google/wiki40b huggingface dataset:
Õigusliku järjepidevuse põhimõte

Õigusliku järjepidevuse põhimõte ehk kontinuiteet on ajalooteaduses kasutatav mõiste, mis selgitab aegruumis toimunud järjepidevust kultuurilistes, keelelistes või etnilistes tunnustes. Põhimõte on siduda erinevatel aegadel toimunud sündmused ja tegevused ühte põhilisse konteksti. Eestis on õigusliku järjepidevuse põhimõtet peamiselt kasutatud riigiõiguse kontekstis. Õigusliku järjepidevuse põhimõtet on võimalik kasutada ka näiteks erineva seadusandluse loomisel, võttes uute seaduste aluseks varem loodud seaduseid. Näiteks Eestis võeti 1992. aasta 28. juuni rahvahääletusel vastu põhiseadus, mis põhines 1938. aastal vastu võetud põhiseadusel.
Õiguslikku järjepidevust peeti tähtsaks ka baltisaksa ajalookirjutuses, kus sellega põhjendati (näiteks Carl Schirren) Eesti- ja Liivimaa rüütelkonna Rootsi-aegsete privileegide säilimist Venemaal 18.-19. sajandil 1710. aasta kapitulatsioonide ja Uusikaupunki rahulepingu alusel.

Eesti ajaloo tõlgendamisest

Jüri Uluots  väitis, et "Eesti riik ei tekkinud 1918. aastal tühjale kohale. Selle juured ulatusid muinas-Eesti riiklikku korralduse, mis tollaste eesti juhtide poolt sõlmitud lepingute kaudu kandusid üle mitmete vaheetappide üle XX sajandisse, realiseerudes siin Eesti iseseisvuse välja kuulutamises või õigemini taastamises. Seda teoreetilist ning algselt ajalukku suunatud kontseptsiooni kasutades põhjendas ta 1941. aasta memorandumis Saksa võimudele vajadust moodustada uus Eesti valitsus "kontinuiteediprintsiibi" kohaselt. Ning kuigi Saksa võimud Uluotsa memorandumi tähelepanuta jätsid, alustas Uluots 1944. aasta kevadest "õigusliku järjepidevuse" alusel riiklike institutsioonide moodustamist ja käivitamist".
Eesti Vabariigi õiguslikku kontinuiteeti rõhutades ja vastandades seda ebaseaduslikele okupatsioonidele, jätkas Uluots baltisakslaste õigusajaloolist traditsiooni. Tema Teise maailmasõja aegsele tegevusele tugines omakorda õigusliku järjepidevuse põhimõtte kasutamine Eesti taasiseseisvumise protsessis, kus seda alusprintsiibina läbivalt rõhutasid Kodanike Komiteede liikumise ja Eesti Kongressi liikmed, kes vastandasid selle Rahvarinde poliitikute seas valdavale reaalpoliitilisele lähenemisele.
Õigusliku järjepidevuse ideed on kasutatud ka hiljem. Näiteks väitis nii Arnold Rüütel 2002. aastal: "See põhimõte oli suunav ja mõtlemist korrastav kaaslane nii iseseisvuse taastamisel, põhiseaduse vastuvõtmisele eelnenud õigusaktide loomisel kui ka Põhiseaduse Assambleele esitatud eelnõudes. Õiguslik järjepidevus ei tähenda üksnes kahe eraldatud õigussüsteemi käsitlemist ühtse tervikuna, vaid on ka kehtiva õiguskorra õiguspärane arendamine"
Letheobia mbeerensis

Levila

Need maod elavad Keenias.
Napoli ülikool

Napoli ülikool (Università degli Studi di Napoli Federico II) on ülikool Itaalias Napolis.
Ülikool on asutatud aastal 1224. Ülikool on nimetatud selle asutaja, Saksa-Rooma keisri Friedrich II auks.
Ülikoolil on 13 teaduskonda, seal õpib üle 90 000 üliõpilase.
Kiilmehhanism

Kiilmehhanism (inglise straight-wedge mechanism või edge effecting linear motion) on mehhanismide ja masinate teoorias mehhanism, mille vedav ja veetav lüli liiguvad translatoorselt ning kiiruste ja kiirenduste suhe on püsiv.
Kiilmehhanisme kasutatakse rakistes, stantsides, puhvrites jne.
Suusakujulised kiudpilved

Suusakujulised kiudpilved (nn kassiküünepilved ehk kassiküüned) ehk Cirrus uncinus (Ci uncinus ehk Ci unc) on kiudpilvede vorm. Need on üleskäändunud otstega konksukujulised pilved, mis koosnevad pikkadest niitjatest kiududest, mille otsad koolduvad ülespoole. Nende otstes moodustuvad mõnikord tihedamad pilvetombud.
Suusakujulised pilved eelnevad tavaliselt kiudkihtpilvedele.
Suusakujuliste pilvede teke ennustab järgmistel päevadel vihmasadu, sest nende ilmumine taevas on seotud sooja frondi saabumisega, mis jõuab kohale 36–48 tunni pärast. Kui kassiküüned on taevas vaatleja kohal, siis see tähendab, et soe õhk on maapinnast 700–1000 km kõrgusel.
Neid pilvi on nimetatud ka "Inglismaa meremeesteks" ja "märasabaks" (mare's tail).
Arvo Kaldma

Arvo Kaldma (2. mai 1934 Albu vald – 27. oktoober 1995 Tallinn) oli eesti insener ja Eesti NSV riigitegelane.
Ta lõpetas aastal 1953 raadiotehnika erialal Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi ja aastal 1959 Prof. M. A. Bontš-Brujevitši-nim. Leningradi Elektrotehnika Sideinstituudi.
Aastatel 1959–1965 töötas ta Eesti NSV Vabariiklikus Raadiokeskuses inseneri, vaneminseneri, tsehhijuhataja ja ülema asetäitjana. Aastatel 1965–1975 töötas ta Eesti NSV Sideministeeriumi kapitaalehituse ja majandusteeninduse osakonna juhataja, kapitaalehituse osakonna juhatajana ja ministri asetäitjana. Aastatel 1975–1989 oli ta Eesti NSV sideminister.
Ta oli aastast 1961 NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Ta on lõpetanud Leningradi Kõrgema Parteikooli.
Arvo Kaldma suri 27. oktoobril 1995 Tallinnas ja ta maeti 6. novembril 1995 Metsakalmistule.
Hobuajam

Hobuajam ehk gööpelajam ehk gööpel (saksa k. Göpel) on jõuülekande agregaat, mille abil kantakse edasi hoburakendi vedavat jõudu mõnele töömasinale. 
Hobuajamit kasutati talude ja tööstuslike protsesside teenindamiseks. Näiteks kombainid, rehepeksumasinad, pumbad ja puidu saagimise masinad. Hobuajameid tuntakse kahte tüüpi – sammashobuajam ja lamav hobuajam.
Lamavad ehk horisontaalsed ajamid olid palju efektiivsemad ja veoloomi säästvamad. Horisontaalseid ajameid sai kinnitada erinevatele masinatele. Gööpelit sai hiljem asendada ka muud tüüpi seadmetega, nagu näiteks manuaalraami, statsionaarse aurumootori vedukvõlli või traktori veorihmaga, mis lõpuks gööpelit asendaski.
Hageri Rahvamaja

Hageri Rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. 
Rahvamaja struktuuriüksus on Hageri Avatud Noortekeskus.
Rahvamaja juhataja on Maria Saarna.
Harald Ringstorff

Harald Ringstorff (sündinud 25. septembril 1939 Wittenburgis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal) on Saksamaa poliitik. 
Ta oli Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaminister 1998. aasta novembrist kuni 2008. aasta oktoobrini.
7. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa peaministrina.
Uručča metroojaam

Uručča metroojaam (vene keeles Уручье (Urutšje metroojaam), valgevene Уручча (transkribeerituna Uruttša metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uručča linnaosas.
Jaam on hetkel liini lõppjaamaks. Tegemist on esimese Minski metroo jaamaga, mis asub väljaspool Minski ümberringteed. Aastal 2016 oli see üks metroo kasutatavamaid jaamasid, päevas kasutas seda keskmiselt 47,7 tuhat inimest.
Jaama ehitustöid alustati aastal 2001 ja jaam avati 7. novembril 2007. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Jaamas on invaliididele mõeldud lift. Barysaŭski trakti metroojaamani on 1750 meetrit.
Ehitustööde käigus avastati kaheksa meetri sügavuselt üle meetri pikkune luu, mida algselt peeti mammutile kuuluvaks, ent hiljem avastati, et see kuulub Loxodonta cyclotis'ele.
August Kristal

August Kristal (10. august 1866 Kose kihelkond – 21. veebruar 1925 Tallinn) oli Eesti viiulimeister. Teda peetakse Eesti viiulimeistrite koolkonna rajajaks.
Kristal avas aastal 1889 oma kodutalus keelpillide töötoa (Kristali keelpillide töökoda). Aastal 1899 tõi ta selle Tallinna. Aastal 1914 sai töötoast töökoda, kus töötas 10 inimest.
August Kristal suri 21. veebruaril 1925 Tallinnas ja ta maeti 22. veebruaril 1925 Vana-Kaarli kalmistule.    August kristall 1866 - 1925

Isiklikku

Tema tütar oli viiuldaja ja keeleõpetaja Lydia Mahoni.
Sofia Nikolajeva

Sofia Nikolajeva (5. märts 1924 Anija vallas – 2. veebruar 2008 Peterburi) oli vene päritolu Vene ja Eesti keemik.

Elulugu

Sofia Nikolajeva lõpetas Leningradis keskkooli ja 1948 Leningradi Ülikooli, 1948–51 oli samas aspirantuuris ning kaitses 1951. aastal samas keemiakandidaadi kraadi. Ta on töötanud 1951–54 TÜ anorgaanilise keemia kateedris vanemõpetajana ja 1954–57 dotsendi kohusetäitjana. Seejärel töötas ta Leningradi uurimis- ja projekteerimisinstituutidesdes Gipronikkel ja Giprohim, 1971–77 oli Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja.

Teadustöö

Nikolajeva peamised uurimisvaldkonnad olid metallide lahustumine ja korrosioon, korrosioonikindlad materjalid ning kompleksimoodustamine. Ta avaldas umbes 30 teadustrükist.
Babõn Jar

Babõn Jar (endises kirjaviisis Babi Jar; ukraina keeles Бабин Яр, vene keeles Бабий Яр) on jäärak Kiievis.
The Very Best of Arvo Pärt

"The Very Best Of Arvo Pärt" on  Arvo Pärdi silmapaistvamaid teoseid sisaldav album, mis ilmus 2010. Album koosneb kahest CD-st. Albumi andis välja EMI Classics.
Messier 19

Messier 19 (ka M19 ja NGC 6273) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus.
Parve avastas 5. juunil 1764 Charles Messier. 1784. aastal vaatles William Herschel parve tähti. Messier 19 on umbes 11,9 miljardit aastat vana ja see on üks lamedamaid kerasparvi mistõttu võib parve kuju olla arvatust teistsugune. Parv asub Maast 28700 valgusaasta kaugusel ning on üsna lähedal Linnutee keskosale, asudes sellest umbes 6500 valgusaasta kaugusel.
Zooey Deschanel

Isiklikku

Tema vanem õde Emily Deschanel on näitleja ja produtsent. Nende ema Mary Jo Deschanel on näitleja, isa Caleb Deschanel filmi- ja telerežissöör.
Joachim Friedrich von Mansfeld

Krahv Joachim Friedrich von Mansfeld-Vorderort (af Mansfelt; 19. aprill 1581 – 29. aprill 1623 Friedeburg) oli saksa päritolu Rootsi väejuht.
Krahv Mansfeld võttis Rootsi väejuhina Liivimaal osa Poola-Rootsi sõjast (1600–1611).
Talle kuulusid Saale jõe äärsed Friedeburgi (1604) ja Pfützthali mõis tänapäeva Saksi-Anhaltis.
Krahv Mansfeld on maetud Friedeburgi kirikusse.
Nõmmpere mõis

Nõmmpere mõis (saksa keeles Waldeck) oli poolmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1875 Lümanda mõisast eraldatud alast.
Kiievi metropoolia

Kiievi metropoolia (ukraina keeles Київська митрополія) oli pärast 988. aastal toimunud Kiievi-Vene ristiusustamist moodustatud ning 1686. aastani Konstantinoopoli patriarhaadile allunud kiriklik haldusüksus.
Gábor Tolcsvai Nagy

Gábor Tolcsvai Nagy [t'oltšvai nadj] (sündinud 24. novembril 1953 Budapestis Ungaris) on ungari keeleteadlane, Ungari Teaduste Akadeemia liige (2010. aastast korrespondentliige, 2016. aastast korraline liige).
Gábor Tolcsvai Nagy lõpetas ülikooli 1978. ja kaitses doktorikraadi 1984. aastal. 1996–2000 õpetas ta Helsingi Ülikoolis, hiljem Budapesti Ülikoolis, kus on 2004. aastast professor.
Kolleri karjäär

Kolleri karjäär (ka Kolleri kruusakarjäär) on tehisjärv ja karjäär Põlva maakonnas Kanepi vallas Saverna külas. Veekogu pindala 9,5 ha².
Urmas Laht

Urmas Laht (sündinud 7. juulil 1955 Loksal) on eesti põllumajandustegelane ja poliitik.

Haridus

Ta õppis Võsu 8-klassilises koolis, hiljem lõpetas töö kõrvalt õhtukeskkooli. Ta on lõpetanud Olustvere Sovhoostehnikumi agronoomia eriala ja 1993. aastal Eesti Põllumajandusülikooli põllumajanduse ökonoomika ja juhtimise eriala.

Töö

Aastatel 1976–1980 töötas ta Kohtla-Järve sovhoosi brigadirina, 1980–1983 Kuusalu kolhoosi osakonna juhataja asetäitjana, 1983–1989 Ilumäe kolhoosi osakonnajuhatajana, 1989–1996 Tamsalu TERKO tootmisdirektorina, 1996–1999 Lihaühistu Viru juhatuse esimehena.
Aastatel 1999–2003 oli ta IX Riigikogu liige, ta kuulus Keskerakonna fraktsiooni ja oli maaelu komisjoni liige, 2002–2003 maaelu komisjoni aseesimees, 1999–2001 Maapanga pankroti asjaolude väljaselgitamise uurimiskomisjoni liige.
2003. aastast on ta OÜ Markilo juhataja, 2009. aastast ka OÜ Kureoja Jõusöödatehas juhataja. Aastatel 2006–2010 oli ta OÜ Viru Mölder juhataja.

Ühiskondlik ja poliitiline tegevus

Aastatel 1997–2002 oli ta Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja nõukogu aseesimees, 1997–2003 Eesti Ühistegelise Liidu juhatuse esimees. Ta on Eesti Tõusigade Aretusühistu nõukogu esimees. 
Aastatel 1999–2002 oli ta Vihula valla volikogu liige.
Urmas Laht on Eesti Keskerakonna liige ja Lääne-Virumaa piirkonna aseesimees.
Vahitorn (ajakiri)

Vahitorn on ajakiri, mida annavad välja Jehoova tunnistajad. Ajakiri ilmub 338 keeles üle kogu maailma.
Charles Taze Russell hakkas ajakirja välja andma 1879. aastal.
2008. aastal jagati ajakiri kaheks väljaandeks: üks on mõeldud Jehoova tunnistajatele endile ja teine laiemale avalikkusele.
Tropidodryas

Levila

Need maod on endeemsed Brasiilias.
Johann Hermann Gressel

Johann Hermann Gressel (22. detsember 1769 Altona, Saksamaa – 24. mai 1845 Tallinn) oli Eestis tegutsenud sakslasest trükkal ja kirjastaja.
Gressel kolis Tallinnasse enne 1797. aastat ning avas 1802. aastal seal oma trükikoja, mis oli tol ajal kolmas Eestis. Tallinna kodanikuks sai 1804.
Ta oli üks tähtsamaid eestikeelsete raamatute trükkijaid 19. sajandi algul ja andis 1805. aastast välja rahvakalendrit.
Johann Hermann Gressel suri Tallinnas 1845. aastal ja on maetud Tallinna Oleviste kirikusse.
Tema tegevust jätkas poeg Julius Hermann Gressel (1820–1889).
Albin Strutzkin

Albin Strutzkin (10. august 1878 Mäetaguse mõis, Virumaa – 28. november 1962) oli eesti laulja (tenor).
Kauhajoki

Külad

Aronkylä, Filppula, Harjankylä, Hangaskylä, Hyyppä, Ikkeläjärvi, Järvikylä, Kainasto, Kauhajärvi, Keturinkylä, Kokonkylä, Korpikylä, Koskenkylä, Kuutinkylä, Käyränkylä, Luomankylä, Lustila, Muurahainen, Möykkykylä, Nirvankylä, Nummijärvi, Nummikoski, Piipari, Pukkila, Päntäne, Puskankylä, Sahankylä, Savikylä, Turjankylä, Uuronkylä, Äijönkylä.
Tartu–Elva raudteeliin

Tartu–Elva raudteeliin on endine raudteeliin Lõuna-Eestis Tartumaal. Liin suleti 1. juulil 2008 raudteeremondi tõttu Tartu–Valga raudteel, kuid pärast remondi lõppu liini enam ei avatud. Liinil opereeris diiselrongidega Edelaraudtee.
Vapper Sirk

Vapper Sirk (23. veebruar 1930 – 3. mai 2011) oli eesti õpetaja.
Töötas Tallinna Merekooli, hiljem Tallinna Merekolledži õpetaja ja metoodikuna.
Ta on kirjutanud õpiku "Insenerigraafika I. Joonestustehnika, tasapinnalised konstruktsioonid ja kujutav geomeetria".
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Joachim Salemann noorem

Joachim Salemann (8. juuni 1664 Tallinn – 9. oktoober 1710) oli Eestimaa vaimulik.
Tema vaimulikust isa kandis sama nime: Joachim Salemann.
1694. aastal ordineeriti ta Tallinna toomkiriku saksa koguduse diakoniks. Aastast 1695 oli ta Ambla pastor.
Koit (laev 1942)

Koit oli aurulaev, mida kasutati Eestis kaubalaevana ja hiljem õppelaevana.

Kaubalaevana

Kaubaaurik ehitati 1942. aastal Taanis. Laeval oli kaks trümmi.
Kuni 1971. aastani oli ta nimi Verhojansk ja Eesti Riiklik Merelaevandus kasutas teda kaubalaevana. Kodusadam oli Tallinn.
See oli viimane Eesti NSV-s kasutatud söeküttega aurulaev.

Õppelaevana

Seoses vana laeva "Läänemaa" kasutuselt kõrvaldamisega 1971. aastal loovutas Eesti Riiklik Merelaevandus "Koidu" Eesti NSV Vetelpäästeühingule õppelaevaks. Alates 1971. aastast seisis laev Lahesuu sadama kaugemas sopis Paljassaare tee 6.
Laeval tegutses ka Eesti Noorte Mereklubi, kus olid laevajuhtide, mehaanikute (motoristide), laevamudelismi, veemotospordi ja paljud muud noorte huviringid.
Kapten oli Tõnu Meltsas.
Laev kõrvaldati kasutusest 1980. aastal, kui võeti kasutusele uus õppelaev "Tallinn".

Laeva üldandmed

Pikkus: 98,04 m

laius: 13,7 m

süvis: 6,2 m (täislastis)

veeväljasurve: 6100 t (täislastis)

kasulik last: 3900 t

tühimass: 2200 t

kiirus: 12 sõlme

meeskonnaliikmete arv: 42 (õppelaeval 16)
Tomer Hemed

Tomer Hemed (heebrea keeles תומר חמד‎; sündinud 2. mail 1987 Kiryat Tiv'onis) on Iisraeli jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Queens Park Rangers ja Iisraeli jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Maccabi Haifas. 2011. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Mallorca. Hooajal 2014–15 mängis ta teises Hispaania kõrgliiga klubis, Almería.
2015. aastal suundus Hemed Inglismaale, mängides esmalt Brighton & Hove Albionis. Hooajal 2015–16 lõi ta klubi meeskonnas Inglismaa esiliigas 17 väravat ja järgmisel hooajal 13 väravat. Hooajal 2016–17 kindlustas ta Brighton & Hove Albioniga pääsu kõrgliigasse. 2017. aasta novembris sõlmis ta klubiga uue lepingu. Hooajal 2017–18 ei suutnud ta enam eelmiste hooaegade saavutusi korrata ja piirdus Premier League'is vaid kahe väravaga. 2018. aasta augustis suundus ta üheks hooajaks laenule Queens Park Rangersi.
Debdüüdi Iisraeli jalgpallikoondises tegi ta 4. juunil 2011 sõprusmängus Läti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2011 EM-i valikmängus Horvaatia vastu.
Nunivak

Nunivak (keskjupiki Nunivaaq, nunivaki murdes Nuniwar) on vulkaaniline igikeltsaga kaetud saar Beringi meres. Asub 48 km kaugusel Alaska poolsaare rannikust.
Saar on 76,2 kilomeetrit pikk ja 106 kilomeetrit lai. Pindala on 4226,78 km² ja sellega on Nunivak suuruselt Ameerika Ühendriikide 8. saar. Suurema osa saarest moodustab vulkaaniline platoo, mille kõrgeim punkt on 510,5 m.
Nunivaki põliselanikud on jupiki eskimod, kes räägivad keskjupiki keele nunivaki murret. Tänapäeval räägivad kõik elanikud inglise keelt, keskjupiki keelt oskavad vaid vanemad inimesed.
Saare ainuke asula on tänapäeval põhjakaldal asuv Mekoryuk umbes 200 elanikuga. 1821. aastal elas saarel umbes 400 inimest 16 külas. 1880. aastal loendati saarel 702 elanikku 9 külas.
1934. aastal toodi saarele Gröönimaalt 34 muskusveist. Tänapäeval on saarel umbes 500-pealine muskusveiste kari.
Ozolamuiža mõis

Ozolamuiža mõis (saksa keeles Eckhof, varem Ohselshof, läti keeles Ozolamuiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Liezēre kihelkonnas.
Liezēre kihelkond
Kirik: Liezēre kirik
Mõisad: Liezēre kirikumõis | Grava mõis | Gulbērise mõis | Līdere  mõis | Liezēre mõis | Lubeja mõis | Mēdzūla mõis | Ozolamuiža mõis
Laadjala mõis

Laadjala mõis (saksa keeles Ladjall) oli rüütelkonnamõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Kaarma valda.
Mõis asutati umbes 1740 Elme mõisast eraldatud alast. Mõis oli aastani 1798 riigi käes (riigimõis). Seejärel sai mõisa omanikuks Saaremaa rüütelkond.
Himanka vald

Külad

Ainali, Hillilä, Himankakylä, Lahdensuu, Pahkala, Pernu, Pöntiö, Rautila, Saarenpää, Tomujoki, Torvenkylä, Kannuskylä
Säästev Eesti 21

Säästev Eesti 21 ehk Eesti agenda 21 (lühendatult SE 21) on Eesti jätkusuutliku arengu riiklik strateegia kuni 2030. aastani. SE 21 on säästva arengu pikaajaline raamdokument, mis kiideti Riigikogus heaks 14. septembril 2005. Strateegia väljatöötamisel tegid koostööd erinevate valdkondade teadlased ja mitmed huvirühmad. SE 21 ei ole suunatud üksnes keskkonnakaitselistele ja ökoloogilistele aspektidele, vaid on kogu Eesti ühiskonnaelu haarav arengukava.
SE 21 põhimõtteks on ühendada globaalsest konkurentsist tulenevad edukuse nõuded säästva arengu põhimõtete ja Eesti traditsiooniliste väärtuste säilitamisega.

Strateegia väljatöötamine

Strateegia väljatöötamist juhtisid Mati Heidmets, Andres Jagomägi, Ene Kadastik, Marju Lauristin, Mai Luuk, Ahto Oja, Jaan-Mati Punning, Ruuta Ruttas, Külliki Tafel, Erik Terk, Rain Tamm ja Raivo Vetik.
Makedoonia Õigeusu Kirik

Ajalugu

Makedoonia Õigeusu Kiriku autokefaaliat ei tunnista nende emakirik Serbia Õigeusu Kirik, Konstantinoopoli ja Moskva patriarhaat ning teised kanoonilised õigeusu kirikud.
Itaalia maavärin 24. augustil 2016

2016. aasta 24. augusti Itaalia maavärin toimus 24. augustil 2016 kell 3:36 (kohaliku aja järgi) Kesk-Itaalias. Maavärina magnituud (suurusjärk) oli Richteri skaala järgi 6,0 kuni 6,3.
Maavärina epitsenter asus Norcia linna lähedal, Perugia linnast 75 kilomeetri kaugusel (kagu suunas), L'Aquilast 45 kilomeetri kaugusel (põhja suunas) ja Roomast 116 kilomeetri kaugusel (kirde suunas). Maavärina hüpotsenter asus 4 ± 1 kilomeetri sügavuses. Maavärina tagajärjel on hukkunud vähemalt 267 inimest.
Jüri Haldre

Jüri Haldre (kuni 1935 Jüri Grünthal, 5. mai 1896 Koigi vald, Järvamaa – 3. veebruar 1949 Tartu) oli eesti arst.
Õppis 1920–1924 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikoolis, dr. med. 1931 (Eksperimentaalsed uurimised x-kiirte toimest munasarja follikulaar-aparaadisse).
Tartu Ülikooli röntgenoloog ja õppejõud (1940 professor), eraarst.
Joachim Walter (vaimulik, surnud 1594)

Joachim Walter (umbes 1545 Saksamaa – 16. aprill 1594 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.
1576. aastal sai ta Tallinna Oleviste koguduse diakoniks ja 1579. aastal pastoriks. Ta oli Tallinna linnaministeeriumi senior (vaimulik juht).
Riho Kütsar

Riho Kütsar (sündinud 28. mail 1970 Viljandis) on eesti näitleja.
1994. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16. lend). Samast aastast alates töötab Vanemuise Teatri näitlejana.
Tamara Waskoff

Tamara Waskoff (ka Tamara Vaskova; 14. september 1924 Tallinn – 17. august 2013) oli Eesti tekstiilikunstnik.
Ta sündis aastal 1924 Tallinnas pangaametniku perekonnas. Ta õppis aastatel 1930–1934 Tallinnas vene eraalgkoolis, aastatel 1934–1940 vene progümnaasiumis ja aastatel 1940–1942 Tallinna 6. Keskkoolis ning aastast 1944 Tallinna Rakenduskunsti Koolis, mille lõpetas aastal 1949 tekstiilikunstnikuna. Aastal 1959 lõpetas kunstiteadlasena Leningradi Ilja Repini nimelise Kunstiinstituudi.
Ta töötas aastatel 1949–1960 kunstnikuna tekstiilivabrikus "Punane Koit", aastatel 1960–1970 Tallinna Moemajas ja aastatel 1970–1971 rahvatööndusettevõttes "Kodu". Aastast 1971 tegutses ta vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1961 Eesti Kunstnike Liidu liige.
1950. ja 1960. aastatel tegi ta põhiliselt käsitrüki- ja žakaarkangaid, kus kasutas loodus- ja geomeetrilisi motiive. Tarbekunstimuuseumi kogus on tema kangad „Kalake” (1964) ja „Sibul” (1970). 1970ndatel pühendus ta põimevaipade tegemisele, nendest on tuntumad „Ülestõus” (1970), „Lumelinnud” (1982) ja „Kangrud” (1989). Tamara Waskoff kavandas ka kunstikombinaadile ARS silmkoeesemeid ja dekoratiivkangaid. Ta tegi kaastööd ajakirjadele Käsitöö ja Nõukogude Naine, seal on ilmunud tema tikkimis- ja koemustreid. Kunstnik võttis pidevalt osa ka tarbekunstinäitustest.
Tim Sandlin

Tim Sandlin (sündinud 1950) on Ameerika Ühendriikide kirjanik. Ta sündis Oklahomas ja veetis lapsepõlvesuved Wyomingis, elas aastaid rändurielu ning tegi erinevaid lihttöid, mille kõrvalt tegeles ilukirjandusliku loominguga.
1987 ilmus tema esimene romaan "Sex and Sunsets", mis osutus menukaks. Kokku on Sandlinilt aastaks 2009 ilmunud 8 romaani. Romaanid "Skipped Parts" (1991), "Sorrow Floats" (1992) ja "Social Blunders" (1995) moodustavad nn GroVonti triloogia, mille peategelasteks on Sam Callahan ja Maurey Pierce. Teise osa põhjal valmis 1998 film pealkirjaga "Floating Away", esimese osa põhjal 2001 romaaniga sama nime kandev film.
Tim Sandlin on abielus Caroliga, neil on poeg Kyle ja Hiinast lapsendatud tütar Leila, pere elab Wyomingi osariigis Jacksonis.
Jacksoni maakond (Lõuna-Dakota)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 41′ N, 101° 38′ W
Maakonna halduskeskus on Kadoka.
Maakonna pindala on 4846 km², millest 5 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3031. Aastal 2000 oli elanikke 2930.

Ajalugu

Jacksoni maakond moodustati 1914. aastal. Maakond sai nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Fryderyk Chopin (laev)

Ajalugu

Fryderyk Chopin ehitati aastatel 1963–1965 Poolas Gdańskis Eesti Kalatööstuse jaoks ja tööpiirkonnaks sai põhiliselt Atlandi ookean. 1987. aastani oli Eesti suurim laev, ühe sõukruviga ja külmruumidega mootorlaev.
Baaslaev kogus püügilaevadelt (traallaevad, seinerid jt) kala ja kalajahu. Laeval olid külmutustrümmid ja kalatöötlemistsehh. Kuulus tootmiskoondisele Eesti Kalatööstus (üheksakümnendatel RAS Ookean), peale selle erastamist kuulus Kalbur-F'ile. Algul Nõukogude Liidu, hiljem Eesti lipu all.
1998 müüdi laev Indiasse vanarauaks.

Laeva üldandmed

Klassitähis: UL(star) R4/1 C 

Täielik veeväljasurve: 19660 t 

Lasti mahutavus: 9796,7 t 

Tonnide arv 1 cm süvise kohta: 29 t 
DWT (dedveit suvel): 9796,7 
 
Üldpikkus 165,53

Parda kõrgus peatekini: 9,45 m

Parda kõrgus ülemise tekini: 12,6 m
  
Parda number: EB-0136

Kütuse ööpäevane kulu: 25 t 

Diislikütuse tagavara: 4100 t 
 
Vee tagavara: 1906 t 

Mageveeseadme tootlikkus: 100 t/ööpäevas 

Ööpäevane veekulu: umbes 35 t 

Koide arv: 228

Meelelahutus- ja söögikohad: kinosaal ja kauplus
Aare Kirsipuu

Aare Kirsipuu (26. juuni 1934 Tartu – 18. mai 2013 Puka) oli Eesti bioloog (ihtüoloog ja füsioloog), bioloogiakandidaat.