google/wiki40b huggingface dataset:
Tõnis Grenzstein

Elulugu

Tõnis Grenzstein sündis Viljandimaal Tarvastu lähedal Kõksi talupidaja pojana ja ajakirjaniku Ado Grenzsteini noorema vennana. Õppis Tarvastu kihelkonnakoolis. Kui pere kolis Valga lähedale Koikkülla õppis edasi Valga kreiskoolis, mille lõpetas 1881. aastal. Pärast seda asus elama Tartusse oma venna Ado Grenzsteini juurde ja 1881–1886 õppis ta Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis, kus ta oli baltisakslase Rudolf von zur Mühleni õpilane. Tänu Jakob Hurda abikaasa sõbranna, vene aadlidaami A. Popova majanduslikule toetusele (toetuse saamisele oli kaasa aidanud ka Grenzsteini õpetaja Ado Trumm), pääses Tõnis Grenzstein 1886. aastal Saksamaale Düsseldorfi Kunstiakadeemiasse õppima, olles seal esimene eesti soost õpilane. Õppis seal vaheaegadega kuni 1900. aastani baltisaksa maalikunstniku Eduard Karl Franz von Gebhardti juures. Pärast akadeemia lõpetamist töötas mõnda aega õpetaja juures abilisena.  
1892. aastal käis Eestis ja maalis Otepääl, Päidlas ja Peipsi randadel ning portreteeris teiste hulga ka näiteks Karl Eduard Sööti ja Matthias Johann Eisenit.
1901 läks Pariisi, töötas portretistina. Sealt siirdus varsti Saksamaale, kus asutas Lothringeni (praegune Thionville) maakonnas väikeses Diedenhofi linnakeses maalikooli ohvitseride naistele. 1914. aastal sulges Diedenhofi kunstikooli ja asus 1914. aastal elama Düsseldorfi , kus üritas alustada mittetuhmuva valge värvi tootmist. Kahjuks see ettevõtmine ebaõnnestus, kunstnik laostus rahaliselt ning hakkas jooma. Tõnis Grenzstein suri 1916. aastal Düsseldorfi haiglas ning tema õiget surmakuupäeva ei teata. Ta suri kas veebruaris või teistel andmetel suvel 1916. Ta on maetud Düsseldorfi Põhja-Kalmistule.

Looming

Tõnis Grenzsteini maaliloomingusse kuuluvad Düsseldorfi koolkonnale omased pruunika koloriidiga argiselt realistlikud portreed. Lisaks on ta viljelenud natüürmorti ning lille- ja maastikumaali. Ta on loonud Vanemuise seltsile "Vanemuise laulu" teemalised lavaeesriided, mille puhul tõstis Eduard Ahas esile realistlikku rahvusromantilist teemakäsitlust ja maalitehnilist värskust. Tõnis Grenzsteini loomingu hulka kuuluvad Nõo ja Emmaste kiriku altarimaalid. Ta illustreeris Karl Eduard Söödi luulekogu "Rõõm ja mure" (1894).
Tõnis Grenzstein oli ka üks esimesi, vähemalt mõnda aega järjekindlalt tegutsenud eesti karikaturiste. 1880. aastatest joonistas karikatuure oma venna Ado Grenzsteini toimetatud Olevikule, Oleviku Naljalisale (1883) ja Oleviku Nalja-kalenderisse, aidates naeruvääristada venna poliitilisi vastaseid.
Kuigi Tõnis Grenzsteini looming on mahult tagasihoidlik ja sageli ka teostuse poolest abitu, tuleb temas ikkagi näha üht eesti kunsti teerajajat – kui mitte maali-, siis vähemalt raamatukunsti ja karikatuuri alal. Igal juhul vajaksid nii tema elu kui ka looming tundmaõppimist.
Suu

Suu (ladina os) on paljudel loomadel peas asuv ava, suuõõne osa, millega algab seedekulgla.
Suu kaudu võetakse organismi toit.
Suus võivad asuda hambad ja keel. Suu eesservadel võivad olla huuled.

Madudel

Madude suus paiknevad kaheharuline keel ja hambad (sh mürgihambad), seetõttu ei soovitata elavate madude suud uurima hakata. 
Madude suud piiravad mokad (labium oris): ülamokk (labium superius) ja alamokk (labium inferius) mis on kaetud vastavate soomustega. 
Osade madude suu võib alalõualuu näokolju eesosa venivate sidemete tõttu väga suureks osutuda, kuid suud kasutavad maod valdavalt saakloomade alla neelamisel. Kirjanduslikes allikates mainitakse, et värskelt einestanud hiidanakonda suu lehkab hirmuäratavalt. 
Varasematel aegadel üsna laialdaselt levinud müüt justkui kaitseksid emased maod maopoegi vaenlaste eest neid alla neelates ja kui oht möödas, neid suu kaudu uuesti loodusesse lahti päästes ei ole tänapäeva uurijate poolt kinnitust leidnud. Uskumus võis alguse saada asjaolust, et osad emased maod on ovipaarsed ja teised vivipaarsed.

Koduloomadel

Suul eristatakse: ülamokka (labium superius) ja alamokka (labium inferius) ning suupilu (rima oris) nende vahel.

Inimestel

Inimestel on suu huultega piiratud ava, mis paikneb suuõõnes. 
Lisaks toitumisele osaleb inimeste suu koos häälekurdudega ka rääkimisel ja laulmisel jm.
Madarik (perekond)

Madarik (Sherardia) on taimeperekond sugukonnast madaralised.
Selles perekonnas on praegusaegse taksonoomia kohaselt üks liik – madarik (Sherardia arvensis).
Eestis esineb ta võõrliigina (toodi sisse 1904. aastal).
Kuulfriis

Kuulfriis (saksa keeles Kugelfries, prantsuse keeles bouton 'nööp', inglise keeles pellet moulding) on ehisliist, mille ornamendi moodustavad lamedal lindil või süvarihva sees korrapäraste vahedega paiknevad kuulikesed. Kuulid võivad olla rihvaga võrreldes suured või väikesed, paikneda kas katkematus reas või korrapäraste vahedega. Mõnikord on kuulid kaunistatud kiirjate püstvagudega, või tähekujulise süvendiga, tekitades õienuputaolise motiivi (inglise keeles ball-flower ornament, prantsuse keeles boutons trifoliés).
Kaunistusliist on olemas juba rooma ehitiste dekooris, näiteks sammaste baasidel. Esineb romaani arhitektuuris ja varagooti arhitektuuris üle kogu Lääne-Euroopa portaalide ja aknaavade palestikel ja arhivoltidel, sammaste kapiteelidel ja talumitel. Õienuputaoline ball-flower on olemas nii Inglismaa (vanim näide Salisbury katedraali lääneküljel) kui Prantsusmaa gooti arhitektuuris. Alates renessansist kohtab peenikest pärlirida kahe liistu vahel kaunistuselemendina, kõrvuti antiikkunstist pärit pärlvöödiga, arhitektuuris ja tarbekunstis.

Sõnavara

1927. aastal välja antud "Kunstiajaloo oskussõnastik" annab selle ehisliistutüübi jaoks termini kerafriis.
Katus

Katus on ehitise ülemine, sademete eest kaitsev osa.
Katus koosneb katusekattest ja kandvast osast, mis edastab lume- ja tuulekoormuse ning omakaalust tingitud koormuse seintele või tugedele.
Poruni jõgi

Poruni jõgi (ka Borovnja jõgi) on jõgi Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas, Narva jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 11 km, jõgikond 32,5 km². Jõgi saab alguse Puhatu soost. Jõe äärt ilustab Poruni ürgmets, mis jääb Puhatu looduskaitseala territooriumile.
Jõe kaldal on mitu paljandit (näiteks Poruni metsasihi paljandid).
Seapraad

Seapraad on praeahjus küpsetatud sealiha – traditsiooniline Eesti toit, mida pakutakse sageli pidulikel puhkudel nagu sünnipäevad, pulmad, matused jms. See kuulub ka tavapäraste Eesti jõulutoitude hulka. Seapraad on laialt levinud ka teiste Põhjamaade rahvaste seas, kus üks populaarsemaid põllumajandusloomi on kodusiga.
Harilikult valmistatakse seapraadi praeahjus, harvemini tavalises ahjus kütmise lõppfaasis. Kui varem oli kombeks küpsetada sealiha lihtsalt ahjupannil või -vormis ning kuivamise vältimiseks tuli seda kasta, siis tänapäeval kasutatakse tihti ka küpsetuskotti või keeratakse liha fooliumisse, et see jääks mahlasem.
Tavaliselt kasutatakse seapraeks paksu sealihaviilu, mis koosneb põhiliselt tailihast, kuid mille serva jääb ka pekki. Pekiosa lisab tailihale mahlasust ja suuremal kuumusel võib sellest moodustuda krõbe koorik. Enne küpsetamist hõõrutakse lihatükki mõlemalt küljelt soola, pipra ja muude maitseainetega.
Sealiha juures võidakse küpsetada porgandeid, õunu, kaalikat, sibulat või muid aiavilju. Vahel seapraadi ka pikitakse porgandi, küüslaugu vms-ga, et lisada lihale maitset ja võimaldada sisselõigete kaudu niiskusele parem pääs liha sisemusse.

Seaprae traditsiooniline lisand

Seaprae kõrvale antakse Eestis enamasti keedu-, harvemini praekartuleid. Maitseainetest on traditsiooniline lisand kibe eestipärane sinep.
Veikko Maripuu

Veikko Maripuu (sündinud 10. mail 1972 Tallinnas) on Eesti ettevõtja.

Haridus

Maripuu lõpetas Tallinna Reaalkooli aastal 1990. Õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis lühikest aega ehitust ning Estonian Business Schoolis majandusteadust ja rahandust (lõpetas 1999. aastal).
2016. aastal täiendas ta end USAs Cornell University Johnson School of Managementi programmis "Strateegiline innovatsioon".

Suprema Academy

Veikko Maripuu on ka üks Suprema Academy eestvedajatest. Suprema Academy on 2006. aastal alustatud rahvusvahelise äri päevaõppe eriprogramm Estonian Business Schooli ja investeerimispanga Suprema koostöös. Programmi eesmärk oli pakkuda noortele võimalus omandada kõrgetasemeline investeerimisalane haridus oma kodumaal, omandada vajalikud teadmised ja oskused, et asuda tööle investeerimisega seotud valdkondades.
Maripuu sõnul oli Academy ellukutsumisel ka laiem tähendus – Eesti pikaajalise konkurentsivõime ja tasakaalustatud arengustrateegia elluviimine, mis tähendab riigis levinud tarbimisele orienteeritud mõtteviisi asendamist säästmisele orienteeritud mõtteviisiga.
Teletaip

Ajalugu

Teletaibi eelkäija oli börsitelegraaf, mida kasutati 1870. aastate alguses. Need masinad edastasid teksti, mida juhiti läbi juhtmete. Eriotstarbelisi telegraafikirjuteid kasutati selleks, et need edastaks börsiturul toimuvaid muudatusi läbi juhtmete.
Aastal 1902 pöördus elektriinsener Frank Pearne Morton Salti juhi Joy Mortoni poole, otsides sponsorit, et rahastada uuringuid telegraafiseadmete arendamiseks. Joy Morton pidi otsustama, kas sellel on mõtet, ning konsulteeris Charles Krumiga, kes oli Western Cold Storage Company asepresident. Krum oli huvitatud Pearne'i aitamisest, seetõttu loodi vajalik labor Wedtern Cold Sorage'i maja pööningukorrusele. Frank Pearne kaotas ühe aasta pärast projekti vastu huvi, lahkus sellest ning hakkas tegelema õpetamisega.
Aastal 1908 valmistas Morkrum Company töötava teletaibi, mida kutsuti Morkrumi telegraafi printijaks ning seda testiti Altoni raudtee peal.
Aastal 1910 kujundas ja paigaldas Morkrum Company esimese äriotstarbelise telegraafisüsteemi Bostoni ja New Yorgi vahele, kasutades Morkrumi telegraafimasina "Sinise koodi versiooni".
Teletaip arenes läbi mitmete leiutiste, mida arendasid sellised insenerid nagu Royal Earl House, David E. Hughes, Edward Kleinschmidt, Charles Krum, Emile Baudot ja Frederick G. Creed.

Juhtnupud

Kirjutusmasina või elektromehaanilise printeriga saab paberile tähti trükkida ja teha teatud toiminguid, näiteks kelgu viimine rea algusse jne. Kõiki mitte väljaprinditavaid käske edastati samamoodi nagu prinditavaid käske: masinas saadeti juhtnupuga signaal, mille alusel pidi masin sooritama kindla toimingu. Tänapäevaks on ainult mõni üksik nupp oma algse funktsiooni säilitanud, kuna tänapäevastes arvutisüsteemides on paljud funktsioonid olemas, mis sooritavad nüüd muid toiminguid, sest vanu ei ole enam vaja.

Lingid

1. http://en.wikipedia.org/wiki/Teleprinter#cite_note-kekatos-16
Jenny Siimon

Jenny Siimon (sünninimi Jenny Kossar; 6. veebruar 1905 Irvala – 3. aprill 1982 Tallinn) oli eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog.
Jenny isa oli kooliõpetaja.
Aastal 1926 lõpetas Jenny Narva I Gümnaasiumi. Aastatel 1932–1934 õppis ta Tallinna Konservatooriumis Aleksander Arderi ja Aino Tamme juures laulmist.
Aastatel 1936–1941 ja 1944–1948 töötas ta Estonia teatri ooperisolistina. Ta esines ka kontsertlauljana.
Aastatel 1940–1976 õpetas ta konservatooriumis laulmist, 1946. aastast dotsendina. Tema õpilaste seas on olnud Teo Maiste, Mati Palm, Harald Uibo, Lehte Mark, Verner Gerretz, Liidia Panova, Enno Eesmaa, Meta Kodanipork, Georg Metssalu, Harri Vasar ja Ilmar Talvik.

Isiklikku

Jenny abiellus 1926 Teodor Siimoniga. Neil sündisid tütred Aime (1927; Aime Tampere) ja Lully (1928; Lully Mölder).
Voor (transport)

Voor on ridamisi liikuvad koormaveokid.
Eesti ajaloos oli 17.–19. sajandini vooriskäimine (ka mõisavoor) üks talupoegade kohustusi mõisa ees. Vooris viidi mõisale kuulunud vilja, viina (viinavoor) jm müügikohta (nt linna). Toidu- ja sõjamoonaga voori nimetatakse moonavooriks.
Eesti Kirjanduse Teabekeskus

Eesti Kirjanduse Teabekeskus (inglise keeles Estonian Literature Centre) on 1998. aasta kevadel Eesti kultuuriministeeriumi toel Eesti Kirjanike Liidu juurde loodud (teistel andmetel 2001. aastal Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Kirjastajate Liidu rajatud) mittetulundusühing, mille ülesanne on tutvustada eesti kirjandust võimalikult suurele hulgale inimestele välismaal. Keskus turustab eesti kirjandust välismaal, otsib võimalusi selle tõlkimiseks võõrkeeltesse ja kujundada selle rahvusvahelist mainet.
Władysław IV Waza

Władysław IV Waza (9. juuni 1595 – 20. mai 1648) oli Zygmunt III Waza poeg ja viimane tugev Poola kuningas, valitses 8. novembrist 1632 kuni surmani; Vene tsaar 1610–1613.
Kuninglik tiitel: Vladislaus Quartus Dei gratia rex Poloniae, magnus dux Lithuaniae, Russiae, Prussiae, Masoviae, Samogitiae, Livoniaeque, necnon Suecorum, Gothorum Vandalorumque haereditarius rex, electus magnus dux Moschoviae
27. septembrist 1610 4. novembrini 1612 kuulus Moskva linn Rzeczpospolita koosseisu.
Ida-Virumaa Valgevene Kultuuriselts Bez

Ida-Virumaa Valgevene Kultuuriselts Bez on Ida-Virumaal Jõhvis aastast 1989 tegutsev Eesti valgevenelaste selts. Seltsi juhataja on Zinaida Klõga .
Selts asutati 1989. aastal Vladimir Dehteruki (Владимир Дехтерук) eestvõttel .
Läti Raudteeajaloo Muuseum

Läti Raudteeajaloo Muuseum (läti keeles Latvijas dzelzceļa vēstures muzejs) on Läti raudtee ajaloole pühendatud muuseum. Muuseum asub Riias.
Muuseum asutati 30. augustil 1994.
Muuseum sisaldab üle 1000 museaali ja eksponaadi.
Hillar Kareva

Hillar Kareva (8. detsember 1931 Tallinn – 17. juuni 1992 Tallinn) oli eesti helilooja.

Elukäik

Hillar Kareva lõpetas 1956. aastal Eugen Kapi õpilasena Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal. Ta oli 1955–1966 Eesti NSV Kunstide Valitsuse inspektor, töötas 1962–1967 Tallinna Muusikakoolis ja 1966–1982 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõuna.

Looming

Kareva on kirjutanud sümfoonilist, vokaalsümfoonilist ja eelkõige kammermuusikat. Mitme teose jaoks on ta saanud inspiratsiooni vanakreeka mütoloogiast (nt süit-sonaat "Aiolose paun" ("Neli tuult"), 1964; kontserttriptühhon "Parise kiusatus" klaverile ja altsaksofonile, 1984).
Ta on kirjutanud muusikat teiste hulgas Anna Haava, Ain Kaalepi, Aino Kallase, Doris Kareva, Heljo Männi, Ellen Niidu ja Marie Underi sõnadele.

Isiklikku

Hillar Kareva tütar on luuletaja Doris Kareva.
Dahomee

Dahomee/Benin

Sama nime võttis endale Benin iseseisvumisel 1960. aastal, kuid muutis selle 1975. aastal Nigeri alamjooksul asunud Benini kuningriigi järgi ümber.
Avalik hüvis

Avalik hüvis ehk üldkasutatav hüvis (ka ühiskondlik kaup, avalik kaup, ühiskaup, sotsiaalkaup, ebasoovitatav: avalik hüve) (inglise public good) on hüvis, mille tarbimine on konkurentsitu ja välistamatu.
Avalikule kaubale vastandub erakaup.
Kuklakilbis

Kuklakilbis (ladina scutum occipitale, sün occipitale, mitm scuta occipitalia) on paljudel roomajatel pead katva naha soomus. Kuklakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka roomajate teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paikneb kuklakilbis (olemasolul) ka kuklakilbised kukla osas kiirukilbise taga  ja neid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil. Nii näiteks on kuklakilbis kuningkobral (Ophiophagus hannah) kuid puudub kobral.
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit en:Occipital scales seisuga 14.01.2014.
Pereslavli rajoon

Haldusjaotus

Pereslavli rajoonis on 310 asustatud punkti, mis kuuluvad kolme valla (külaasunduse) koosseisu.
Pangaea

Pangaea oli ligikaudu 300–200 miljonit aastat tagasi eksisteerinud hiidmanner, mis sisaldas kõiki tänapäeva mandreid.
Pangaea lagunemise tagajärjel tekkisid kõigepealt Gondwana, mis hõlmas tänapäevast Austraaliat, Aafrikat, Lõuna-Ameerikat, Antarktist, Hindustani poolsaart ja Madagaskarit, ning Lauraasia, mis sisaldas Laurentiat (tänapäevase Põhja-Ameerika tuum) ning Euraasiat. Gondwana ja Lauraasia edasise lagunemise tagajärjel tekkisid tänapäevased mandrid ning mandrilise maakoorega saared. Pangaead ümbritses Panthalassa ookean, mille tänapäevane järeltulija on Vaikne ookean.
Nimi "Pangaea" pärineb Alfred Wegenerilt (1912). Mandrite lagunemist ja üksteisest eemaldumist nimetas ta mandrite triiviks. Algselt ei pälvinud see hüpotees toetust, sest Wegener ei suutnud usutavalt seletada, mis põhjusel mandrid triivivad. Tänapäeval on esialgne mandrite triivimise idee asendatud laamtektoonika teooriaga, mis loodi 1960. aastail.
Taludevahe tänav

Taludevahe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Taludevahe tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav sai nime selle järgi, et läbib põikisuunas paljude Tiskre endiste talude maid.
Ludvigs Ēķis

Ludvigs Ēķis (11. september 1892 – 7. juuli 1943) oli Läti poliitik ja diplomaat.
18. maist 1934 kuni 16. juunini 1938 oli ta Läti rahandusminister. Lisaks oli ta 1936. aasta 18. aprillist kuni 13. juulini Läti välisministri kohusetäitja.
1935 otsustati talle anda Kotkaristi I klassi teenetemärk.
M. Pressi Arhitektuuribüroo

M. Pressi Arhitektuuribüroo (rahvusvahelise nimega Meelis Press Architects) on Eesti arhitektibüroo, mille eesotsas on arhitekt Meelis Press.
Büroo kanti Äriregistrisse 1998.
Eesti 200

Liikumise sünd

Liikumise sünd leidis aset 2017. aasta jooksul, kui inimesed hakkasid kogunema, et arutada Eesti tuleviku küsimusi. Formaalselt võib lugeda sünni hetkeks 2. maid 2018, mil ilmus Eesti 200 manifest. Liikumise manifestis seisab, et autorid teevad ettepaneku moodustada poliitiline liikumine, kuhu on koondunud Eesti arengusse panustada soovivad inimesed, eesmärgiga pakkuda praegustele poliitiliste erakondadele ideelist konkurentsi ja julgeid mõtteid Eesti paremaks ehitamisel. Liikumise algatajad soovivad manifesti kohaselt "vaadata kaugemale kui üks valimistsükkel", kuna nende hinnangul on ainult nii "võimalik ehitada 200-aastast Eestit".
Juuni keskpaigas avalikustatud Turu-uuringute AS teostatud uuringu kohaselt oli valmis Eesti 200 poolt järgmistel Riigikogu valimistel kaaluma hääletamist 15% valijatest.
30. mail 2018 alustas Igor Taro tegevust Eesti 200 regionaalelu koordinaatorina ja 7. juunil kinnitasid Eesti 200 algatajad, et poliitilise liikumise tegevjuhiks saab Henrik Raave. 8. juunil registreerisid manifesti autorid poliitilise liikumisena omanimelise mittetulundusühingu. MTÜ Eesti 200 asutajaliikmed on Kristina Kallas, Priit Alamäe, Kristiina Tõnisson, Indrek Nuume, Igor Taro ja Henrik Raave. Mittetulundusühingu nõukogu esimeseks juhiks valiti Kristina Kallas.
7. augustil 2018 tuli avalikuks, et Riigikogu liige Margus Tsahkna liitub ametlikult liikumisega Eesti 200.

Kriitika ja liikumisest lahkumine

14. augusti 2018 seisuga oli Eesti 200 Facebooki grupis 1904 liiget, kokku on aga lahkunud 548 inimest. 
Tuntumad lahkujad olid näiteks Allan Roosileht, Indrek Siitan, Jan Uuspõld, Martin Sepp, Robert Kitt, Ylle Rajasaar ja Ülle Madise.
Üks lahkumise põhjuseid on Postimehe teatel selge sihi puudumine. Eesti 200 tegevjuhi Henrik Raave väitel on lahkumise põhjuseks "fookuse ning peamiste kandvate ideede puudumine. Ei saada ka ise päris täpselt aru, kas ollakse partei, kas partei tehakse või ei tehta". Ette heidetakse ka Margus Tsahkna liitumist.
Tehnoloogiaportaal Geenius kirjutas, et Eesti 200 Facebooki gruppi on lisatud inimesi nende endi teadmata. Eesti 200 tegevjuhi Henrik Raave sõnul on tegemist olnud teadliku strateegiaga oma liikmete hulga kasvatamiseks.

Erakonna loomine

3. novembril 2018 toimunud erakonna asutamiskoosolekul valiti erakonna juhatus koosseisus Priit Alamäe, Kadri Haller-Kikkatalo, Pirko Konsa, Margarita Källo, Lauri Luht, Nikita Lumijõe, Meelis Niinepuu, Liina Normet, Igor Taro, Margus Tsahkna, Kristiina Tõnnisson ja Tiit Elenurm. Otsustati osaleda erakonnana 2019. aasta parlamendivalimistel.
Müokardiit

Müokardiit on südamelihasepõletik.
Müokardiiti põhjustavad kõige sagedamini viirusnakkused (näiteks parvoviirus B19, mumpsiviirus), kuid põhjuseid on ka teisi. Müokardiit on sageli autoimmuunreaktsioon.
Müokardiidi tagajärjed võivad olla väga erinevad. See võib kulgeda ilma tajutavate sümptomiteta ja laheneda iseenesest, kuid võib põhjustada valu rinnus, südamepuudulikkust või isegi surma.
Ping (programm)

Ping on arvutivõrgu võrguühenduse diagnostikaprogramm, mille abil IP-võrgus hinnatakse hosti (serveri või muu võrguseadme) ligipääsetavust programmi käivitanud arvutist, samuti pakettide edastamiseks kuluvat aega. Programmi autor on Michael John Muuss.

Tööpõhimõte

Pingi töö põhineb ICMP-protokollil. Sihtseadmele saadetakse ICMP echo request'i pakett, millele oodatakse vastavat vastuspaketti echo response. Enamasti teostatakse päringut korduvalt. Ping arvutab saadetud ja vastuseks saadud pakettide ajaintervallide ja saadud pakettide sageduse alusel pakettide edastamiseks kulunud aja ja kaoprotsendi. Programmi töö lõppemisel kuvatakse ka kokkuvõttev statistika. Saadetud päringutele ei pruugi mitmel juhul vastust tulla, näiteks puudub töötav võrguühendus seadmeni, seade on välja lülitatud, seadmes on keelatud päringutele vastata või on võrguseadmetel keelatud ICMP-päringuid vahendada.
Laagri kool

Laagri kool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus. Kooli peab üleval riigiettevõte OÜ Laagri Haridus- ja Spordikeskus.
2018. aasta seisuga õpib Laagri koolis üle 900 õpilase ning õpetab üle 60 õpetaja.
Otto Emil Seesemann

Otto Emil Seesemann (26. august 1866 Jelgava – 9. veebruar 1945 Megow, Saksamaa) oli baltisaksa päritolu Eesti teoloog ja Vana Testamendi teadlane.
Õppis aastatel 1877–1885 Viljandi maagümnaasiumis. Õppis Tartu Ülikoolis 1885–1890, täiendas Leipzigi Ülikoolis 1892–1897. Aastast 1895 Dr. phil., aastast 1898 Lic. theol. (mõlemad Leipzigist), mag. theol. 1899 (Tartust).
Töötas Tartu Ülikoolis semiidi keelte eradotsendina aastatel 1900–1912, dotsendina 1912–1914 ja professorina 1914–1916 ning lühiajaliselt 1918. 1927–1936 oli ta Uue Testamendi korraline professor. Emeriteerununa jätkas õpetamist eradotsendina kuni ümberasumiseni 1939.

Isiklikku

Tema isa oli praost Heinrich Seesemann, tema vend Reinhold Engelbrecht Heinrich Leonhard Seesemann oli pastoriks mitmes kohas Kuramaal, poeg Heinrich Alexander Leonhard Seesemann oli teoloog, tegutsedes Riias ja hiljem Saksamaal, poeg Wolfgang Joachim Viktor Seesemann oli adjunktpastoriks Viljandi Pauluse koguduses ja Raplas, Tallinnas Diakonisside Asutise rektoriks.
Posti Group

Kaubamärgid

Posti Group teenindab oma rahvusvahelisi ärikliente kaubamärgi Posti Group all ning erakliente Soomes kaubamärgi Posti all.
Alates 2011. aasta veebruarist on Soome maailma esimene riik, kus kõik kirjad, väljaanded, pakid ja otsereklaamid jõuavad adressaatideni Posti süsinikdioksiidivaba kohaletoimetusega. Sellega ei kaasne klientidele ühtegi lisatasu.
Juhan Schütz

Isiklikku

Tema isa oli viiuldaja Hugo Schütz; viiuldaja oli ka ta õde Juta Schütz; onutütar Tarsina Alango oli klaverikunstnik ja muusikapedagoog. Tema isa onupoeg oli kirjanik Juhan Sütiste.
Cedari maakond (Nebraska)

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Organisatsiooniteooria

Organisatsiooniteooria on distsipliin, mis uurib suurtes (alates 1000-2000 inimesest) organisatsioonides toimuvaid protsesse, nende seaduspärasid ja nende seoseid organisatsiooni ülesehituslike elementidega (nt struktuur, hierarhia, tööjaotus jne).
Organisatsiooniteooria teadusdistsipliinina asub avaliku halduse, sotsioloogia, majandusteaduse (ja ka psühholoogia) ristumiskohas. Esimesed teadlased, kes käsitlesid organisatsioonide siseseid protsesse ning nende seoseid, olid sotsioloogid Auguste Comte, Max Weber jt.
Max Weberi pärandiks on ka bürokraatliku organisatsiooni mõiste sissetoomine.
Paide kirikuaed

Paide kirikuaed on Järva maakonnas Paides Paide kiriku juures olev kirikuaed. Kirikuaed koos kirikuaia piirdemüüri ja kiriku aiaga on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kirikuaed rajati 18. sajandi lõpul.
Cam Clarke

Cameron Arthur "Cam" Clarke (sündinud 6. novembril 1957 Burbankis, Californias) on Ameerika Ühendriikide televisiooniprodutsent ja näitleja.
Kälimehed

Sisututvustus

Komöödiasarja sündmused arenevad ühes Eestimaa väikelinnas. Riina ja Urmase kõrvalmajja asuvad elama Rebekka koos oma uue mehe Raivoga. Kälimehed Raivo ja Urmas on erinevate iseloomudega ning naabrite läbikäimises tekkivad erinevaid probleeme.

Tootmine

"Kälimeeste" filmivõtted toimusid Eametsa külas Sauga vallas Pärnumaal.

Tunnusmuusika

Komöödiasarja tunnusmuusikas on Pearu Pauluse esitatud Toivo Nikopensiuse "Horoskoobi" aegse lööklaulu uusversioon "Jälle algab kõik". Laulu eestindatud versiooni sõnad kirjutas Kustas Kikerpuu. Algupärandi esitaja on Gianni Morandi, laul on El Juguete, albumist Il Giocattolo, mis ilmus aastal 1967.