google/wiki40b huggingface dataset:
Aastarõngad

Aastarõngad ehk aastaringid on mitmeaastase taime, eriti puu ristlõikes nähtavad ümmargused puidu tekstuuri jooned.
Aastarõngad tekivad ainult seal, kus kliimatingimuste tõttu kambiumirakkude jagunemine ajutiselt vaibub. Seda võivad põhjustada talved aastaajakliima puhul või kuivaperioodid lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades, mis võivad vahelduda ka poole aasta tagant (poolaastarõngad).
Puu kambiumikihist moodustub ühe aastaga üks aastarõngas. Igal suvel kasvab puutüves selle välispinnale juurde õhuke puidukiht, mida tüve ristlõikes nähtava kuju järgi nimetatakse aastarõngaks. Kuusepuidu iga rõngas koosneb kahest vööndist: heledamast (kevadpuit) ja tumedamast (hilispuit). Kevadpuit näib ristlõikes heledamana, sest vegetatsiooniperioodi algul toodab kambium trahheiidirakke, mis on suuremõõtmelised ja õhukeseseinalised. Tumedamana näiv hilispuit koosneb paksuseinalistest ja väiksemamõõtmelistest trahheiididest.
Aastarõngad peegeldavad, millistes tingimustes puu kasvas. Kasvu mõjutavad sademed, toitainete hulk maapinnas, päikesevalguse hulk ja temperatuur. Eeldatavalt mõjutab ilmastik kogu piirkonna puude aastarõngaste laiust ühtemoodi, s.t. lähedastes kasvutingimustes kasvanud puude aastarõngad moodustavad sarnase mustri.
Ilmastik põhjustab kord laiemate, kord kitsamate rõngaste kasvamist, mille tagajärjel tekib puudel iseloomulik aastarõngalaiuste muster, mille järgi saab kindlaks teha, kas võrreldavad puud on kasvanud samal ajal või mitte.
Pseudoaastarõngad on silmatorkavad kõikumised puidu moodustumise kulus (tiheduse kõikumised), mis ei ole seotud kambiumirakkude jagunemise vaibumisega.
Aastarõngaste uuringuid kasutatakse puude vanuse määramisel, samuti paleoklimatoloogias, dendrokronoloogias jm.
Kasabian

Kasabian on alternatiivroki / indie rock'i ansambel Inglismaalt Leicesterist. Bänd moodustati aastal 1997. Kasabian on välja andnud kuus stuudioalbumit.
Esimene Kasabiani album ilmus 2004. aastal. Teine album, "Empire", avaldati Suurbritannias 28. augustil 2006. aastal. Album keskendub sõjakoledustele ja sellega seotud probleemidele. Singel "Empire" sellelt albumilt sai juulis Suurbritannia edetabelis UK Singles Chart 9. koha. Järgmiseks singliks oli "Shoot The Runner", mis avaldati 6. novembril.
Album "West Ryder Pauper Lunatic Asylum" ilmus Suurbritannias 5. juunil 2009. Singlist "Fire" sai Inglismaa Premier League'i tunnusmeloodia (2010–2013).
Septembris 2011 ilmus bändi neljas stuudioalbum, "Velociraptor!".
Viies album, "48:13", avaldati juunis 2014. Album sai nime oma pikkuse järgi.
Kuues album, "For Crying Out Loud", ilmus 5. mail 2017.
Shama‘ Ashnā

Shama‘ Ashnā (puštu keeles شمع اشنا‎; sündinud 23. märts 1985) on Afganistani laulja. Ta laulab puštu ja dari keeles.

Elu ja karjäär

Shama sündis Jalālābādis, aga elab nüüd Kabulis, kus ta sai ka oma hariduse. Ta on etniline Puštu. Shama on multikeelne. Ta räägib puštu, urdu ja pärsia keeles. Tema soolokarjäär algas 2007. aasta hilisemal poolel algusest peale koos hittlauludega. Singel Afganistani rahvusarmeest murdis populaarsuse rekordeid. Laul osutus suureks hitiks ja oli tema fännide poolt kõrgelt hinnatud. Tema puštukeelne album Afganistani riiklikust kriketi meeskonnast sai kiiresti hitiks pärast selle ilmumist. Järgmine album nimega Tappay saavutas edu samanimelise lauluga ''Tappay''. Samal aastal avaldas Shama veel ühe puštukeelse albumi Peshawaris Pakistanis. Shama on öelnud, et ''ainus vahe mida ta oma debüütalbumi ja uute albumite vahel näeb on puštu muusika arranžeerimine''. Tema lemmikud lauljad ja inspireeriad on Karan Khan, Naghma ja Baryalai Samadi. Shama huvitub heategevuslikust tööst, aga ta ei armasta annetusi küsida. Ta kogus tähelepanu ka India publiku seas lauluga "Da Kirkat Millai Lobgharhi", mida on esitanud mitmed tuntud puštu lauljad. Hiljem kaverdasid seda laulu India lauljad. Shamal on siiani väike fännibaas Indias.
Mario Almirante

Mario Almirante (18. veebruar 1890 Molfetta – 30. september 1964 Rooma) oli itaalia filmirežissöör ja -stsenarist.
Aastail 1920–1933 lavastas 26 filmi.
Kloostri vald (Kirbla kihelkond)

Kloostri vald (saksa keeles Klosterhof) oli vald Läänemaal Kirbla kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1917.
1892 liideti Kloostri vallaga Lautna vald.
Kahe valimi t-test

Märkus

Kui üldkogumite dispersioonid ei ole võrdsed, siis tuleb teha Welchi test.

Kahe valimi t-test mittesõltumatute valimite korral (paarisvõrdluse t-test)

Siin on  und  kaks paarikaupa erinevat valimit, mis on saadud näiteks samade uuritavate üksuste kahest mõõtmisest (korduvmõõtmine). Valimid võivad olla paarikaupa mittesõltumatud ka muudel põhjustel, näiteks kui -i ja -i väärtused on partnerluses olevate naiste ja meeste näidud ning huvi pakuvad soolised erinevused. 
Selleks et testida nullhüpoteesi, et normaaljaotusega üldkogumil on võrdsed keskmised, võib testida ühe valimi t-testi abil hüpoteesi, et vahede  keskmine on null. Praktikas peab väiksemate valimite () korral olema täidetud tingimus, et vahedel on üldkogumis normaaljaotus. Piisavalt suurte valimite korral jaotuvad paaride vahed ligikaudselt normaaljaotusega ümber üldkogumi vahe aritmeetilise keskmise. Tingimuste täidetuse suhtes ei ole t-test kuigi tundlik.
Taagepera raamatukogu

Taagepera raamatukogu on Tõrva valla rahvaraamatukogu. Raamatukogu asub Ala külas

Ajalugu

8. aprillil 1923 Taagepera koolimajas toimunud rahvakoosolekul asutati Taagepera Rahvaraamatukogu Selts. Raamatukogu asus Karjatnurme koolimajas. Haridusministeeriumi poolt saadi toetust raamatute ostmiseks 4500 marka. Raamatuid laenutas koolijuht.
1926. aasta novembris ilmunud ajalehe „Lõuna-Eesti” artiklis kirjutati, et Taagepera rahvaraamatukogu seltsi raamatud on korrast ära. Tegutseti küll, kuid raamatukogu töö jäi tagaplaanile.
1930. aasta märtsis nimetati Taagepera Rahvaraamatukogu Selts ümber Taagepera valla raamatukoguks. 1932. ja 1933. aastal asus raamatukogu Ala koolimajas. Kogus oli kuni 500 nimetust raamatuid.
1935. aastal valis valla volikogu raamatukogu juhatajale abiks kolmeliikmelise nõukogu. Ametid jaotusid järgmiselt: nõukogu esimees köster Aleksander Eberling (hilisem Eenmaa), abi A. Eifeld, kirjatoimetaja vallakirjutaja H. Järv ja liige oli ka raamatukogu juhataja A. Haas. 6. jaanuaril 1935 võttis nõukogu vastu kodukorra. Aadu Haasa järel hakkas raamatuid laenutama uus koolijuhataja Karl Meos. Aastate 1936–1945 kohta andmed puuduvad.
1946. aastal oli raamatukogu nimeks Vaoküla valla raamatukogu ja asus Taagepera Kopsutuberkuloosi Sanatooriumi ruumides (pinda 85,5 m²). 1948. aastal muutus nimetus Vaoküla valla Taagepera rahvaraamatukoguks ning asuti Taagepera mõisahoone pisikesse ruumi. 1949. aastal koliti raamatukogu Alale endisesse Vaoküla valla vanadekodu ruumidesse. 1. aprillist 1951 kuni 3. septembrini 1954 oli raamatukogu juhatajaks Asta Meier (hiljem Aija), kelle ajal kolis raamatukogu jällegi Taageperra tagasi. Kolimised ei mõjunud hästi ei raamatutele ega mööblile. 
1954. aastal kolis raamatukogu 1830. aastal ehitatud kivimajja Taageperas, Tümpa kõrtsihoonesse. Remondi ja sisustuse initsiaatoriks sai noor ja teotahteline uus raamatukogu juhataja Sergei Hunt.
1964. aastal määrati raamatukogu juhatajale ühiskondlikud asetäitjad: Elmu Muru (noorte lugejate nõukogu esimees) ja Emilie Pausk (meditsiiniõde).
18. aprillil 1995 kolis raamatukogu uutesse ruumidesse, mis asusid tollases Taagepera sanatooriumi uue ravikorpuse teise korruse ruumides.
1999. aastast hakati teenindama Helme valla Karjatnurme Päevakeskust. Aastatel 2003–2006 teenindati Holdre Teabetuba.
2003. aastal sai raamatukogu interneti püsiühenduse ja raamatukoguprogrammi RIKS, 2007. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.
2012. aastal kolis raamatukogu Alale. Raamatukogu asub Ala Põhikooliga ühes majas. 

Juhatajad/laenutajad

Aadu Haas
Karl Meos
L. Tadolder 1946–1947
Veera Härm 1948–1949
Leili Priks 1949–1950
Liia Särev
Elli Napar
Asta Meier (Aija) 1951–1954
Sergei Hunt 1954–1962
Viktor Virki 1962–1963
Elmu Muru 1964
Emilie Pausk 1964
Maimu Hütt 1965
Anne Tinn 1973
Ilse õunapuu 1973
Tea Daškova 1974
Tiia Vainlo 1975
Maimu Hütt 1976
Hiie Vaher 1977
Erja Viitak (Saaliste, Liivson) alates 1978

Statistika

Statistika 2014. aasta seisuga
Kogusid: 15 139
Kasutajaid: 288
Külastusi: 5141
Laenutusi: 12 847
Töökohti: 1
Ära valeta!

"Ära valeta!" on Sven Varkeli sooloalbum, mis ilmus 2007. aastal.
Albumil on kümme lugu, mis on kättesaadavad vaid interneti teel ehk tasuta allalaaditavad Varkeli kodulehelt. Album on Varkeli produtseeritud, samuti laulab ning mängib enamikku pille ta ise. Stiiliks on klassikaline heavy metal, Varkel ise nimetab ma albumit mõtteliseks jätkuks Gunnar Grapsi 1988. aasta plaadile "Põlemine". Lugude teemadeks on ühiskonnakriitika, loodusjõud ja võitlus ebaõiglusega, mis kõik on Varkelile endale südamelähedased. Albumi pealkiri tuleneb otsesest kriitikast poliitikute valetamise ja vassimise suhtes ning albumi pealkiri on see, mida Varkel soovitab neile nende jutu peale kartmatult öelda.

Kaastegijad

Ehkki Varkel mängib enamikku pillidest ise, on tema kaastöölisteks plaadil ka Marko Atso (trummid), Mart Veski (basskitarr), Pille Rand (külalisvokalist), Roland Koskinen, Tarvo Valm ja Martti Nõu (viimaselt kolmelt koos Varkeliga kitarrisoolod).
Hesburger

Hesburger on Soome suurim kiirtoidukett.
Hesburger müüb peamiselt hamburgereid, juustuburgereid, salateid, friikartuleid, karastusjooke, piimakokteile ja magustoite. Hesburgerile kuulub ka makaronirestorane, mis pakuvad lisaks makaroniroogasid, kohvikuid, mis müüvad kohvi ja saiakesi, ja hot dog'i-müügipunkte. Mõni söögikoht pakub autopesuteenust.
Kett sai alguse 1966. aastal Naantalis loodud grillikioskist, mille asutas Heikki Salmela (sündinud 1946). Esimene Hesburgeri söögikoht Turus avati 1980. aastal. 1988 müüs Salmela Hesburgeri 200 miljoni Soome marga eest maha, kuid ostis 1991 selle 25 miljoni marga eest tagasi, kui selle hind oli majandussurutise tõttu langenud.
1992. aastal oli Hesburgeril 12 kiirtoidurestorani. Järgnes plahvatuslik kasv. Aastal 2002 oli Hesburgeril juba üle 200 restorani 60 linnas üle kogu Soome ja samal aastal neelas see alla teise kiirtoiduketi Carrols. 2006. aastal oli Hesburgeril 204 restorani Soomes, 21 Lätis, 18 Eestis, 11 Leedus ja 4 Saksamaal. Hiljem on Hesburger laienenud Venemaale ja jätkab katseid laieneda Lähis-Itta.
Turus on Hesburgeri hotell. Selle alumisel korrusel on ööpäevaringselt avatud kiirtoidurestoran, mis toimib ühtlasi hotelli vastuvõtukohana. Hotelli kõigis tubades on tasuta internet.
Hesburger on Soomes ja Baltimaades McDonald'si peamine konkurent. Hesburger avas Eestis esimese restorani 1996. aastal.
Pooljuhtketas

Pooljuhtketas ehk SSD-ketas (ingl solid state drive) on arvutitehnikas välkmälul põhinev andmesalvesti, millel erinevalt HDD-kõvakettast puuduvad liikuvad osad. SSD väliskuju ja elektrilised ühendused võivad sarnaneda HDD-kettale, kuid võivad ka erineda. Näiteks võib SSD olla teostatud PCIe-laiendkaardina. Ka võib SDD olla HDDga kombineeritud hübriidkettaks SSHD (solid state hybrid drive), kus tihedamini kasutatavad failid paigutatakse kiirema kättesaadavuse huvides SSDsse.

SSD-tehnika iseärasusi

Andmed salvestamisel (kirjutamisel) võetakse üksteisele järgnevad bitid kokku plokkideks (ingl block või page), igaüks näiteks 4 kB suurune. Kui plokis tehakse muudatusi, jäävad ülejäänud andmed kustutamata, küll aga vabastatakse need  kirjutamiseks. Iga muudetud baidi pärast tuleb kogu ploki sisu kopeerida reservplokki. Nii lisandub järjest uusi osaliselt täidetud plokke. Et nendest leida kirjutamiseks vabastatud üksusi, tuleb teha palju tarbetuid loe-kustuta-kirjuta-tsükleid, mis aeglustab tööd ja kulutab ketast.
Pöördumise kiirendamiseks ja plokkide vastupidavuse suurendamiseks on kasutusele võetud TRIM-tugi, mis näiteks arvuti operatsioonisüsteemi ATA-liidese kaudu teavitab ketta koosseisu kuuluvat kontrollerit, millised piirkonnad plokis ei kanna kasulikku infot, nii et nende sisu saab eelnevalt kustutada ja niiviisi kiirendada uute andmete kirjutamist.
Arvuti operatsioonisüsteemi ja mäluplokke ühendav pooljuhtketta kontroller hoolitseb ka selle eest, et mäluplokid oleksid enam-vähem ühtlaselt koormatud: kontroller registreerib mäluplokkidesse pöördumisi  ja suunab kirjutuskäsud vähemkoormatud plokkidesse.
Selleks, et vabaks jäänud mäluelementidele saaks kirjutada, tuleb selle sisu enne kustuda. Selle lisatoimingu poolest erineb välkmälu kõvaketta magnetmälust, mille vabaks jäänud sektorites saab andmeid kohe üle kirjutada.
Katharina von Bora

Katharina von Bora (Katharina Luther; 29. jaanuar 1499 Lippendorf (Neukieritzsch) – 20. detsember 1552 Torgau) oli Martin Lutheri abikaasa alates 13. juunist 1525.
Valdek Jürisoo

Valdek Jürisoo (12. september 1926 Pärispea – 15. detsember 1987 Stockholm) oli eesti zooloog.
Ta on õppinud Tallinna Reaalkoolis, kuid seoses põgenemisega Rootsi lõpetas ta aastal 1947 Sigtuna Eesti Gümnaasiumi. 1958. aastal kaitses ta Stockholmi Ülikoolis filosoofiakandidaadi väitekirja, 1961. aastal samas filosoofialitsentsiaadi väitekirja ja 1961. aastal tööga "Agro-ecological studies on leafhoppers (Auchenorrhyncha, Homoptera) and bugs (Heteroptera) at Ekensgård farm in the province of Hälsingland, Sweden" filosoofiadoktori väitekirja. Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.
Valdek Jürisoo töötas aastail 1955–1961 Rahvuslikus Taimekaitse Instituudis (Statens Växtskyddsanstalt). Seejärel töötas ta lektorina Sundbybergi Gümnaasiumis.
Ta oli E.E.L.K. Stockholmi koguduse juhatuse liige ja organisatsiooni Eesti Teaduslik Selts Rootsis liige. Tema hobiks oli laulmine (ta kuulus bassi häälerühma).

Isiklikku

Valdek Jürisoo tutvus oma tulevase abikaasa Ingrid Seimiga (1930–2014) Stockholmis Eesti Noortekooris, neil sündisid poeg Mart (1950–2014) ja tütar Ann. Mart oli arst (sealhulgas organisatsioonikonsultant ja töökeskkonnaarst).
Tarvastu raamatukogu

Tarvastu raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tarvastu külas. 
Raamatukogu juhataja on Aili Anderson.
Crenshaw' maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1866. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 906.
Telve Kuivarahu

Telve Kuivarahu (põhinimega Kuivarahu) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on 58° 22′ N, 21° 58′ E.
Nikolai Vestmaa

Nikolai Vestmaa (15. detsember 1898 Tori vald, Pärnumaa – 18. juuni 1983 Sydney) oli eesti loomaarst.
Õppis 1920 (vabakuulaja) ja 1922–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis loomaarstiteadust.
Oli 1936–1944 Jõgeva loomaarst, 1944 põgenes Saksamaale, 1949 siirdus Austraaliasse.
Coutisse

Asulad

Allavaux, Arches royales, Bohisseaux, Croix, Froidebise, Grande Croix, Grosse, Jodion, Kévret, Leumont, Lionfontaine, Nalamont, Sainte-Begge, Saint-Mort, Treton, Vieux Tauves.
Tarkvara kvaliteedijuhtimine

Tarkvara kvalideedijuhtimise alamosad

Tarkvara kvaliteedijuhtimise võib jagada kolmeks alamprotsessiks. Sellist jagunemist toetab oma töödes näiteks arvutiteadlane Ian Sommerville.

Tarkvara kvaliteedikava

Tarkvara kvaliteedikava (inglise keeles software quality plan) on iga projekti jaoks koostatud kava, mis defineerib standardid, eeskirjad ja tööriistad, mida kasutatakse kogu arendustsükli vältel. Lisaks sisaldab kvaliteedikava saavutatavaid kvaliteedieesmärke, eeldatavaid riske ja riskijuhtimist.

Tarkvara kvaliteeditagamine

Tarkvara kvaliteeditagamine (inglise keeles software quality assurance) on kvaliteedijuhtimise osa, mis loob organisatsioonisisesed protsessid, standardid ja regulatsioonid, mida jägitakse tarkvaraarenduse elutsükli vältel.

Tarkvara kvaliteeditagamine vs. tarkvara kvaliteedikontroll

Tarkvara kvaliteeditagamine ja tarkvara kvaliteedikontroll on tihedalt seotud tegevused, kuid tihti ei eristata ühte teisest. Kvaliteedi tagamine on ennetav tegevus, kuid kvaliteedikontroll keskendub parandusprotsessidele. Kvaliteeditagamise kõige olulisemaks aluseks on protsesside ja protseduuride rakendamine, mis on vajalikud tarkvara arendamiseks ja kliendi vajaduste kontrollimiseks. Kvaliteedikontroll teisalt tegeleb tegelike tegevustega, mis tagavad, et toodet arendatakse vastavalt määratletud kvaliteedistandardile.

Tarkvara kvaliteeditagamine vs. tarkvara testimine

Lisaks segadusele kvaliteedikontrolli ja kvaliteeditagamise protsessidega ei eristata pahatihti ka testimist ja kvaliteeditagamist ning tarkvara testijat nimetatakse tarkvara kvaliteeditagamise spetsialistiks. Kuigi mõlema tegevuse eesmärk on sama, luua tippkvaliteediga tarkvara, siis testija ja tarkvara kvaliteeditagamise spetsialisti tööülesanded on erinevad.
Kvaliteeditagamise spetsialist töötab välja vajalikke protsesse, jälgib nende rakendamist ja täitmist tarkvaraarenduse elutsükli vältel. Kvaliteeditagamine on ennetav tegevus, mis keskendub järgmisele: defektide vältimine, protsesside loomine ja protsesside täitmise jälgimine. Tarkvara testija ülesanne on aga tuvastada tarkvara vigu ja defekte. Tarkvara testimine on osa kvaliteedikontrolli protsessist ja keskendub ainult tootega seotud tegevustele. Tarkvara testimine on kvaliteedikontrolli protsessi osa.

Tarkvara kvaliteedikontroll

Tarkvara kvaliteedikontroll (inglise keeles software quality control) rakendab ja jälgib defineeritud standardite ja protsesside täitmist kõigis tarkvaraarenduse elutsüklites.
Hallõgija

Levik

Hallõgija on levinud Euroopas ja Aasias metsatundrast kuni Kanaari saarteni, Põhja-Ameerikas, Põhja-Aafrikas, Araabias, Kesk- ja Sise-Aasias. Eestis on ta harvaesinev haudelind, kes elab enamasti rabades ning talvitub rannikul. Pärast pesitsusaega ilmub hallõgija poolavatud maastikele.
Hallõgija pesitsusaegset arvukust hinnatakse Eestis 300–600 paarile, talvist arvukust 400–3000 isendile .
Hallõgijal on palju alamliike. Euroopa lõunaosa ja Aafrika alamliigid ühendatakse mõnikord eraldi liigiks lõuna-hallõgija (L. meridionalis). Põhja-Aafrikas elab Lanius excubitor algeriensis, Saharas Lanius excubitor elegans, Araabia poolsaarel Lanius excubitor aucheri; Põhja-Ameerikas elavad Lanius excubitor borealis ja Lanius excubitor invictus; Euroopas elavad Lanius excubitor excubitor, Lanius excubitor homeyeri ja Lanius excubitor leucopterus ning Aasias Lanius excubitor sibiricus, Lanius excubitor bianchii, Lanius excubitor mollis ja Lanius excubitor funereus.

Kirjeldus

Hallõgija on suur õgijalane. Tema üldpikkus on 24 cm ja kaal 68–75 grammi.
Hallõgija seljaosa on ühtlaselt tuhkhall, kõhupool valge või kergelt hallikas. Tiivad on mustad ühe-kahe küüdusega. Tiivaotsad on valge või ookrikarva servaga. Saba on muidu must, aga külgmised tüürsuled on peaaegu üleni valged. Valjasriba, silmaalune ja selle tagune laik on mustad või tumepruunid.
Hallõgija laul on tasane sädin, sageli kahesilbiline siutsumine.

Eluviis

Hallõgija elutseb suurte põõsastega või hõreda puisturindega maastikul. Oma levila põhjaosas pesitseb ta rabadel, niitudel, jõelammidel ja põõsastega kaetud mäenõlvadel, kõrbes pesitseb ta saksauulimetsas või põõsastikes. Teda võib näha istumas puu või põõsa ladvas, kus ta luurab saaki või ootab muidu.
Toitumiselt sarnaneb hallõgija kullilistega. Ta sööb valdavalt väikesi linde, pisinärilisi, väikesi roomajaid ja kahepaikseid, vähem suuri putukaid. Saagi torkab ta teravate okste ja astlate otsa või surub oksaharusse. Niimoodi korjab ta endale ka toiduvarusid.
Pesitsusaeg kestab levila põhiosas aprillist augustini. Levila põhjaossa saabub hallõgija alles juuni algul. Pesa rajab ta tavaliselt 2–7 meetri kõrgusele. Munad on rohekashallid pruunide tähnidega. Kurnas on enamasti 5–7 muna, mida emaslind haub 15 päeva. Isaslind valvab ja kaitseb pesa ning toidab emast. Seejärel toidavad mõlemad vanemad 19–20 päeva poegi. Ränne lõunamaale toimub oktoobris.

Kaitse

Eestis kuulub hallõgija III kaitsekategoriasse.
Hallõgija valiti koos punaselg-õgijaga Eesti 2010. aasta linnuks.
Buddy Holly

Elukäik

Buddy Holly sündis 7. septembril 1936. aastal Lubbockis Texase osariigis Lawrence Holley ja Ella Holley poja, vendade Larry ja Travise ning õe Pati vennana. Holley'de perekond oli muusikalembeline. Kolm venda õppisid üheskoos kitarri mängima, õde laulis emaga duetti, pühapäeviti laulsid Holley'd kirikus. Buddy õppis küll nii viiulit kui klaverit mängima, kuid jäi siiski vaid kitarrile truuks.
Peagi kohtas ta noort muusikut Bob Montgomeryt. Koos musitseerisid Buddy And Bob nime all, esineti koolikokkutulekutel ja kohalikes raadiojaamades. Bob keskendus peamiselt kantrile, Buddyt tõmbasid kiiremad meloodiad. Peagi liitus nendega bassimängija Larry Welborni, hiljem ka trummar Jerry Allison. 1950–1952. aastatel mängis Western And Bop Band kohalikes klubides ja talendikonkurssidel.
14. oktoobril 1955 esinesid nad Fair Park auditooriumis koos Bill Haley And The Cometsi, Jimmy Rogersi ja Hank Snowga, kus Buddy endast korraldajale hea mulje jättis, mistõttu sai ta lepingu Decca Recordsiga. Kaaslased jäid aga lepingust ilma.
Lubbockisse naastes pani ta kokku oma bändi The Crickets. Leping sõlmiti ka Coral Recordsiga. Peagi lindistati ka üks tema suurimaid hitte "Peggy Sue". 1957. aasta detsembris ja 1958. aasta jaanuaris esineti The Ed Sullivan Show's, 1958. aastal käidi tuuril Inglismaal. 15. augustil 1958. aastal Buddy abiellus Maria Elena Santiagoga. Novembris aga tekkisid Buddy ja The Cricketsi vahel lahkarvamused, mille tulemusel nende koostöö lõppes. Selle asemel pani ta kokku uue taustagrupi, kuhu kuulusid Tommy Allsup, Waylon Jennings ja Carl Bunch ning asus sooloturneedele koos Ritchie Valensi ja The Big Bopperiga.
Buddy viimane esinemine toimus 2. veebruaril 1959. aastal Clear Lake'is Iowa osariigis. 3. veebruaril 1959. aastal teel Moorheadi Minnesota osariiki kukkus lennuk alla. Õnnetuses sai surma piloot Roger Peterson, Ritchie Valens, The Big Bopper ja Buddy Holly. Algselt oleksid pidanud Ritchie, The Big Bopperi ja Buddy asemel lennukis olema Tommy, Waylon ja Carl, kuid nemad sõitsid siiski bussiga.
Raja raamatukogu

Raja raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Tiheda külas. Raamatukogu juhataja on Liidia Krehova.
Ringvall-linnus

Ringvall-linnus on IV linnustetüüpi kuuluvate linnustega. Tegemist on peamiselt Saaremaal, Muhu saarel ning Lääne-Eestis esinevate peamiselt tasasele maale rajatud kindlustatud linnustega. Nagu nimetus ütleb, olid sellist tüüpi muinaslinnused täielikult ümbritsetud vallidega. Sellised linnused on jagatud kahte rühma:

Madala valliga ringvall-linnused

I rühma kuuluvad linnused paistavad silma madalate vallidega. Vallid ei ole kõrgemad kui 70-90 cm. Selliste linnuste rajamisajad jäävad II- ja I aastatuhandesse ekr. Need linnused on ühtlasi ka tagasihoidlike kaitseelementidega. Head näited madala on Päelda maalinn, Sõtke linnus ja Pidula maalinn.

Kõrge valliga ringvall-linnused

IV linnusetüübi teist rühma linnuste tunnused on kõrgemad ja ka keerulisema ehitusega vallid ning enamjaolt ringikujulise õuealaga. Keskmine valli kõrgus on 7 m. Need ringvall-linnused on enamik rajatud kuni 3 m kõrgusele kõrgendikule. Selle rühma linnuste head näited on Muhu maalinn, Valjala maalinn, Pöide maalinn ja Kaarma maalinn.
Terlan

Geograafia

Vald paikneb Adige jõe orus, umbes 9 km Bolzanost loodes. Terlan on kuulus oma veini- ja spargli tootmise poolest. See on põhjapoolseim vald Überetsch-Unterlandi ringkonnas, külgnedes järgmiste valdadega: Andrian, Eppan, Bolzano, Gargazon, Mölten, Nals ja Jenesien.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 4128 inimest ja valla pindala on 18.7km².

Frazioni

Terlani vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Siebeneich (Settequerce) ja Vilpian (Vilpiano).

Ajalugu

Asulat Torilan on esmakordselt mainitud Salzburgi peapiiskopi 923. aasta dokumendis. 1200. aasta paiku püstitasid Tirooli krahvid kõrgele Adige oru kohale Neuhausi lossi. Linnus läks hiljem Meinhardiinide dünastia kätte ja sai 19. sajandil nime Maultaschi loss krahvinna Margarete järgi, kelle elukohana ei ole see siiski tõendatud. Habsburgidest Austria ertshertsogite Friedrich IV ja Sigismundi valitsemisajal oli see tähtis plii (galeniidi) ja hõbeda kaevandamise keskus, sealhulgas asus mitu sulatusahju ja laadimisjaama Adige jõel.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 83,61% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 16,07% itaalia keelt ja 0,32% ladiini keelt.