Vähk (haigus)

Võimalikud põhjustajad

1. jaanuaril 2015 avaldatud uurimuse kohaselt on Johns Hopkinsi Ülikooli The Sidney Kimmel Comprehensive Cancer Center'i teadlaste loodud statistiline mudel – mis järjestas vähitüüpide esinemissageduse koetüüpide lõikes (sh koespetsiifilised tüvirakud) – pakub 2/3 täiskasvanute vähi tekke põhjuste seletamiseks "bioloogilise halva õnne" kontseptsiooni.
1970. aastateks oli kindlaks tehtud, et vähktõbi ei ole nakkav ega valdavalt ka mitte pärilik. Samas on tänapäevaks teada ka mõni nakkav vähivorm, millest tuntuim on 1990. aastatel levima hakanud kukkurkuradite näokasvaja, mis on vähem kui 20 aastaga kahandanud populatsiooni arvukust 80% ja ohustab liigi püsimajäämist.
Tähtsamad riskitegurid on:

Vanus

Arvatakse, et vähktõbi tabab ebaproportsionaalselt rohkem vanemaealisi patsiente. Inimestel vanuses 65 ja rohkem eluaastat on 11 korda suurem risk haigestuda vähktõppe. Need patsiendid vajavad geriaatrilist hindamist, et selle alusel koostada individualiseeritud ravikava. Eakate vähiravi jaoks on tähtis leida patsiendid, kes tõenäoliselt surevad vähktõppe või kel tekivad vähist tingitud tüsistused.

Vähi viirusteooria

Vähi viirusteooria pooldajad arvavad vähi põhjustaja olevat teatav submikroskoopiline nakkusalge, mis ühineb rakkudes pärilikke omadusi edasiandva ainega, muutes rakud pahaloomuliseks.
Ka tänapäeval seostatakse vähiseisundiga viirusi, näiteks arvatakse, et täiskasvanu ägedat leukeemiat põhjustab HTLV-1 viirus (nakatab T-rakke), maksavähki B-hepatiidi viirus, emakakaelavähki erinevad inimese papilloomiviirused (teada on üle 100 liigi, kuid vähi seisukohalt loetakse tähtsamaks 16. ja 18. tüüpi) jne.

Vähki haigestumine ja vähiuuringud

Mitmete uurijate arvates on šimpansid ja inimesed geneetiliselt üsna sarnased ja osade uurijate meelest saaks neid kasutada vähimudelite uurimisel, kuid teiste uurijate arvates muudab šimpansite ja inimeste geneetiline erinevus need loomad sobimatuks inimeste vähiseisundite, aga ka teiste haiguslike seisundite uurimisel. Lisaks esineb šimpansidel vähktõbe harva ja bioloogiliselt need erinevad inimvähkidest.

Süstemaatika

Pahaloomuliste kasvajate ravi määramiseks tuleb teada kasvajate leviku ulatust, histopatoloogiat ja päritolu. Selleks on paljudes maades kasutusel osade pahaloomuliste kasvajate levikut kirjeldav TNM-süsteem.

Staadiumid

TNM-süsteemi ära märkinud, tuuakse võimalusel ära ka kasvajate staadiumid, peamiselt Rooma numbritega I–IV koos vastavate alajaotustega (ladina suurtähed), erandiks on 0-staadium, mis tähendab enamiku pahaloomuliste kasvajate puhul kartsinoomi in situ.

2002. aasta Eesti meditsiinistatistika

Eesti Meditsiinistatistika andmetel olid 2002. aastal Eesti suremusstruktuuris teisel kohal surmapõhjustajatena pahaloomulised kasvajad (19%) (esikohal südame- ja veresoonkonna haigused (SVH), suremus keskmiselt 54%, ja kolmandal õnnetusjuhtumid, mürgistused ja traumad 11%).

2012. aasta Eesti vähiregistri statistika

Tervise Arengu Instituudi (TAI) avaldatud 2012. aasta vähiregistri statistika järgi diagnoositi Eestis 2012. aastal 8040 vähi esmasjuhtu (2011. aastal 8089 juhtu). Sagedaseimaks vähitüübiks olid eesnäärmevähk ja naha mittemelanoom, neile järgnesid käär- ja pärasoolevähk ning kopsuvähk.
Kümne kõige sagedamini esineva vähkkasvaja hulka kuulusid lisaks eelnimetatutele nii meestel kui naistel veel mao-, neeru- ja kõhunäärmevähk; meestel kusepõievähk, mitte-Hodgkini lümfoom ja nahamelanoom ning naistel emakakeha-, emakakaela- ja munasarjavähk.
Üle 60 protsendi vähi esmasjuhtudest diagnoositi 65-aastastel ja vanematel.
Lastel vanuses 0–14 aastat diagnoositi 2012. aastal 26 pahaloomulist kasvajat.

2014. aasta Eesti vähistatistika

2014. aastal suri pahaloomulistesse kasvajatesse Eestis 3812 inimest.

Termin

Termini cancer autoriks peetakse Vana-Kreeka arsti Hippokratest Kosilt, kes kasutas kasvajate kohta termineid carcinos ja carcinoma. Rooma entsüklopedist ja võimalik ka, et arst Aulus Cornelius Celsus (25–50 eKr) olevat tõlkinud kreekakeelse termini ladinakeelseks. Vana-Rooma arst ja anatoom Galenos kasutas 2. sajandil kasvajate kohta terminit 'oncos'.