google/wiki40b huggingface dataset:
Muḩammad al-Barāda‘ī

Muḩammad al-Barāda‘ī (ka Mohamed ElBaradei; araabia keeles محمد البرادعي; sündinud 17. juunil 1942 Kairos) on Egiptuse diplomaat ja jurist.
Muḩammad al-Barāda‘ī on pärit juristi viielapselisest perekonnast. Tema isa Muşţafa al-Barāda‘ī oli Egiptuse advokatuuri esimees ning demokraatlike vabaduste ja õiglase kohtumõistmise eestkõneleja.
Muḩammad al-Barāda‘ī lõpetas 1962. aastal Kairo ülikooli õigusteaduse alal. Magistrikraadi juura alal teenis ta Genfis. Aastal 1974 sai ta New Yorgi Ülikoolist doktorikraadi rahvusvahelise õiguse alal. Aastal 1964 asus ta tööle Egiptuse välisministeeriumi. Ta töötas muu hulgas diplomaadina Egiptuse alalises esinduses ÜRO juures; Egiptuse välisministri abina; rahvusvahelise õiguse spetsialistina ÜRO koolitus- ja uurimisinstituudis ning 2001–2007 New Yorgi Ülikooli rahvusvahelise õiguse professorina.
Ta abiellus lasteaedniku Aida El-Kachefiga. Neil on kaks last, tütar Laila ja poeg Mostafa, kes mõlemad elavad Londonis. Tütar on abielus investeerimispankuriga, pojale kuulub telekanalite võrk.
Aastal 1984 asus Muḩammad al-Barāda‘ī tööle Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri sekretariaadis. Aastatel 1984–1993 oli ta agentuuri juriidiline nõustaja ning 1993–1997 peadirektori asetäitja välissuhete alal.
1. detsembril 1997 sai ta Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri peadirektoriks. Ta valiti tagasi aastatel 2001 ja 2005. Tema viimane ametiaeg kestis 30. novembrini 2009, neljandaks ametiajaks ta ei kandideerinud.
Aastal 2005 sai Muḩammad al-Barāda‘ī koos Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga Nobeli rahuauhinna.
Ta oli üks kandidaate Egiptuse 2012. aasta presidendivalimistel.
6. juulil 2013 pärast riigipööret levisid teated, nagu oleks ta nimetatud Egiptuse üleminekuvalitsuse peaministriks, kuid need osutusid hiljem ekslikeks. 9. juulil nimetati ta Egiptuse asepresidendiks, kuid ta astus juba sama aasta 14. augustil tagasi seoses Muslimi Vennaskonna toetajate meeleavalduste verise laialiajamisega sõjaväe poolt.
Ott Mõtsnik

Isiklikku

Tema isa oli kirikuõpetaja Harri Mõtsnik.
Viljandi vapp

Viljandi vapp on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Viljandi vapp.
Vapp on kinnitatud 20. mail 1992.

Vapi kirjeldus

Viljandi linna vapiks on helesinine (koobaltsinine) kilp, mille keskel asub heraldiline "Valge roos". Roosil on hõbedased õielehed, mille vahelt ulatuvad välja kuldsed karikalehed ja tolmukad. Vapil on kaks kuju, vapp kilbita ning vapp kilbiga. 
Pantone värviskaala järgi on vapil kasutatud sinine PMS 299-C (läikiv), 299-U (matt), kuld PMS 873-4 ning hõbe PMS (Coolgray 3-4).

Põhjendus

Linna suure pitsati (Maarjaga) esimene teadaolev kujutis pärineb aastast 1465, kuid arvatavasti kasutati seda juba aastal 1429. Roosiga väike pitsat oli kasutusel hiljemalt 1432. aastal. Mõlemat pitsatipilti on nimetatud Viljandi vapiks ja neid omavahel kombineeritud, kuid praegu kasutatakse Viljandi vapina ainult roosiga vappi. Raekoja pargis kasvab 720 valget roosi, mis istutati linna aastapäeval 2003. aastal. Roosipeenraid on kogu linnas ning suvel peetakse Viljandis Valge roosi päeva.
Vana roosiga pitseri legendis on vapikilbi ülemise nurga kohal risti kujutis. Hiljem on seda peetud vapi juurde kuuluvaks ja sellele esoteerilisi tähendusi omistatud.
Aadu Must

Aadu Must (sündinud 25. märtsil 1951 Pärnus) on Eesti ajaloolane ja poliitik, Riigikogu liige.
Ta on Tartu Ülikooli arhiivinduse professor. Oli aastatel 2007–2009, 2011–2013 ning alates 2015. aastast Riigikogu liige ja Riigikogu kultuurikomisjoni esimees. Ta on aastaid olnud Balti Assamblee presiidiumi liige ja praegu (2017) Balti Assamblee president. Ta oli aastatel 2001–2007, 2009–2011 ja 2013–2015 ning on taas aastast 2017 Tartu linnavolikogu esimees. Alates aastast 1996 kuulub ta Eesti Keskerakonda. On Eesti Keskerakonna juhatuse liige.

Poliitikaväline tegevus

Aadu Must lõpetas 1969 Tartu 7. Keskkooli ajaloo eriklassi ning 1976 cum laude ajaloo eriala Tartu Ülikoolis. Sama aastal asus ta TÜ ajaloo osakonna õppejõu kohale. Ajalookandidaadi kraadi kaitses 1986. aastal, kandidaaditöö oli "Sindi linn ja 1. Detsembri nimeline Vabrik, 1833–1983".
Must on Tartu Ülikooli ajaloo osakonna arhiivinduse õppetooli asutaja. Esialgu oli ta selle hoidja, alates 1998. aastast aga arhiivinduse korraline professor ja õppetooli juhataja. Must on Eesti Arhiivinõukogu liige. Ta on avaldanud ka raamatu perekonnaloo uurimisest ("Eestlaste perekonnaloo allikad") ning tegelenud aktiivselt eestlaste nimede uurimisega (andmebaas Onomastika NET).
Aadu Must on Tartu Ülikooli Kirjastuse juhatuse liige ning Ajaloolise Ajakirja taasasutaja ja endine peatoimetaja (1998–2002). Enne seda toimetas ta ajalooajakirja Kleio (1989–1997). Must on Eesti Arhivaaride Ühingu, Õpetatud Eesti Seltsi ja Rotary Tartu Toome Klubi liige ning oli Akadeemilise Ajalooseltsi aseesimees. Must on Euroopa Teadusfondi programmi "Euroopa ajalugu ja rahvuslikud ajalood" juhtkomitee liige.

Poliitiline tegevus

Aadu Must oli Eesti Rojalistliku Partei liige. 1996. aastast on ta Eesti Keskerakonna liige.
Must oli Eesti Kongressi ja Eesti Komitee liige, 2007–2009 XI Riigikogu liige.
Kandideeris 1995. aastal VIII Riigikogusse Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei moodustatud valimisliidu Neljas Jõud nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Ta on olnud Tartu Linnavolikogu liige 1989–1992, 1999–2007 ning esimees 2001–2007 ja 2009-2015 ning taas aastast 2017. Ta on TÜ Kliinikumi ja Eesti Rahvusraamatukogu nõukogu liige.

Isiklikku

Ta on abielus Ülle Mustaga. Neil on neli tütart, vanim neist on Kadri Simson. Tema tädi oli põllumajandusteadlane Leida Lepajõe, kelle poeg on munitsipaalpoliitik Madis Lepajõe ning tütar oli tõlkija ja religiooniloolane Marju Lepajõe.
Liimliide

Liimliide on liimi abil moodustatud liikumatu ühendus toorikute või detailide vahel. Põhiliselt kasutatakse sünteetiliste vaikude alusel saadud liime. Liimliidet kasutatakse paljude materjalide puhul, sealhulgas masinaehituses. Liimliide on üks kõige levinumaid viise puittoodete seotiste moodustamiseks.

Liimide valmistamine

Liimid valmistatakse spetsiaalsete lahustena fenoolformaldehüüd-, karbamiid-, räniorgaanilistest, epoksü- ja teistest sünteetilistest vaikudest ning ühenditest.

Liimliite tugevus

Liimliite tugevuspiir on 1–40 MN/m² ning oleneb ühenduse konstruktsioonist, liimi margist ja temperatuurist, millel õmblus töötab. Mittemetallide liimimisel saavutatakse tavaliselt ühendatavate detailide ja liimõmbluse võrdtugevus, kuid metallide liimimisel osutub liimõmbluse tugevus alati metalli omast märgatavalt väiksemaks. Kõige tugevamad on liimliited, mis töötavad kas ainult tõmbele või ainult nihkele.
Kultuuripäranditurism

Kultuuripärandi turism on turismiharu, mis on suunatud turismikoha kultuuripärandile. Ajaloolise säilimise riiklik usaldusühing määratleb päranditurismi kui "reisina, et kogeda kohti, esemeid ja tegevust, mis tõeliselt esindavad mineviku lugusid ja inimesi" ning "päranditurism võib hõlmata kultuurilisi-, ajaloolisi- ja loodusvarasid".

Kultuur ja turism

Kultuur on alati olnud suureks motivatsiooniks reisimisel. 20. sajandist saadik on inimesed öelnud, et kultuur oli osa turismist, kuid nüüdseks on turism kultuur. Kultuurilised atraktsioonid mängivad suurt rolli turismi kõigis liikides, alustades maailma suurimatest vaatamisväärsustest kuni atraktsioonideni, mis tutvustavad kohalikke kultuure.
Pikka aega on kultuur, pärand ja kunst aidanud kaasa turismisihtkoha väljanägemise arendamisele. Viimastel aastatel on kultuuri uuesti avastatud kui hoopis olulist turundusvahendit, et meelitada ligi neid turiste, kellel on eriline huvi kultuuripärandi ja kunsti vastu. Kultuuripärandi turism on turismitööstuses kõige kiiremini kasvav turismivorm, sest turistide hulgas on uus trend, nimelt spetsialiseerumine. Igal turistil on tekkimas kindel huvi ja kindel eesmärk, mille pärast reisida. Spetsialiseerumine tuleneb arvatavasti just selliste turistide arvu suurenemisest, kes huvituvad seiklusest, kultuurist, ajaloost, arheoloogiast ja suhtlusest kohalike inimestega.
Kultuuripärandi turism on oluline mitmetel põhjustel: sellel on positiivne majanduslik ja sotsiaalne mõju; aitab säilitada kultuuripärandit; kultuur, kui vahend, mis uuendab turismi ning aitab inimesi omavahel mõista. Kultuuripärandi turismil on mitmeid eesmärke, mida tuleb saavutada säästva majanduse piires. Näiteks nagu kultuuriressursside kaitse, usaldusväärsed külastajate kogemused ja kultuuriressurssidest teenitud tulude mõjutamine. Seetõttu on aru saada, et kultuuripärandi turism ei puuduta mitte ainult pärandite väärtuste tuvastamist ja kaitset, vaid samuti peab olema seotud turismi mõju mõistmisega erinevatele kogukondadele ja piirkondadele, lisaks majanduslike ja sotsiaalsete kasude saavutamiseks ning rahaliste vahendite kasutamiseks pärandite kaitseks, turustamiseks ja edendamiseks.
Georg von Cancrin

Georg von Cancrin (16. november/27. november 1774 – 9. september/21. september 1845) oli Venemaa keisririigi rahandusminister.
Talle kuulusid Eestis Raikküla mõis ja Reola mõis.
Vaksali park

Vaksali park (rahvakeeles tuntud ka kui Karu park) on park Tartu kesklinnas, Jaan Tõnissoni tänava ja Julius Kuperjanovi tänava vahel.
Pargi suurus on 1,9 hektarit. Selles asub praeguseks liivaga täidetud purskkaev, mille keskel seisab graniitskulptuur Karu. Kuju lõi Ole Ehelaid 1957. aastal. 2012. aastal rajati parki laste mänguväljak.
Häältejuhtimine

Häältejuhtimine on muusikas vähemalt kahe meloodia liikumine samas või erinevas suunas.
Samasuunalise häältejuhtimise erikujuks on paralleelne liikumine kvintides või oktavites, mis on klassikalises häältejuhtimises keelatud.
Lasteleht

Lasteleht oli aastatel 1901–1940 Tartus ilmunud Eesti esimene laste- ja noorsooajakiri.
Oma ilmumise algul oli see ajalehe Postimees kaasanne, seejärel aastani 1938 omaette kuukiri ja hiljem ilmus Lasteleht 2 korda kuus.
Ajakirja toimetasid teiste seas Karl Ader ja Jaan Bergmann.
Saunatorn

Ehituslugu

Saunatorn rajati aastatel 1371–1372 väikese sadultornina ja kuulus kuni 1422. aastani koos müürilõiguga lähedal asuvale Tsistertslaste ordu nunnakloostrile.
Saunatorni kõrgendati ja moderniseeriti koos müüriga 1380. aastatel, samuti 1422. aastal, mil torni kivist osa saavutas 12-meetrise kõrguse.
Oma lõpliku keskaegse kuju sai Saunatorn 15. sajandi keskel linna kaitsetornide uuendamise käigus, esialgsest tornist on säilinud vaid keskaegne alaosa. Torni ülaosa oli 19. sajandil varemeis ning lammutati enne 1898. aasta uuendamist, kui torni ülaosa rekonstrueeriti Nunnadetaguse torni eeskujul (kahjuks küll algsest veidi erinevalt).
Saunatorni ja Nunnatorni vahelisse linnamüüri tehti arhitekt Wilhelm Neumanni kavandi kohaselt 19. sajandi lõpul Kloostri tänavale teravatipuline värav koos kahe jalgväravaga.

Tänapäev

2004. aastal tehti Saunatorni, Nunnatorni ja Kuldjala torni ja nende vahelise linnamüüri käigu konserveerimis- ja restaureerimistöid. Kaitsetornid konserveeriti ja restaureeriti, samuti vahetati tornide ja müüride kahjustatud katusekatted ja puitkonstruktsioonid.
2007. aastal kuulutas Tallinna Linnavolikogu , Nunnatorni, Saunatorni ja Kuldjala torni ning linnamüüri lõigu Nunnatornist Kuldjala tornini peremehetuks ning määras ehitised Tallinna kultuuriväärtuste ameti valitsemisalasse ja bilanssi.
1. novembrist 2009 anti Nunnatorn, Saunatorn ja Kuldjala torn tähtajatult üürile mittetulundusühingule Tallinna Noorteklubi Kodulinn.
Karjaallikas

Karjaallikas, ka Karja-allikas oli Tallinnas praeguse Tatari tänava ääres Allika tänava vastas 24. kinnistu hoovis asunud veevõtukoht.

Ajalugu

Algselt kasutati veevõtukohta Tallinna linnamüüri taga karjatatavate linnaelanike kariloomade jootmiseks ja allikalt algasid joogikünad, millest joodeti Karja värava juures kariloomi. Karjaallikalt veeti vaatidega vett Tallinna all-linna jõukamate linnaelanike tarbeks.
1536. aastal pärandas Tallinna suurkaupmees Johan Selhorst oma testamendiga 400 riia marka, mille eest ehitati Karjaallikalt veekanal kuni tänapäeva Tallinna Inglise Kolledži hooneni, (Pärnu maantee 13), kuhu rajati avalik veekaev, nn Karjakaev.
Karjaallikalt alguse saanud Karjakaevu kasutati kuni 20. sajandi alguseni, kui tuvastati, et vesi on kasutamiskõlbmatu ning kaev suleti.
Karjakaevu ehitused lammutati 1915. aastal enne Tallinna Tütarlaste Kommertskooli hoone ehitamist.
Aigar

Aigar on eesti mehenimi.
Teise astme kohus

Teise astme kohus (ingl court of appeal) on ringkonnakohus. Ringkonnakohtus vaadatakse apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid. Esimese astme kohtud on maa- ja halduskohus. Ringkonnakohus võib peale maa- ja halduskohtute lahendite läbivaatamise täita teisi ülesandeid. Näiteks kui tahetakse kehtetuks tunnistada vahekohtu otsust, siis sellekohase avalduse peab tegema ringkonnakohtule. 
Maa- ja halduskohtute otsuste arutamiseks on kaks võimalust. Esiteks on võimalik terve kaasus uuesti läbi vaadata. Sellisel juhul saavad menetluse osalised esitada uusi tõendeid ja nõudeid. Teiseks on võimalik, et kontrollitakse ainult seda, kas esimese astme kohtud on seadusi õigesti kohaldanud ning teinud sisuliselt õige lahendi. Tavaliselt ei ole siis enam tõendite ega nõuete esitamine võimalik.

Tallinna ja Tartu Ringkonnakohus

Ringkonnakohtunike arv määratakse justiitsministri määrusega. Määrusele peab nõusoleku olema andnud kohtute haldamise nõukoda (KHN). Alates 1993. aastast on Eestis ringkonnakohtunike arv jäänud 43 ja 48 vahele. Aastal 2018 on kohtunikke 45. Ringkonnakohtus on haldus-, kriminaal- ja tsiviilkolleegium. Kolleegiumiteks jagunemine ei ole kohustuslik ega seaduses sätestatud. See määratakse ringkonnakohtu kodukorras.

Tallinna Ringkonnakohus

Tallinna ringkonnakohtu aadress on Pärnu mnt 7, Tallinn. Apellatsiooni korras vaadatakse läbi Harju ja Pärnu maakohtu ning Tallinna halduskohtu lahendeid. 2018. aasta seisuga töötab seal 29 kohtunikku. Ringkonnakohtu esimees on Villem Lapimaa ja direktor on Hans Moks.

Tartu Ringkonnakohus

Tartu ringkonnakohtu aadress on Kalevi 1, Tartu. Apellatsiooni korras vaadatakse läbi Tartu ja Viru maakohtu ning Tartu halduskohtu lahendeid. 2018. aasta seisuga töötab seal 16 kohtunikku. Ringkonnakohtu esimees on Kersti Kerstna-Vaks ning direktor on Tiina Ereb. Tartu ringkonnakohus alustas tööd 15. septembril 1993.
Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märgid

Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi märgid on Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi (ERRS) välja antavad tänumärgid. Peale märkide annab ERSS välja ka tänu- ja aukirjasid.
Sven Sakkov

Sven Sakkov (sündinud 14. septembril 1971 Tartus) on eesti välisjulgeoleku- ja kaitsepoliitika ekspert.
Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli cum laude ajaloo erialal. Tal on magistrikraad rahvusvahelistes suhetes Cambridge'i Ülikoolist (1997). Aastatel 2011–2012 täiendas ta end õppeasutuse Royal College of Defence Studies (London) aastasel kursusel.
Aastatel 2008–2015 oli ta kaitseministeeriumi kaitsepoliitika asekantsler. Augustist 2015 kuni 1. septembrini 2017 oli ta NATO Küberkaitse Koostöö Keskuse direktor. Alates 1. septembrist 2017 SA Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus direktor

Isiklikku

Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on ärijuht ja muusik (oli klahvpillimängija ansamblis Pantokraator) Erik Sakkov.
Albrecht Altma

Albrecht Altma (kuni 1935 Albrecht Altmann, 23. märts 1897 Salatse, Palmse vald, Virumaa – 8. mai 1969 Tallinn) oli eesti füüsik.

Haridus

Albrecht Altma lõpetas Vihula ministeeriumikooli 1912, Rakvere Poeglaste Gümnaasiumi 1918. Ta õppis TÜ matemaatika-loodusteaduskonnas 1920-1927; TÜ stipendiaat Müncheni Tehnikaülikooli Füüsika Instituudis 1936–38.

Teaduskraad ja kutse

mag. phys. 1927 (TÜ)("Bismuti puru elektritakistuse muutumine magneetväljas erinevail rõhkeil"); dr. sc. techn. 1938 (Müncheni Tehnikaülikool)("Untersuchungen an magnetisch orientierten Wismut"); adjunktprofessor 1939; dotsent 1940; professor 1944.

Teenistuskäik

TÜ füüsikainstituudi ajutine abijõud, noorem- ja vanemassistent 1924–38.
TTÜs 1939-1941: eksperimentaalfüüsika adjunktprofessor ja füüsika laboratooriumi juhataja 1939–40; füüsika kateedri dotsent 1940/41.
Punaarmee ehituspataljonis 1941–42; NSV Liidu TA Uurali Filiaali Metallide Füüsika Instituudi teadur 1942–44.
TTÜs 1944–1964: rektor 1944–48; füüsika kateedri professor ja juhataja 1944-64.
Oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, suunati Sõjakooli; teenis Eesti sõjaväes 1919–20; Tartu Maleva Gaasikompanii pealik 1930–35 ja Maleva Sõjakeemia osakonna liige. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1920–40; Kaitseliidu liige 1926–35.

Teadustöö põhisuunad

Magnetdefektoskoopia probleemid, füüsikalised protsessid metalli mikropiirkonnas; oli röntgenstruktuuranalüüsi uurimissuuna algatajaid Eestis.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi nõukogu liige; ajakirja Teadus ja Tehnika (1941, nr 1–8) toimetaja.

Ühiskondlik tegevus

Eesti Üliõpilaste Seltsi liige 1920-40; Kaitseliidu liige 1926-35.

Tunnustused

Eesti Kaitseliidu Valgerist 1935; Eesti NSV TA akadeemik 1946 (füüsika); Tööpunalipu orden 1947; Punatähe orden 1961; teeneline teadlane 1965; büst TTÜ õppejõudude-akadeemikute alleel.

Isiklikku

1939. aastal abiellus Albrecht Altma vanematekodu naabritüdruku Helmi Etvergiga, kes oli matemaatik Elmar Etvergi õde.
Hendrik Toompere juunior juunior

Isiklikud andmed

Hendrik Toompere jr on pärit näitlejate perekonnast. Tema vanaisa Hendrik Toompere seenior oli Nukuteatri hinnatuim näitleja, vanaema Maie Toompere samas teatris pikaaegne näitleja ning hiljem kostümeerija.
Hendrik Toompere jr isa Hendrik Toompere on näitleja ja lavastaja Eesti Draamateatris.
Hendrik Toompere jr tädi on näitleja Harriet Toompere, kes on näitleja Mait Malmsteni elukaaslane. Mõlemad töötavad Eesti Draamateatris.
Igikelts

Igikelts ehk kirsmaa on kestvalt külmunud maakoore ülemine osa.
Igikelts katab ligi 25% Maa pinnast.
Igikelts tekib aladele, kus esinevad aastaringselt madalad õhutemperatuurid ja vähe sademeid. Seega esineb igikelts kontinentaalse kliimaga aladel.
Igikeltsa paksus võib ulatuda paarist meetrist 1500 meetrini. Peale sademete ja õhutemperatuuri sõltub igikeltsa sügavus peamiselt pinnase koostisest ja lõhelisusest. Mida lõhelisem ja jämedateralisem pinnas, seda sügavamale võib ulatuda ka külmumispiir.
Eristatakse lausalist, katkendlikku, saarelist ja merealust igikeltsa. Lausaline igikelts katab ligikaudu 20 miljonit km² Maa pinnast. Saareline igikelts paikneb kas mägedes või lausalise igikeltsa läheduses.
Igikelts võib olla süngeneetiline (tekkinud üheaegselt setete kujunemisega) vōi epigeneetiline (tekkinud pärast setete kuhjumist).
Igikelts on reliktne nähtus ehk püsinud vähemalt viimasest jääajast. Selle tõestuseks on mitmed mammutite säilinud jäänused, mis vastasel korral oleksid hävinud.
Igikeltsa alade jääkatteta piirkondades võib pealmine ehk aktiivseks horisondiks nimetatav kiht soojal aastaajal sulada, selle all asuvat pidevalt külmunud kihti nimetatakse passiivseks ehk inertseks horisondiks. Aktiivse horisondi paksus sõltub paljudest asjaoludest, mille hulka kuuluvad muu hulgas geograafiline laius, nõlva ekspositsioon, õhutemperatuur ja pinnase soojusjuhtivus.
Igikelts on ka oluline reljeefi kujundav tegur. Ta põhjustab muu hulgas selliseid nähtusi nagu solifluktsioon, defluktsioon, termoabrasioon, pinnase kohrutus, pingo, termokarst, jääkiil, polügonaalpinnas ja palsa.
Igikeltsa tõttu on raskendatud jõgede põhjaerosioon, mistõttu on jõed suhteliselt madalad, laiad ja väga meandreerunud.
RIA.com Marketplaces

Ajalugu

2012. aasta septembris asutas Igor Košmerinski firma nimega International Online Transactions OÜ.
23. oktoobril 2012. aastal ostis International Online Transactions OÜ domeeni ria.com.
2013. aasta detsembris omandas International Online Transactions OÜ 99% ettevõttest nimega OOO Internet-Reklama RIA (OÜ), 2014. aasta jaanuaris 99% ARS ONLINE OÜ’st.
2018. aastal kasutas RIA.com Marketplaces esmakordselt oma tegevuses tehisintellekti tehnoloogiat.
18. aprillil 2018. aastal nimetati International Online Transactions OÜ ümber RIA.com Marketplaces OÜ-ks.

Firma tooted

AUTO.RIA.com
AUTO.RIA.com on kuuendal kohal maailma suurimate autokuulutuste portaalide edetabelis (allikas: Similarweb). Portaal kontrollib infot enne auto müüki füüsiliselt, teostades 16 ülevaatust iga kuulutuse kohta. 2017. aastal külastati saiti rohkem kui 1,2 miljardit korda.
DOM.RIA.com
DOM.RIA.com on kõige suurem kuulutusteportaal Ukraina online-kinnisvaraturul. 2015. aasta keskel hakkas RIA.com pakkuma Ukraina portaali külastajatele 360-kraadise virtuaalvaatega kinnisvara müügikuulutusi.
RIA.com on Ukraina kuulutusteportaalide seas teisel kohal.
Burundi bwacu

Rundikeelne tekst

Burundi bwacu, Burundi buhire,

Shinga icumu mu mashinga,

Gaba intahe y'ubugabo ku bugingo.

Warapfunywe ntiwapfuye,

Warahabishijwe ntiwahababuka,

Uhagurukana, uhagurukana, uhagurukana, ubugabo urikukira.

Komerwamashyi n'amakungu,

Habwa impundu nabawe,

Isamirane mu mashinga, isamirane mu mashinga,
Burundi bwacu, ragi ry'abasokuru,

Ramutswa intahe n'ibihugu,

Ufatanije ishyaka n'ubu hizi;

Vuza impundu wiganzuye uwakuganza uwakuganza.
Burundi bwacu, nkoramutima kuri twese,

Tugutuye amaboko, umitima n'ubuzima,

Imana yakuduhaye ikudutungire.

Horana ubumwi n'abagabo n'itekane.

Sagwa n'urweze, sagwa n'amahoro meza.

Rundikeelne tekst toonimärkidega

Burundi Bwâcu, Burundi buhire,

Shinga icúmu mu mashinga,

Gaba intahe y'úbugabo ku bugingo.

Warápfunywe ntíwapfúye,

Waráhabishijwe ntíwahababuka,

Uhagurukana, goduedeeka, uhagurukana, uhagurukana, ubugabo urîkukira.

Komerwamashí n'ámakúngu,

Habwa impundu nâbâwe,

Isamírane mu mashinga, isamírane mu mashinga,
Burundi bwâcu, rági ry'ábasôkúru,

Ramutswa intahe n'íbihúgu,

Ufatanije ishaka n'ubúhizi;

Vuza impundu wiganzuye uwakúganza uwakúganza.
Burundi bwâcu, nkóramútima kurí twese,

Tugutuye amabóko, umutima n'úbuzima,

Imâna yakúduhaye ikudútungire.

Horana ubumwe n'ábagabo n'ítekane.

Sagwa n'úrweze, sagwa n'ámahóro mezá.

Prantsuskeelne tõlge

Cher Burundi, ô doux pays,

Prends place dans le concert des nations.

En tout bien, tout honneur, accédé à l'indépendance.

Mutilé et meutri, tu es demeuré maître de toi-même.

L'heure venue, t'es levé

Et fièrement tu t'es hissé au rang des peuples libres.

Reçois donc le compliment des nations,

Agrée l'hommage de tes enfants.

Qu'à travers l'univers retentisse ton nom.
Cher Burundi, héritage sacré de nos aïeux,

Reconnu digne de te gouverner

Au courage tu allies le sentiment de l'honneur.

Chante la gloire de ta liberté reconquise.
Cher Burundi, digne objet de notre plus tendre armour,

A ton noble service nous vouons nos bras, nos cœurs et nos vies.

Veuille Dieu, qui nous a fait don de toi, te conserver à notre vénération.

Sous l'egide de l'Unité,

Dans la paix, la joie et la prospérité.

Ingliskeelne tõlge

Our Burundi, gentle country,

Take your place in the concert of nations,

Acceding to independence with honourable intentions.

Wounded and bruised, you have remained master of yourself.
When the hour came, you arose,

Lifting yourself proudly into the ranks of free peoples.

Receive, then, the congratulations of the nations

And the homage of your sons.

May your name ring out through the universe.
Our Burundi, sacred heritage from our forefathers,

Recognized as worthy of self-government,

With your courage you also have a sense of honour.

Sing the glory of liberty conquered again.
Our Burundi, worthy of our tenderest love,

We vow to your noble service our hands and hearts and lives.

May God, who gave you to us, keep you for us to venerate,

Under the shield of unity,

In peace, joy and prosperity.
Rodenberg

Geograafia

Rodenberg asub Deisteri, Sünteli ja Bückebergi vahel. Läbi linna voolavad Rodenberger Aue ja Steinaue. "Vana-Rodenbergi" mägi, mis linnale nime annab, koos oma maamärgi tuuleveskiga, kerkib linnast läänes. 1974. aastast kuulub Rodenbergi alla endine Algesdorfi vald. Naaberküla Grove, koos oma kirikuga, liideti Rodenbergiga 1834. aastal.
Jumalikud Ilmutused

Jumalikud Ilmutused OÜ on Eesti kirjastus, mis asutati 2004. Kirjastus alustas kirjastustegevust 2006. Kirjastus on keskendunud eesti luuletajate loomingu avaldamisele. Kirjastust juhib Sven Kivisildnik. Kirjastus avaldab teoseid seitsme kaupa ja neid ilmub täpselt nii palju, kui on nõudjaid (inglise print on demand).