google/wiki40b huggingface dataset:
Carlos Montoya

Lapsepõlv ja karjäär

Carlos Montoya sündis 13. detsembril 1903 Hispaanias Madridis mustlasperekonnas. Tunnustatud flamenkokitarristi Ramón Montoya sugulasena oli ta justkui sündinud flamenkokitarri mängima. Suurimaks takistuseks flamenkoõpingutel sai aga just tema kuulus onu, kes keeldus Carlosele oma nõkse õpetamast. Carlos hakkas kitarri õppima koos oma emaga ja juuksurist naabriga, kelleks oli Pepe el Barbero (tõlgituna Pepe Juuksur). 14-aastaselt saatis ta kitarril tantsijaid ja lauljaid Madridi kohvikutes.
1920.–1930. aastatel esines ta juba Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Aasias. II maailmasõja puhkemine viis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus said alguse tema edukaimad aastad muusikuna ning sagedased tuurid tantsijaga La Argentina. II maailmasõja ajal (u 1941. aastal) New Yorki sisseelanuna hakkas ta käima ringreisidel, tuues oma tulise stiili kontserdisaalidesse, ülikoolidesse ja orkestritesse.
Montoya oli küll aasta läbi ringreisidel, kuid naasis alati jõuluks oma kodumaale Hispaaniasse, et veeta pühad koos perega.

Kitarrimängu stiil

Montoya mängustiil oli isikupärane. Brook Zerni andmetel olevat ta kord öelnud:
"Ma ei mängi nii, nagu ma mängin, et publikule meelejärele olla, kuigi see nii on, vähemalt siiani, viiel mandril, ja ükski teine flamenkokitrarrist ei täida kunagi Houston Astrodome'i nii, nagu mina seda olen teinud. Ei, ma mängin nii enda pärast, sest minu jaoks flamenkokitarr just täpselt nii peabki kõlama. Mulle tundub veider, et teadmatu publik sellega nõustub, kuid tõelised flamenko aficionado'd on selgelt vastu... aga nii see juba on."
Tema stiil ei leidnud erilist tunnustust tõsistelt flamenkoõpilastelt, kes lugesid selle vähem hiilgavaks, kui paljud teised stiilid, kaasaarvatud Montoya onu Ramóni oma. Carlose enda lemmikflamenkokitarrist, toetudes Zernile, oli Currito de la Geroma. See, et ta oli aficionado'de seas ebapopulaarne kitarrist, võlgneb tõenäoliselt palju asjaolule, et Montoya õppis ebatraditsioonilisel viisil, mis hülgas compás'e, mis oli arenenud koos flamenkoga sadade aastate jooksul. Paljud tema tööd ei pea isegi kinni täiuslikust tempost, tõstes ja langetades seda peaaegu pentsikult. Teda imetleti tema kiirete picados'de tõttu ja kahtlemata tõi silmnähtavalt muljetavaldav tempo talle populaarsuse rahvusvahelisel laval, kuid aficionado'le pole kiirus midagi ilma compás'eta (võte kiirete ja ilusate falsetta'de mängimiseks, ilma rütmist või raamistikust välja minemata).
See on tema unikaalne töö, mis eraldas flamenkokitarri ainult tantsijale saateks olemisest ja andis sellele ome elu ja žanri. Tänapäevase flamenko definitsioon on loodud toetudes Carlos Montoya töödele.

Surm

Montoya suri flamenkolegendina 89-aastaselt südamerabandusse Long Islandil Wainscotti linnas.
Ristirohi

Nimetus

Ladinakeelne nimetus tuleb ladina sõnast senex 'rauk'. Põhjus on arvatavasti selles, et äraõitsenud taimed meenutavad oma valkjate juuskroonidega raugajuukseid. Võib-olla ka on asi poolkerakujulistes ja paljastes õiepõhjades, mis meenutavad kiilaspead.

Mürgisus

Perekonnale on tüüpilised pürroliditsiinialkaloidid, mis suurelt jaolt kahjustavad maksa ja tekitavad vähki. Mürgistussümptomid ilmnevad enamasti hilja (mitme nädala või kuu pärast). Mürgistus on võimalik saada ka mee ja lehmapiima kaudu. Karjamaal veised küll väldivad ristirohtu, mitte aga heinas. Sööda suur ristirohusisaldus võib seetõttu veiseid tugevasti kahjustada. Väga suure annuse korral on võimalik ka surmav mürgistus, eriti väikeimetajatel. Mitmed väga mürgised liigid on Mehhikos rahvapärane hiiremürk. 
Rahvameditsiinis kasutatakse peenendatud ristirohtu menstruatsioonihäirete ja ninaverejooksu puhul, kuid iseravimine ei ole siiski soovitatav.
Applespot

iPhone.spot.ee

Applespot sai alguse 2007. aastal, kui loodi iphone.spot.ee foorum. Foorum oli mõeldud eestlastest iPhone omanikele, kes soovisid saada rohkem eesti keelset infot telefoni kohta. iphone.spot.ee kogus kiiresti suure hulga fänne, kes elasid nii Eestis kui ka mujal ning sellest tulenevalt otsustati mõni aeg hiljem luua ka ametlik Apple User Group. 2008. aastal, kui iPhone saabus ametlikult Eestis müügile, tegid foorumi aktiivsemad liikmed katsena ka sellest otsereportaaži iphone.spot.ee foorumis. Muuhulgas õnnestus teha foorumisse ka intervjuu esimese EMT iPhone ostja - Mariannega.

Apple User Group

Foorumile anti ametlik Apple User Group'i staatus, kui Apple'ile oli põhjendatud vajadus eestikeelse kommuuni järele ning saadetud täiendav kiri ka Steve Jobsile.

mac.spot.ee

Tulles vastu kasutajate kasvavale soovile näha iPhone'i teemade kõrval ka Apple'i muu raud- ja tarkvara teemalist arutelu, loodi 2008. aastal foorumi kõrvale eraldiseisev mäkiteemaline sõsarfoorum mac.spot.ee. Oma tegevuse alguses tegi foorum esimese eestikeelse ülekande Apple'i meediasündmuselt.

applespot.ee

2009. aasta aprillis langetati otsus viia kaks sõsarfoorumit, iphone.spot.ee ja mac.spot.ee, kokku üheks ühiseks foorumiks. Liitmise käigus jäid alles mõlema foorumi postitused ning kasutajad. Uus foorum toodi välja hüüdlausega "Õunad koos". Hüüdlause esindab erinevate Apple toodete ühtsust ning kommuuni olemasolu.

Eesmärk

applespoti peamiseks eesmärgiks on aidata iPhone'i, Macide, iPodide jm Apple raud-, või tarkvara kasutajaid. Applespotil on erinevad kasutajagrupid, mille all on mõeldud tavakasutajaid, professionaalseid muusikuid, kunstnike jms. ja amatööre.

Uudised ja kõlakad

Foorumi üheks suureks osaks on uudised ja kõlakad. Uudiste ja kõlakate all kajastatakse eesti keeles kõike mis on seotud Apple'iga. Siiani applespotist pärit ning kõige rohkem meedias kajastust leidnud uudis rääkis iPhone putukast. Applespoti ning teiste eesti Apple'i kasutajate poolt avastatud tarkvaraviga iPhone'is osutus sedavõrd tõsiseks, uudis leidis kajastust lisaks Eesti meediale ka mitmes välisriigi väljaandes. applespoti on hakanud kasutama allikana mitmed erinevad foorumid ning ka ajakirjanduslikud väljaanded.

Otseülekanded olulisematelt sündmustelt

Veebileht teeb otseülekandeid Apple sündmustelt. Esimene ülekanne tehti juba 2008. aasta suvel.

Juhendid ja arvustused

Foorumis on kokku üle 160 juhendi ning arvustuse. Juhendeid ja arvustusi võivad kirjutada kõik kasutajad. Uusi arvustusi kirjutab ka foorumi toimetus. Arvustuste seast leiab nii iOS kui Maci rakendusi, , Apple ja kolmanda osapoole riistvara kohta ja nii välismaised kui ka eestimaiseid .

Õunasaade

15. veebruaril 2010. aastal alustati uue projektiga, millele pandi nimeks Õunasaade. Õunasaade on applespot poolt tehtav regulaarne netisaade, kajastab applespoti ja Apple'iga seonduvat: uued uudised, põnevad kõlakad, olulised arvustused jne. Õunasaade on mõeldud ennekõike inimestele, kes ühel või teisel põhjusel ei saa foorumit igapäevaselt jälgida, kuid soovivad end siiski hoida kursis Apple ja foorumi tegemistega.
Steve Oedekerk

Steve Oedekerk (sündinud 27. novembril 1961 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja režissöör.
Tõnu Tõniste

Tõnu Tõniste (sündinud 26. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti purjesportlane ja ettevõtja.
Ta on Toomas Tõniste kaksikvend.

Äritegevus

Ta on hulgimüügiettevõtte LTT üks omanikke.
Leslie maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1878. aastal.
1953. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1953. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis olid 8. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 24. maist 4. juunini  Nõukogude Liidus Moskvas.
Sant'Antioco saar

Ajalugu

Umbes 9. sajand eKr rajasid foiniiklased saare kirdeossa Sulki asula. Umbes 6. sajand eKr vallutasid ala kartaagolased, pärast Puunia sõdu liideti ala Rooma koosseisu.
1796. aasta Pariisi rahulepinguga läks ala Prantsusmaale, 1815. aastal tagastati see Sardiinia kuningriigile.
Kvantenesetapp

Kvantenesetapp on mõtteline eksperiment, mille pakkusid üksteisest sõltumatult välja Hans Moravec (1987), Bruno Marchal (1988) ja Max Tegmark (1998). See mõtteline eksperiment püüab teha vahet kvantmehaanika Kopenhaageni tõlgenduse ja Everetti paljumaailmalise tõlgenduse vahel, varieerides Schrödingeri kassi eksperimenti. Kvantenesetapu eksperiment läheneb Schrödingeri kassile kassi seisukohast.
Füüsikule on sihitud püss, mille lahtiminemine sõltub radioaktiivsest lagunemisest. Eksperimendi igas voorus on tõenäosus 1/2, et püss läheb lahti ja füüsik sureb. Kui Kopenhaageni tõlgendus peab paika, siis varem või hiljem läheb püss lahti ja füüsik saab surma.
Kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis eksperimendi igas voorus lahkneb füüsik kahte maailma, millest ühes ta jääb ellu ja teises sureb.
Maailmades, kus füüsik sureb, lakkab ta olemast. Ent füüsiku seisukohast läheb eksperiment edasi, ilma et ta lakkaks olemast, sest igas harus saab ta tulemust vaadelda ainult maailmas, kus ta jääb ellu, ja kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis füüsik täheldab, et talle paistab, et ta ei saagi surma.
Õnnetuseks ei saa füüsik oma tulemustest teatada, sest välisvaatleja seisukohast ei sõltu tõenäosused sellest, kas peab paika Kopenhaageni tõlgendus või paljumaailmaline tõlgendus.
Ühest selle mõttelise eksperimendi variandist tuleneb vaieldav järeldus, mida nimetatakse kvantsurematuseks: kui peab paika kvantmehaanika paljumaailmaline tõlgendus, siis teadvusega vaatleja ei saa kunagi lakata olemast. Ent näib, et sama loogikaga saaks näidata ka seda, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik magada. Et enamiku vaatlejate kogemus räägib sellele vastu, siis on selle mõttelise eksperimendi tulemust vaidlustatud.
Artur Normak

Artur Bernhard Normak (5. september 1895 Virumaa – 27. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja diplomaat.
Alates 8. novembrist 1939 inseneriväe inspektor. 
Arreteeriti NKVD poolt 21. septembril 1940 ja hukati.
Riigikapitalism

Riigikapitalism on ühiskonna organiseerimise viis (majandussüsteem), kus riik kontrollib valdavat osa tootmisvahenditest ja kapitalist.
Riigikapitalismi puhul on majanduses säilitatud kapitalismi ja osaliselt ka turumajanduse põhimõtted, kuid riigil on väga laialdane kontroll tootmisvahendite, kapitali ja tööjõu üle. Traditsioonilises riigikapitalistlikus majandussüsteemis on domineeriv roll riigile kuuluvatel äriettevõtetel. Samas on hakatud riigikapitalismiks nimetama ka süsteemi, kus riigi kontroll majanduse üle on kaudsem. Sel juhul kuuluvad tootmisvahendid küll eraettevõtjatele, kuid riik sekkub aktiivselt majandustegevusse, kontrollides investeerimis- ja laenupoliitikat.
Kaasajal peetakse tüüpilisteks riigikapitalistlikeks majandussüsteemideks Hiinat ja Singapuri. Ameerika Ühendriikide politoloog Ian Bremmer on juhtinud tähelepanu sellele, et suur osa kiirelt arenevatest riikidest eelistavad läänelikule vabaturumajandusele majandussüsteeme, kus riigil on majanduselu juhtimisel aktiivne roll. Sellele on kaasa aidanud ka Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu riikide majandusprobleemid ning nende poliitilise mõju vähenemine maailmas. Peamised neli riigikapitalismi elluviimise vahendit arengumaailmas on riiklikud naftakompaniid, riigiettevõtted, riiklikest soodustustest sõltuvad eraettevõtted ja riiklikud heaolufondid.
Viimasel ajal on üha enam kirjutatud ka Eesti majandussüsteemi aeglasest liikumisest riigikapitalismi suunas.
Riigikapitalismi mõistet on veidi teises tähendusvarjundis kasutatud 20. sajandi sotsialistlikus ja kommunistlikus retoorikas. 1920. aastatest alates hakati riigikapitalismi mõistet rakendama nendele ametlikult sotsialismi või kommunismi omaks võtnud riikidele, kus tootmisvahendid ei läinud tööliste valdusesse, vaid jäid riigi omandisse ja riikliku bürokraatia hallata. Sellist riigikapitalismi käsitlust arendasid Nõukogude Liidu ja hiljem selle satelliitriikide kontekstis need vasakpoolsed liikumised (trotskistid, menševikud, vasakkommunistid, anarhistid), kes Nõukogude Liidus toimunud sisemises võimuvõitluses allajäänuna võtsid seal välja kujunenud poliitilis-majandusliku süsteemi suhtes kriitilise hoiaku. Taolise käsitluse kohaselt on kõik seni eksisteerinud sotsialistlikud riigid olnud tegelikult riigikapitalistlikud.
Teised autorid on selliseid riike nimetanud ka riigisotsialistlikeks.
Konsulent

Konsulent on enamasti põllumajandusküsimustes nõuandev koolitatud isik (nõuandja, nõunik).
1931 asutati Eestis Põllutöökoda, mille igas põllumeeste konvendis töötas üks maatulunduskonsulent. Peale nende oli veel asenduskonsulente, eriseltside konsulente, aianduse, piimanduse jt valdkondade konsulente . Konsulentide ülesannete seas oli korraldada põllumajanduskursuseid, -näitusi .
Nõukogude perioodil konsulendid ei tegutsenud .
1994 asutati Eesti Konsulentide Ühing .
Hauskar

Hauskar (saarte ja läänemurdes kappel, idamurdes loop, lõunaeesti murretes pilk) on puust või plekist enamasti aasakujulise käepidemega kühvel, mida kasutatakse veesõidukist (nt paadist) vee väljaviskamiseks.
Eesti-Albaania suhted

Eesti-Albaania suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Albaania vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1. jaanuaril 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Albaanias, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Albaania suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.
Christopher Loeak

Christopher Loeak (sündinud 11. novembril 1952) on Marshalli Saarte poliitik, kes oli 10. jaanuarist 2012 kuni 11. jaanuarini 2016 Marshalli Saarte president.
Christopher Loeak on pärit Ailinglaplapi atollilt. Ta õppis Hawaii Pacificu ülikoolis ja Spokane'i Gonzaga ülikoolis õigusteadust.
Ta valiti esimest korda parlamenti 1985. aastal. Aastatel 1988–1992 oli ta justiitsminister, 1992–1996 sotsiaalminister, 1996–1998 haridusminister, 1998–1999 Raliki saarte minister.
Pärast 2011. aasta parlamendivalimisi kogunenud parlament valis 3. jaanuaril 2012 sõltumatuna kandideerinud Christopher Loeaki presidendiks. Ta sai 21 häält tollal ametis olnud presidendi Jurelang Zedkaia 11 hääle vastu.
Ajaani kuusk

Botaanilised tunnused

Puu kasvab tavaliselt 20–30, väga soodsates tingimustes kuni 50 m kõrguseks. Eluiga on tavaliselt kuni 300 aastat, levila põhjaosa kuivemas kliimas võib ületada ka 500 aastat. Tüve läbimõõt on 70–80 (100) cm.
Juurestik on maapinnalähedane, mistõttu esineb eriti õhukestel muldadel sageli tormiheidet.
Tüve koor on hallikas-pruun, soomusjalt kestendav, vanemas eas sügavalt rõmeline.
Võra on tihe, laikoonusjas, teravatipuline, sarnaneb hariliku kuusega.
Okkad on teravad, 1–2 cm pikkused, lamedad, teravad, pealt läikivad ja tumerohelised, allküljel kaks sinakasvalget 6–8 realist õhulõheriba. Püsivad võrsetel kuni 10 aastat.
Pungad on tömbid, peaaegu ümarad, 3–4 mm pikkused, vaigused. Pungasoomused on kastanpruunid.
Käbid on 3–7 (9) cm pikkused, läbimõõt 1,5–3 cm, noorelt purpurjad, valminult helepruunid. Seemnesoomused on õhukesed ja hambulised.
Seemnete kestad on 2–3 mm pikkused, pruunid või peaaegu mustad, 7–11 mm pikkuse tiivakesega, mille serv on peenelt hambuline . 1000 seemne mass on 2–3 g.

Paljunemine

Ajaani kuusk on ühekojaline okaspuu ning paljuneb peamiselt seemnete abil. Harva võib ka vegetatiivselt paljuneda alumiste okste juurdumisega pinnases. Tolmlemine leiab aset mais-juunis, seemned valmivad mandril augustis-septembris, saartel septembris-oktoobris. Head seemneaastad esinevad 3–4 aasta järel.

Kasutamine

Ajaani kuuse puit on oluline toormaterjal levikupiirkonnas ning seda kasutatakse puitkonstruktsioonides, postide, mööbli, tselluloosi jm valmistamisel. Tüve koorest saadakse parkainet ning tüvest kogutakse vaiku. Okastest valmistatakse aromaatset õli. Mõningal määral kasvatatakse haljastuses ja ilupuudena parkides. Kohalikud elanikud valmistavad ajaani kuuse puidust paate. Puidu tihedus on 390–430 m³. Euroopasse toodi ajaani kuusk 1861. aastal, kuid on seal väikse kasvukiiruse ja hiliskülmaõrnana vähem tuntud. Lääne-Euroopas kasvavatakse rohkem merelise kliimaga harjunud hondo kuuske.

Kasvatamine Eestis

Euroopasse esmakordselt 1861. aastal toodud ajaani kuuske on meil vähe kultiveeritud. Ajaani kuuse puhkemine algab kevadel enne meie kevadiste hiliskülmade lõppu, mistõttu kannatab ta noores eas sageli hiliskülmade tõttu ja seda isegi Saaremaal. Otstarbekas on kasvatada suurte puude turbe all. Talvel on ta meil küllaltki külmakindel taludes miinuskraade kuni –40°...–45 °C, mistõttu on saanud avatud kasvukohas okaste külmakahjustusi vaid meie kõige karmimatel talvedel. Hondo kuusk on külmakartlikum (talub külma kuni –30 °C) ja on saanud sisemaa karmimatel talvedel tugevaid külmakahjustusi. Ajaani kuusk kasvab meil aeglaselt, eriti noores eas, eelistab kõrgemat õhuniiskust. Ta kasvab kenasti värskel, hästi vett läbilaskval viljakal liivsavimullal. Niisketel muldadel kasvab halvasti, kehval liiv- ja turvasmullal aga ei kasva üldse. Eestis on ajaani kuusk üsna haruldane. Vanimad, umbes 80-aastased puud kasvavad Järvselja dendropargis ning nende kõrgus on kuni 18 m. Veel võib ajaani kuuske leida Tallinna Botaanikaaias ja selle Audaku katsepunktis Saaremaal, Luual jm, hondo kuusk kasvab Tallinna Botaanikaaias, Luual, Järvseljal jm.
Liu tulepaak

Liu tulepaak on tulepaak Pärnumaal Pärnu linnas Liu külas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 16′ 38″ N, 24° 15′ 52″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 28 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 30 meetrit.
Tulepaak ehitati 1956. aastal.
Loodusgeograafia

Loodusgeograafia ehk füüsiline geograafia on inimgeograafia kõrval üks kahest peamisest geograafiaharust. Loodusgeograafid uurivad seda osa Maast, mis on inimese elukeskkonnaks.
Maa on jaotatud erinevateks sfäärideks, millest peamised on atmosfäär, biosfäär, krüosfäär, hüdrosfäär, litosfäär ja pedosfäär. Loodusgeograafid tegelevad geomorfoloogia, glatsioloogia, hüdroloogia, meteoroloogia, klimatoloogia, maastikuteaduse, loodusressursside jms uurimisega.
Loodusgeograafia erineb geoloogiast peamiselt ajateguri poolest. Kui geoloogia uurimisobjektiks on Maa kogu 4,5 miljardi aasta vanune ajalugu, siis loodusgeograafias omab üldjuhul tähtsust vaid viimasele jääajale järgnenud ajavahemik.

Ajalugu

Alates geograafia kui teaduse tekkimisest Vana-Kreekas kuni 19. sajandi keskpaigani peeti geograafiat peaaegu läbinisti loodusteaduseks. Siis hakkas tänu Karl Ritterile (1779–1859) ja Friedrich Ratzelile (1844–1904) arenema ka inimgeograafia.
Loodusgeograafia rajajaks peetakse Alexander von Humboldti (1769–1859). Tema kuulsaim teos "Kosmos" käsitleb peaaegu kõike, mida tol ajal loodusest teati.
Aastatel 1850–1950 avaldasid loodusgeograafia arengule mõju peamiselt neli ideed: Darwini evolutsiooniteooria, maadeavastamine, looduskaitse ja uniformism. Uniformism on printsiip sellest, kuidas maailma nii tänapäeval kui ka minevikus mõjutanud loodusseadused on muutumatud.
20. sajandi teises pooles toimus geograafias kvantitatiivne revolutsioon. Loodusgeograafid hakkasid keskkonna kirjeldamise asemel uurima Maal toimuvaid protsesse. Selle mõjul tõusis loodusgeograafia keskmesse tulemuste mõõtmine, mida kasutati peamiselt hüpoteeside tõestamiseks. Toimus intensiivne spetsialiseerumine. Selle tulemusena eristus viis suuremat loodusgeograafia valdkonda: geomorfoloogia, klimatoloogia, biogeograafia, mullateadused ja kvaternaari keskkonnamuutused, mil kõigil on olemas ka oma allharud.

Väljaanded ja kirjandus

Ülikoolides ja uurimisasutustes läbiviidud loodusgeograafilised uuringud avaldatakse erinevates loodusgeograafia ja maateaduste väljaannetes. Enamik väljaandeid avaldab vaid teatud valdkonna raames tehtud uuringute tulemusi. Erinevalt inimgeograafidest avaldavad loodusgeograafid oma töid interdistsiplinaarsetes väljaannetes, mitte ainult geograafilistes ajakirjades. Uuringud on tavaliselt esitatud teadusliku tööna.

Loodusgeograafia Eestis

Eestis on võimalik akadeemilisel tasemel geograafia õppekava läbida bakalaureuse astmes Tartu Ülikoolis. Magistriõppes on Tartu Ülikoolis võimalik spetsialiseeruda loodusgeograafia suunale.
1963. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1963. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 5. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3. veebruaril Seefeldis Austrias.
Sam Shepard

Sam Shepard (kodanikunimega Samuel Shepard Rogers III; 5. november 1943 Fort Sheridan Illinois – 27. juuli 2017 Midway Kentucky) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, näitekirjanik, autor, stsenarist ja režissöör.
Yves Saint Laurent

Yves Saint Laurent [iiv sään lor'aan] (täisnimega Yves Henri Donat Mathieu-Saint-Laurent) (1. august 1936 Oran (Alžeeria) – 1. juuni 2008 Pariis) oli prantsuse moelooja.
Ilmar Vaaro

Ilmar Vaaro (sündinud 21. oktoobril 1960) on eesti raamatukogundustegelane.
Ta lõpetas 1979 Rapla Keskkooli ja 1981 Tartu Riiklik Ülikooli ajaloo erialal.
Ta on Tartu Ülikooli infoteaduse õppetooli juures raamatukogunduse lektor.
Prohvet

Vana Testamendi prohvetid

Prohvetid Jeremija ja Habakuk tegutsesid Jeruusalemmas 7. sajandil ning Jesaja 8. sajandil e.m.a. Prohvet Hesekiel tegutses 6. sajandil e.m.a, Paabeli asumise perioodil. Nad edastasid jumala sõna, nägemusi või häda saabumist.
Maicel Uibo

Isiklikku

2016. aasta aprillis kihlus ta kaasüliõpilase, Bahama tippsprinteri Shaunae Milleriga. 4. veebruaril 2017 nad abiellusid.
Barüonid

Barüon on kvarkidest koosnev liitosake, mille barüonlaeng on 1 või (antibarüonidel) –1. Barüon on hadron ja koosneb tavaliselt kolmest kvargist. Kõige tuntumad barüonid on prooton ja neutron, mis on ühtlasi ka nukleonid.

Üldist

Kõik barüonid on fermionid, mis tähendab, et nende spinn on poolarvuline. Neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika, mistõttu nad alluvad Pauli keeluprintsiibile.
Barüonid (nagu ka mesonid) on hadronid, mis tähendab, et nad koosnevad kvarkidest. Et kvargi barüonlaeng on 1/3 (ja antikvargi barüonlaeng –1/3), siis vastavalt definitsioonile peab barüon koosnema vähemalt kolmest kvargist. Teoreetiliselt võib olemas olla ka "eksootilisi" barüone, mis koosnevad suuremast arvust  kvarkidest (näiteks neljast kvargist ja ühest antikvargist), kuid selliste osakeste eksisteerimise kohta puuduvad tõendid.
Et t-kvargil on ülisuur massile ja ülilühike elueale, siis ta barüonide moodustamises ei osale (ei hadroniseeru).
Hradec Králové maakond

Haldusjaotus

Maakonnas on 5 ringkonda 448 vallaga.
Līksna mõis

Līksna mõis (Līksnas muiža) on endine mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Līksna vallas Līksnas. Poola keeles Liksno, saksa keeles Lixten.
Līksna mõis sai XIV sajandil kui Daugavpilsi komtuuride valdus. Hiljem kuulus see Wolffidele, seejärel Liivimaa vojevoodile Józefat Zybergile. Tema kaudu sai mõisast Plater-Zybergide suguvõsale kuuluv mõis. XIX sajandi alguses allus mõisale ligi 15 000 pärisorja.1 Plateritele kuulus mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920. Toona kuulus mõisale 1391 hektarit maad.
Mõisa peahoone valmis aastal 1770 ja selle lasi rajada Józef Zyberg. XIX sajandi alguses kujundati see uusgooti stiilis ehitiseks. Hoonet renoveeriti veel aastail 1878-1880, projekti autoriks oli Wilhelm Neumann. Esimese maailmasõja ajal jäi mõis aga rindele ning saksa suurtükivägi hävitas peahoone. Hiljem seda enam üles ei ehitatud.
Lisaks häärberi juppidele on mõisakompleksist säilinud veel aastal 1770 ehitatud kabel, mida on samuti ümber ehitatud. Mõisakompleksi juurde kuulub ka aastail 1908-1912 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik. Samuti on säilinud ka mõisa park.
Aastal 1815 peatus mõisas oma ema pool Leedu, Poola ja Valgevene rahvuskangelane Emilia Plater. Aastal 1999 püstitati talle sinna mälestusmärk.
Kehtna valla vapp

Kehtna valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kehtna valla vapp.

Vapp 1995-2017

Vapp on kinniti 27. juunil 1995.
Hõbedasel kilbil must seisev vares, kelle keel ja silmatera on sinised. Varest ümbritsevad hajutatult seitse kaldasendis sinist pügalristi.
Kehtna mail väga levinud vares on nii kodu-, põllu- kui tarkuselind. Sellena viitab ta Kehtna tuntusele nii põllutöö- kui ka hariduskesusena, kus erilises aus kodumajanduslik õpe. Pügalristide arv vapil tähistab seitset valda mille maalõigetest koosneb tänane Kehtna vald
Gabriel Gustafsson Oxenstierna

Gabriel Gustafsson Oxenstierna (15. juuni 1587 – 27. november 1640) oli Rootsi riigitegelane.
Ta sündis kas Rootsis Tyresös või Tallinnas. Tema isa oli Rootsi riigitegelane Gustaf Gabrielsson Oxenstierna
1633–1640 oli ta Svea õuekohtu president.
1634–1640 oli ta Rootsi riigidrots.

Isiklikku

Tema esimene abikaasa oli Märta Bielke (1585–1620). Teine abikaasa oli Margareta Bielke. 1631 abiellus ta vabapreili Brita De la Gardie'ga (1581–1645).