google/wiki40b huggingface dataset:
Marko Torm

Marko Torm (sündinud 2. märtsil 1980 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik, koolitaja ja sporditegelane, Reformierakonna liige. Aastatel 2010–2013 oli ta Rakvere abilinnapea ja linnavolikogu esimees. Aastatel 2014–2017 oli Marko Torm Lääne-Viru maavanem, seejärel 2017–2019 Rakvere linnapea.
Torm käis lasteaias Rakveres ja asus 2001 sinna uuesti elama. Omab riigiteaduste magistrikraadi, ta on end täiendanud sotsiaaltöö magistriõppes ja mitmes Põhjamaa riigiasutuses, sh Islandi ja Taani riigikontrollides ja Helsingi linnavalitsuses.

Haridus

Aastatel 1998–2002 õppis Marko Torm Sisekaitseakadeemias. Ta sai magistrikraadi Tallinna Ülikoolist riigiteaduste erialal ja läbis magistriõppe Tartu Ülikoolis sotsiaaltöö alal. Torm on täiendanud end lühematel koolitustel ja praktikatel Islandil, Soomes ja Taanis.

Töökäik

2006–2010 nõustas ta Rakvere linna juhtkonda ja linna hallatavaid asutusi.
Aastatel 2014–2017 oli Marko Torm Lääne-Viru maavanem. Enne seda töötas Marko Torm Rakveres sisekontrolöri, abilinnapea ja linnavolikogu esimehena.
Aastast 2005 on Marko Torm koolitaja-treener. Ta on koolitanud vabaühendusi, ettevõtteid ja avaliku sektori asutusi.

Tegevus ühingutes

Marko Torm on Eesti Ööjooksu ja Virumaa Kolmikürituse idee autor ning Eesti Ööjooksu peakorraldaja (2009–2013).
Marko Tormi eestvedamisel toimub Rakveres liikumissari "Terve Rakvere liigub".

Poliitiline tegevus

Marko Torm liitus Reformierakonnaga 15. oktoobril 2010.
12. veebruaril 2014 valiti Marko Torm Reformierakonna Rakvere piirkonna juhatusse.

Isiklikku

Torm armastab reisida. Ta on jõudnud paljudesse riikidesse Soomest Argentina ja Uus-Meremaani.
Marko Torm on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Rakvere Kolmainu koguduse liige.
Koolma järv

Koolma järv (ka Kuulma järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Timo ja Koolmajärve külas.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Peipsi alamvesikonda.
Koolma järv on atsidotroofne järv, mis on looduskaitse all Kuulmajärve maastikukaitseala Kuulmajärve sihtkaitsevööndi koosseisus.
Järve pindala on 6,4 ha, kaldajoone pikkus 1030 m, sügavus kuni 6 m.
Järvest möödub RMK Peraküla–Aegviidu–Ähijärve matkatee. Järve põhjakaldal on RMK Koolmajärve lõkkekoht.
Järve kirdekaldal palumännikus asub 17 kääpast koosnev kääbaskalmistu, mis on arheoloogiamälestisena kaitse all.
Kenza Farah

Karjäär

Farah sündis 8. juulil 1986 Alžeerias, aga kolis juba väga noores eas Prantsusmaale. Ta kasvas üles Marseille 15. ringkonnas, põhjaosas, mida peetakse "keeruliseks" piirkonnaks. Maouchel on neli õde ja vend. 14-aastaselt hakkas ta esinema ja võitis mitmeid noortekeskuste laulukonkursse. Lauluvõistluse järgselt kohtus Farah produtsentidega, kes lubasid tal salvestada mõned lood stuudios, sealhulgas "Mon Ange", "Trésor" ja "Il ma trahie". Pärast laulude avalikustamist märkas teda produtsent Abdel Bakhti, mis võimaldas Farahil 2006. aasta detsembris allkirjastada plaadilepingu iseseisva Aulnay-Sous-Boisis,Seine-Saint-Denises paikneva plaadifirmaga Karismatik. Maouche lõpetas lepingu 2016. aastal.
Vormsi valla lipp

Vormsi valla lipp on Lääne maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vormsi valla lipp.
Lipp võeti kasutusele 2013. aastal ning õnnistati sama aasta 29. juulil Vormsi Püha Olavi kirikus.

Lipu kirjeldus

Valla lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, mille keskel on kuldne rõngasrist – Vormsi valla märk. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105 x 165 cm. Rõngasristi kõrgus on 1/2 lipu kõrgusest. Lipu värvikoodid: sinine C100 M40 Y0 K10 ja kuldne/kollane C0 M10 Y100 K0.

Põhjendus

Lipu värvid viitavad saare põlisele rannarootslaste alale. Rõngasrist sinisel taustal sümboliseerib päikeselist ja puhta loodusega saart mere keskel. Lisaks on Vormsi saarel säilinud maailma suurim rõngasristide kogum ning rõngasrist on päikesemärk ja saare kaitsesümbol.

Lipu ajalugu

2007. aastal korraldati lipu ja vapi kavandite konkurss, kuhu laekus 7 tööd. Laekunud kavandid pandi arvamuste ja eelistuste teadasaamiseks välja valla koduleheküljele ja raamatukokku. Konkursitööde hindamisest võtsid väga innukalt osa koolilapsed, kes pidasid konkurentsitult parimaks Aare Bergmani tööd, millel oli kujutatud madu Vormsi saare kohal. Konkursi võidutööks valiti aga Ain ja Ege Strengi töö, millest on edasi arendatud ka tänased lipp ja vapp. Kavandite kooskõlastamine riigikantseleiga aga ei sujunud plaanipäraselt, sest
tööd ei vastanud kehtivatele heraldikanõuetele ning esialgsed kavandid ei saanudki riigikantseli poolt kooskõlastust. Kavandid tehti ümbere ning kõik huvilised said valla kodulehel või hääletuskasti kasutades valla sümboolika valimisel kaasa rääkida kuni 2012. aasta oktoobri lõpuni. Kinnitatud lipp õnnistati 29. juulil 2013 Vormsi Püha Olavi kirikus.
Kalalaev

Kalalaev ehk püügilaev on kala, mereloomade või muude veeorganismide püügiks, aga ka vastuvõtuks, töötlemiseks ja transpordiks mõeldud laev.

Kirjeldus

Kalalaeva ehituslikeks iseärasusteks on reeglina spetsiaalsete püügiseadmete või püügitingimuste, samuti püütud veeorganismide hoiukoha olemasolu. Kalalaevadel võib olla suurendatud merekindlus (näiteks suurem süvis ja parem püstuvus), võimaldamaks püüki erinevates ilmastikutingimustes.
Kalalaevu võidakse liigitada püügipiirkonna, püügimeetodi, püütava veeorganismi, aga ka muu funktsiooni põhjal.
Väikest ja kerget rannikulähedaseks- või sisevetel kasutamiseks mõeldud kalapüügialust nimetatakse kalapaadiks.
Germaania

Germaania on piirkond Reini ja Skandinaavia vahel, mis sai nime Rooma ajaloolase Tacituse kirjutatud kroonika järgi. Germaanlased olid põhjamaalastele omaselt pikad ja heledajuukselised. Mehed kandsid kitsaid, liibuvaid pükse, mida kattis reiteni ulatuv särgitaoline kittel.
Somelinde linnus

Somelinde linnus on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Vaigas asunud linnus. Kroonika järgi peatus selle juures kolmeks päevaks rüüsteretkel olnud ristisõdijate, orduvendade, liivlaste ja latgalite vägi. Linnuse täpne asukoht pole teada. Nimede sarnasuse tõttu on oletatud selle paiknemist Vaiatus (saksakeelse nimega Somel) või Soomeveres, kus puuduvad aga jäljed linnamäe olemasolust. Eeldades, et Somelinde oli Vaiga keskne linnus, on tõenäolisem selle asumine Tarakvere linnamäel. Somelinde nime tähenduseks on pakutud Soomelinn, Soomelinnus.
Tankiarmee Afrika

Ajalugu

Moodustati 1. septembril 1941. aastal tankigrupp Afrika nime all. Kontrollis kõiki Saksa ning enamus Itaalia maavägesid Põhja-Aafrikas. Piiras Tobrukit 1941. aasta novembrist kuni Suurbritannia vägede pealetungini detsembris. Peale Tobruki alt taganemist läks tankigrupp 1942. aasta jaanuaris üle vastupealetungile, vallutades Kürenaika kuni Gazala liinini. 30. jaanuaril 1942. aastal nimetati ümber tankiarmeeks Afrika. 1. oktoobril 1942. aastal nimetati ümber Saksa-Itaalia tankiarmeeks. 22. veebruaril 1943. aastal nimetati ümber väegrupp Afrikaks.
Paolo Antonio Foscarini

Paolo Antonio Foscarini (umbes 1565 Montalto Uffugo, Itaalia – 10. juuni 1616, Montalto Uffugo) oli itaalia teadlane ja teoloog.
1615. aastal avaldas ta teose "Lettera sopra l'opinione de' Pittagorici, e del Copernico, della mobilità della terra e stabilità del sole" ("Kiri arvamusest Pythagorase ja Copernicuse, Maa liikuvuse ja Päikese paigalseisu kohta"), milles kinnitas Koperniku heliotsentrilise maailmasüsteemi õigsust ning mille katoliku kirik 1616. aastal keelustas.

Elulugu

Karmeliidi preester nagu ka tema vend Polybius, õppis ta Napolis Carmine Maggiore kloostris, kus sai teoloogiaprofessoriks. Ta oli Tropea kloostri prior, karmeliitide ordu provintsiaalvikaar ning 1608. aastaks Calabria provintsiülem.
1611. aastal avaldas ta usulise raamatu "Meditationes, preces, et exercitia quotidiana" ("Meditatsioonid, palved ja igapäevased harjutused"), milles ülistas teadusi kui vahendeid jumala armu ja teadmiste tunnetamiseks, ning 1613. aastal "Institutionum omnis generis doctrinarum tomis VII. comprehensarum Syntaxis" ("--"), mille pühendas ordukindral Sebastiano Fantonele. See traktaat visandas seitsmeköitelise entsüklopeedia, mis käsitleks vabasid kunste, füüsikat, metafüüsikat, eetikat ning skolastilist ja müstilist teoloogiat, rõhuasetusega matemaatikal ja füüsikal. Foscarinil polnud siiski aega selle teose kirjapanekuks. 1615. aastal Napolis ilmunud "Trattato della divinatione naturale cosmologica" ("Traktaat kosmoloogia loodusteaduslikust uurimisest") esindab vaid osa sellest, käsitledes võimalust ennustada looduses toimuvaid sündmusi. Tekst viitab ka Koperniku teooriale, millest Foscarini hiljem kirjutas eraldiseisvas traktaadis.
Seliste mõis

Seliste mõis (ka Seli mõis; saksa keeles Sellie) oli riigimõis Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal.
Garciemsi raudteepeatus

Garciemsi raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Carnikava piirkonnas Garciemsis. 
Igapäevaselt peatub seal kakskümmend viis reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kolmkümmend kolm. Peatus asub Riia raudteejaamast 24,7 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B tsooni.
Garciemsi raudteepeatus avati aastal 1933. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal. Nõukogude ajal viis peatusest edasi vaid üks tee, tänapäeval on raudtee ümber ehitatud kaheteeliseks.
Martin Schulz

Martin Schulz (sündinud 20. detsembril 1955 Hehlrathis (praegu Eschweiler)) on Saksamaa poliitik, alates 17. jaanuarist 2012 kuni 17. jaanuarini 2017 oli ta Euroopa Parlamendi president.
Martin Schulz on Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta kuulub alates 1994. aastast Euroopa Parlamenti.
Enne poliitikasse siirdumist oli ta raamatukaupmees. 
Aastatel 1987–1998 oli ta Würseleni linnapea.
Märjamaa õigeusu kalmistu

Märjamaa õigeusu kalmistu on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Naistevalla külas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistu on halvas seisus.
Lev Mehlis

Lev Mehlis (vene keeles Лев Захарович Мехлис; 13. jaanuar (vkj. 1. jaanuar) 1889 Odessa – 13. veebruar 1953 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane ning sõjaväelane.
Lev Mehlis oli pärit juudi teenistuja perekonnast. Ta lõpetas kuus klassi Odessa Juudi Kommertskoolis. Töötas 1904–1911 kontoriametnikuna ja koduõpetajana. Aastatel 1907–1910 oli ta juudi sotsiaaldemokraatliku partei Poalei Zion liige. Alates 1911. aastast teenis Vene armees (1914–1917 kahuriväes).
1918. aastal astus Mehlis Venemaa Kommunistlikku (bolševike) Parteisse. Kodusõjas osales komissarina.
1921–1922 töötas ta Tööliste-Talupoegade Inspektsiooni Rahvakomissariaadis, 1922–1926 VK(b)P Sekretariaadi sekretäri abina ja büroojuhatajana.
1926–1927 õppis Mehlis Kommunistlikus Akadeemias marksismi kursustes ja 1927–1930 Punase Professuuri Instituudis. Alates 1930. aastast oli ta ÜK(b)P Keskkomitee pressiosakonna juhataja ja samaaegselt ajalehe Pravda peatoimetaja. 30. detsembril 1937 määrati ta Punaarmee Poliitilise Valitsuse juhatajaks, millisele ametikohale ta jäi kuni 1940. aasta septembrini. 1940–1941 oli ta Nõukogude Liidu Riigikontrolli rahvakomissar ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 7. maist 1941 oli ta NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu Büroo liige ja alates 21. juunist 1941 Punaarmee Poliitilise Peavalitsuse juhataja.
Suure terrori ajal osales Mehlis aktiivselt repressioonides Punaarmee juhtivkooseisu vastu.
19. märtsist 1946 kuni 27. oktoobrini 1950 oli ta Nõukogude Liidu riigikontrolli minister.
1949. aasta detsembris tabas teda insult ja ta oli 1950. aasta oktoobris halvenenud tervise tõttu sunnitud erru minema.
Ta oli ÜK(b)P Keskkomitee liikmekandidaat alates 1934. aastast ja liige alates 1937. aastast. ÜK(b)P Keskkomitee Orgbüroo liige oli ta alates 14. jaanuarist 1938 kuni 5. oktoobrini 1952.
Peetri mõis (Keila)

Peetri mõis (saksa keeles Peterhof) oli Vääna mõisa kõrvalmõis (sisuliselt karjamõis) Keila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Harju maakonda Saue valda Kiia külla 
Mõis asutati 18. sajandil.
Kyōto protokoll

Venemaa

Venemaa oli pikka aega lepingu ratifitseerimise vastu. Kuid 30. septembril 2004 kiitis valitsus protokolli heaks ning saatis kliimamuutusi käsitleva dokumendi parlamendi alamkotta ehk duumasse.
Venemaa toodab 17% kogu maailma kasvuhoonegaasidest ning on protokolli edukuse võti pärast seda, kui USA 2001. aastal protokollis osalemisest loobus.
Kasvuhooneefekti tekitavate gaaside atmosfääri paiskamist piirav rahvusvaheline Kyōto protokoll asub ülemaailmselt jõusse 90 päeva pärast selle ratifitseerimisprotseduuri lõppemist Moskvas.
Kasvuhoonegaaside saaste hulk ei tohi olla suurem kui oli seda 1990. aastal – see oli aeg, mil NSV Liidu tööstus saastas tugevasti loodust. Seega Venemaale lepingu täitmine probleeme ei tohiks valmistada ja tänu valitud tingimustele on idanaabritel (nagu ka Eestil) avanemas võimalus teenida sadu miljoneid või lausa miljardeid, müües Lääne firmadele saastekvoote.

USA

USA, olles maailma suurim saastaja 36 protsendiga, ei ole nõustutud lepet ratifitseerima. Washingtoni hinnangul on selle täitmine liiga kallis ja protokolli ei kuulu arengumaad, mis on aga USA arvates ebaõiglane.
Hunter S. Thompson

Varajane elu

Hunter sündis Kentucky osariigi Louisville'is keskklassi perekonnas, olles kindlustusnõustaja ja Esimese maailmasõja veterani Jack Robert Thompsoni (4. september 1883, Horse Cave Kentucky – 3. juuli 1952 Louisville) ning raamatukoguhoidja Virginia Ray Davisoni (1908, Springfield Kentucky – 20. märts 1988, Louisville) kolmest pojast esimene. Vanemad kohtusid Jacki korporatsiooni sõbra mahitusel Kentucky Ülikoolis 1934. aasta septembris, nad abiellusid 2. novembril 1935. 
Hunteri nimi tuli väidetavast emapoolselt esivanemalt, šoti kirurg John Hunterilt.
2. detsembril 1943 kolis kuueaastase Hunteri perekond 2437 Randsell avenüüle, mis asus Highlandsi jõukas Cherokee Triangle'i piirkonnas.
3. juulil 1952 suri 14-aastase Hunteri isa raskekujulisse müasteeniasse 58-aastaselt. Seejärel kasvatas Hunterit ning tema vendi David Wheelerit (18. juuni 1940) ja James Garnetit (2. veebruar 1949 – 25. märts 1993) ema üksinda. Pärast abikaasa surma sai Virginiast alkohoolik.
Lisaks kahele vennale oli Hunteril ka palju vanem poolvend James Thompson Jr. isa esimesest abielust, ent ta ei kuulunud Thompsonite leibkonda.
Klaus Kursell

Klaus Kursell (hukatud 3. juunil 1570 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane (väliooberst).
Pärast Eestimaa aadlike ustavusvande andmist 1561. aasta juunikuus Rootsi kuningale Erik XIV-le sai temast rittmeister Rootsi teenistuses.
Kursell juhtis Liivi sõja ajal Rootsi vägesid 1567. aasta alguses talvel edukas Poola vägede vastu peetud Lemsalu lahingus.
Lemsalu lahingus saadud kaotuse eest kättemaksuna korraldas poolakate sõjaülem Nicolaus Talwosz (Mikolajus Tolvaiša) suurema väe ja mitme tuhande sakslase ja poolakaga sõjaretke Põhja-Eestisse, kus Kasari jõe ääres (Pajaka mõisa maal) Ruunavere veski juures Läänemaa piiril kohtusid Rootsi ja Poola vägi. Mõlemal poolel võitlesid ka kohalikud aadlilipkonnad.
Pärast 1567. aasta 3./13. veebruaril toimunud Ruunavere lahingus saadud kaotust määrati Kursell Läänemere-provintside ülemjuhataja kohalt tagandatud Henrik Klasson Horni asemele ning temast sai samas ka Lihula linnuse valitseja. Pärast Ruunavere lahingut röövisid ja põletasid poolakad Lääne- ja Harjumaal kuni Tallinnani välja ning tegid suurt kahju.
Tema juhtimisel vallutasid rootslased juulis-augustis 1568 Saaremaal taanlastelt Maasilinna linnuse ühes selle juurde kuuluvate endiste ordualadega Saaremaa idaosas ja Muhu saare.
1570. aastal toimus maksmata palkade pärast mõisameeste pealik Klaus Kurselli juhitud Rootsi vastane Tallinna linnuse afäär, nn Klaus Kurselli mäss, mille käigus vallutati rootslastelt Toompea Väike linnus ning Tallinna ja Eestimaa asehaldur vabahärra Gabriel Kristiernsson Oxenstierna vangistati mässajate poolt, mille järel alustas Kursell läbirääkimisi hertsog Magnusega. Pärast Rootsi kapteni Nils Dublari (ka Nils Dobblare) poolt linnuse tagasivõitmist vangistati Kursell.
3. juunil 1570 toodi Kursell Tallinna linnuses kohtu ette. Süüdistatuna Rootsi riigi reetmises hukati ta koos lähimate abilistega pea mahalöömise läbi.
Talle kuulus 1558. aastast Liivimaal isalt päritud Sõmerpalu mõis koos Sõmerpalu vasallilinnusega ja 1563. aastast Haeska mõis Martna kihelkonnas Läänemaal.

Perekond

Klaus Kurselli isa oli Tartu stiftifoogt Jürgen Kursell ja ema Ebba Uexküll, Velise mõisniku Reinhold Uexkülli (surnud 1516) ja Alu (Allo) mõisast pärit Anna von Roseni tütar.
Tema vennad olid Haapsalu asehaldur Wolter Kursell (surnud 1608), Saare-Lääne toomhärra, kuningas Magnuse õuejunkur Christopher Kursell (surnud 1577), Örebro ja Nerike asehaldur Jost Kursell, ning tema õde oli Haimre (Heimar) ja Nõlva (Nelwa) mõisniku, Saksa ordumeistri saadiku Wolmar Fahrensbachi abikaasa ja Jürgen Fahrensbachi ema.
Ain Mõttus

Ain Mõttus (10. aprill 1954 Tallinn – 9. jaanuar 2002 Tallinn) oli eesti maadleja.

Saavutused

Mõttus tulis aastatel 1975 ja 1982 Eesti NSV meistriks vabamaadluses. Ta sai 1971. aasta Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel pronksmedali vabamaadluses.

Isiklikku

Tema isa oli maadleja ja maadlustreener Arvo Mõttus.
Nurme mõisa park

Nurme mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Nurme külas. Pargi pindala on 6,6 ha. Park on muinsuskaitse all.
Park on kaheosaline. Peahoone tagaküljelt võib leida kunagiste terrasside jälgi, märke kunagisest vanemast, regulaarse planeeringuga aiast. Väikest esiväljakut piirab tihe vabaplaneeringuga puistu. Idaküljelt suundub esiväljakule tee, mida palistab ligi kilomeetripikkune allee. Alleepuudeks on põhiliselt vahtrad ja saared, vähesel määral ka pärnad. Allee lõpetab restaureeritud väravaehitis. Nii esi- kui ka tagaväljak on oma kunagise avatuse kaotanud.
Nurme mõisa pargis kasvab 16 liiki puittaimi, nende seas 8 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik tamm (Quercus robur, ümbermõõt 309 cm) ja vene lehis (Larix russica, ümbermõõt 240 cm). Valitsevad liigid on harilik saar, harilik tamm, harilik vaher. Vähesel määral kasvab siin ka harilikku kuuske, harilikku hobukastanit, harilikku jalakat, Vene lehist. Põõsarindes on domineerivateks harilik lumimari ja taraenelas.
Simon Pegg

Simon Pegg (sünninimi Simon John Beckingham; sündinud 14. veebruaril 1970 Brockworthis) on Inglismaa filminäitleja, stsenarist, koomik ja kirjanik. Simon Pegg on tuntud eelkõige oma rollidega filmides "Shaun of the Dead", "Valusad võmmid" (inglise "Hott Fuzz"), "Star Trek" ja "Paul".
Simion Pegg on koos Edgar Wrightiga kirjutanud stsenaariumi zombikomöödiale "Shaun of the Dead" ja filmile "Hot Fuzz". Koostöös Nick Frostiga valmis filmi "Paul" stsenaarium. Nendes kolmes filmis mängis Simon Pegg peaosa koos Nick Frostiga.
2005. aastal Simon abiellus Maureen McCanniga. 2009. aastal sündis neil tütar.
Arnold Friedrich Küssner

Arnold Friedrich Küssner (6. märts/18. märts 1882 Tallinn – 28. märts 1951 Düsseldorf) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik.
Õppis aastatel 1892–1902 Tallinna Nikolai Gümnaasiumis. Aastatel 1902–1910 õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas (õppeaastal 1906/1907 õppis Leipzigi Ülikoolis). Oli prooviaastal Haapsalu Püha Johannese koguduses. Ordineeriti 20. veebruaril/4. märtsil 1911 Tallinnas õpetajaks.
Oli aastatel 1912–1921 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lahkus aastal 1921 Saksamaale. Oli seejärel aastatel 1921–1945 Düsseldorfis haiglavaimulik. Jäi aastal 1945 emerituuri.
Wulften am Harz

Geograafia

Wulften am Harz asub Harzi mägede edelaservas ja Rotenbergi mägede loodetipus. Oderi jõgi voolab läbi küla. Lähimad linnad on Osterode am Harz (12 km), Herzberg am Harz (15 km) ja Göttingen (30 km).
Felix Oinas

Felix Johannes Oinas (6. märts 1911 Tartu – 25. september 2004 Bloomington, Indiana) oli eesti folklorist ja keeleteadlane.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1938. Ta õppis ka Budapesti Péter Pázmányi Ülikoolis 1935–1936 ja oli samas eesti keele õppejõud 1938–1940. Õppis 1950–1951 Indiana Ülikoolis ja oli Indiana Ülikoolis Bloomingtonis õppejõuks alates 1951 (alates 1965 professorina).
Ta on uurinud eesti, soome-ugri (eriti ungari) ja slaavi rahvaluulet ja keeli, oli ka üks suuremaid Kalevala lugude asjatundjaid.
Anna Rudolf

Anna Rudolf (sündinud 12. novembril 1987 Miskolcis) on ungari maletaja ja malekommentaator, naiste suurmeister (2008).
Rudolf on kolmekordne Ungari malemeister (2008, 2010, 2011). Ta mängis Ungari naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2008–2012) ja neljadel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2009–2015).
Ta sai FIDE-lt 2005. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2008. aastal naiste suurmeistri ja 2015. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Tribal Wars

"Tribal Wars" on Saksamaa ettevõtte InnoGames GmbH loodud veebipõhine rolli- ja strateegiamäng. Mäng koosneb mitmest ruudustikul põhinevast maailmast, millest igaühel on erinevad mänguseaded. Ühe kasutajakontoga on võimalik mängida kõikides mängumaailmades.

Tegevus

Mängu tegevus leiab aset keskajas. Iga mängija saab alguses endale küla, kus saab maju ehitada ja maavarade (puit, savi, raud) kogumisel vajaminevaid rajatisi paremaks arendada. Mängus on võimalik luua endale hõim ning pidada nendega sõdu või sõlmida liite ja vaherahu.

Maailmad

Seisuga 22.12.2007 on 15 mängumaailma. Nendest 13 esimest on tavamaailmad, millest viimases kasutatakse "Tribal Warsi" versiooni 4.0. See sisaldab kõikide eelmiste maailmade võimalusi ja täiendavalt boonuskülasid, mis lisaks arenemisele annavad lisaboonuseid. Mahajäetud külasid asendavad barbarikülad, mis arenevad ja laienevad ise. Paladin saab nüüd sõdades võideldes relvi ja muud varustust leida.
Boonuskülade boonused:
10% suurem puidu-, savi- VÕI rauatoodang;
10% kiirem kasarmu, talli või töökoja sõdurite treenimine;
10% rohkem elanikke;
3% suurem puidu-, savi- JA rauatoodang.

Tasuline versioon

Kuigi mänguraha eest saab osta teatud mugandavaid lisasid osta, ei anna need mängijale otsest eelist, sest erinevalt paljudest samalaadsetest mängudest ei ole tasuta versioon tugevalt piiratud.
Kiropraktika

Kiropraktika on alternatiivmeditsiini haru, mis tegeleb peamiselt inimese skeletilihaste, eelkõige selgroo vahetu ümbruse lihaste motoorika mehaaniliste tüsistuste diagnoosi ja raviga. Kiropraktika pooldajate väitel mõjutavad niisugused tüsistused inimese üldist tervislikku seisundit närvisüsteemi kaudu. Sedalaadi väiteid ei ole siiski leidnud teaduslikku tõendust. Põhiline kiropraktiline meetod on manuaalteraapia, mida rakendatakse eelkõige selgroole, kuid ka mujal asuvatele liigestele ja pehmetele kudedele. Kiropraktika teoreetilised alused on teadusliku meditsiiniga vastuolus ning selle põhjenduseks tuuakse pseudoteaduslikke kontseptsioone nagu vertebraalne subluksatsioon (lülisamba lülide või liigeste nihestumine kui valdava osa meditsiiniliste probleemide põhjus kiropraktika rajaja Daniel David Palmeri arvates) ja "kaasasündinud intelligentsus", Jumala kohalolu inimeses esindav vitalistlik elujõud, mille närvisüsteemis edastatavaid vooge nihestused tõkestavat.
Kiropraktika tõhusust on korduvalt uuritud, kuid üksikuuringute alusel koostatud süsteemsete ülevaadete andmeil ei ole alust uskuda, et kiropraktilised ravitsemisvõtted toimiksid. Võimalikuks, ent tõestamata erandiks peetakse seljavalu. Kiropraktiliste meetodite ohutus ei ole kindel ning mõnega neist seostatakse insuldi ja surmaga lõppeda võivate tüsistuste riski. Tänapäeval võib kiropraktikud tinglikult jagada kaheks: väiksem osa neist on jäänud truuks Palmeri vaadetele ja peab endiselt kõigi haiguste põhjuseks luude või liigeste nihestumist, vastandudes teaduslikult põhjendatud ehk "tavameditsiinile", suurem osa aga ühendab kiropraktika teaduslike ravitehnikatega nagu harjutused, massaaž ja krüoteraapia.
Kiropraktikale pani 1880ndatel aastatel USAs aluse "magnetiga tervendamist" harrastanud Daniel David Palmer, olles saanud selle ravitsemismeetodi enda sõnul "teisest ilmast". Tänapäeval on kiropraktika enim levinud USA-s, Kanadas ja Austraalias. Eestis propageerib kiropraktikat Eesti Manuaalse Meditsiini ja Kiropraktika Selts, mille kodulehe teatel on kiropraktika asutaja Eestis Allan Gary Oolo, väliseesti päritolu Kanada kiropraktik ja seltsi juhatuse ainus liige.
Soome kirjanduses on kiropraktikat kujutanud Martti Larni raamatus "Neljas selgroolüli" (eesti keeles 1961).
Sigade Aafrika katku viirus

Sigade Aafrika katku viiruse siirutajad

Viiruse looduslikuks reservuaariks on harilikult pehme toesega puugid, kes nakatuvad viirust kandvatel sigalastel parasiteerides.