult 15 000 dollarit. Lõpuks nad leiavad sobiva maja aadressiga 742 Evergreen Terrace (praegune Simpsonite kodu) ja saavad selle osta Homeri isa vana maja maha müües.
1984. aastal on Bart 1-aastane ja Simpsonid kolivad oma uude kodusse. 2-aastaselt vaatab Bart esimest korda kloun Krusty saadet ning Itchy ja Scratchy multikaid. Krusty alustas Los Angeleses toimuvatele olümpiamängude kampaaniat oma Krustyburgeri hamburgerirestorani ketiga - kraabi-ja-võida tüüpi loteriiga, kus mängija kraabib loteriipiletilt maha ühe spordiala nimetuse ja kui USA võidab sellel alal kulla, saab mängija tasuta hamburgeri. Aga loteriipiletid on koostatud nii, et seal on ainult spordialad, kus "kommunistid alati võidavad". Kuid sotsialismimaad boikoteerivad neid olümpiamänge, Krusty kaotab 44 miljonit dollarit ja Homer saab palju tasuta hamburgereid.
Bart peab loobuma oma võrevoodist, kuna see on uue beebi jaoks. Bart keeldub ning Homer teeb talle uue kurja klouni kujulise voodi, mis Barti niivõrd hirmutab, et ta ei jää magama. Kui beebi hakkab sündima, sõidavad Homer ja Marge haiglasse ja jätavad Barti naabrite, Flandersite perekonna juurde. Kui Bart koju jõudis, siis talle ei meeldi uus beebi – Lisa. Kõik peale Barti ütlevad, et ta on ilus. Pärast teeb Bart Lisale halba – lõikab tal juuksed majapidamiskääridega maha, topib ta marke täis ja paneb postkasti ning lükkab ta sisse Flandersite maja koeraaugust, kuid iga kord karistatakse Barti teda nurka pannes. Pärast pakib Bart oma asjad pampu, kavatsedes kodust lahkuda. Kuid siis ütleb Lisa oma esimese sõna "Bart". Bart avastab, et Lisa oskab rääkida ja tunnustab teda oma väikeõena. Kuid Homer on pettunud, et ei Bart ega Lisa kutsu teda issiks (daddy), vaid Homeriks.

Tagasi 1992. aastas

Bart ja Lisa kaklevad. Homer paneb Maggie voodisse ning räägib, et mida kiiremini õpivad lapsed rääkima, seda kiiremini õpivad nad ka vastu rääkima ja soovib, et Maggie ei räägiks kunagi ühtegi sõna. Kuid pärast Homeri lahkumist ütleb Maggie sõna "daddy" (issi) ja jääb magama.
1963. aasta Eesti meistrivõistlused purjetamises

1963. aasta  Eesti meistrivõistlused purjetamises  toimusid  Tallinnas, kiiljahtidele 17.–21. augustil, svertpaatidele 31. juulil - 4. augustil.
Aleksandar Jordanov

Aleksandar Jordanov (eesnime rööpvorm Aleksander; bulgaaria keeles Александър Йорданов; sündinud 13. veebruaril 1952) on Bulgaaria poliitik, diplomaat, kirjandusloolane ja kriitik.
1999–2001 oli ta Bulgaaria suursaadik Eestis, ühtlasi samal ajal ka suursaadik Lätis ja Leedus.
Olly Teetsov

Olly Teetsov (aastani 1910 Olga Västrik, hiljem ka Olga Teetsov; 8. juuni 1883 Anija mõis – 2. oktoober 1956 Chicago) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas Salla vallakooli ja sooritas aastal 1903 Tartus gümnaasiumi eksamid.
Ta alustas lavategevust aastal 1903 Tartus Taara seltsis, mängis aastatel 1906–1911, 1913–1916 ja 1925–1932 Vanemuise teatris, aastatel 1911–1913 ja 1922–1923 Endla teatris ning aastatel 1916–1922 ja 1923–1924 Draamateatris. Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, ta mängis ja lavastas Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris, hiljem elas ta USA-s Chicagos ning mängis sealse eesti seltsi näiteringis.

Isiklikku

Ta on olnud abielus Aleksander Teetsoviga.
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ujumises

1951. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused ujumises  toimusid 22.-25. aprillil Moskvas, teateujumised ja 1 500 m ujumine 26.-30. augustil Kiievis.
Keraamikapõletusahi

Ehituse alusel

Lõkkeahi, nõlvakahi, pudelahi, kamberahi, Kasseli ahi, vagonettahi, ümarahi, ringahi, tunnelahi, muhvelahi.
AS Tartu Jõujaam

Ajalugu

Ettevõte asutasid 1993. aastal Tartu linn ja AS Giga, et võtta Tartu soojamajanduses kasutusele kohalikku päritolu kütuseid. 1994. aastast alates on AS Tartu Jõujaam varustanud freeskütteturbaga Anne ja Ropka katlamaja ning varunud kütustena veel hakkpuitu, tükkturvast ja saepuru.
Detsembris 2004 väljastati Möllatsi turbamaardla kasutusluba ja järgmise aasta suvel alustati seal freesturba tootmist. Kohalikud elanikud kaebasid ettevõtte kohtusse, kuid kohus ei võtnud kaebust menetlusse.
Juunis 2005 omandas ettevõte Hollandi firmalt Nevema B.V. 100%-lise osaluse OÜ-s Lauka Turvas, mis oli Äriregistrisse kantud 2001. aasta lõpul.
2006. aastal moderniseeriti tootmistehnoloogiat, mis võimaldas kogutud turvast paremini säilitada ja aitas ühtlustada toodangu kvaliteeti.
Juunis 2012 ühines AS Tartu Jõujaam oma tütarfirmaga OÜ Lauka Turvas.
Rulluisutamine

Rulluisutamine on liikumisviis, mille puhul kasutatakse rulluiske.
Rulluisutamine võib olla transpordiviis, vaba aja veetmise ja meelelahutuse viis, tervise- või võistlussport.
Vardetangen

Vardetangen on neem Norras Lindåsi poolsaarel (Lindåshalvøya) Hordalandi maakonnas Austrheimi valla loodeosas Mongstadist läänes Bergenist loodes.
See on Norra mandriosa läänepoolseim punkt.
Umbes 1995. aastast on see koht tähistatud.
Lembit Tähepõld

Lembit Tähepõld (27. märts 1929 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 30. aprill 1995 Tartu) oli eesti meditsiiniteadlane, biokeemik.
1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Peale ülikooli lõpetamist asus tööle TRÜ biokeemia kateedri õppejõuna. 1957. aastal kaitses ta TRÜ-s meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Процессы образования и связывания аммиака в печени и мозгу в зависимости от возбуждения и торможения центральной нервной системы при длительном действии снотворных". 
1963. aastast oli ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogilise keemia kateedri juhataja. Aastatel 1965–1969 oli ta arstiteaduskonna teadusprodekaan. 
1975. aastal kaitses ta TRÜ-s meditsiiniteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Участие обратимого амидирования белков мозга в метаболизме аммиака и его токсичности". 1978. aastast oli ta biokeemia kateedri professor, 1993. aastast Tartu Ülikooli biokeemiainstituudi juhataja, 1995. aastast emeriitprofessor.
Tema uurimisteemade hulka kuulusid uinutite toime aju ainevahetusse, ajukoe ja seedenäärmete lämmastikuainevahetus, ensüümisüsteemid ja adenosiintrifosfataas.
Aastatel 1979–1989 oli ta Eesti Biokeemia Seltsi president. Ta oli ka NSV Liidu Üleliidulise Biokeemia Seltsi Kesknõukogu liige.
Ta on maetud Tartus Raadi kalmistule.
Tööpataljon

Tööpataljonid olid Nõukogude Liidus Teise maailmasõja ajal moodustatud Punaarmee tööüksused, kuhu kuulusid  Nõukogu Liidu juhtkonna silmis usaldust mitteväärivate ja seepärast rindele mittesobivate rahvuste, nagu sakslaste, soomlaste, eestlaste, lätlaste, leedulaste jt esindajad.

Eestlased Nõukogude tööpataljonides

Eestlasi oli kõige rohkem Arhangelski ja Uurali sõjaväeringkondade tööüksustes, kus nad tegid ehitus- ja metsatöid. Üksnes Arhangelski oblastis oli erinevatel andmetel 11 000–17 000 eestlast. 
Teadaolevalt hukkus tööpataljonides nälja, külma, kopsupõletiku, nakkushaiguste, peksmise ja enesetappude läbi 12 840 meest, seega üle 1/3 Eestist Punaarmeesse võetute koguarvust.
Tööpataljonides ellujäänud eesti sõdureid ja ohvitsere hakati alates veebruarist 1942 suunama sel ajal formeeritavatesse 7. ja 249. Eesti Laskurdiviisi, mis läksid augustis 1942 vastmoodustatud 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisu.
Nurme tänav (Tallinn)

Nurme tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Nurme tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Ravila ja Sihi tänavaga, Vabaduse puiesteega, Valguse ja Aate tänavaga, Lootuse puiesteega, Pilviku ja Serva tänavaga ning lõpeb Helbe tänaval. Tänava pikkus on umbes 1800 meetrit.
Sihi tänavast Raudtee tänavale suunduv lõik on ühesuunaline.
Nurme tänava ääres on Nurme tänava residents, Nõmme Noortemaja, kaks lillepoodi. Pilviku ja Helbe tänava vahelisel alal jääb tänava äärde Valdeku park.
Suurim majanumber on 79.
Palumaa

Palumaa on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 827 km². Halduslikult jääb see Põlva ja Võru maakonda.
Palumaa pinnamoe omapäraks on orustike rohkus (9,3%), metsaalade suur osatähtsus (62%) maakattes. Metsadest domineerivad palu- ja nõmmemännikud (palumetsad).
Tartu Vabadussõja mälestussammas

Tartu Vabadussõja mälestussammas on Eesti Vabadussõjas langenud sõduritele pühendatud mälestusmärk Tartus Vabaduse puiestikus. 
See on 17. septembril 1933 avatud ja 28. aprillil (mõningatel andmetel 29. aprillil) 1950 Nõukogude võimu poolt lammutatud monumendi koopia. 
Kuna pärast algse mälestusmärgi mahavõtmist jätkas rahvas lillede toomist senisele asukohale, püstitati sinna 1952. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument. 
Mälestusmärk avati uuesti oma endises asukohas 22. juunil 2003. See kujutab endast graniidist astmelisel alusel asetsevat risttahukat, millel seisab pronksist Kalevipoja kuju – Amandus Adamsoni algse skulptuuri koopia. Skulptor Ekke Väli modelleeris selle vanade fotode põhjal. Kalevipoeg seisab, pilk suunatud ette, mõõgale toetudes, tema alakeha katab loomanahk. Postamendile on raiutud aastaarvud: 1918–1920.
Riidaja Põhikool

Riidaja Põhikool on kool Valgamaal Tõrva vallas Riidaja külas.
Pruunjas narmik

Kasutamine

Tuntud hea söögiseenena.
Moritz Raack

Moritz Fritz Paul Raack (2. august 1905 Halahalnja mõis, Senno vald, Petserimaa – 7. veebruar 1932 Tartu) oli Tartu üliõpilane.
Õppis Tartu Ülikoolis alates 1928 metsandust, korporatsiooni Fraternitas Academica liige.
Tapeti kaasvõitleja Johannes Sellbergi poolt. Seetõttu on teda (ilmselt ekslikult) peetud eelviimaseks duellil hukkunud Tartu üliõpilaseks.
Anija vald (Harju-Jaani kihelkond)

Anija vald (Gemeinde Annia) oli vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal.
Vallas sündisid Alfred Tooming, Lembit Juhari, Ferdinand-Voldemar Mänd.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Anija valla koosseisu, välja arvatud Aavere küla ja Pillapalu asunduse maa-alad ning Anija asunduse läänepoolse osa maa-ala kuni taludeni nr. A-122 ja A-151, mis läksid Lehtse valda.
Puurmani–Jüriküla–Kirna maantee

Puurmani-Jüriküla-Kirna maantee on kõrvalmaantee Põltsamaa vallas.
Maantee algab Puurmanis ristumiskohalt Puurmani-Tabivere maanteega ja lõppeb Kirna talus. Maantee pikkus on 5,9 km. Maantee läheb 600. meetril Puurmani liiklussõlme maanteeviadukti alt läbi.
Tee registrinumber on 14179.
Loodusrekordid

Loodusrekordid on looduse enda tippsaavutused, nagu kõrgeimad tipud, vanimad elusolendid, kõrgeimad puud jne.
Regulaarselt kogutakse loodusrekordeid vähestes maailma riikides, näiteks Ameerika Ühendriikides. 
Eestis kogutakse loodusrekordeid regulaarselt alates 2014. aasta kevadest. Seda teeb vabatahtlikuna Marek Vahula, projekti "Meie loodusrekordid" raames. Rekordid on näiteks 134-aastane ebapärlikarp kui Eesti vanimaks elanud loom, kodumaa kõrgeim tipp Suur Munamägi, vanim hiireviu pesa Neeruti maastikukaitsealal jne.
Regulaarselt tutvustatakse Eesti loodusrekordeid alates 2.09.2019. Looduskalender.ee-s, seda rubriigina "Vaatame Eesti loodusrekordeid".
Lõuna kaitseringkond

Lõuna kaitseringkond oli Eesti sõjaväeringkond, mille vastutusalasse kuulusid Jõgeva maakond, Põlva maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond ja Võru maakond. Kaitseringkonna ülem ja staap paiknesid Tartus.
Lõuna kaitseringkond tegutses maaväe ülema alluvuses.
Kaitseringkonna postiaadressiks oli Sirgu küla, Luunja vald, Tartu maakond.
1. augustil 2014 reorganiseeriti Lõuna kaitseringkond ümber 2. jalaväebrigaadiks.
Guttannen

Kristallimuuseum

Aastast 1975 on Guttanneni külas kristallimuuseum, kus on mineraale kogu Šveitsist. See on Rufibachi perekonna erakogu.

Föön

Guttanneni vald on üks suuremaid föönipiirkondi, sest sinna puhub tuul üle Grimseli kuru. Külas on kuni 120 föönipäeva aastas. Föön tekitab talvel lund sulatades laviiniohtu (näiteks veebruari alguses 2003 lõikas laviin küla välismaailmast ära), suvel kõrvetab karjamaid. Samuti tekitab ta tuleohu. Fööni ajal ei tohi külas vabas õhus suitsetada ega üldse mingit tuld teha, isegi mitte grillida (talvel on tuleoht väiksem). Öösiti on väljas tulevalvepatrullid ("föönivahid"). Küla on juba kolm korda maha põlenud, näiteks 1803 hävis küla koos 52 maja ja küüniga.
Kalju Kertsmik

Kalju Kertsmik (sündinud 21. mail 1960 Tartus) on eesti omavalitsustegelane.
Ta lõpetas aastal 1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararstina.
Kalju Kertsmik oli Albu vallavanem 1993–2016. Ta oli 1999–2006 IRLi liige.
Kojusala mõis

Kojusala mõis (Kojusalas muiža) oli rüütlimõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis. Saksa keeles on ilmselt kasutusel olnud vorm Manecken Hof.
Kojusala mõisa esimene teadaolev omanik oli Riia sadama ülevaataja Andreas Koje, kellele mõis kuulus aastal 1596. Tema järgi on nime saanud ka endine Daugava jõe saar, millel mõis asus ja mis kandis nime Kojusala. Vaatamata väikesele pindalale oli tegemist rüütlimõisaga, mille valdused liideti Riia linnaga alles aastal 1899. Andreas Koje pere kätte jäi mõis kuni XVII sajandini.
Johann Christoph Brotze Riia ümbruse kaardil Kojusala-nimelist mõisa ei ole, küll aga asub selle koha peal mõis Manecken Hof. 
XVIII sajandi lõpus ühendati saar maismaaga ning mõisa ja Mazā Jumpravmuiža mõisale kuulunud kõrtsi juurde rajati Kojusala park (läti keeles Kojusalas dārzs), mis on üks vanemaid Riia parke. Aastal 1754 loovutas mõis pargi Riia linnale. Linn jagas pargi ehituskruntideks ja need maad ehitati kiiresti maju täis. Pargi alla jäi vaid 1,5 hektari suurune maalapp. Lisaks pargile asusid täidetud alal saare ja maismaa vahel veel puidukaupmeeste firma Jēkabs Dombrovskis laod, mida mõisnikud neile välja rentisid. 
Mõisa hooned on hävinud.