google/wiki40b huggingface dataset:
Postkontoriprotokoll

Postkontoriprotokoll (ingl Post Office Protocol ehk POP) on andmesideprotokoll, mida kasutatakse e-kirjade laadimiseks e-posti serverist kirjade lugemiseks mõeldud seadmesse.
Postkontoriprotokolli levinuim versioon on POP3, mis kasutab TCP/IP-ühendust ja vaikimisi porti nr 110. POP2 kasutab porti 109.
Juhul kui kirju serverist ei kustutata, kasutatakse kirjade lugemise seadmes nende üle arvepidamiseks unikaalsete identifikaatorite nimekirja (POP3 UIDL). Igal kirjal on oma unikaalne kood ja iga kord kirjade allalaadimisel võrreldakse serveris ja kliendi seadmes olevaid nimekirju ning alla laaditakse ainult kliendi seadmest puuduvad kirjad.
Karuse kirik

Karuse Margareeta kirik on kirik Kinksi külas Lääneranna vallas.
Ühelööviline kindluskirik on ehitatud 13. sajandil. Kiriku juures asuvad unikaalsed trapetsikujulised hauakivid ja 13.–17. sajandist pärit rõngasristid.
Kivikiriku algkavatise esimene etapp, võlvitud koor ja pikihoone rajati tõenäoliselt 13. sajandi kolmandal veerandil, enne 1270. aastat, mil tõenäoliselt maeti sinna ordumeister Otto von Lutterberg, keda peetakse ka kiriku ehitusmeistriks. Aastast 1697 pärineb Christian Ackermanni valmistatud kantsel. XVI sajandil ehitati kirikule juurde torn. Aastal 1842 asutas Karuse pastor Friedrich Hasselblatt kiriku juurde esimese eestikeelse laenutusraamatukogu.
Kirikut kasutab EELK Karuse Margareeta kogudus.
25. augustil 2011 lasi Eesti Post käibele Karuse Margareeta kiriku postmargi.

Karuse kirikaed

Kiriku ümber paikneb kirikaed, mis on üks esimesi kristlikke kirikaedu Läänemaal. Sealse kirikaia vanimad hauatähised on dateeritud umbes 13. sajandi keskpaika. Kirikaeda piirab maakividest müür.
Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (serbia keeles Српска академија наука и уметности / Srpska akademija nauka i umetnosti; akronüüm SANU) on Serbia teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. See asutati 1886. aastal Belgradis Serbia Kuningliku Akadeemiana (Српска краљевска академија / Srpska kraljevska akademija).

Ajalugu

Akadeemia eelkäijateks olid Serbia Õpetatud Selts ja Serbia keele- ja kirjanduse selts (Друштво српске словесности). Viimane asutati 1842. aastal ja tegutses kuni 27. jaanuarini 1864, kui Serbia vürst Mihailo Obrenovići ukaasiga seltsi tegevus lõpetati. Sama aasta juulis asutati Serbia Õpetatud Selts, kuhu liitusid ka Serbia keele- ja kirjanduse seltsi endised liikmed. Konflikti tõttu Serbia haridusministriga, Õpetatud seltsi tegevus 13. mail 1886 peatati. 25. juulil 1887 lubati küll seltsil tegevust jätkata, kuid vahepeal, 1. novembril 1886, kuulutati parlamendi otsusega asutatuks Serbia Kuninglik Akadeemia. Esimesed 16 akadeemia liiget nimetas 5. aprillil 1887 kuningas Milan I Obrenović. Akadeemia esimeseks presidendiks valiti botaanik Josif Pančić (1887–1888). 1992. aastal, kui Õpetatud selts oma tegevuse lõpetas, läks seltsi vara akadeemia valdusse ja seltsi liikmed said Kuningliku akadeemia liikmeteks. 1947. aastast kannab akadeemia nime Serbia Teaduste Akadeemia ja 1960. aastast praegust nime.
Nikola Dimitrov

Isiklikku

Ta on abielus ja tütre isa. Tema isa Dimitar Dimitrov on olnud Makedoonias kultuuriminister ja haridusminister
Artemi Pops

Artemi Pops (1. november 1906 Suuremõisa – 2. juuni 1963 Pärnu) oli eesti õigeusu vaimulik – köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester, samuti pedagoog-usuõpetaja ja koorijuht.
Pops sündis 1906. aastal Läänemaal Suuremõisa vallas preester Mihail/Mihkel Popsi peres, lõpetas Läänemaa Ühisgümnaasiumi, õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1932 (ei lõpetanud), osales vaimuliku-kandidaatide kursusel Tallinnas ja sooritas vaimuliku kutseeksami EAÕK Sinodi juures 1932. aasta novembris.
Artemi Popsi pere: abikaasa Valentina Pops (Kahju), nende lapsed: Lembit (sünd 01.04.1940), Vello (18.01.1936–1998), Kalju (sünd 08.10.1944).
Ta töötas lisaks kooliõpetajana Alavere koolis 1938–1942, oli Tartu Ülikooli õigeusu õppetooli juures sekretär ja koorijuht. 1944 sai haavata.
Pops suri 1963. aastal Pärnus ja on maetud Pärnu alevikalmistule.
San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon

San Francisco teaduse hindamise deklaratsiooni ehk DORA deklaratsiooni (inglise San Francisco Declaration on Research Assessment, millest on tuletatud ka akronüüm „DORA“) eesmärk on peatada arusaama levik, mille kohaselt on teadusajakirja mõjufaktori ja teadlase tehtud töö vahel otsene seos. Väidetavalt põhjustab selline arusaam teadusliku uurimistöö hindamisel erapoolikust ja ebatäpsusi. DORA deklaratsioonis rõhutatakse ka seda, et mõjufaktorit ei saa kasutada „teadusartiklite kvaliteedi surrogaatmõõdikuna teadlase töö hindamisel, tööle võtmisel, edutamisel ja rahastamisotsuste tegemisel“.
Deklaratsioon koostati 2012. aasta detsembris toimunud Ameerika Rakubioloogia Ühingu (American Society for Cell Biology) aastakoosoleku tulemusena. 2013. aasta 13. maiks oli deklaratsiooni allkirjastanud rohkem kui 150 teadlast ja 75 teadusorganisatsiooni.  Esimeste DORA deklaratsioonile allakirjutanute seas oli ka Eesti Teadusagentuur.

Taust

16. detsembril 2012. aastal kogunes teadusväljaannete toimetajatest ja kirjastajatest koosnev töörühm San Franciscos toimunud Ameerika Rakubioloogia Ühingu aastakoosolekule, et arutada teaduse hindamisega seotud päevakajalisi teemasid – kuidas hinnatakse teadustöö tulemuste kvaliteeti ja millised on algallikale viitamise tavad.
Koosoleku toimumise peamiseks põhjuseks oli konsensuslik arusaam selle kohta, et paljude rakubioloogia ajakirjade mõjufaktor ei ole vastavuses nendes ajakirjades avaldatud teadustöö tegeliku olulisusega rakubioloogide kogukonnale. Seega otsustas töörühm leida arutelu käigus meetmeid, mis aitaksid artikli mõju ja ajakirja kvaliteedi viia omavahel paremini kooskõlla. 
Kirjeldatud põhimõtted kehtivad ka teiste teadusvaldkondade puhul. DORA deklaratsiooni koostajate sõnul on tegemist ülemaailmse algatusega, mis hõlmab kõiki teadusharusid.

Allakirjutanud

2019. aasta jaanuari seisuga on DORA deklaratsioonile kirjutanud alla üle 700 organisatsiooni ja rohkem kui 13 000 üksikisikut.
Kautsjon

1918-1940

1918-1940 toimis Eestis nn Ladina notariaadi mudel: Notareid loeti küll avaliku teenistusse kuuluvaiks riigiametnikeks kohtuministeeriumi võimkonnas, kuid riigikassast palka ei saanud ning vastutasid oma varaga. Kahjunõude tagamiseks oli sisse seatud kautsjon, mille maksmata jätmine võis kaasa tuua ametist tagandamise. Kautsjoni summad olid kõrged samas polnud notari vastutus piiratud kautsjoni summaga. NSV õiguses (1940 kuni 1991) kautsjonit ei rakendatud.

Kriminaalõiguses

Inimesel on õigus taotleda enda vahistamise asendamist kautsjoniga, mis tasutakse kohtu hoiuarvele. Selleks tuleb esitada kohtule taotlus. Peale seda langetab kohtunik otsuse, kas süüaluse võib vabastada kautsjoni vastu. Kautsjoni suuruse määramisel lähtub kohtunik karistuse raskusest, kuriteoga põhjustatud kahju suurusest ning inimese varalisest tagatisest. Kui kohtunik taotluse rahuldab, vabastatakse inimene peale kautsjonisumma laekumist. Kautsjon tagastatakse, kui inimene ei riku ettekirjutatud tingimusi, menetlus lõpetatakse või inimene mõistetakse õigeks. Vastasel juhul kantakse raha riigituludesse. Alates 1.juulist 2014 tuleb kautsjon tasuda rahandusministeeriumi arveldusarvele. Selgitusse tuleb märkida, kelle eest kautsjon tasutakse. Kautsjonisumma on vähemalt viissada päevapalka. Minimaalne kautsjon on 25 eurot. Kriminaalmenetluse seadustiku ning väärteomenetluse seadustiku alusel kautsjoni tasuma ei pea.

Tsiviilõiguses

Tsiviilkohtumenetluse seadustiku järgi tasutakse kassatsioonkaebuselt (ringkonnakohtu otsuse edasikaebamine riigikohtusse) kautsjoni 1% tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust, kuid mitte alla 100 euro ja mitte üle 3000 euro. Hagita asjas, mittevaralise hagi asjas, samuti tasutakse määruskaebuselt kautsjoni 50 eurot. Eesti Vabariik, kui menetlusosaline, on kautsjoni tasumisest vabastatud.

Valimistel

Riigikogu valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel tuleb kautsjon tasuda iga kandidaadi kohta. Kautsjoni suuruseks Riigikogu valimistel on ühekordne kuupalga alammäär ja Euroopa Parlamendi valimistel viiekordne kuupalga alammäär.
Riigikogu valimistel kautsjon tagastatakse kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või kui erakonna kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest.
Euroopa Parlamendi valimistel kautsjon tagastatakse kui üksikkandidaat või erakond kogus üleriigiliselt kokku vähemalt 5% häältest.
Kasõm-Žomart Tokajev

Isiklikku

Kassõmžomart Tokajev on abielus. Tema abikaasa on hariduselt arhivaar, nende poeg Timur on politoloog.
Linné Ülikool

Linné Ülikool (rootsi keeles Linnéuniversitetet, inglise keeles Linnaeus University, LNU) on ülikool Rootsis.
Linné Ülikool moodustati Växjö Ülikooli ja Kalmari Ülikooli ühinemisel aastal 2010.
Ülikool on nimetatud Carl Linné järgi.
Matti Õunapuu

Elukäik

Ta lõpetas 1963. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1975. aastal ERKI disaini eriala. 
1993. aastast tegutseb ta MaDis Stuudio OÜ disainerina.

Liikmesus

Matti Õunapuu kuulub Eesti Disainerite Liitu.
Petrus Schomerus

Petrus Schomerus (ka Peter Schomer; 25. juuni 1607 Uppsala – 2. veebruar 1660 Kalmar) oli Eestis tegutsenud rootsi teoloog ja vaimulik, Tartu Ülikooli rektor 1637–1638.
Schomeruse isa oli linnakodanik Anders Persson ja ema Ingeborg Olofsdotter. Ta abiellus Margareta Henriksdotteriga. Neil olid tütred Barbara Schomera (1634–1657) ja Margareta Alsiciensis Schomera (Petersdotter; abiellus Göteborgi piiskopi Daniel Larsson Walleriusega).
Petrus Schomerus oli Tartu Ülikooli teoloogiaõppejõud, 1637–1638 rektor ja 1639–40 II usuteaduse professor. Litsentsiaadieksami läbis ta 1639. aastal, doktoridissertatsiooni kaitses 1648. aastal. kuninganna Kristiina soovitusel.
1656–1660 oli ta Kalmari piiskopkonna superintendent.
Kihnu Leht

Kihnu Leht on ajaleht, mis vahendab Kihnu saare uudiseid. Lehte annab välja Kihnu vallavalitsus. Varem on lehte välja andnud sihtasutus Avatud Kihnu Fond. Leht ilmub üks kord kuus.
2006-2007 ilmus ajalehe vahel lisaleht Kuelõleht: Kihnu põhikooli õpilaste oma leht.
Raimund Pacht

Raimund Pacht (ka Raymond Hugo Wilhelm August Pacht, 27. november (vkj 9. november) 1822, Valmiera – 14. juuli (vkj 2. juuli) 1854, Peterburi) oli Eesti geoloog.

Elulugu

Raimund Pacht oli baltisakslane.
Ta lõpetas 1841 Tartus gümnaasiumi, õppis Tartu Ülikoolis 1841–1843 meditsiini ja 1843–1846 mineraloogiat, lõpetas 1847 Tartu Ülikooli kandidaadikraadiga, mag. phil. (1849, Tartu Ülikool), väitekiri "Der devonische Kalk in Livland. Ein Beitrag zur Geognosie der Ostseeprovinzen". Jätkas õpinguid Leipzigis, siis Freibergi Mäeakadeemias, dr. phil. (1852, Berliin). Seejärel oli koduõpetaja Novgorodis, Pärnus ja Tartus, kus pidas ka TÜ-s loenguid. Oli 1853–1854 Peterburi TA mineraloogiakabineti konservaator. Võttis osa ekspeditsioonist Ida-Euroopa platvormi devoni avamusele, tegi kindlaks devoni karbonaatkivimite leviala Eestis ja Lätis, esitas selle litoloogilise ja paleontoloogilise kirjelduse ning rööbistas sealseid kihte Novgorodi ümbruse kihtidega. Oma kivimikollektsiooni kinkis Eesti LUS-ile.
Sojapiim

Sojapiim on sojaubadest valmistatud jook. Sojapiim on müügil valmiskujul, kuid seda saab ka ise spetsiaalse sojapiimamasinaga valmistada. 14. juuni 2017 otsustas Euroopa Kohus, et Euroopa Liidus ei tohi täiesti taimse toote turustamisel kasutada selle nimes sõna "piim", mistõttu müüakse sojapiima enamasti näiteks sojajoogi nimetuse all.

Koostis

Sojapiim on väga valgurikas ja tema aminohappeline koostis on suhteliselt lähedane loomsete valkude omale. Sojapiim on kergesti seeditav ja sisaldab arvestataval hulgal nõrkade anaboolsete omadustega hargnenud ahelatega aminohappeid ja aminohapet glutamiini. See aitab suurendada jõudu ja võimaldab rohkem lihaseenergiat dieedi ajal.

Raviomadused

Sojapiim on raviomadustega – tal on kolesterooli taset langetav toime. Ta kaitseb aju, aeglustades aju degeneratiivseid protsesse. Sojapiimal on peavalu ja põletikulisi protsesse vähendav toime ning lahustav/lagundav toime. Taimetoitlastele on sojapiim hea valgu- ja rasvaallikas.
Sojaubades sisalduv rasv kujutab inimorganismi jaoks väärtuslikku õli, mis mitmest aspektist sarnaneb oliiviõliga – väike küllastatud rasvhapete ja suur oleiinhappe sisaldus ning suhteliselt hea asendamatute rasvhapete – linool-(n-6) või -(ω-6) ja alfalinoleenhappe (n-3) või -(ω-3) vahekord.
Alfalinoleenhappe sisaldus sojas aitab kaasa luude tugevuse tagamisele, soodustades kaltsiumi jäämist luudesse. Sojaubades leiduv õli on suure bioloogilise aktiivsusega, millest inimene omastab kuni 98%. Õlis leidub rohkesti letsitiini. Letsitiini tunneme lisaainena (E322), seda toodetakse põhiliselt sojast nii meditsiinipreparaatide kui ka toiduainetetööstuse jaoks (emulgaator). Letsitiini vaegus toidus võib põhjustada rasvumise kiirenemist ja kolesterooli taseme tõusu, aga ka mälu ja ajutöö probleeme.
Sojapiimas on suhteliselt vähe süsivesikuid, mis teeb soja asendamatuks toiduaineks diabeetikule ja tänuväärseks ka kaalujälgijale ning tsöliaakia korral.
Soja on rikas küllastumata rasvade poolest. Kuna sojatooted on looduslikult väikse küllastatud rasvade sisaldusega, aitavad need säilitada tervislikku kaalu. Sojas on arvestatavalt ka kiudaineid, mis koos rikkaliku valgu ja rasvaga annavad pikemaks ajaks täiskõhutunde, võimaldades kaalu langetada.
Toitumisteadlased soovitavad päevas tarvitada 100–300 g sojapiima või sojapiimatooteid. Sojapiima väärtuslikud toitained ringlevad organismis 24–36 tundi.
Valio tehtud uuringute põhjal on Eestis ligi 100 000 inimest, kes ei talu lehmapiima.
Mürakarud

Koomiksitegelaste iseloomuomadused

Siil käitub üldiselt pugejana koomiksi karudele. Ta töötab koos Jänesega paanikaosakonnas. Käis Kassiksesega, sai temaga ka mitu pesakonda okkalisi kutsikaid. Urmas Nemvalts joonistab tihti Siilikesele ka temaga juhtunud õnnetused ja väljendab Siili peal enda alter ego. Aga tallalakkumine, pugemine ja paanika külvamine Nemvaltsi rida ei ole.
Jänes töötab koos siiliga paanikaosakonnas.
Vööga karu ehk 1. koomiksiribast tuntud Miša on hull jahimeeste järgi. Nad peavad Vööta karuga igat kahejalgset inimest jahimeheks ja söövad nad ära. Kui Vööga karu on Jahimehe ära söönud, on tal alati säärekont peos.
Vööta karu sõber Vööga karu on temast natuke aktiivsem. Vööta karu on tasasem ja rahulikum. Jahimehi armastavad mõlemad.
Karuvanaema on vanemat sorti kogukas karu, kellele õudselt meeldivad mehed. Tema vanuse ja suure kehakaalu tõttu mehed temaga kirglikku ööd voodis veeta ei taha. Sellistel puhkudel virutab väga tugeva käega Karuvanaema kellelegi vastu nägu, nii et too on terve päeva külili.
Kakuke on saiatükk, kelle repliiki kuuluvad vaid sõnad: "Eide käest veeresin, taadi käest veeresin..." 
Võts on "Vorstihull Lõuna-Ameerika loom", kes kõikvõimalikes olukordades leiab võimaluse juttu teha vorstist.
Kognitiivne psühholoogia

Kognitiivne psühholoogia ehk tunnetuspsühholoogia on psühholoogia haru, mis uurib vaimseid protsesse nagu tähelepanu, keelekasutus, mälu, taju, probleemilahendamine, loovus ja mõtlemine. Suur osa kognitiivse psühholoogia avastustest on leidnud tee muudessegi kaasaegsetesse psühholoogilise uurimise valdkondadesse, näiteks hariduspsühholoogia, sotsiaalpsühholoogia ja isiksusepsühholoogia, kliiniline psühholoogia, arengupsühholoogia ja majandus.

Vaimsed protsessid

Kognitiivsete psühholoogide peamine fookus on vaimsetel protsessidel, mis mõjutavad käitumist.
Bakuu–Thbilisi–Ceyhani naftajuhe

Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhe (lühend BTC) on 1768 kilomeetri pikkune naftajuhe Kaspia mere äärsest Bakuust Vahemere sadamalinna Ceyhani, mis läbib ka Gruusia pealinna Thbilisit. 
Torutrass kulgeb läbi kolme riigi: Aserbaidžaani (443 km), Gruusia (249 km) ja Türgi (1076 km), ning lõpeb Ceyhani Heydər Əliyevi nimelises terminalis.
Naftajuhtme omanik on rahvusvaheline konsortsium BTC Co, kus aktsionäride osalus jagunes 2007. aastal järgamiselt: BP (Suurbritannia, 30,1%), Aserbaidžaani Vabariigi Riiklik Naftakompanii (25%), Unocal (USA, 8,9%), Statoil (Norra, 8,71%), Türkiye Petrolleri Anonim Ortaklığı (6,53%), Eni (Itaalia, 5%), Total (Prantsusmaa, 5%), Itochu (Jaapan, 3,4%), Inpex (Jaapan, 2,5%), ConocoPhillips (USA, 2,5%) ja Amerada Hess (USA, 2,36%).
Nafta pumpamist Bakuust alustati 25. mail 2005. Piduliku avamise juures viibisid Aserbaidžaani president İlham Əliyev, Gruusia president Mihhail Saakašvili, Türgi president Ahmet Sezer, Kasahstani president Nursultan Nazarbajev ja Ameerika Ühendriikide energeetikaminister Samuel Bodman. 12. oktoobril 2005 avas Saakašvili naftajuhtme pumbajaama Thbilisist 39 km laugusel Gardabanis. Ceyhani jõudis nafta 28. mail 2006. Esimene laev, mis Ceyhani naftaterminalis tangitud naftaga sadamast väljus, oli tanker British Hawthorne, mis lahkus Ceyhanist 95 tuhande m³ toornaftaga 4. juunil 2006.
Marko Kaldur

Marko Kaldur (sündinud 27. septembril 1978) on eesti publitsist ja ajakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1997 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis: aastatel 2000–2003 ajakirjandust ning 2003–2008 turismi- ja hotelliettevõtlust.

Isiklikku

Tema isa on Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost Peeter Kaldur.

Hobid

Viibis 2012. aasta suvel 54-päevasel Siberi ekspeditsioonil "Magadan 2012" , 2013. aasta talvel 26-päevasel Siberi ekspeditsioonil "Polaartrip 2013"  ning 2013. aasta suvel 22-päevasel  ja 2014. aasta suvel 20-päevasel Kaukaasia ekspeditsioonil .
Aleksei I Mihhailovitš

Aleksei I Mihhailovitš Romanov ehk Aleksei Mihhailovitš (vene keeles Алексей I Михайлович Романов, lisanimi Тишайший (Vaikne); 19. märts (vana kalendri järgi 9. märts) 1629 – 8. veebruar (29. jaanuar) 1676) oli Vene tsaar 16. juulist 1645 kuni surmani, Mihhail I Fjodorovitši poeg.
Moskva tsaari Aleksei Mihhailovitši tiitel oli Kogu Suur-, Väike- ja Valge-Vene isevalitseja (Всеа Великия и Малыя и Белыя Росии самодержавец).
Otepää Teater

Otepää Teater on aastal 1957 asutatud teater.
Asutamise ajal oli teater Otepää Kultuurimaja näitering, kuid juba asutamise aastal (1957) sai rahvateatri nimetuse. 
Teatrit juhtis aastatel 1957–1996 Kalju Ruuven.
Teater on osalenud rahvusvahelistel harrastusteatrite festivalidel, näiteks Leedus Vilniuses ja Panevėžysis.
Teksariie

Teksariie ehk teksasriie ehk teksas ehk deenim (denim) on riidesort, millest valmistatakse enamasti pükse, tagisid, seelikuid ja kotte. 
Teksariie on tavaliselt iseloomuliku diagonaalse tvillkoega puuvillane tekstiil.
Sinine teksariie on saadud indigoga värvimise teel, enamasti on värvitud vaid koelõngad, lõimelõngad on valged. 
Teksariidele on omane värvi kulumine kandmisel, eriti kohtades, mis kannatavad kõige rohkem hõõrdumise ja surve all, pükstel näiteks põlveõndlates. Mõned inimesed peavad kulumisomadust efektseks ja seetõttu valmistatakse ja müüakse ka teksasid, millel on tootmise käigus teatud kohad juba "ära kulutatud".

Päritolu

Teksariiet hakati algselt tootma Prantsusmaal. Riidesort levis Itaaliasse, kus hakati sellest valmistama teksapükse. Algselt valmistati teksariidest tööpükse, tunkesid, kuid 20. sajandil kujunes teksariidest ülemaailmne mood.
Loometsad

Loometsad kasvavad õhukestel muldadel, mis asuvad vahetult paekivist aluspõhjal või sellel lasuval rähal. Nad moodustavad umbes 3% Eesti metsadest ning on põhiliselt levinud Lääne- ja Põhja-Eestis (kaasa arvatud saared).

Kasvupinnas

Muld on väga õhuke (alla 30 cm) ning kohati esineb ka paepaljandeid. Koos nõmmemetsadega on loometsad Eesti kõige kuivemad metsad. Põhjavesi asub väga sügaval ning pole taimedele kättesaadav. Mida rohkem on pinnases paekivi murenenud, seda paremad on taimede kasvutingimused.

Metsade kooslus

Tüüpilised loometsad on hõredad ja valgusküllased. Ebasoodsate kasvutingimuste tõttu pole loometsades oluliselt domineerivaid liike ning taimkate on küllaltki liigirikas. Metsadest on ülekaalus männikud, sest harilik mänd (Pinus sylvestris) kasvab hästi põuakartlikel muldadel. Parematel kasvupinnastel esineb hariliku männi kõrval rohkelt ka harilikku kuuske (Picea abies), vähem arukaske (Betula pendula). Alusmets on hõre või keskmise tihedusega, kus kasvab tihti harilik kadakas (Juniperus communis), vähem esineb harilikku pihlakat (Sorbus aucuparia), harilikku kuslapuud (Lonicera xylosteum), harilikku tuhkpuud (Cotoneaster scandinavicus), harilikku kibuvitsa (Rosa vosagiaca) ja põõsasmaranat (Potentilla fruticosa). Kohati (eriti Saaremaal) moodustab tiheda põõsarinde harilik sarapuu (Corylus avellana). Loometsad on madala tootlikkusega. Alustaimestik on hõre ja üsna liigrikas. Sagedamini esinevad liigid: verev kurereha (Geranium sanguineum), leesikas (Arctostaphylos uva-ursi), kassikäpp (Antennaria dioica), nõmm-liivatee (Thymus serpyllum), värv-varjulill ( Asperula tinctoria), hobumadar (Galium verum). Puude all tüvede ümber leidub pohla (Rhodococcum vitisidaea), palu-härgheina (Melampyrum pratense). Sambliku-samblarinne on katkendlik.
GB Railways

GB Railways (täisnimega GB Railways Group Plc) oli mitmete raudtee-ettevõtete emaettevõte.
Ettevõttele kuulus teiste seas Eestis tegutsev GB Railways Eesti AS, mis omas 2000-2003 ettevõtet Edelaraudtee.
GB Railwaysi omandas 2003. aasta augustis ettevõtte FirstGroup.
Kategooria (matemaatika)

Kategooria mõiste on matemaatikas üldistus samalaadsete matemaatiliste objektide vaheliste "morfismide" (hulkade kujutuste, topoloogiliste ruumide pidevate kujutuste, lineaarruumide lineaarkujutuste, rühmade homomorfismide jne) kompositsioonide algebralistest omadustest tingimustel, et on olemas samasusteisendused ning morfismide kogumid on kompositsiooni suhtes kinnised. 
Kategooria mõiste pärineb Samuel Eilenbergilt ja Saunders Mac Lane'ilt (1945).

Väikesed ja lokaalselt väikesed kategooriad

Kui vaadeldud objektide klassid ja morfismide klassid on hulgad, siis nimetame kategooriat väikeseks. On palju tähtsaid kategooriaid, mis ei ole väikesed. 
Kui iga kahe objekti  korral on klass  hulk, siis nimetame kategooriat lokaalselt väikeseks.
Nordkinn

Ligipääs

Erinevalt Nordkapist on Nordkinn küllaltki üksildane koht, kus puudub turistide tung ja vastav infrastruktuur. Viimasel ajal on huvi piirkonna vastu hakanud kasvama. Kinnaroddenile pääseb Mehamni kalurikülast mööda 23–24 km pikkust jalgrada. Matk võtab kummaski suunas aega 6–8 tundi, seega võtab matk neemele aega kaks päeva. Suvel korraldatakse Mehamnist ka paadimatku Nordkinnile. Neemest möödub lähedalt ka laevaliin Hurtigruten.
Jalgrada avati suvel 2004, et turiste ligi meelitada. Avamistseremoonial 31. augustil 2004 osalesid kroonprints Haakon ja kroonprintsess Mette-Marit. Rada algab kiviportaalist Mehamni lennujaamas. Rada on tähistatud kividega, mis on üksteisest 200–1600 m kaugusel.
Kuni 1989. aastani pääses Mehamni ainult meritsi või lennukiga, sest kohalik tee nr 894, mis ühendab Gamviki teiste Nordkinni poolsaare asulatega, ei olnud ülejäänud Norraga ühenduses. Nüüd on see ühenduses maanteega fylkesvei 888.
Walcourt

Asulad

Lisaks Walcourt'ile paiknevad valla piirides veel Berzée, Castillon, Chastrès, Clermont, Fontenelle, Fraire, Gourdinne, Laneffe, Pry, Rognée, Somzée, Tarcienne, Thy-le-Château, Vogenée ja Yves-Gomezée.