google/wiki40b huggingface dataset:
Teater NORA

Teater NORA asutasid 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse eriala tudengid Sandra Suurkask, Kristiina Lillepea, Maike Niiduviir ja Anni Õnneleid (Luud).
Kuna neli asutajat olid praktikate käigus valdkonnaga kokku puutunud ja teinud erialast tööd ka väljaspool kooli, tekkis vajadus tegevuste jätkamise lihtsustamiseks ning tegevusele läbipaistvuse lisamiseks juriidilise isiku järele, mis oligi NORA asutamise ajendiks.
NORA nimi tuleneb sõnapaari "noor rahvas" esitähtedest ning kuigi on kirjasõnas esinenud lühendeid Nora ning NoRa, on siiski ametlikuks lühendiks NORA.
Organisatsiooni eesmärk on muutunud koos juhatuse muutumisega. Kui algselt oli eesmärgiks peamiselt muusika- ja lavakunstiürituste korraldamine, siis nüüd on keskendutud neist viimasele, lisandunud on teatrialane koolitustegevus.

Liikmeskond

MTÜ-l on neljaliikmeline juhatus, kuhu alates 2012. aasta sügisest kuuluvad Merlin Ponna, Tarmo Kruus, Janno Puusepp ja Anni Õnneleid. Mittetulundusühingusse kuulub veel viisteist inimest, kellest enamik oli MTÜ tegevusega seotud juba varem, kuid kes astusid MTÜ liikmeks alles ühingu uuendamise ja korrastamise käigus 2012. aasta septembris. Palgalisi töötajaid ühingus ei ole, kuid on viis püsivabatahtlikku, kes tegelevad lavastuste ettevalmistamise, projektijuhtimise, turundamise, lavastamise, välissuhete, tekstide kirjutamise ja näitlemisega.

Tegevuse ulatus

MTÜ pidev tegutsemiskoht oli algul Viljandi ja alates 2010. aasta suvest Tartu, kuid mitme lavastusega on käidud ka Muhu saarel Hellamaa külakeskuses, Teatrilaboris ja klubis Juuksur Tallinnas; Tartust on sõidetud Viljandisse etendust andma klubisse Rubiin, Viljandimaa Vaegnägijate ühingu peole, Otepääl esinetud Tsüstilise Fibroosi Ühingu aastakogunemisel, Laeva, Mustvee, Rannu, Pajusi rahvamajades, Puurmani lossis, Põlva Talurahvamuuseumis, Põltsamaa konvendis. Seega on etendusi antud Viljandi-, Saare-, Harju, Tartu-, Jõgeva- ja Põlvamaal, mis kokku moodustavad Eestist päris suure osa. 2013. aastal käidi projektiga "Ottomar ja Jeebus" kõigis Eesti maakondades ning anti ligikaudu 25 etendust.

Rahastajad, toetajad ja sponsorid

MTÜ NORA tegutseb projektipõhiselt ja peamised finantsvahendid on saadud tänu projektitaotlustele Eesti Kultuurkapitalile, Tartu Kultuurkapitalile, Hasartmängumaksu Nõukogule, Tartu linna reservfondile. Samuti kasutab organisatsioon tegutsemiseks enda teenitud tulu, piletimüügist saadav raha läheb kasutusele järgmiste projektide teostamiseks. Sponsoreid on õnnestunud leida, kuid pikemaajalisi sponsorlepinguid sõlmitud ei ole. Mingil moel on aidanud kas oma toodete või ruumidega või olnud toeks Tiigi Seltsimaja, Emajõe Lodjaselts, Hellamaa Külakeskus, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Tartu Kõrgem Kunstikool, Põlva Talurahvamuuseum, kauplus Õnnelik Juhus, Orto AS, MÖKU, klubi Rock n Roll, Tartu Krematoorium, kohvik Armastus, Eesti Spordimuuseum ja paljud eraisikud.
Aarne Soro

Aarne Soro (sündinud 3. veebruaril 1974) on eesti näitleja.
Aarne Soro lõpetas 1997. aastal Viljandi kultuurikolledži teatrikateedri 1. lennu.
Aastast 1996 töötab Ugala teatris.
Ta on abielus eesti näitleja ja lavastaja Silvia Soroga, kellega tal on tütred Herta (2002) ja Marta (2006) ning poeg Artur (2015). Laulja Anne Loho on tema õde.

Töid väljaspool Ugalat

Aarne Soro on mänginud filmides "Head käed" (Allfilm, 2001), "Helmut" (Exitfilm 2001), "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" (2003), "Stiilipidu" (2005), "Zen läbi prügi" (2007), "Georg" (2007) ja "Detsembrikuumus" (2008). Ta on osalenud teleseriaalides "Ohtlik lend" (2006), "Saladused" (2010/2011/2012), "Ühikarotid" (2011), "Kälimehed" (2011), "Kättemaksukontor" (2011), "Me saame hakkama " (2012) ja "Kartulid ja apelsinid" (2013), kus kehastas peategelase Viviani (Elisabet Reinsalu) eksabikaasat Marki, "Doktor Silva" (2017).
Svadfjell

Svadfjell on mägi Norras Sogn og Fjordane maakonnas Guleni vallas Masfjordeni valla piiri lähedal.
Mäe geograafilised koordinaadid on 60° 57′ 52″ N, 5° 34′ 20″ E.
Svadfjelli kõrgus on 878 meetrit. Ta on kõrgeim mägi vallas.
Geigeri loendur

Geigeri loendur, ka Geigeri-Mülleri loendur on osakeste detektor ioniseeriva kiirguse mõõtmiseks. Loenduriga on võimalik kindlaks teha järgmisi radioaktiivse kiirguse liike: alfaosakesi, beetaosakesi ja gammakiirgust.
Geigeri loenduri sensor on Geigeri-Mülleri toru, milles tekib radioaktiivse kiirguse tõttu gaasi iooniseerumine. Iga registreeritud osake tekitab mõõteahelas vooluimpulsi, mida loendades saadakse teada radioaktiivsete osakeste arv. Loenduriga ei ole võimalik kindlaks teha radioaktiivse kiirguse osakeste energiat.
Geigeri loenduri leiutas 1908. aastal Hans Geiger. Oma lihtsuse tõttu on see mõõteriist siiani populaarne tervishoius, füüsikas, tööstuses, geoloogias ja muudeski valdkondades.

Tööpõhimõte

1. Kiirgus siseneb loenduri torusse läbi akna.
2. Kui kiirgus põrkub toru gaasimolekuliga, põhjustab see ioniseerumist: mõned gaasimolekulid muudetakse positiivseteks ioonideks ja elektronideks.
3. Positiivsed ioonid tõmbuvad metalltoru (katoodi) poole, mis on ühendatud kõrge pinge allika negatiivse poolusega.  
4. Elektronid liiguvad anoodina tomivale traadile, mis jookseb toru sisemuses ja on kõrgel positiivsel pingel. Kuna elektronid liiguvad traadi suunas, satuvad mõned neist kokku teiste gaasimolekulidega, jagades need omakorda ioonideks ja rohkemateks elektronideks. Nii et me saame ahelreaktsiooni, kus isegi üks kiirguse osake võib kiiresti tekitada elektronide laviini.
5. Tekkinud elektronid liiguvad traati pidi, tekitades elektriahelas voolu ja takistil pingeimpulsi.
6. Pingeimpulsside arvu näitab loendusmehhanism. Kui sellega on ühendatud valjuhääldi, kostab plõks iga kord, kui osake on tuvastatud. Plõksude sagedus annab aimu sellest, kui palju kiirgust esineb.
Tioga maakond (Pennsylvania)

Tioga maakond (Tioga County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°77' N, 77°25' W.
Maakonna halduskeskus on Wellsboro ja suurim linn Mansfield.
Maakonna pindala on 2945 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 41 981. Aastal 2000 oli elanike arv 41 372.

Ajalugu

Tioga maakond moodustati 26. märtsil 1804. aastal Lycomingi maakonna osast. Maakond sai nime Tioga jõe järgi.
Vilma Valkonen

Vilma Valkonen (sünninimi Vilma Lepassalu; sündinud 1928) on eesti endine koolijuht ja parteitöötaja.
Töötas Tallinna 4. Keskkooli vanempioneerijuhina. Aastatel 1946–1947 oli ta ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretär koolide ja pioneeritöö alal, 1949–1951 ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretär, 1953–1958 ELKNÜ Tallinna Mererajooni Komitee sekretär. Aastatel 1965–1969 oli ta Pärnu 6. 8-klassilise kooli direktor. Hiljem oli ta EKP Tallinna Linnakomitee Marksismi-Leninismi Ülikooli direktor.

Isiklikku

Tema poeg on helilooja Andres Valkonen.
Pähklimäe mõis

Pähklimäe mõis (ka Pähklamäe mõis; saksa keeles Nöteberg) oli Arumäe mõisa kõrvalmõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.
Kellukas

Nimi

Perekond on nime saanud kirikukella-kujuliste õite järgi. Ka ladinakeelne nimi tähendab "väike kirikukell".

Levik

Perekond on levinud põhjapoolkera parasvöötmes. Suurim liigiline mitmekesisus on Kaukaasias ja Vahemere ümbruses.

Liigid

Perekonnas on kokku üle 300 liigi (arvatavasti alla 450). On aretatud mitmeid hübriide ja vorme, mis esinevad üksnes kultuuris.
Pala vald (Kadrina kihelkond)

Pala vald (saksa keeles Pallal) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1875–1893.
Valla alal asus Pala mõis.
Greene'i maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Christine Korsgaard

Christine Marion Korsgaard (sündinud 1952 Chicagos) on USA filosoof.
Ta on tegelnud peamiselt   moraalifilosoofia ja selle ajaloo, moraalifilosoofia ja metafüüsika (sealhulgas vaimufilosoofia ja isikuidentsuse) seostega,  intiimsuhete teooriaga ja normatiivsusega üldse. Ta on kaitsnud Kanti eetikat.
Korsgaard sai doktorikraadi Harvardi Ülikoolist, kus ta oli John Rawlsi õpilane. Alates 1991. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis.
Gürsa

Levila

Nad on levinud Küprosel, Araabias, Aserbaidžaanis, Gruusias,Indias, Iraagis, Iraanis, Iisraelis, Jordaanias, Kasahstanis, Liibanonis, Dagestanis, Pakistanis, Süürias, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Türgis ja Armeenias.
Levila hulka Armeenias arvatakse järgmised haldusüksused: Širak, Armavir, Aragatsotn, Jerevan, Kotajkh, Ararat, Vajotsh Dzori, Sjunikh, Tavuš.

Mürgisus inimeste suhtes

Gürsad liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel koguni raskema astme mürgistusseisundeid esile kutsuda ja vastumürgi manustamiseta võib suremus olla kuni 10% hammustusjuhtudest.

Gürsa kasvandused

Gürsadelt maokasvandustes (1985 – Taškendis, Frunzes, Termezis) lüpstud ja töödeldud mürki kasutatakse gürsamürgi antiseerumi valmistamiseks.
Karula mõis (Karula)

Karula mõis (saksa keeles Karolen) oli rüütlimõis Karula kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Valga valda.
Mõis asutati 1741 Sangaste mõisast eraldatud alast. 
Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Groted.
Mõisa kahekorruseline peahoone ehitati arvatavasti 18. sajandi lõpul. Peahoone hävis 1919 tulekahjus, kui seal käisid Vabadussõja lahingud.
Knut Nystedt

Knut Nystedt (3. september 1915 Kristiania – 8. detsember 2014) oli norra helilooja.
Nystedt kirjutas peamiselt orkestri- ja koorimuusikat.
Kuslapuu

Välimus

Kuslapuu lehed on 1–10 cm pikad, lihtsad ja ovaalsed. Leheseis on vastak. Enamik taimi on heitlehised, aga mõned, mis kasvavad ilma talveta kliimas, on ka igihaljad. Vastakuti asuvad lehed võivad omavahel kokku kasvada.
Paljudel kuslapuudel on magusalt lõhnavad kahekülgse sümmeetriaga õied, mis sisaldavad magusat söödavat nektarit. Õied on heledad: valged, roosad, kollased või helesinised. Õielehti on viis. Enamik õisi kasvab kahekaupa ja sellepärast paiknevad ka valminud viljad oksal tavaliselt kahekaupa. Pole haruldane, et naaberviljad omavahel kokku kasvavad.
Kuslapuu vili on punane, sinine või must kerajas või pikergune mari, milles on mitu seemet. Enamik kuslapuid on mürgiste või söödamatute viljadega. Erandiks on sinine kuslapuu, mis kasvab looduslikuna ka Eestis.
Colombia

Ajalugu

Riigi põlisasukad on mitmed indiaani hõimud, kellest mõjuvõimsaimad olid tšibtšad. Lõunapoolsed alad kuulusid inkade riiki. 1525 algas hispaanlaste konkista.
Colombia kuulutas end Hispaaniast iseseisvaks 20. juulil 1810, seda tunnustati 1819. aastal. 1831. aastani hõlmas Colombia Vabariik (Suur-Colombia) tänapäeva Colombia, Venezuela, Ecuadori ja Panama ning väiksemaid osi Costa Ricast, Peruust, Brasiiliast ja Guyanast.
1830 riik lagunes ja tänapäeva Colombia alal asunud Uus-Granada muutis 1863 oma nime Colombia Ühendriikideks ning 1886 Colombia Vabariigiks. 1903 lõi Colombiast lahku Panama.
Colombias kaotati orjus 1851. aastal.

Kultuur

Muusikastiilidest on laialt levinud cumbia.
Tippkutt

Sisu

Leitnant Pete "Maverick" Mitchell on lennukikandjal USS Enterprise teeniv noor mereväelendur, keda tema ülemused peavad allumatuse ja hulljulguse pärast hullumeelseks. Maverick ja tema kaaspiloot "Cougar" lendavad Enterprise'ilt tuvastama (väljamõeldud) MiG-28id. Vastasseisu ajal lukustab üks MiG-e raketi Cougari lennukile. Cougar satub paanikasse, aga Maverick peletab MiG-i eemale. Maverick eirab korraldusi ja aitab endiselt hirmul kaaspiloodil jõuda tagasi Enterprise'i pardale. Pärast maandumist eemaldab Cougar end aktiivteenistuses olevate pilootide nimekirjast ning lennukikandja pilootide juht "Stinger" saadab Mavericki ja tema paarimehe Goose'i eliitlennukooli.
Mavericki hullumeelne lennustiil on põhjustatud osaliselt asjaolust, et ta isa Duke Mitchell oli samuti lahingulendur, kes Vietnami sõja ajal alla tulistati. Ametliku versiooni järgi tegi ta isa vea, mida Maverick keeldub uskumast. Maverickil pole sõpru peale tema paarimehe Goose'i. Päev enne eliitlennukooli kursuste algust, üritab ta Goose'i abiga külge lüüa noorele naisele, kelle nimi on Charlotte "Charlie" Blackwood ja kes ta lähenemiskatsed tagasi tõrjub. Järgmisel päeval saab ta teada, et naine on nende üks instruktoreid.
Mavericki lennuvõtted avaldavad muljet ja häirivad instruktor Rick "Jester" Heatherlyd ja teisi instruktoreid. Ta saab lahingustimulatsiooni ajal Jesterist jagu, aga rikub seda tehes kaht lahingureeglit ja saab üleminstruktori Mike "Viper" Metcalfi käest noomida. Maverick jätkab peale selle ka Charliele külge löömist ja hakkab rivaalitsema Tom "Iceman" Kazanskiga, kes peab tema võtteid ohtlikuks. Lõpuks tunnistab Charlie Maverickile, et ta salaja imetleb tema oskusi ja nad alustavad suhet.
Kursused hakkavad läbi saama, kui ühe treeningu ajal Maverick ja Iceman jälitavad Jesterit. Iceman teeb manöövri mille tagajärjel Mavericki lennuki mootorid ütlevad üles ja ta kukub alla. Maverick ja Goose peavad katapulteeruma, aga seetõttu hukkub Goose.
Juurdlus leiab, et Maverick polnud oma paarimehe surmas süüdi, aga ta tunneb siiski end süüdi. Pärast õnnetust kaotab ta oma agressiivsuse lendamisel ja kuigi kaaspiloodid aitavad teda lohutada, kaalub Maverick mereväest lahkumist. Ta otsustab nõu küsida Viperilt, kes räägib talle, et ta teenis koos Mavericki isaga ja tema surma asjaolud mätsiti kinni, sest USA sõjalennukid olid piirkonnas, kus nad olla ei tohtinud. Pärast seda otsustab leitnant mereväkke jääda.
Pärast lõpetamist kutsutakse Iceman, Hollywood ja Maverick kiiresti Enterprise'i pardale teenistusse. Üks USA sõjalaev on triivinud vaenulikesse vetesse ja piloodid peavad õhuruumi oma kontrolli all hoidma, kuni laev suudetakse minema pukseerida. Lahingupatrulli saadetud Hollywood ja Iceman kohtavad kuut Mig-28 tüüpi lennukit ja Hollywood tulistatakse alla, aga ta jääb ellu. Maverick saadetakse häirehävitajana Icemanile appi ja ta äärepealt lahkub lahinguväljalt, kui ta kogeb taas olukorda, mille tulemusel hukkus Goose. Maverick võtab end siiski kokku ja tulistab koos Icemaniga alla neli MiG-i. Naastes Enterprise'ile saavad nad lõpuks sõpradeks ja Maverick otsustab minna instruktorina tagasi eliitlennukooli. Varsti saab ta üle ka Goose'i surmast.
AS Olerex

AS Olerex on 1994. aastal asutatud Eesti kütusefirma
Ettevõtte omanikud on Antti Moppel ja Andres Linnas.
Olerex on Eesti rallikrossi meistrivõistluste nimisponsor.

Ajalugu

Lukoili Eesti tanklate omandamise järel 2015. aastal kasvas Olerex Eesti suurimaks tanklaketiks. Hiljem omandati ka väiksem Favora kett.
2016. aastal siseneti ka Leedu turule. 2019. aasta seisuga on ettevõttel Leedus kolm tanklat ja sealhulgas ka nende suurima käibega tankla. Välismaal tangitud kütuse osakakaal kogukäibest on tõusnud 14 protsendini.
Kui Alexela Oil omandas 2018. aastal Euro Oili tanklakett, siis tõusti sellega tanklate arvult Eesti turuliidriks, aga käibelt on Olerex endiselt suurim ning Alexela Oili edestavad käibelt ka Circle K ja Neste.
2018. aasta lõpu seisuga kuulus ettevõttele Eestis 95 tanklat ning seal töötas üle 650 inimese. Ettevõtte sama aasta käive oli 384,1 miljonit eurot ja selle juures teeniti kasumit 2,3 miljonit eurot.
2019. aastal omandab ettevõtte ka Muuga sadamas naftaterminali.
Ainepunkt

Ainepunkt (AP)

1 AP = 40 h ehk üks ainepunkt vastab 40 tunnile (1 õppenädal) üliõpilase poolt õppeks kulutatud tööle, millesse on arvestatud kontaktõpe (sh e-õpe), praktiline töö (sh praktika), iseseisev töö ja õpiväljundite hindamine.

Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkt (EAP)

1 EAP = 26 h ehk üks ainepunkt vastab 26 tunnile üliõpilase poolt õppeks kulutatud tööle, millesse on arvestatud kontaktõpe (sh e-õpe), praktiline töö (sh praktika), iseseisev töö ja õpiväljundite hindamine. Üleminekul AP-delt EAP-dele on rõhutatud, et õppemahtude teisendamisel ei tohi lähtuda üksnes matemaatiliselt 1 AP = 1,5 EAP, vaid lähtuda tuleb eelkõige õpiväljunditest ja nende saavutamiseks tehtavast keskmise üliõpilase tööst.
Enne EAP-dele üleminekut kasutati ECTSi aastaid ainepunktide ülekandmise süsteemina, mis võimaldas kirjeldada ainete läbimiseks vajalikku töö mahtu erinevates süstee­mides ja seeläbi paremini võrrelda üliõpilasvahetuse käigus üliõpilase poolt välismaal tehtud tööd. Ainepunkte määrati vahetusüliõpilastele võrdluses kogu õppeaasta jooksul keskmise üliõpilase tehtud tööga, neid määrati tunnustamise lihtsustamise eesmärgil niisiis suhtelisel skaalal. ECTSi rakendamisel riikliku ainepunktisüsteemina ei saa lähtuda samadest põhimõtetest. Ametliku ja ainsa punktisüsteemina omandavad Euroopa ainepunktid absoluutse väärtuse – neid ei saa enam arvestada kogu aasta töömahuga proportsionaalselt, vaid kehtestada tuleb üheselt mõistetavad standardid. 
Kokkuleppeliselt võrdub 60 Euroopa ainepunkti keskmise täiskoormusega õppiva üliõpilase aastase töö­koormusega. Üliõpilase aastane töökoormus võib seejuures olenevalt töökorral­dusest riigiti erineda, jäädes enamasti siiski 1500–1800 töötunni vahele. Niisiis võib ühe Euroopa ainepunkti saamise eelduseks olla olenevalt riigist 25–30 töötundi. Selline töömahu kõikumine ei või tunnustamisel ometi saada erinevates riikides välja antud Euroopa ainepunktide erineva käsitlemise aluseks, sest tihti on nende taga lihtsalt erinevad arvestusviisid või ajalooliselt kujunenud töökultuur. Eestis on ülikooliseaduse ja rakenduskõrgkooli seaduse muutmise seadusega üliõpilase õppeaasta jooksul tehtava töö piirmääraks seatud 1560 tundi, seega võrdub 1 Euroopa ainepunkt Eestis üliõpilasele 26 tunni tööga.
Visolde Puusepp

Visolde Puusepp (aastani 1955 Erik; sündinud 1928) on Eesti botaanik.
1947. aastal lõpetas ta Tartu 3. keskkooli.
Ta on töötanud Zooloogia ja Botaania Instituudis.
Kruus (perekonnanimi)

Kruus  on eesti perekonnanimi. 
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruus 830 inimesel: 380 mehel ja 450 naisel. Perekonnanimede levikult on Kruus meeste puhul 106. kohal ja naiste puhul 96. kohal. Perekonnanime Kruus kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus seda on maakonna 10 000 elaniku kohta 19,87 inimesel.
Madal

Madal ehk madalik on madala veega ala meres, järves või jões. Madalad on sageli poolsaare või neeme veealused jätkud.
Rannajoonest algavat madalat nimetatakse ka rannamadalaks (mõnikord ka kaldamadalaks). Rannamadalad paiknevad šelfil ja avamere poole minnes järk-järgult sügavnevad.
Kuna madalad võivad olla tõsine oht laevaliiklusele (eriti suurtele laevadele), tähistatakse neid toodritega, poidega vms.
Eesti rannikumere madalike seas on näiteks Hiiu madal, Viinakari ja Tallinna madal.
Konfigureeritav kultuur

Ajalugu

Konfigureeritava kultuuri mõiste võttis kasutusele Aram Sinnreich. Sinnreich kasutas seda mõistet, et välja vahetada varem peamiselt Lawrence Lessigi kasutatud remixi kultuuri (ingl k. remix culture) mõiste.
Sinnreich on uurinud konfigureeritavat kultuuri peamiselt muusikamaailma perspektiivist ja tema fookuses on nn mashup kultuur, kus mitme erineva teose kokkusobitamisel tekib uus ja eraldiseisev taies. Uue teose loomine toimub läbi miksimise, efektide kasutamise, pluginate rakendamise jne. Ta uurib, kuidas DJ-de populaarsus, heli ja video remikside levik ning selleks kasutatava tehnoloogia kättesaadavus on muutnud kaasaegse inimese arusaama autorsusest, tarvitamisest ja loomisest ning milline on selle mõju ühiskonnale ja kultuurile.
Serbiakeelne Vikipeedia

Serbiakeelne Vikipeedia (serbia keeles Википедија на српском језику) on Vikipeedia serbiakeelne versioon.
Serbiakeelne Vikipeedia sai alguse 16. veebruaril 2003.
Seal on 623936 artiklit, millega see on artiklite arvult 20. keeleversioon.
60% serbiakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Krista Kerge

Krista Kerge (sündinud 7. novembril 1952) on eesti keeleteadlane.
Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kvalifikatsiooniga.
Peamised uurimisvaldkonnad: sõnamoodustus, teksti-, diskursuse ja žanrianalüüs, keele variatiivsus, rakenduslingvistika (emakeele ja teise keele õpetamine ja testimine, õigus- ja halduskeel, keelenormid ja kõnekäitumine).
Ta on Tallinna Ülikooli rakenduslingvistika professor.
Leiopython

Levila

Need kägistajamaod on levinud Paapua Uus-Guineas, Indoneesias, Austraalias ja Torrese väina saartel.

Kirjeldus

Perekonda klassifitseeritud madudele on iseloomulikud valged mokad. Iseloom on neil väga ergas ja pelglik – vaatamata sellele kipuvad nad kohe hammustama.
Sander Mirme

Sander Mirme (sündinud 13. veebruaril 1981) on eesti atmosfäärifüüsik ja rogainija.

Haridus

Sander Mirme lõpetas 1999. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2003. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika eriala bakalaureuseõppe kiitusega. 2005. aastal kaitses Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis magistritöö "Elektrilise aerosoolispektromeetri laaduri kuju ja aerosooli laengujaotuse vahelise sõltuvuse modelleerimine" ja sai teadusmagistri kraadi. 2011. aastal kaitses Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis doktoritöö "Development of nanometer aerosol measurement technology" (Nanomeeter-aerosooli mõõtmistehnoloogia arendamine) (juhendaja Aadu Mirme) ja sai filosoofiadoktori kraadi füüsika (keskkonnafüüsika) alal.

Teadustöö

Töötas 2007–2012 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudis insenerina, 2012. aastast samas teadurina. Tema teadustöö kuulub atmosfäärifüüsika valdkonda, ta on uurinud atmosfääriprotsesse, aerosoolide suurusjaotuse määramist spektromeetriliste mõõtmistega, õhus levivaid nanoosakesi jm. 2015. aasta seisuga on tal üle 40 rahvusvahelise teaduspublikatsiooni.

Sporditulemused

Harrastab vastupidavusalasid: rogaini, orienteerumisjooksu, pikamaajooksu, murdmaasuusatamist, seiklussporti.
2013. aastal võitis koos Ilmar Anskoga Läti lahtised meistrivõistlused rogainis. 2014. aastal sai koos Ilmar Anskoga rogaini Euroopa meistrivõistlustel Oraval meesvõistkondade arvestuses 7. koha. 2015. aastal tuli Tšehhis Novohradské hory mäestikus koos Riivo Roosega meesvõistkondade arvestuses rogaini Euroopa meistriks. 2018. aasta rogaini EMil Ukrainas Karpaatide mäestikus võitis ta ka koos Ain Fjodoroviga hõbeda.
Isiklik rekord maratonis 3:05:09 (2013).
Eugen Fridolin

Eugen Fridolin (5. juuni 1881 Tahkuranna – 1. veebruar 1954 Toronto) oli Eesti riigikohtunik.
Ta lõpetas Riia Vaimuliku Seminari ja 1912. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.
Eugen Fridolin oli Haapsalu apostliku õigeusu kiriku köster ja kihelkonnakooli õpetaja, Karula kihelkonnakooli õpetaja ja Rakvere vanem maksuinspektor. Eesti iseseisvuse alguses oli ta Maksudevalitsuse ajutine juhataja, 23. jaanuaril 1920 määrati ta lisarahukohtunikuks, oli seejärel rahukohtunik, Tallinna-Haapsalu Rahukogu liige, administratiivosakonna juhataja, abiesimees, Kohtukoja liige, alates 21. märtsist 1939 riigikohtunik.
Dixie maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1921. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 422.
Tohuvabohu

Tohuvabohu (heebrea keeles תֹ֙הוּ֙ וָבֹ֔הוּ) on heebreakeelne väljend ürgkaose kohta, mida on kasutatud Vana Testamendi loomismüüdis 1. Moosese raamatus.
Heebrea väljendi täpse sisu osas ei ole Vana Testamendi uurijate seas ühtset seisukohta. Ehkki tihti kirjeldatakse tohuvabohu kui kaose või segaduse seisundit, mis Vana Testamendi kosmogoonia kohaselt valitses vahetult enne valguse loomist, seab näiteks diplomaat Mikael Laidre selle tõlgenduse kahtluse alla. Tema hinnangul ei kuulu segadus või kaootilisus "tohuvabohu" algse tähenduse juurde, selle asemel "viitab "tohuvabohu" perfektsuse ehk lõpetatuse potentsiaalile".
Eestikeelne väljend tohuvabohu on heebrea laen, mis jõudis eesti keelde saksa keele vahendusel. Saksa keeles tõi selle laiemalt kasutusele Johann Wolfgang von Goethe, kes 1817. aastal laenas selle saksa akadeemilisest hebraistikast. Prantsuse vaste tohu-bohu ajalugu ulatub aga 16. sajandisse.
Piiblikeele uurija Kristiina Rossi sõnul pole sõna tohuvabohu eesti piiblitõlgetes siiski kunagi kasutatud, uuemais tõlkeis on see kirjakoht "tühi ja paljas". Küll on tohuvabohu aga tarvitusel kirjanduslikus eesti keeles. Samasisuline on ka laensõna virvarr (saksa Wirrwarr), mida ent samuti pole kasutatud piibli tõlkimisel.