google/wiki40b huggingface dataset:
Maia Juhkam

Maia Juhkam (aastani 1972 Maia Koolberg; 8. august 1940 Tallinn – 13. märts 2017) oli eesti keraamik.
Ta õppis aastatel 1947–1954 Tallinna 14. 7-klassilises koolis ning lõpetas aastal 1958 Tallinna 20. Keskkooli. Aastatel 1959–1965 õppis ta ERKI-s keraamika erialal, dip­lomitööks oli keraamikas teostatud monumentaalne figuraalne reljeef – Pirita tee Lillepaviljonis.
Aastatel 1963–1965 juhendas ta Nõmme Pioneeride Majas kunstiringi. Aastatel 1965–1992 töötas ta Tartu Arsi keraamikaateljees kunstni­kuna, seejuures aastast 1980 peakunstnikuna. 1967–1968 töötas Tartu kunstikoolis kunstiõpetajana. 1967–1971 töötas ta Tartu Ülikooli kunstikabinetis kunstiõpetajana. 1972–1975 töötas ta Tartu Kunstimuuseumi kunsti kaugõppekursustel kunstiõpetajana. 1992–1996 töötas ta AS Artesi peakunstnikuna, 1996–2003 töötas ta Stuudio Ceramicum juhatajana. 2001–2003 töötas ta Tartu slaavi gümnaasiumis kunstiõpetajana. 2006–2013 töötas ta Tartu Katoliku Hariduskeskuses kunstiõpetajana.
Tartu Arsi keraamikaateljees töötades tegi ta unikaalkeraamikat ja tarbenõude näidiseid. Tema 1970.–1980. aastatel valminud vormidel leidub figuraalset dekoori. Tööde peamised teemad olid teater ja muusika. 1990. aastal toimus Tartu Kunstnike Majas tema isikunäitus "Väike kontsert I–VI 1990". Juhkami töid on näidatud Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal jm. Tema töid on eksponeeritud Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis.
Juhkam astus 1969. aastal Eesti Kunstnike Liidu ja 1993. aastal Eesti Keraamikute Liidu liikmeks. Aeg-ajalt oli ta ka nende liitude juhatuses.
Edward Fenech Adami

Edward Fenech Adami (sündinud 7. veebruaril 1934 Birkirkaras) on Malta poliitik.
Ta oli Malta peaminister aastatel 1987–1996 ja 1998–2004.
4. aprillist 2004 kuni 4. aprillini 2009 oli ta Malta president.
Lehtkaliiber

Lehtkaliiber on kaliiber, mida kasutatakse pindadevaheliste pilude suuruse kontrollimiseks.
Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal

Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal (inglisepäraselt: Gustavus Henry Johann Baron de Rosenthal; 12. jaanuar (vkj 1. jaanuar) 1753 Vaimõisa mõis – 8. juuli (vkj 26. juuni) 1829 Velise) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja baltisaksa poliitik.

Elukäik

Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal sündis Orgita, Vaimõisa, Päädeva, Palivere, Aaspere ja Jõgisoo mõisa omaniku Johann Adolf von Wetter-Rosenthali ja Ulrike von Funckeni pojana.
1775. aastal Ameerika iseseisvussõja alguses eksiilis elades  astus ta John Rose'i nime all Põhja-Ameerika sõjaväkke, kus temast sai  brigaadikindral William Irvine'i adjutant (aide-de-camp) majori auastmes.
Iseseisvussõjas osalemise eest sai ta Cincinnatuse ordeni rüütliks Pennsylvanias (Pennsylvania State Society of the Cincinnati).
Aastail 1803–1806 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees, kellena omab suuri teeneid 1805. aasta talurahvaseaduse väljatöötamises ja vastu võtmises. Pärast Rüütelkonna peamehe ametit tõmbus tagasi oma Velise mõisa perekonnaelu nautima. Suri 1829. aastal ning maeti Wetter-Rosenthalide kabelisse Velise mõisa pargis.
Kuressaare metskond

Kuressaare metskond  moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Kuressaare riigimetskonna, rüütelkonna, eramõisate ja kirikumõisate (Kärla, Anseküla, Kaarma) metsamaad. 1923. aastal muudeti nimetusi: Kuressaare metskond Kangruselja metskonnaks ja Käesla metskond (moodustati 1922. aastal, ümber nimetati 1923. aastal; kantselei asus Käesla mõisas) Kuressaare metskonnaks.
Metskonna kantselei asus Kuressaare linnas.
Sean Monahan

Sean Monahan (sündinud 12. oktoobril 1994 Bramptonis, Ontarios) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib NHL-i klubis Calgary Flames. Tema mängupositsioon on keskmängija. Ta on Flamesi meeskonna asekapten.
2010. aastal liitus ta noorteliiga Ontario Hockey League'i klubiga Ottawa 67's.
2013. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Flamesi poolt kuuenda valikuna. Debüüdi NHL-is tegi ta 3. oktoobril 2013 Washington Capitalsi vastu. Oma NHL-i karjääri esimese värava viskas ta järgmisel päeval mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Monahan kuulus Flamesi põhikoosseisu kogu oma debüüthooaja vältel, visates 75 mänguga kokku 22 väravat.
NHL-i karjääri sajanda värava viskas ta 23. veebruaril 2017 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Ta sai sellega Flamesi ajaloo kõige noorimaks mängijaks, kes on selle tähiseni jõudnud.
Monahan kuulus Kanada jäähokikoondisse 2013. aasta maailmameistrivõistlustel.
Kannelüür

Kannelüürid ehk kanneleering (prantsuse keeles cannelure 'vagu, soon', ladina keeles canna 'pilliroog', vanakreeka keeles κάννα, kánna 'toru') on vertikaalselt kulgevad rihvad ehk nõgusad ehisvaokesed samba, piilari või pilastri tüvesel. Pärit antiikarhitektuurist, esineb kanneleeringut ka romaanikas, gootikas ja renessansis ning neist lähtunud stiilides. Kanneleerimine (rihvamine) muudab samba tüvese näiliselt saledamaks.
Dooria samba tüvesel on 16-20 lamedamat kannelüüri, mida eraldavad üksteisest teravad servjooned. Joonia ja korintose samba tüvesel on 24 kitsamat ja sügavamat rihva, mida eraldavad triibutaolised pinnaribad. Vana-Rooma arhitektuuris on mõnikord kannelüüride alumisse lõiku paigutatud kitsas ümarturp, nagu näiteks Vesta templi sammastel Rooma foorumil. Alates Rooma keisririigi ajast on kasutatud ka sammaste spiraalset kanneleeringut, Kreekas ja Väike-Aasias 5.–6. sajandil.
Quick Reaction Alert

Ajalooline kasutus

Terminit kasutati esimest korda Suurbritannia õhulahingu ajal, kui piloodid ootasid maapinnal, kuni radarid tuvastasid vaenuliku lennuki. Peale seda helistati eraldi igale lennuväljale ja anti vabadele lenduritele häire. Häire ajal pidid lendurid kiiresti startima, sest iga kaotatud minut oli vaenlasele kasuks.

Külm sõda

Külma sõja ajal pidid paljude NATO riikide õhujõudude lendurid olema valmis startima mõne minutiga, kui keegi õhuruumi tungis. Kiiresti startimiseks pidid valmis olema nii hävituslennukid, kui ka tuumarelvadega pommitajad ja seetõttu pidid nende piloodid olema lennukite läheduses või olema lennukis.
Siga (perekond)

Siga (Sus) on loomade perekond sõraliste seltsist, sigalaste sugukonnast.
Hiina autonoomsed haldusüksused

Hiina autonoomsed haldusüksused on Hiina Rahvavabariigi haldusüksused, mis on asustatud ühe või mitme vähemusrahvusega. Vastavalt Hiina RV põhiseadusele on autonoomsetel haldusüksusel nominaalselt mitmeid õigusi, mis puuduvad teistel haldusüksustel. Näiteks peab autonoomse haldusüksuse juht olema vastava haldusüksuse põhirahvuse esindaja. Samuti on neil autonoomia majanduse, teaduse ja kultuuri arendamises ning võimalus kasutada ametlikus asjaajamises kohalikku keelt. Poliitilistes küsimustes on autonoomia väga väike.

Demograafia

Viiest autonoomsest piirkonnast on vaid Tiibetis nimirahvusel absoluutne ülekaal (üle 50%). Ametlikel andmetel on uiguuridel Xinjiangis suhteline ülekaal, s.t. nad on arvult suurim rahvus, kuid neid on alla 50%. Paljude uiguuride väitel ei vasta see tõele ja tegelikult on hiinlastel piirkonnas absoluutne ülekaal. Ülejäänud kolmes autonoomses piirkonnas on hiinlasi absoluutne enamus.
Leonardo Valencia

Koondisekarjäär

Debüüdi Tšiili rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus Ecuadori vastu.
Esimese värava lõi ta 13. juunil 2017 sõprusmängus Rumeenia vastu.
Ta kuulus Tšiili koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Solingen

Ajalugu

Solingen sai linnaõigused 1374. aastal.
Solingen on keskajast alates tuntud kui terariistade: mõõkade, nugade ja kääride tootmispaik. Ka tänapäeval valmib umbes 90% Saksamaal toodetud nugadest Solingenis.
Jahutustorn

Jahutustorn ehk gradiir on veejahutusseade, milles vee jahtumist põhjustab osaline aurustumine ja otsene soojusülekanne õhku. 
Sõna "gradiir" tuleneb saksa tegusõnast gradieren 'soolalahust aurustamise teel kontsentreerima'; algul toodeti gradiiriga nõnda soola.
Sõltuvalt ventileerimisviisist liigitatakse jahutustornid lahtisteks, torn- ja ventilaatorjahutustornideks.
Jahutustorne kasutatakse näiteks soojuselektrijaamades.
Vassili IV

Vassili IV (sünninimi vene Василий Иванович Шуйский, Vassili Ivanovitš Šuiski; 22. september 1552 – 12. september 1612) oli Vene tsaar aastatel 1606–1610 pärast Vale-Dmitri I tapmist. Tema valitsemise ajal jätkus Segaduste aeg.
Šuiski sündis Nižni Novgorodis bojaariperekonnas, kes põlvnes Suzdali vürstidest.
Ta tõusis troonile pärast Vale-Dmitri kukutamist ja tapmist 17. mail 1610 vandenõulaste poolt, keda ta juhtis. Kuulutati tsaariks 19. mail ja krooniti Novgorodi metropoliidi Isidori poolt 1. juunil.
Vassili ajal suruti maha Bolotnikovi ülestõus.
1607. aasta augustis alustas Poola Venemaa vastu järjekordset sõda, esitades uueks tsaarikandidaadiks Vale-Dmitri II. 1. mail 1608 sai Vassili Volhovi lahingus lüüa ja taganes Moskvasse. Sama aasta lõpuks oli suur osa Vene tsaaririigist juba Poola võimu all. Rahvas ja bojaarid lakkasid Vassilit toetamast ja ta võim oli sisuliselt olematu. Et võimul püsida, sõlmis ta 1609. aasta veebruaris Rootsi kuninga Karl IX-ga lepingu, et abivägesid saada, kuid vastutasuks oli sunnitud tegema Rootsile territoriaalseid järeleandmisi. Sobiva alternatiivse tsaarikandidaadi puudumine oli tõenäoliselt ainus põhjus, miks ta veel üldse võimul püsis.
Pärast lüüasaamist Poola vägedelt Klušino lahingus 24. juunil 1610 kukutasid kunagised poolehoidjad, Vorotinski ja Mstislavski bojaarisuguvõsa liikmed, Vassili ja tegid ta vastu tema tahtmist mungaks. Moskva liideti Rzeczpospolitaga ja Vene tsaariks sai Poola kuningapoeg Władysław. Vassili viidi sõjavangina Poolasse, kus ta suri 1612. aasta septembris Gostynini kindluses Varssavi lähedal.
1613. aastal troonile valitud Romanovid tunnistasid Vassilit pärast tema surma seadusliku tsaarina ja nõudsid läbirääkimiste ajal Poola võimudega korduvalt õigust matta ümber ta surnukeha Venemaale. 1634. aasta Polanówka rahulepingut järgides toodi Vassili säilmed lõpuks 1635. aastal Moskvasse ja maeti Peaingli katedraali kremlis, Moskva suurvürstide ja tsaaride viimsesse puhkepaika.
Vassili Šuiski oli abielus Jelena Repninaga, keda on nimetatud bojaar Mihhail Repnini tütreks, kuid viimaste uurimuste järgi oli tollel vaid poeg Aleksandr. Jelena suri 1592. aastal. Sellest abielust ei sündinud lapsi.
1608. aastal abiellus Vassili Maria Buinossova-Rostovskajaga, vürst Pjotr Buinossov-Rostovski tütrega. Abielust sündis kaks tütart: Anna (1609) ja Anastassia (1610). Mõlemad surid väikelastena ja nii polnud Vassili Šuiskil järeltulijaid. Maria suri 1626. aastal.
Facebook

Ajalugu

Facebooki rajas Mark Zuckerberg koos kaasõpilaste ja toakaaslaste Dustin Moskovitzi ja Chris Hughesiga, kui õppis Harvardi Ülikoolis informaatikat. Veebilehe kasutajaõigusi anti algul vaid Harvardi õppuritele, kuid seda laiendati teistele ülikoolidele Bostoni alal. Hiljem suurenes leht kõigi üliõpilasteni, seejärel keskkooli õpilasteni ja lõpuks igaüheni, kes on vanuselt kolmteist või vanem. Veebilehe nimi tuleneb Zuckerbergi lõpetatud internaatkoolis Phillips Exeter Academy uutele õpilastele antava kooli õpilaste ja õppejõudude nimede ja piltidega raamatu nimetusest.

Raskused

Facebook on viimastel aastatel tekitanud palju poleemikat. Teenus on olnud või on blokeeritud mitmes riigis, sealhulgas Süürias, Hiinas ja Iraanis (kuigi Iraan eemaldas blokeeringu aastal 2009). Et tööaega ei kulutataks mittesihipäraselt, on paljudes asutustes töötajatel Facebooki kasutamine keelatud. Facebookil on olnud ka probleeme privaatsussätete läbipaistvusega ja isikuandmete jagamisega kolmandatele osapooltele, mistõttu tehti suhtlusvõrgustikus 2010. aasta suve alguses palju muudatusi. Facebook on seotud ka mitme kohtuasjaga, mille hagejaks on Zuckerbergi endised klassikaaslased, kes väidavad, et Facebook kasutab nende loodud lähtekoodi ja muud intellektuaalset vara.
Kaubamärgistus

Kaubamärgistus on pakendil või kasutusjuhendil olev märgistus, mis annab informatsiooni kauba kohta. Tarbijale pakutava või müüdava kauba märgistus peab olema loetav, arusaadav ja üheselt mõistetav.
Igal kaubal või kauba juures peab olema märgistus vähemalt kauba nimetusega. Tulenevalt kauba liigist, omadustest ja otstarbest on märgistuses nõutav ka teave kauba koguse või mõõtmete ning koostise kohta, samuti hoiatused ja ettevaatusabinõud kauba kasutamise või hävitamisega seotud ohtude kohta, juhised kasutamiseks, säilimisaeg ja –tingimused ning põhilised tehnilised andmed. Mõnedele kaubagruppidele nagu toidukaubad, rõivad, jalatsid, kosmeetikatooted, mänguasjad, on kehtestatud märgistamise erinõuded ning nende märgistuses peab olema hoopis rohkem infot.
JTAG

JTAG on Ühendatud Testimisrühma (ingl Joint Test Action Group) 1990. aastal loodud Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi standard.
Algselt oli see IEEE 1149.1, hiljem on seda uuendatud ja laiendatud täiendavate standarditega. JTAG-i kasutatakse, et integraalskeeme pärast trükkplaadile paigaldamist piirskaneerimisega testida. Tänu täiendatavatele standarditele on võimalik JTAG-iga ka programmeeritavaid loogikaseadmeid konfigureerida.

Tehnoloogia

JTAG-i kasutamiseks peab selle liides olema integraalskeemile sisse ehitatud. Algne standard kasutab nelja viiku, kuid IEEE 1149.7 standard on esialgse standardi laiendus, mis vajab ainult kahte viiku.

JTAG-i ühenduse test

JTAG-i ühenduse test kontrollib integraalskeemide komponentide vahelist ühendust. Näiteks võivad tootmise käigus tekkida komponentide vahel lühised või puudub üldse ühendus. Standardne ühenduse test saab kontrollida ainult JTAG-i seadmete vahelisi ühendusi. Kui aga on teada viigu küljes olevad seadmed ja muud komponendid, siis on võimalik ka täiendav kontroll. Näiteks saab kontrollida loogilisi ühendusi, pull-up- ja pull-down-takistite olemasolu ning lühiseid. Ühenduse testi kasutatakse näiteks BGA integraalskeemide juures, kuna siis on visuaalne ülevaatus raskendatud ja ainuke alternatiiv on röntgenülevaatus, mis on aga kallim ja aeganõudvam.

PLD programmeerimine (IEEE 1532)

JTAG-i kasutatakse tihti ka peamise viisina programmeeritavate loogikaseadmete konfigureerimiseks. Välkmälude puhul kontrollitakse piirskaneerimise abil tema küljes olevat JTAG-i ühilduvat seadet. See võimaldab kirjutada ja kustutada välkmälu. Lisaks on võimalik standardit toetavaid FPGA-sid ka JTAG-i pordi abil ka otse programmeerida.

Ohud

Kuna üldjuhul jäävad JTAG-i pistikud valmis trükkplaadile alles pärast tootmist, saab vahel mõnd seadme programmi hiljem muuta.

Microsoft Xbox 360

Microsofti mängukonsool Xbox 360 lasti alguses välja võimalusega muuta tema tarkvara JTAG-i abil. See võimaldas ilma plaadita otse USB-seadmest või sisemiselt kõvakettalt mänge mängida. Lisaks võimaldas see käivitada eri emulaatoreid. Alates 2009. aastast toodetud konsoolidel seda võimalust enam pole.
NYYD Ensemble

NYYD Ensemble (harvemini kirjutatud Nyyd Ensemble) on Eestis tegutsev uue muusika instrumentaalansambel. Ansambli tuumiku moodustavad keel- ja puhkpillikvintett, trompet, tromboon, löök- ja klahvpillid. Koosseis muutub vastavalt esitatava teose vajadustele ühest mängijast kammerorkestrini. Ansambli kunstiline juht ja dirigent on Olari Elts.
Ansambli esimene kontsert oli rahvusvahelisel nüüdismuusikafestivalil NYYD`93, mille järgi ka omale nimi saadi.
Ansambli repertuaaris on erisuguste stiilitaotlustega muusikat 20. sajandi algusest tänapäevani. Esitatud on üle 80 helilooja muusikat Debussyst, Schönbergist ja Stravinskist Tan Duni, Heiner Goebbelsi ja nooremateni. Ansamblil on tihedad sidemed ka eesti heliloojatega (Eino Tamberg, Lepo Sumera, Raimo Kangro, Erkki-Sven Tüür, Tõnu Kõrvits, Märt-Matis Lill, Jüri Reinvere, Helena Tulve, Toivo Tulev, Mari Vihmand jt).
Ansambel on teinud koostööd Peeter Jalakaga muusikateatriprojektides (nt Stravinski "Sõduri lugu" 1996. a, Lepo Sumera multimeedia- ja kammerooper "Olivia meistriklass (esiettekanne; 1997. a ja Mauricio Kageli teoste õhtu "Variété" (2002)).
Ansambel on mänginud ka välismaistel nüüdismuusikafestivalidel.
Korrutamine

Üldistused

Üldiseimal juhul on korrutamine suvaline binaarne algebraline tehe, mille operande nimetatakse teguriteks ja tulemust korrutiseks. Seega on mõiste "korrutamine" üldalgebras seotud pigem terminoloogiaga kui konkreetse tehtega. Korrutamise omadused määrab algebraline struktuur, kus see tehe defineeritud on. Struktuurid, mille ainsaks binaarseks tehteks on korrutamine, on näiteks rühmad, poolrühmad ja monoidid. Neis pole korrutamine enam tingimata kommutatiivne, kuid on siiski assotsiatiivne. Rühmoidid on näide struktuuridest, kus on loobutud ka korrutamise assotsiatiivsususest.
Korrutustehte mittekommutatiivne üldistus on näiteks maatriksite korrutamine ja funktsioonide kompositsioon. Näide mitteassotsiatiivsest üldistusest on vektorkorrutis. Ülalantud definitsiooni ei mahu aga näiteks skalaarkorrutis, sest kahe vektori skalaarkorrutis pole vektor vaid arv.
Kui algebralises struktuuris on lisaks korrutamisele defineeritud ka liitmine, siis eeldatakse enamasti, et korrutamine on liitmise suhtes distributiivne.
Läänemaa vapp

Läänemaa vapp on Eestis asuva Lääne maakonna vapp.
Läänemaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.
Vapp on registreeritud 11. oktoobril 1996.

Vapi kirjeldus

Punasel kilbil ülestõstetud tiibade, vasakule pööratud pea ning kuldsete jalgade ja avatud nokaga hõbedane kull. Kulli pea ümber on kuldne võru.

Põhjendus

Läänemaa vapp põhineb Saare-Lääne piiskopkonna vapil.
Tarn

Ajalugu

Esimesena kirjeldas tarnu teaduslikult Linnaeus oma 1753 ilmunud teoses "Species plantarum". Sellega pani ta aluse tarnade uurimise teadusele ehk karikoloogiale. Esimesed üksnes karikoloogiale pühendatud teosed olid saksa botaaniku Carl Ludwig Willdenowi 1805 avaldatud 107-leheküljeline raamat "Caricologia, sive descriptiones omnium specierum caricis, in usum excursionum botanicarum pro amicis seorsim impressa..." ja saksa botaaniku Carl Heinrich Hoppe 1826 avaldatud 104-leheküljeline raamat "Caricologia germanica oder Aufzahlung der in Deutschland wildwachsenden Riedgraser".
Tarnaliikide arvuks on pakutud 1100–2000. Eestis on tarnaliike loendatud 77 .

Levila ja kasvukohad

Tarnad on kosmopoliitsed, kuid kõige rohkem on neid parasvöötmes. Neid leidub kõikjal igijääga katmata aladel, välja arvatud Amazonase suudmest kagusse jääv ala, Araabia poolsaar, Thari kõrb ja põhiosa Aafrikast. Aafrikas leidub tarnu vaid Põhja-Aafrikas, Lõuna-Aafrikas, Madagaskaril, Niiluse orus ja Etioopias.
Enamik tarnu, kuid mitte nad kõik, kasvab märgaladel, eriti paduratel, soodes ja rabades, tiikide ja vooluveekogude kallastel ning isegi kraavides, kus nad sageli moodustavad taimestiku põhiosa.

Kirjeldus

Tarna leht moodustub lehelabast ja -tupest. Lehetupe üleminekukohas lehelabaks asub väike kilejas keeleke. 
Tarna õied moodustavad pähiku. Erinevail liikidel saab eristada androgüünset ja günekandrilist pähikut. Esimesel juhul on isasõied pähiku tipus, emasõied aga alusel. Emasõitest areneb hiljem põisik, mille morfoloogia on tähtis liigimääramistunnus.

Kasutamine

Tarnad on kasutusel taimekasvatuses, sealhulgas maastikuarhitektuuris ja eraaedades. Looduslikult kasvavad liigid on levinud looduskeskkonna taastamise projektides ja jätkusuutlikus maastikukujunduses. Ehkki nad armastavad vett, taluvad nad hästi kuivust, mistõttu neid kasutatakse aasadel ja muru asemel seal, kus ei taheta kulutada vett kastmise peale. Mõnda tarnaliiki kasutatakse aianduses ilutaimena. Paljud tarnade ilutaimena kasvatatavad sordid on aretatud Jaapanis.
Tamma mõis

Tamma mõis (saksa keeles Tamma) oli Kiltsi mõisa kõrvalmõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.
Peeter Algma

Peeter Algma (kuni 1934 Peeter Adamson, 6. detsember 1885 Holstre mõis, Viljandimaa – 18. mai 1951 Viljandi) oli eesti algkooliõpetaja ja koolijuht, haridus- ja seltsitegelane.
Toomas Algma vend.

Haridustee

Õppis aastail 1894–1897 Holstre-Pulleritsu algkoolis, 1897–1901 Paistu kihelkonnakoolis ja 1901–1905 Tartu Õpetajate Seminaris.

Teenistuskäik

Töötas aastail 1905–1911 Vastemõisa valla Kabila ministeeriumikoolis, 1911–1918 Kärstna ministeeriumikoolis õpetajana ning 1919–1944 Viljandi 3. algkooli juhatajana (alates 1936 vanemõpetaja). Andis tunde ka Viljandi Linnagümnaasiumis ja Viljandi Kaubanduskoolis. 1944–1951 oli Viljandi 2. Mittetäieliku Keskkooli (hiljem Viljandi 3. Mittetäielik Keskkool) direktor.
Oli aastail 1923–1926 Riigikogu liige ning kuulus korduvalt Viljandi linnavolikokku.
1944. aastast alates võttis osa ametiühingutööst olles Hariduse ja Kunstitööliste Ametiühingu Viljandi maakondliku komitee esimees.

Ühiskondlik tegevus

Kuulus aastail 1926–1940 Eesti Õpetajate Liidu juhatusse ja oli Viljandimaa Õpetajate Liidu ning Õpetajate Koja nõukogu liige.
Algma osales Viljandimaa Rahvaülikoolide Seltsi, Ugala teatriseltsi, Viljandi Kodu-uurimise Seltsi, Noorkotkaste maleva ja Viljandimaa Ühispanga tegevuses. Oli Vastsemõisa Haridusseltsi asutajaid ja Viljandi Helikunsti Seltsi ning Viljandi linna vaeslaste kohtu liige.
2015. aasta vehklemise maailmameistrivõistlused

2015. aasta vehklemise maailmameistrivõistlused on maailmameistrivõistlused vehklemises, mis toimusid 13.–19. juulini 2015 Moskvas Olimpiiski spordikompleksis.
Eestist osales MMil kaheksa epeevehklejat. Naiste epees võistlesid Irina Embrich, Erika Kirpu, Julia Beljajeva ja Katrina Lehis. Eesti epeemeeskond osales koosseisus Nikolai Novosjolov, Sten Priinits, Marno Allika ja Peeter Turnau.
Eelmistel, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel Kaasanis, võitsid Eesti sportlased naiskondlikus epees hõbeda ja Erika Kirpu individuaalse pronksmedali. Sel korral jäid parimateks tulemusteks Katrina Lehise 6. koht ja epeenaiskonna 9. koht.
Võistlustel jagati 12 medalikomplekti. Riikide arvestuses olid edukaimad Venemaa ja Itaalia, kelle esindajad said 4 kulda.

Eesti sportlaste tulemused

Meeste epees sai Eesti parimana Sten Priinits 23. koha. Nikolai Novosjolov oli 37., Peeter Turnau 77. ja Marno Allika 187.
Eesti naisvehklejatest oli Irina Embrich 13., Erika Kirpu 33. ja Julia Beljajeva 102. Parima võistluse tegi Katrina Lehis, kes põhiturniiri avaringis alistas Ricarda Multereri, 32 parema hulgas sai ta jagu Pekingi olümpiahõbedast ja kahekordsest maailmameistrist Ana Maria Brânzăst 15:11 ja kaheksandikfinaalis alistas ta sakslase Alexandra Ndolo 15:10. Veerandfinaalis kaotas ta  rootslanna Emma Samuelssonile tulemusega 15:13. Kokkuvõttes sai Lehis kõrge kuuenda koha 160 osaleja seas.
Eesti epeenaiskond sai MM-il 9. koha, meeskond oli 18.
Didier Défago

Didier Défago (sündinud 2. oktoobril 1977) on Šveitsi mäesuusataja, olümpiavõitja (2010).
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta kuldmedali kiirlaskumises. Parim koht maailmameistrivõistlustel on 2007. aastal Alpi kahevõistluses saavutatud neljas koht.
Dekabristid

Dekabristid olid poliitiline liikumine, mis tekkis Venemaa Keisririigis 19. sajandi esimesel poolel pärast Napoleoni sõdade lõppu.
Liikumises osales mitu gruppi riigikorralduse muutmist vajalikuks pidanud Venemaa sõjaväelasi.
Liikumise kulminatsioon oli detsembris 1825 keiser Aleksander I surmale järgnenud troonipärimisarusaamatustes Peterburi Senati väljakul toimunud relvastatud vastuhakk uuele Venemaa keisrile Nikolai I-le. Selle järgi ongi liikumine nime saanud.
Klassikalise elektromagnetismi kovariantne formuleering

Kovariantsed objektid

Lisaks asukoha, kiiruse ja impulsi neli-vektorite on elektromagnetvälja ja laetud osakeste kirjeldamiseks tarvis veel järgmisi matemaatilisi objekte: