google/wiki40b huggingface dataset:
Conradus de Meyiendorpe

Conradus de Meyiendorpe ehk Conradus de Ykescola ehk Konrad oli piiskop Alberti läänimees Ükskülas ja Jersikas.
Aadlisoost Konrad oli pärit Saksimaalt Meiendorfist. Riia piiskop Albert andis talle 1201. aastal benefiitsiks Üksküla linnuse. Reaalselt asus ta Ükskülasse 1205. aastal, olles esialgu sunnitud oma võimu kinnistamiseks võitlema kohalike liivlastega. 1224. aastal andis piiskop Alberti vasalliks muutunud Jersika vürst Vsevolod poole oma valdustest talle üle.
Liivimaal olles vahetas ta senise sugunime de Meyiedorpe välja, muutes selle oma Üksküla benefiitsi järgi de Ykescolaks ja saades nii Üxküllide aadlisoo nimeandjaks.
Valge joon Võrumaa kohale

Ilmumine ja vastuvõtt

"Valge joon Võrumaa kohale" avaldati väikese kõvakaanelise väljaandena, luuletuste vahele oli paigutatud neli Enno Ootsingu graafilist lehte. Pealkiri on võetud seitsmerealisest luuletusest, kus esineb lause "üks lennuk veab valge joone Võrumaa kohale". Pealkirja all seisab tiitellehel alapealkiri: "54 luuletust 1967–1968". Raamatu lõpus on sisukorra asemel iseseisev 54-realine tekst, mille ridadeks on luuletustest nopitud üksikud fraasid (fraaside järjekord vastab luuletuste järjekorrale).
Tekst koosneb lühikestest luuletustest, mille stiil ja rütm on sarnased, rõhutades teksti suhtelist pidevust. Kolmkümmend luuletust on taasavaldatud valikkogus "Käoraamat" ja kogu tekst muutmata järjestusega koondkogus "Kirjutatud", lk 173–225 (puudub ainult "Kiire on eluga kiire filosoofiaga"). Autor on hiljem väitnud, et kirjutas enamiku luuletusi väga kiiresti, ühe bussisõidu vältel Tallinna ja Tartu vahel. Hoolimata raamatu pealkirjast nimetatakse luuletustes kõige sagedamini Tartut ja Emajõge.
Ilmumisaegne kriitika tõstis esile raamatu tihedust ja ühtlust. Leiti, et teksti seob ühtseks tervikuks "sujuv pealkirjadeta killult killule libisemine... mida seesmiselt toetab iga raamatuga süvenev kaplinskilikkus, see suveräänne sisendusjõuline maailm, mis on aja jooksul ehk mõjusidki vastu võtnud, kuid milles need siitpeale enam eristatavad pole, sest on kujunenud iseseisev luuletaja." Samuti arvati, et autor "on vabanenud mina isekusest ja sellest tuleneb, et luuletused ei mõju pealetükkivalt, vaid laotuvad tasapindselt lahti... Sellest ka nii palju pilte, vaateid ja kirjeldusi, milles olulisem on kirjeldatav, mitte kirjeldaja ise."
Kaplinski hilisema loomingu taustal paistab "Valge joon Võrumaa kohale" üleminekuna napisõnalisele laadile, mis puhtal kujul areneb välja sarjas "Seesama meri meis kõigis" (1970-1972) ja valitseb veel raamatus "Raske on kergeks saada" (1982).
Djurgårdens IF

Djurgårdens Idrottsförening (IF) on Rootsi spordiklubi, mille asutasid Stockholmis Djurgårdenil 12. märtsil 1891 ligikaudu 20 noort. 
Djurgården on Stockholmi spordiseltsidest eri aladel võidetud Rootsi meistri tiitlite arvu poolest edukaim. Kõige rohkem medaleid on Djurgårdens IF-ile toonud poksiklubi, tuntuimad ning suurima toetajatehulgaga on aga jalgpalli- ja jäähokiklubid.

Toetajaid

Djurgårdens IF-i toetajate hulka kuuluvad teiste seas ka Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja rõivaketi H&M omanik Stefan Persson.
Ingrid Peek

Ingrid Peek (sündinud 1. detsembril 1977) on eesti ajakirjanik.
Ta juhtis Raadio 2-s aastail 2010–2017 saadet "Hallo, Kosmos!". 
Aastatel 2010–2011 võis teda kuulda ka Raadio 2 lõunaprogrammis "Siin me oleme" koos Tõnu Pedaruga. Ta on juhtinud ka saadet "Suveraadio" ja lõunaprogrammi "Eetris on Ingrid Peek". Aastal 2008 tegi ta R2 reisisaadet "Reisipalavik". 
2014. aasta kevadel juhtis ta koos Sander Loitega ETV2-s saatesarja "Teaduspalavik" saadet "Dieedideemonid", 2013. aasta sügisel tegi ta Kanal 2-s koos Elo Mõttus-Leppikuga vestlussaadet "Stereo". Aastal 2011 juhtis ta koos Robert Kõrvitsaga Eesti Televisioonis saadet "Rabarock", 2000. aasta suvel Eesti Televisioonis koos Lemoga saadet "Eesti Top40", aastatel 1998–1999 koos Tarmo Leinatammega TV1 muusikasaadet "Uus viis".
7. augustil 2017 sai temast Vikerraadio peatoimetaja, kuid 26. septembril 2019 lahkus ta poolte kokkuleppel sellelt ametikohalt ning Vikerraadio peatoimetajaks kutsuti Peegi asemel Janek Luts. Mitmed Vikerraadio ajakirjanikud nagu Taavi Libe on Peeki avalikult ajakirjanduses kritiseerinud juhtimisvõimetuse eest.

Auhinnad

Saatesari "Hallo, Kosmos!" ja saatejuht Ingrid Peek pälvisid 2011. aastal Umbluu preemia, mida annab välja MTÜ Eesti Skeptik, ning 2013. aastal Ulmefilmi auhinna.
Karvane ristmadar

Karvane ristmadar (Cruciata laevipes) on madaraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Bertran de Born

Bertran de Born (sündinud ca 1140 Limousini piirkonnas Prantsusmaal, surnud ca. 1202–1215 Daloni kloostris) oli oma kaasajal tuntud sõjaka feodaalina ja samal ajal hinnatud trubaduur, Bernart de Ventadorni kõrval üks kuulsamaid. Temalt on säilinud 45 luuleteksti.

Eluloolist

Bertran de Born oli Hauteforti (oksitaani keeles: Autafòrt) vikonti Bertrani vanim poeg, ta kaks nooremat venda olid Constantine ja Itier. Nende isa suri 1178. aastal ja Bertran de Born sai Hauteforti isandaks. Sel ajal oli ta juba abielus, tal oli naine Raimonda ja kaks poega. Bertran sõdis kahel korral oma venna Constantinega perekonnavalduste ainuomandi üle. Nende lääniisand Akvitaania hertsog Richard Lõvisüda toetas alguses nooremat venda, vallutas 1183. aastal edukalt Hauteforti kindluse ja ajas Bertrani sealt minema. Hiljem siiski lepitati isand ja vasall ning Bertran, saanud oma maavalduse tagasi ja taas Hauteforti isand, õhutas Richardit ja tema vendi mässama nende isa, Inglismaa kuninga Henry II vastu. Kui Richard sai 1189. aastal Inglismaa kuningaks, saatis Bertran de Born teda ristiretkel Palestiinasse. Pärast Prantsusmaale naasmist kirjutas Bertran vägivaldset ja sõjakat luulet, ässitades Richard Lõvisüdant tema sõdades Prantsusmaa Philippe II vastu.
1196. aasta paiku jäi rüütel teist korda leseks ja astus mungaks Daloni tsistertslaste kloostris Sainte-Tries Dordogne'i piirkonnas. Ta tegi aastate jooksul kloostrile arvukaid annetusi. Bertran de Borni viimane laul on dateeritud 1198. aastasse. Pärast 1202. aastat ei ilmu tema nimi enam dokumentides ja 1215. aastal on ta kindlasti surnud, sest kloostri raamatupidamises on märge tema hauale küünla eest maksmise kohta.

Muusika

Bertrani loomingust on säilinud vaid üks meloodia, sirventees-kantsoon "Rassa tan derts e monte pueia".
Rudolf Muus

Elulugu

Muusi kirjanduslik anne avaldus juba varajases nooruses. Esimesi loomekatsetusi tegi ta kuueaastaselt. Koolis kirjutas Muus klassikaaslastele raha eest esseesid. Kaheteistkümneaastaselt kirjutas ta muinasjuturaamatu, mida kunagi ei avaldatud. 
Muus abiellus Olga Erikka Jørginega, kellega sai kümme last. Tema naine oli väga musikaalne ja esines Kristiania teatris.
Muus nautis tegevusi värskes õhus, käis tihti seenel ja kalal.
Paljude tema juttude tegevuspaigaks on Kristiania (praegu Oslo). Enamikus teostes on kirjeldatud tolleaegset Oslo elukeskkonda. Ta tõlkis norra keelde mitu väga mahukat saksa ja inglise romaani.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rudolf Muus seisuga 3.05.2009.
Tatjana Nahtman

Tatjana Nahtman (sündinud 3. septembril 1972 Narvas) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Tatjana Nahtman on tööliste tütar.
1989. aastal lõpetas Nahtman Narva 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna. 1994. aastal kaitses ta Belgias Limburgi Ülikoolis magistrikraadi biostatistikas väitekirjaga "Methods for multiple adjustments in clinical trials". 2001. aastal lõpetas ta TÜ-s doktorantuuri, 2004. aastal kaitses samas doktoriväitekirja matemaatilises statistikas "Permutation invariance and reparameterizations in linear models" (Tartu, 2004). 2006–2007 oli ta Karolinska Instituudis Stockholmis järeldoktorantuuris.
Nahtman oli 1995–1996 AS Narva Kaubamaja direktori abi ja 1997–2001 pearaamatupidaja, 1996–1997 Narva linnavalitsuse spetsialist. 2001–2006 töötas ta TÜ matemaatilise statistika instituudis teadurina, 2007. aastast on Stockholmi Ülikooli statistika lektor.

Teadustöö

Tatjana Nahtmani peamised uurimisvaldkonnad on erikovarisatsiooniga lineaarsed segamudelid, kordusmõõtmised, üldistatud lineaarsed segamudelid ning mitmemõõtmeline analüüs. Ta on ajakirja Mathematical Review retsensent. Nahtman on Eesti Statistika Seltsi ja Rahvusvahelise Biomeetria Seltsi liige, ta on avaldanud 10 teadustrükist.
AS Rakvere Piim

AS Rakvere Piim (ka: Rakvere Piimatööstus) oli piimatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte. Aastal 2007 omandas AS Maag Piimatööstus ettevõtte kõik aktsiad.

Ajalugu

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1850, kui Kundas asutati piimatööstus. Aastal 1921 toodi tööstus Rakverre. Aastal 1963 moodustati Rakvere Piimatoodete Kombinaat. 
Aastal 1999 võttis Rakvere Piimatööstus kasutusele kaubamärgi Farmi.
Nevetlenfolu

Ajalugu

Küla on kirjalikes allikates mainitud 1380. aastal Gyakfalva nime all. Küla nimi oli tuletatud isikunime Deák ('õpetlane') ja falu possessiivsufiksiga variandi falva liitmise teel, kuid nime esimene pool kõlas sarnaselt tegusõnaga gyak ('sugulises vahekorras olema'), mistõttu hakati seda vältima ning alates 1619. aastast kasutati selle asemel nime Nevetlenfalu ('nimeta küla'), mis sai 18. sajandil ka küla ametlikuks nimeks. 2000. aastani oli küla ametlik ukrainakeelne nimi Djakove (Дякове).
Nevetlenfalu kuulus 1919. aastani Ungarile, seejärel 1938. aastani Tšehhoslovakkiale, 1938–1944 taas Ungarile ja alates 1944. aastast Ukrainale (1991. aastani Nõukogude Liidu koosseisus).
1900. aastal oli 503 elanikust 499 ungarlased. 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 1632 alalist elanikku, kellest 1401 olid ungarlased.
Camargue'i Muuseum

Camargue'i Muuseum (prantsuse Musée de la Camargue) on Prantsusmaal Mas du Pont-de-Rousty asulas (Arles' lähedal) asuv vabaõhumuuseum. Muuseumis näidatakse Rhône'i jõe delta piirkonna majanduslikku ja kultuurilist arengut.
1973 ostis asutus La Fondation du Parc naturel régional de Camargue piirkonna ja ehitised ning kohandas need loodava vabaõhumuuseumi otstarbeks.
1979 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
2003. aastal külastas muuseumi 20 311 inimest.
Lundi peapiiskopkond

Peapiiskopkonna moodustamine

Taani impeeriumi kuningas Erik I Ejegod saavutas selle, et Baris toimunud kirikukogul tunnistati paavst Urban II poolt Eriku venna Knut Suure pühitsemist pühakuks ja paavst Paschalis II saatis Taani kardinal Alberichti paavsti legaadina, et kohapeal määratleda uus kirikuvõimu keskus. Albericht valis sobiva asukohana 1104. aastal tol ajal Taani kuningriigile kuulunud Lõuna-Skandinaavias Skåne maakonnas Lundi ning nimetas Lundi peapiiskopi kohale kohaliku piiskopi Asgeri (Adzer), kes oli Canterbury peapiiskopi Anselmi sõber.

Ristisusu levitamine Skandinaavias

1139. aastal korraldas 2. Lundi peapiiskop Eskil (kes oli esimese peapiiskopi Asgeri vennapoeg) esimese Põhjala Rahvanõukogu, mida juhatas paavsti esindaja kardinal Theodignus ja mis toimus Lundi katedraalis. 1152. aastaks olid ristisu levitamise ja leviku tulemusena asutatud juba uued piiskopkonnad Trondhjemis (Nidaros) Norras, Fääri saartel, Islandil ja Gröönimaal ning paavst kuulutas Lundi peapiiskopi paavsti legaadiks Taanis ja Rootsis. Peapiiskop Eskili valitsemisajal asutati 1164. aastal ka Uppsala peapiiskopkond Rootsis. Pärast Rügeni saare vallutamist Taani kuningriigi poolt 1169. aastal liideti Roskilde piiskopkond Lundi peapiiskopkonnaga. Piiskopkonna piirid laienesid veelgi Saksamaa Lübecki, Ratzeburgi, Schwerini ja Cammini sufragaanpiiskopkondadega.
Rahvusvaheline kaubandus

Rahvusvahelise kaubandussüsteemi arengu lugu

Algselt toimus rahvusvaheline kaubandus põhiliselt bartertehingutena.
Üheks varaseimaks rahvusvahelist kaubandust selgitavaks käsitluseks on merkantilism. Kuna sel ajal olid kuld ja hõbe väga suure väärtusega, siis soovitasid merkantilistid sellist poliitikat, mis suurendaks riigi kulla ja hõbeda varusid. Riigi kaubandusbilanss peaks olema ülejäägiga, see tähendab eksporditud väärtus peaks ületama imporditud väärtust. Seega importi tuleb piirati tollimaksude ja sisseveokvootidega, samal ajal eksporti aga tuleb subsideerida.
Adam Smithilt pärineb nn absoluutse eelise seadus. Ta väitis, et riigid erinevad oma võime poolest toota erinevaid kaupu efektiivselt ja peaksid spetsialiseeruma nende kaupade tootmisele, mida nad suudavad toota kõige efektiivsemalt.
Kuni 1930. aastate majanduskriisini tegelesid enamik riike teatud ulatuses protektsionismiga. Suurbritannia kui üks juhtivaid kaubandusmaid oli vabakaubanduse tugevaim pooldaja.
Kuid maailmamajandus oli juba kriisis ning 1930. aastatel kehtestati USAs ulatuslikud impordimaksud välismaistele kaupadele. Muud riigid võtsid ette samalaadseid abinõusid, mis veelgi süvendas majanduslikku langust ja aitas kaasa rahvusvahelise kaubanduse vähenemisele.
Teise maailmasõja lõppedes jõudsid USA ja mitmed teised riigid vabama kaubanduse väärtuse äratundmisele ning moodustasid Üldise Tolli ja Kaubanduskokkuleppe (General Agreement on Tariffs and Trade, lühend – GATT). GATTi ja tema õigusjärglase Maailma Kaubandusorganisatsiooni (World Trade Organisation, lühend – WTO) põhimõtteks on kaubandusbarjääride järkjärguline kaotamine. Maailma Kaubandusorganisatsiooni kuulub üle 100 liikmesriigi, kes teevad pidevat koostööd maailmakaubanduse edasiseks liberaliseerimiseks.

Kaubanduspiirangute kehtestamise eesmärgid

Rahvusliku julgeoleku seisukohalt oluliste tegevusharude säilitamine on kaubanduspiirangute kehtestamisel sageli oluliseks argumendiks. Kuigi see argument võib olla õigustatud näiteks lennuki ja elektroonikatööstuse puhul, siis seda väidet on kasutanud ka näiteks jalatsitööstus.
Valitsuse sekkumine kaubandusse võib olla tingitud ka soovist avada välismaiseid turge. Võttes ette või ähvardades ette võtta abinõusid teatud riigi suhtes võib see riik eemaldada teatud kaubandustõkked.
Tärkava tööstusharu kaitse argumendi kohaselt tuleb tööstusharu kaitsta seni kuni ta areneb ja muutub elujõuliseks ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliseks.
Strateegiline kaubanduspoliitika tähendab seda, et kui harus võivad osutuda oluliseks esimese siseneja eelised, peaks valitsus aitama kodumaistel ettevõtetel neid eeliseid saavutada. Samuti saab valitsus aidata neid sisenemistõkete ületamisel harudes, kus välismaised ettevõtted juba omavad eelist.
Intelligentne organisatsioon

Intelligentse organisatsiooni tunnused

Intelligentse organisatsiooni tunnused on samalaadselt ajas arenenud, nagu selle mõistegi. Allpool toodud viis intelligentse organisatsiooni tunnust (Wagner-Marsh, Conley 1999, viidatud Lefter et al. 2008: 45 vahendusel).
1. Tugev eesmärgi tajumine. 
2. Individuaalse arengu soodustamine. 
3. Avatus ja usaldus. Eksimustest õpitakse ja neid ei varjata.
4. Võimustamine. Soodustatakse töötajate õppimist ja otsuste langetamist, et suurendada töötajate vastutust ja pühendumist. Kui töötajad samastavad end ning enda eesmärke ettevõtte omadega, siis suurendab see töötajate panust organisatsiooni edu tagamisel.
5. Võimalus näidata töötajatel, mida nad tunnevad. Intelligentses organisatsioonis on töötajad nemad ise, tegutsevad spontaanselt, käituvad loovalt ning väljendavad oma tujusid.
Eri autorid on neid tunnuseid käsitlenud ja defineerinud erinevalt. Tuntumad nendest on P. Sydänmaanlakka (2004: 21–22; 2003: 73–74; 2002: 165–196) ja K. Albrechti (2003a: 10–13; 2003b: 39–59; 2002: 3–7). P. Sydänmaanlakka on formuleerinud 14 tunnust, mis iseloomustavad intelligentset organisatsiooni (Sydänmaanlakka 2002: 168).
1. Organisatsioon omab selget visiooni ja strateegiat (jagatud töötajatega).
2. Organisatsiooni struktuur toetab uuendusi (vastavad meeskonnad, protsessid).
3. Organisatsioonikultuur ja väärtused toetavad jätkuvat õppimist (püsiv areng, klientide rahulolu tähtsustamine, lähtumine indiviidist).
4. Juurutatud pideva täiustumise põhimõtted (terviklik kvaliteedijuhtimine).
5. Personali nähakse kui kõige olulisemat ja väärtuslikumat ressurssi.
6. Organisatsioonis on juurutatud selged protsessid ning toimub protsesside pidev parendamine.
7. Tulemusjuhtimine töötab efektiivselt.
8. Inimeste pädevust tõstetakse süstemaatiliselt.
9. Teadmust jagatakse kõikide töötajatega.
10. Meeskonnad töötavad efektiivselt.
11. Tagasisidet kogutakse aktiivselt.
12. Kasutatakse uusi efektiivsust toetavaid tehnoloogiaid.
13. Tähtsustatakse liidri rolli.
14. Organisatsioon omab head võimekust muutuste sisseviimiseks.
K. Albrecht on välja töötanud intelligentse organisatsiooni tunnuste hindamise süsteem. Tema järgi iseloomustab intelligentset organisatsiooni seitse tunnust, milleks on strateegiline visioon, jagatud saatus/ kokkukuuluvus, muutused, pühendunud töötamine, töö sihipärasus, teadmus ning tulemuslikkus (Albrecht 2003a: 12). Organisatsiooni edukus sõltub peamiselt selle töötajatest, töö korraldamisest ja organisatsioonikultuurist. Intelligentne organisatsioon peaks olema võimeline õppima ning põhinema teadmusel, nägema kõiki enda vigu ja puudujääke ning suutma vigu hinnata ja analüüsida ning seejärel vastu võtma otsuseid ja vigu parandama.
Ringhalsi tuumaelektrijaam

Ringhalsi tuumaelektrijaam on Rootsi suurim elektrijaam, mis kuulub riigifirmale Vattenfall. 
See asub Hallandi läänis Varbergi vallas, umbes 20 km Varbergist põhja pool ja 60 km Göteborgist lõuna pool. Jaamas on neli reaktorit koguvõimsusega 3550 MW. Jaama aastatoodang 24 TWh elektrit vastab umbes 20 protsendile Rootsi aastasest elektrienergiakulust. Jaamas töötab 1300 inimest. 
Reaktorid pandi tööle aastatel 1975, 1976, 1981 ja 1983.
14. novembril 2006 põles jaamas transformaator ja üks reaktor seiskus.
Pascal

Lühiülevaade

Pascalile pandi nimi 17. sajandi prantsuse matemaatiku, füüsiku ja filosoofi Blaise Pascali auks, kellel oli tähtis roll arvuti arengu ajaloos.
Enne Pascali loomist oli Niklaus Wirth loonud ka programmeerimiskeeled Euler ja ALGOL W. Lisaks Pascalile on Wirth ka keelte Modula, Modula-2, Oberon ja Oberon-2 peamine väljatöötaja.
Wirthi eesmärgiks oli luua struktureeritud programmeerimisel põhinev programmeerimiskeel, mis oleks eelkõige kiire ja efektiivne, võimaldaks luua hästi struktureeritud ja organiseeritud programme ning sobiks programmeerimise põhimõtete õpetamiseks.
Pascali otseseks eelkäijaks on Algol-60, kuid lisatud on veel mitmeid vahendeid, mis võimaldavad programmeerijatel defineerida oma enda (struktureeritud) andmetüüpe. Lisaks muutus lihtsamaks ka dünaamiliste ja rekursiivsete andmestruktuuride, näiteks loendite, puude ja graafide kasutamine.
Pascal oli peamine kõrgtaseme keel Apple Lisa arendamisel ning oli kasutusel ka Macintoshi algusaastatel. Donald E. Knuthi loodud tekstilaosüsteem TeX on kirjutatud keeles WEB, mis põhineb Pascalil. Programmides nagu Skype, FL Studio ja Total Commander on kasutatud Delphit (Object Pascal). Delphi on ka tänapäeval kasutusel Windowsi rakenduste loomisel (võimaldab kompileerida sama koodi ka Maci ja IOS-i platvormi jaoks).
Tänapäeval leiavad kasutust veel Borland Pascal (Turbo Pascal), Delphi, Compaq Pascal, THINK Pascal ja CodeWarrior Pascal. Turbo Pascalit ja THINK Pascalit pole juba mõnda aega uuendatud, kuid Delphi ja Compac Pascal on mõlemad kaubanduslikult elujõulised tooted koos iga-aastaste uuenduste ning täieliku tehnilise toega. 
Kuni 1990ndate alguseni oli Pascal suurimates kolledžites ja ülikoolides peamine keel programmeerimise õpetamisel.

Võrdlus C-keelega

Keeltel on sarnasusi, aga ka palju erinevusi. Programmeerija seisukohast erinevad Pascal ja C vägagi nii süntaksi, struktuuri kui ka mõtteviisi poolest. Mõlemad keeled toetavad tugevat tüüpimist, kuid Pascal kõrgema taseme keelena üritab rohkem vältida vigaseid tüübiteisendusi.
C-keeles on võimalik koodi kirjutada väga tihedalt (ühele reale järjest väga palju teksti), mis võib halvendada koodi loetavust ja arusaadavust. Pascali süntaks teeb koodi üldiselt kergemini loetavaks.

Hello World

Pascali eripärana peab igal programmil olema nimi (näites "Hello") ning programmi lõpetab punkt. Sõned kirjutatakse erinevalt mitmest teisest keelest jutumärkide asemel ülakomade vahele.
Hello world näeb Pascalis välja järgmine:
program Hello(output);
begin
    writeln('Hello world!');
end.

Kommentaarid

Klassikalised Pascali kommentaarid kirjutatakse looksulgudesse: 
{See on kommentaar, mis ei mõjuta kuidagi programmi tööd.}
Mitmerealiste kommentaaride jaoks tuleks tekstilõik asetada {* ja *} vahele: 
{* See on samuti kommentaar,
mis ei mõjuta programmi tööd *)
Hierarhia

Hierarhia (kreeka keeles hieros püha + archē valitsus, võim) on astmeline allumise süsteem erinevate asjade organiseerimiseks ja hindamiseks. Hierarhililine süsteem on tavaliselt püramiidse kujuga, kus alamatel astmetel on vähem tähtsad või enam levinud või ka täpsemalt määratletud objektid ning mida kõrgemale seda olulisem või vähem levinud või üldisem on sel positsioonil asetseja. 
Inimeste seas on tuntuim hierarhiline süsteem ametikohtade süsteem. Hierarhilise ametikohtade süsteemi puhul alluvad alumisel astmel asetsejad ülemistel astmetel asetsejatele.
Bioloogias on tuntud taksonoomiline hierarhia – riik, hõimkond, klass, sugukond, perekond, liik
Sotsioloogias on tuntud mõiste meritokraatia ehk talentide hierarhia samuti sotsiaalne hierarhia, mis tekib sotsiaalse kihistumise tulemusel.
Histrodamus

Histrodamus on eesti ajalooportaal, mis avati 22. jaanuaril 2010 ja mis on kättesaadav veebiaadressilt histrodamus.ee.
Histrodamuse nimi tuleneb prantsuse ettekuulutaja Nostradamuse nime ja ladinakeelse sõna Historia ('ajalugu') kokkusulatamisest.
Selle esmaseks eesmärgiks on Eesti ajaloo, kultuuri ja geograafia selgitamine, tutvustamine ja populariseerimine läbi interaktiivsete Eesti kaardil esitatavate lugude. Histrodamust on võimalik kasutada eesti, inglise ja vene keeles.
Histrodamuse idee autor on Jaanus Vihand. Projekt valmis paljude osapoolte koostöös: selle tellija oli OÜ Histrodamus ning tehnilise toe koostasid Webmedia (Nortal) ja Regio (Reach-U). Histrodamuse edasine haldaja ja arendaja oli aga MTÜ Eesti Elava Ajaloo Keskus.
Histrodamuse loomist toetas lisaks erakapitalile ka Kodanikuühiskonna Sihtkapital (KÜSK). Samuti toetati ajalooportaali läbi teaduse populariseerimise riikliku projektikonkursi.
Histrodamuse esialgne sisu valmis peamiselt Tartu Ülikooli ajaloolaste kaasabil.
2010. aasta märtsi alguseks oli Histrodamuses ligi 140 lugu, mis oli jaotatud 11 erineva valdkonna alla.
2010. aastal võitis Histrodamus peapreemia Eesti teaduse populariseerimise konkursil kategoorias "teaduse ja tehnoloogia populariseerimine audio-visuaalse ja elektroonilise meedia abil".
2014. aastal kuulutas kohus välja Histrodamuse pankroti.