google/wiki40b huggingface dataset:
Gennadi Zjuganov

Suhtumine sündmustesse Ukrainas ja Krimmis

Zjuganov toetas otsustavalt Krimmi annekteerimist Venemaa poolt ja Putini poliitikat Ukraina suhtes. KPRFi liider pooldab Ukraina föderaliseerumist, "rahvareferendumite" tulemuste tunnustamist, riigikeele staatuse andmist vene keelele, oma avalikes esinemistes avaldas pidevalt moraalset toetust venemeelsetele mässulistele ja Ukraina kommunistliku partei fraktsioonile ülemraadas. Nende sündmuste foonil ja seoses tema 70. aasta juubeliga võttis Gennadi Andrejevitši 26. juunil 2014 Kremlis vastu president Putin, kinnitas oma austust, autasustas teda Aleksandr Nevski ordeniga ja kinkis KPRFi liidrile Tšapajevi pronkskujukese. Kuu aega hiljem, 24. ja 25. juulil 2014 avas Ukraina siseministeeriumi peajuurdlusvalitsus juurdluse Gennadi Zjuganovi, Vladimir Žirinovski ja Sergei Mironovi suhtes, kahtlustades neid eriti suures ulatuses Ukraina suveräänsuse, tema riigikorra muutmise või piiride muutmise rahastamises . Kommenteerides sündmusi, teatas Zjuganov, et tema poliitilise karjääri jooksul on teda üritatud kohtus süüdi mõista 16 korda, kuid selle teate võttis ta vastu erilise põlgusega: "Minu üle otsustasid kohut mõista kriminaalkurjategijad, inimesed, kes ebaseaduslikult haarasid võimu Ukrainas, "vägistasid" oma maad ja andsid käsi tulistada oma kaasmaalasi".
Ilmar Nuut

Elulugu

Ilmar Nuut on Jüri Nuudi poeg.
1941. aastal lõpetas Nuut Tallinna 1. Keskkooli, õppis 1941–1943 Tšeljabinski Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituudis, 1943–1944 Moskva Põllumajanduse Instituudis, lõpetas 1948 TTÜ soojustehnika insenerina, tehnikakandidaat (1967, Eesti NSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Теплоэнергетические вопросы термической переработки сланца твердым теплоносителем".
Nuut oli 1949–1957 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tööstusprobleemide Instituudi (hilisem EI) insener ja teadur, 1957–1965 ENSV Riikliku Teaduslik-Tehnilise Komitee esimehe asetäitja, 1965–1966 Eesti TA Presiidiumi teadussekretär ja aastast 1986 TTÜ filosoofia ja poliitilise ökonoomia kateedri (osalise koormusega) dotsent.
Ta oli 1966–1969 EKP KK teaduse ja kultuuri osakonna juhataja asetäitja, 1969–1975 teaduse ja kõrgkoolide sektori juhataja, 1976–1986 Eesti NSV kõrgema ja keskerihariduse minister.

Teadustöö

Ilmar Nuudi uurimisvaldkond on põlevkivi soojusenergeetika ning teaduse ja tehnika arengu vastastikused seosed. Tööstusprobleemide Instituudis tegeles soojusenergeetika küsimustega, eeskätt põlevkivi kui tahke soojuskandja kasutamise probleemidega, osales tööstusliku katseseadme loomises ja oli 1954–56 tehases Ilmarine töötanud katseseadme juhataja. U 20 teadustrükist, aimeartiklid.
Arenys de Mar

Ajalugu

Arenys de Mar sai linnaõigused aastal 1599.
Friedrich Dürrenmatt

Friedrich Dürrenmatt (5. jaanuar 1921 – 14. detsember 1990) oli Šveitsi saksakeelne proosa- ja näitekirjanik.
Justus Benedict Frese

Justus Benedict Frese (26. veebruar 1796 Tallinn – 13. mai 1861 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1809–1814 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Ordineeriti õpetajaks 27. veebruaril 1818.
Sai aastal 1818 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks, õpetajaks kutsuti 22. oktoobril 1842. Ülempastoriks ja konsistooriumi assessoriks sai aastal 1857.
Oli Piibliseltsi komitee liige aastast 1842, kuulus Tallinna heategevusseltsi, oli alates 10. märtsist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige.

Isiklikku

Tema poeg Ottomar Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse teine õpetaja.
Rick Ross

William Leonard Roberts II (sündinud 28. jaanuaril 1976) on USA räppar.
Karksi õlle- ja veinitehas

Karksi õlle- ja veinitehas on Viljandi maakonnas Karksis asuv tehas, kus on toodetud õllesid, veine, siidreid. Tehase omanik on AS Karme.
Tehas rajati 1975. aastal, tehase seadmed osteti Tšehhoslovakkiast. Esimesed õlled villiti detsembris 1977.
1990. aastate keskel vahetas tehas vananenud seadmed Saksamaalt ostetute vastu.
Tehases on toodetud näiteks õllemarke Karksi Premium, Karksi Ordumeister.
2015. aastal teatas AS Karme, et tehase tegevus peatatakse.
Delaware'i maakond (Indiana)

Ajalugu

Maakond moodustati 26. jaanuaril 1827.
Kaanid

Paljunemine

Kaanid on hermafrodiitsed ehk mõlemasoolised organismid – ühes kaanis on nii emas- kui isassuguelundid.
Kaanid paljunevad suguliselt. Kaanide suguavad (emas- ja isassuguava) asuvad üldjuhul eespool keha keskkohta. Üks kaan toimetab oma seemnerakud teise kaani emassuguavasse, kus toimub sisemine viljastus. Seejärel munetakse viljastunud munad kookonisse, mis hiljem koos kaani vööga eraldub kehast.
San Mateo maakond

Ajalugu

San Mateo maakond moodustati 1856. aastal San Francisco maakonna osast. San Mateo tähendab hispaania keeles "Püha Matteus".
Richard Luhtaru

Richard Luhtaru (sündinud 31. jaanuaril 2000 Tartus) on eesti kooliõpilane, kes on silma paistnud nii üleriigilistel kui ka rahvusvahelistel ainevõistlustel. Eriti häid tulemusi on ta näidanud loodus- ja reaalainete valdkonnas.

2018

Põhja- ja Baltimaade füüsikaolümpiaad – kuldmedal (üldvõitja)
Balti informaatikaolümpiaad (BOI) – hõbemedal
Euroopa füüsikaolümpiaad (EuPhO) – kuldmedal (üldvõitja, parima eksperimendi auhind)
Rahvusvaheline matemaatikaolümpiaad (IMO) – hõbemedal
Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad (IPhO) – hõbemedal
Rahvusvaheline informaatikaolümpiaad (IOI) – pronksmedal
Rahvusvaheline astronoomia ja astrofüüsika olümpiaad (IOAA) – kuldmedal

2017

Balti informaatikaolümpiaad (BOI) – pronksmedal 
Põhja- ja Baltimaade füüsikaolümpiaad – hõbemedal
Euroopa füüsikaolümpiaad – hõbemedal
Rahvusvaheline matemaatikaolümpiaad (IMO) – hõbemedal
Rahvusvaheline lingvistikaolümpiaad (IOL) – diplom
Rahvusvaheline astronoomia ja astrofüüsika olümpiaad (IOAA) – hõbemedal
Rahvusvaheline võistkondlik matemaatikavõistlus "Balti Tee" – 5. koht Eesti võistkonna koosseisus

2016

Aasta õppuri auhind aasta õpetaja galal „Eestimaa õpib ja tänab“
Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaad (EUSO) – kuldmedal
Rahvusvaheline bioloogiaolümpiaad (IBO) – hõbemedal
Rahvusvaheline matemaatikaolümpiaad (IMO) – diplom
Rahvusvaheline astronoomia ja astrofüüsika olümpiaad (IOAA) – hõbemedal

2015

Rahvusvaheline loodusteaduste olümpiaad (IJSO) – kuldmedal
Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaad (EUSO) – kuldmedal
Rahvusvaheline matemaatikaolümpiaad (IMO) – diplom
Rahvusvaheline võistkondlik matemaatikavõistlus "Balti Tee" – 3. koht Eesti võistkonna koosseisus

2014

Rahvusvaheline loodusteaduste olümpiaad (IJSO) – hõbemedal
Sander Karu

Tegevus koolitajana

Töötanud koolitaja, konsultandi ja lektorina ja International University Audentes finantsjuhtimise õppetooli hoidjana. Viib läbi koolitusi finantsjuhtimise, raamatupidamise, controllingu, eelarvestamise ja tulemuslikkuse mõõtmise valdkonnas.

Tegevus muusikuna

Sander Karu (Kandlemees Sander) mängib kannelt (rahvakannel). Ühena esimestest kandlemängijatest võttis kasutusele elektrikandle (elektrirahvakandle).
Esitab rahvalikke laule ja pillilugusid, milles on ühendatud laul ja kannel nüüdisaegse helikeelega. Repertuaar ulatub pärimusmuusikast kuni nüüdisaegse tantsumuusikani.
On laulu- ja kandlekapelli Simmaniduo asutaja ning mängib seal kannelt, rütmimasinat ja laulab. Varem mänginud basskitarri laulu- ja kandlekapellis Simmaniduo, kontrabassi tantsuansambli Kuljus saateansamblis Heia ja kitarri erinevates ansamblites.

Kirjutatud kandlemuusika, laulud ja laulusõnad

Simmaniduo alustab (1985), Valga Valgamaa (1985), Trilleri polka (1986), Uks lahti tee (1986), Merimehe armastus (1986), Tere, jälle (1986), Kärna Ärni (Kärna Erni) (1987), Heade mõtete linn, Tartu (2010), Kandlemees Sander tervitab (2013), Kandlemees Sander lõpetab (2013), Ja siis tõusis aktsiis (2015), Elva männid (2016), Vali mind (2019). Noodid. 
Kirjutanud sõnad mitmetele lauludele. 
Koostanud Simmaniduo ja Kandlemees Sander lauliku "43 laulu sünnipäevadeks, pulmadeks ja muudeks pidudeks". 2016, Lk 56; ISMN 979-0-54002-301-0  Kandlemees Sander laulude sõnad

Kirjutatud raamatud

Karu, Sander; Kuusik, Raili; Lääts, Kertu. 2010. 70 kulude juhtimise ja arvetuse ülesannet. Lk 47; ISBN 978-9985-9910-5-3
Karu, Sander; Kuusik, Raili; Lääts, Kertu. 2008. 70 kulude juhtimise ja arvetuse ülesannet. Lk 49; ISBN 978-9985-9910-2-2
Karu, Sander. 2008. Amortisatsioonikulu (kulumi) arvestuse käsiraamat. Lk 42; ISBN 978-9985-9910-1-5
Karu, Sander. 2008. Kulude juhtimine ja arvestus tulemuslikkusele suunatud organisatsioonis, I osa. Lk 336; ISBN 978-9985-9213-9-5, ISBN 978-9985-9910-0-8
Karu, Sander jt, 2007. Eelarvejuhendi koostamine kohalikele omavalitsustele, riigiasutustele, äriühingutele. Lk 322, ISBN 978-9985-9213-8-8
Karu, Sander, Zirnask, Villu. 2004. Eelarvestamine - üks strateegilise controllingu juurutamise eeldusi organisatsioonis. Lk 352; ISBN 9985-9213-6-4
Karu, Sander. 2002. Juhtimise võlu ja valu. II osa Eesti tippjuhtide mõtteid oma tööst. Lk 312; ISBN 9985-9213-4-8
Karu, Sander. 2001. Juhtimise võlu ja valu. I osa Eesti tippjuhtide mõtteid oma tööst. Lk 344; ISBN 9985-9213-3-X
Karu, Sander, Zirnask, Villu. 2001. Rahakäibe juhtimine II osa. Lk 256. ISBN 9985-9213-2-1
Karu, Sander. 2000. Rahakäibe juhtimine I osa. Lk. 240. ISBN 9985-9213-1-3
Karu, Sander jt. Müügikäsiraamat. Tallinn Äripäeva Kirjastuse 1999/2000
Haldma, Toomas; Karu, Sander. 1999. Kuluarvestuse süsteemi loomine ettevõttes. Lk.192. ISBN 9985-60-575-6
ASSITEJ Eesti Keskus

ASSITEJ Eesti Keskus on Rahvusvahelise Laste- ja Noorteteatrite Assotsiatsiooni (ASSITEJ) kohalik, Eestis tegutsev üksus, õiguslikult MTÜ. MTÜ asutati 24. juulil 1997.
Põhikirja järgi on MTÜ eesmärkide seas "koostöö organiseerimine Eestis lastele ja noortele mängivate teatrite vahel, nende töö uurimine, arendamine, saavutuste jäädvustamine ja tutvustamine Eestis, samuti info kogumine ja suhete arendamine rahvusvahelisel tasandil ning osalemine ASSITEJ raames tehtavas rahvusvahelises koostöös".
Vello Janson

Vello Janson (sündinud 14. jaanuaril 1948 Pärnus) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu õhtukeskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Ta töötas aastatel 1972–1980 Noorsooteatris ja aastast 1980 Vanalinnastuudios. Praegu on ta Vana Baskini Teatri näitleja.
Ta on mänginud telelavastustes ("Plekkmehed", 1984) ja filmis "Indrek"; aga ka teledraamasarjades ("Kalevipojad" ja "Pilvede all") ja ETV komöödiasarjas "ENSV".

Isiklikku

Ta oli aastatel 1976–1984 abielus Ene Järvisega.
Karksi malevkond

Karksi malevkond on Kaitseliidu Sakala maleva malevkond.
Lahesõda

Sõja eellugu

Iraani-Iraagi sõja tulemusena oli Iraak suurendanud oma vägesid 240 000 mehelt 1,2 miljonini. Samuti oli riik suurendanud välisvõlga 50,5 miljardi dollarini, mis ületas SKT-d (sisemajanduse kogutoodang) kolm korda. Üks võlausaldajaid oli ka Kuveit 14 miljardi dollariga. Lisaks sellele oli väldanud kauaaegne piiritüli, mis oli alguse saanud juba Osmanite riigi valitsusajast selles piirkonnas. Need asjaolud mängisid rolli kaheaastase pausi vältel, mis jäi Iraani-Iraagi sõja ja Kuveidi okupeerimise vahele.
Kuveidi kriis 1990. aastal oli eelnenud saja aasta kestel juba kolmas kriis. Esimene oli toimunud 1897. aasta juulis ja teine 1969. aasta juunis. Lisaks neile kahele oli olnud veel "poolkriis" (Semi crisis) 1939. aasta märtsis. Kõik see eskaleeris Iraagi ja Kuveidi vahelist konflikti.

Konflikti algus

2. augusti 1990 hommikul okupeerisid Iraagi rahvusväeosad Kuveidi. Sellele vastas ÜRO operatsiooniga "Kõrbekilp". 7. augustil algas USA vägede liikumine konfliktipiirkonda. ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonid 660 ja 662 mõistsid hukka Iraagi invasiooni Kuveiti ja nõudsid kohest annekteerimise lõpetamist ja väeosade väljaviimist Kuveidi territooriumilt. 20. augustil kirjutas president George H. W. Bush alla rahvusliku turvalisuse direktiivile nr 45 "USA poliitika vastuseks Iraagi invasioonile Kuveiti". See direktiiv sõnastas USA eesmärgid ja sisaldas nõudeid Iraagile, näiteks "nõuame kohest, täielikku ja tingimusteta Iraagi vägede väljaviimist ning Kuveidi legitiimse valitsuse taastamist". Sõda algas 17. jaanuaril 1991, kui koalitsiooniväed korraldasid massiivse pommitamise.

Suuremad lahingud

Koalitsiooniväed korraldasid üle saja tuhande missiooni, kasutades selleks üle 88 tonni laskemoona. Pommitamiste käigus hävitati mitu sõjalist ja tsiviilsihtmärki. Iraagi valitsusel oli plaan, et nende ründamise korral ründavad nemad rakettidega Iisraeli, mida ka tehti. Iraagi rünnakutes Iisraelile hukkus kaks inimest ja vigastada sai 230 inimest. See on suhteliselt väike arv, arvestades, et Iraak saatis teele 42 raketti. Et kaitsta Iisraeli kodanikke Iraagi rakettide eest, lähetas USA Iisraeli (Patriot) rakettidega varustatud õhutõrjekompaniid.
29. jaanuaril ründasid Iraagi jõud Saudi Araabia linna Khafji ning okupeerisid selle. Khafji lahing kestis kaks päeva, kuni Saudi Araabia Katari ja koalitsiooni väeosad lõid Iraagi väed linnast välja. Mõlemad pooled kandsid raskeid kaotusi nii personali kui ka varustuse osas.

Sõjalised uuendused

GPS-i kasutuselevõtu tõttu ei pidanud koalitsiooniväed kasutama traditsioonilist sõjatehnikat. Enam ei olnud vaja loota teedele, vaid koostööle õhuluurega. Nõnda teadsid nad alati, kus on vaenlane. Sellise uuenduse kaasabil võitsid nad lahinguid pigem manööverdades kui võideldes.
Tähtsat rolli mängisid ka täpsusrelvad nagu näiteks rakett AGM-130. Uus tehnika võimaldas tekitada suuri kahjusi sõjaväeobjektidele ja samal ajal minimeerida kahjustusi tsiviilrajatistele. Juhitavaid rakette kasutati üha rohkem ja need moodustasid umbes 7,4% kõikidest rakettidest, mis tulistati Iraagi militaarobjektide pihta.
Radikaaldemokraatia Partei (USA)

Radikaaldemokraatia Partei oli 1864. aastal Ameerika Ühendriikides tegutsenud erakond.
Erakonna asutajateks olid peamiselt radikaalsed vabariiklased, kes tahtsid, et astutaks jõulisemaid samme orjanduse kaotamiseks. Asutav kongress kogunes 1864. aasta mai lõpus Clevelandis, Ohio osariigis.
Erakonna presidendikandidaadiks valiti John C. Frémont, kes oli osalenud 1856. aastal USA presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadina, kuid kaotanud. Asepresidendiks pidi kandideerima tema kõrval John Cochrane, kes tuli Demokraatlikust Parteist.
Erakonna valimisplatvormis nõuti konstitutsiooniparandust orjanduse keelustamiseks ja kodanikele võrdsete õiguste tagamist. Hiljem sündisid nendest ideedest USA Konstitutsiooni 13. ja 14. parandus.
Samuti nõuti, et oleks tagatud sõnavabadus, pressivabadus ja habeas corpus.
Frémont ja Cochrane tegid aktiivselt valimiskampaaniat, kuid teatasid lõpuks septembris, et loobuvad kandideerimisest, sest ei taha killustada vabariiklaste hääli.
Vahepeal oli toimunud vabariiklaste kongress, kus USA president Abraham Lincoln avaldas esmakordselt avalikult toetust mustanahaliste elanike kodanikuõiguste kindlustamisele konstitutsiooni kaudu. Lincoln valiti presidendiks ka teiseks ametiajaks ja juba järgmisel aastal võetigi vastu USA konstitutsiooniparandus orjanduse keelustamise kohta.
Radikaaldemokraatia Partei, mille asutamisega olid seotud veel Frederick Douglass, Elizabeth Cady Stanton ja mitmed teised ajaloolised isikud, lõpetas 1864. aasta sügisel tegevuse ning sellega ühinenutest said taas vabariiklased.
Elsa Amalie Rosenstein

Elulugu

Elsa Amalie Rosenstein oli arsti tütar ja sakslane.
Lõpetas 1923 Paide Saksa Ühisgümnaasiumi, 1931 TÜ loodusteaduskonna ja 1941 Müncheni Ülikooli arstiteaduskonna; loodusteaduse magister (1933, TÜ), väitekiri "Borealis-lubjakivide mikrofüsiograafia", meditsiinidoktor (1941, Müncheni Ülikool). Õppis 1923–31 TÜ loodusteaduskonnas ja 1931–38 arstiteaduskonnas. 1938 TÜ geoloogiakabineti abijõud. 1939 lahkus Saksamaale. Oli Müncheni Ülikooli kliiniku asearst ja hiljem Bad Reichenhallis eraarst.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti alamsiluri lademete litoloogia, stratigraafia ja kivistised. Oli 1930. aastail Eesti tuntumaid siluri kivististe uurijaid; teinud kindlaks lasumusrikete esinemise Pandivere kõrgustiku läänenõlval. 11 teadustrükist
Ellen Frey

Ellen Xenia Frey (5. jaanuar 1892 Moskva – 1980 Bad Godesberg/Bonn) oli Eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1919 Moskva Peeter-Pauli Koguduse Tütarlaste ja aastal 1919 Moskva F. F. Mansbachi Tütarlaste Eragümnaasiumi. Samal aastal astus ta Moskva Ülikooli arstiteaduskonda, kuid aastal 1920 katkestas õpingud ja opteerus perekonnaga Eestisse, astudes samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, mille lõpetas aastal 1925 cum laude arsti astme väärilisena.
Juba Moskvas olles töötas ta Moskva linna ambulantsis ja Eesti Punases Ristis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta algul Tartu Ülikooli sisehaiguste kliinikus. Ta registreeriti veebruaris 1926 kutseõiguslikuks arstiks ja töötas aastatel 1926–1928 Tartu Ülikooli operatiivse kirurgia kabineti arstina. Aastatel 1928–1936 töötas ta Põltsamaal eraarstina sise- ja lastehaiguste erialal. Aastal 1936 tuli ta tagasi Tartusse ja töötas siin aastani 1939 Tartu Tiisikuse Vastu Võitlemise Seltsi nõuandepunktis arstina.
Ta oli aktiivne sportlane, oli kahekordne Eesti meister naiste iluuisutamises (aastatel 1926 ja 1927) ning kolmekordne Eesti meister iluuisutamise paarissõidus (aastatel 1922, 1926 ja 1927, partneriks Aleksander Reeder). Põltsamaal tegeles ta intensiivselt ka tennisega ja osales tenniseväljaku rajamises Põltsamaale, olles ühtlasi ka tennisekohtunik. Ta võistles ka suusatamises.
Aastal 1939 repatrieerus ta Saksamaale. Saksamaal olles töötas ta juba sõja ajal Rudolf Virchowi haiglas (hiljem oli see haigla Berliini Vaba Ülikooli kliinikuks), elades üle kõik Berliini pommitamised. Ta töötas seal aastani 1970. Seejärel töötas ta kuni pensionile minekuni Maini-äärses Frankfurdis laste tuberkuloosikliiniku juhatajana. Pensionieas kolis ta Bonni, Bad Godesbergi. Bad Godesbergis ta ka suri ja sinna on ta ka maetud.
Heinrich Heine Düsseldorfi ülikool

Heinrich Heine Düsseldorfi ülikool (saksa keeles Heinrich-Heine-Universität Düsseldorf) on ülikool Saksamaal Düsseldorfis.
Ülikool asutati 1965.
Ülikoolis õpib üle 32 000 üliõpilase.
Lilian Jõesaar

Lilian Jõesaar (sündinud 28. jaanuaril 1965) on eesti pianist ja klavessinist.
Ta lôpetanud 1989 aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Lilian Semperi klaveriklassis. 
Alates 1988. aastast töötab ta kontsertmeistrina Tallinna Ülikoolis ja aastast 2003 Rapla Muusikakoolis. 
Ta on mänginud vanamuusikaansamblis Rondellus rataslüürat, portatiivorelit ja kastanjette. Klavessinistina osaleb ta ansambli Baltic Baroque ja teiste kammeransamblite töös.

Isiklikku

Tema abikaasa on tšellist ja gambist Tõnu Jõesaar.
Anne (eesnimi)

Anne on naisenimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anne 5201 naisel. Anne on populaarsuselt 15. naisenimi.
Anne on keskmiselt 58 aasta vanune (mediaanvanus on 59). Kõige populaarsem on eesnimi Anne vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 115,38.
Kõige populaarsem on eesnimi Anne Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 64,94.
Vilkitski saar (Ida-Siberi meri)

Vilkitski saar (vene остров Вилькицкого) on saar Ida-Siberi meres Uus-Siberi saarestiku idaosas, De Longi saarte kõige lõunapoolsem saar. Ta asub koordinaatidel 75° 42′ N, 152° 30′ E.
Vilkitski saar asub Aasia mandrist 560 km põhjas, Uus-Siberi saartest 80 km põhjas ja Žohhovi saarest 40 km kaugusel lõunas.
Vilkitski saare pindala on 1,5 km², millega ta on De Longi saarte väikseim saar. Ta on De Longi saartest ainus, mis ei asu igijää piirkonnas, ja ainus, mis pole kaetud igijääga. Administratiivselt kuulub ta, nagu kõik Uus-Siberi saared, Venemaale Jakuutiasse.
Vilkitski saar koosneb sügavalt erodeerunud basaltlaavavoogudest. Saar on 70 m kõrge ja teda katab arktiline tundra. Sellel kasvavad mõned rohttaimed ja samblikud.
Erinevalt teistest De Longi saartest, mis avastati juba 1881, avastas saare 1913 Põhja-Jäämere hüdrograafiaekspeditsioon, mida juhtis Boriss Vilkitski jäälõhkujatel "Taimõr" ja "Vaigatš". Ta sai nime Andrei Vilkitski auks. Avastamisel nimetati ta Kindral Vilkitski saareks (остров Генерала Вилькицкого), hiljem nimetati ümber lihtsalt Vilkitski saareks.
Andrei ja Boriss Vilkitski järgi on nimetatud teisigi saari Põhja-Jäämeres ning neid aetakse sageli üksteisega segi. Teiste Vilkitski-nimeliste saarte kohta vt artiklit Vilkitski saar.
Welcome to Estonia

"Welcome to Estonia" on Eesti rahvusvaheliseks turundamiseks loodud märk ja loosung, mis töötati välja 2002. aastal Inglise firma Interbrand Newell and Sorrell Ltd poolt. Loovdirektoriks oli Marksteen Adamson ja projekti koordineeris Evelin Int-Lamboti (hilisem Evelin Ilves).
Märk on pälvinud nii kriitikat kui ka heakskiitu. Selle väljatöötamine maksis 13 miljonit Eesti krooni. Emori uuringu järgi 2015. aastal on "Made in Estonia" või "Welcome to Estonia" märki oma toodet või teenust eksportides kasutanud ainult 4% firmasid. 2015. aastaks on 2% selle kasutamise lõpetanud.
Zirase vald

Ajalugu

Tsaariajal oli valla saksakeelne nimekuju Sirgen. Zirase vallast eraldati Esimese maailmasõja ajal Užava vald. Aastal 1935 oli valla pindala 90 km² ja seal oli 1227 elanikku.  Aastal 1945 moodustati vallas Sise ja Zirase külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zirase külanõukoguga likvideeritav Sise külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

Kaitstavad mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Priednieki muinasasula, Sise muinaskalmed ja Ratnieki muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Landžarāji keskaegne kalmistu, Sise asulakoht ja Sembase muinaskalmed.

Loodus

Suurim jõgi on Venta jõgi, läänepiiril voolab Užava jõgi. Valla lääneosa jääb Užava alamjooksu maastikukaitsealale.
Kreenholmi tänav

Kreenholmi tänav on tänav Narvas Kerese ja Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Võidu prospekti, Energia põigu, Lasteaia tänava, Kerese, Gerassimovi, Haigla, Proletariaadi, Maslovi ja Mängu tänavaga ning lõpeb Kulgu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2,42 km.
Tänavat on kujutatud 1900. aasta linnaplaanil nimeta tänavana, 1912. aasta linnaplaanil on see Suur-Kreenholmi prospekti nime all (vene keeles Большой Кренгольмскій проспектъ). 1929. ja 1940. aasta linnaplaanil on tänava nimi Suur-Kreenholmi promenaad ja see kulgeb üle raudtee Hele tänavani.
Oletatavasti sai tänav oma nime selle järgi, et see viis Kreenholmi linnaossa.
Tänava järgi oli aastatel 1999–2007 nimetatud ajaleht Krengolmski Prospekt (praegu Viru Prospekt).
UEFA rahvuste liiga

Struktuur

Rahvuste liiga koosneb neljast tugevusgrupist ehk liigast (A, B, C ja D). A-liiga on kõige tugevam, D-liiga kõige nõrgem. Iga liiga jaguneb 4 grupiks, milles paiknevad meeskonnad mängivad omavahel ühe korra nii kodus kui ka võõrsil. Turniiri lõppedes langevad A-, B- ja C-liiga gruppide viimased meeskonnad järgimiseks turniiriks aste madalamasse liigasse ning nende asemele tõusevad vastavalt B-, C- ja D-liiga gruppide esimesed aste kõrgemasse liigasse. Ainsaks võimalikuks erandiks on C-liiga relegatsioon, sest igas alargupis ei ole võrdne arv meeskondi (üks alagrupp on kolmeliikmeline). D-liigasse langevad kõk neljandana lõpetanud meeskonnad (kokku 3) ning üks neljast kolmanda kohaga lõpetanud meeskonnast, olenevalt mängude tulemustest. Mistõttu võib ühest alagrupist langeda D-liigasse 2 meeskonda ning ühest kolmeliikmelisest alagrupist mitte ükski.
EM-i eelsel hooajal pääseb igast liigast 1 meeskond Euroopa meistrivõistlustele - iga liiga gruppide parimad (meeskond, kes kvalifitseerub EM-ile läbi valikturniiri, loovutab oma koha paremuselt järgmisele meeskonnale) mängivad omavahel välja pääsme EM-ile.
Butüromeeter

Butüromeeter on piima ja piimatoodete rasvasisalduse määramiseks kasutatav klaasist mõõteriist.
Sõltuvalt butüromeetri skaala ulatusest eristatakse piima- (skaala ulatus 6%), koore- (40%) ja lõssibutüromeetrit (0,5%).
Butüromeetri leiutas Šveitsi keemik Niklaus Gerber (1850–1914).
Ivo Sillamaa

Ivo Sillamaa (sündinud 2. novembril 1955) on eesti pianist.
Ansamblis Hortus Musicus on ta mänginud orelit, klaverit ja klavessiini.

Isiklikku

Ta on harfimängija Zvenislava Sillamaa ja automaatikaprofessor Hanno Sillamaa poeg.
Tema ja Kaari Sillamaa tütar on Janika Sillamaa, poeg Virgo Sillamaa.
Teddy Sheringham

Isiklukud

Premier League Golden Boot (1): 1992–93