google/wiki40b huggingface dataset:
Vapsik

Välimus

Vapsik (ekslikult kutsutakse vaablaseks) on suurim Kesk-Euroopas (ka Eestis) elav herilane. Kuninganna suurus võib olla kuni 35 millimeetrit, töölistel 18–25 millimeetrit ja meessoost isenditel 21–28 millimeetrit. Tagakeha on kollase-pruunikirju, isastel on seitse nähtavat segmenti ja emastel kuus. Tiivad on neil punakas-oranžid, rindmik pruun. Pea on kollane ja tumedad silmad on c-kujulised.

Elutsükkel

Vapsikute pesakond on moodustatud üheks aastaks. Sügisel sündinud ja paaritunud kuningannad talvituvad puidukõdus või mullas. Nende metabolism on viidud miinimumini ning kudede kaitseks toodavad ka glütserooli, mis toimib antifriisina. Kevadel otsib kuninganna sobiva elupaiga ja alustab pesa ehitamisega. Esimesse kambrikesse muneb ta munad, mis viie kuni kaheksa päeva pärast arenevad vastseteks ning järgneva 12–14 päeva jooksul läbivad viis vastsestaadiumit. Vastseid toidetakse läbimälutud putukatega, mida algul toob kuninganna, kuid hiljem, kui piisavalt järglasi on välja arenenud, teevad seda emased töölised. Kui vastsete areng hakkab lõpule jõudma, toodavad nad spetsiaalse näärme abil siidjat niiti, millega katavad kambrikese ning seal läbivad metamorfoosi 13–15 päeva jooksul.
Lisaks putukatele toituvad vapsikud küpsete marjade ja puuviljade mahlast ning õienektarist. Kuninganna vajab valgurikkamat toitu, töölised aga saavad hakkama vaid süsivesikutega, mida nad hangivad näiteks kahjustatud puude küljest lekkivast mahlast.
Sügisel (augustis-septembris) saavutab pesa suurus oma haripunkti (400–700 isendit) ning ühel hetkel arenevad munadest isased ja uued kuningannad, kelle toitmisele nüüd töölised keskenduvad, mistõttu vana kuninganna lahkub pesast ja hukkub. Isased paarituvad uute kuningannadega ja seejärel samuti surevad kiiresti.

Oht inimesele

Vapsiku ohtlikkus inimesele ja koduloomadele on liialdatud. Tema agressiivsus väljendub pigem pesa kaitsmisel. Rahvasuus leviv arusaam, et kolm nõelamist võib osutuda eluohtlikuks, ei ole õige. Vapsiku mürk on võrreldav mesilaste ja teiste herilaste mürgiga, kuigi ei ole nendega päris identne. See on vähem toksiline, kuid selles sisaldub rohkem atsetüülkoliini (neurotransmitter). Selle tõttu on vapsiku nõelapiste valusam kui tavalise herilase oma. Samuti on vapsiku nõel pikem ning jämedam.
Kui allergikud välja arvata, siis ei ole vapsiku piste inimesele eluohtlik. Et tekitada inimese elule ohtu, on vaja 500–1000 intensiivset nõelamist. Kuna aga vapsikud ründavad ühiselt vaid pesa vahetus läheduses, ei ole selline arv nõelamisi saavutatav.

Rahvapärane nimetus

Kuigi rahvapäraselt kutsutakse vapsikut sageli vaablaseks, on tegemist täiesti erinevate putukatega. Vapsiku tunneb ära tema "herilasetalje" järgi, mis on arenguline mälestus sipelgast. Vaablase rindmik on tagakehaga laialt ja jäigalt ühendatud. Taimtoiduline ja inimese ohutu vaablane muneb oma vastsed taimekiudude, puidu või teiste putukate vastsete sisse. Vapsiku täiskasvanud isendid toituvad nektarist ja taimemahladest, aga vastseid toidetakse putukatega. Erinevalt vaablasest võib vapsiku torge osutuda ülitundlikule inimesele eluohtlikuks.
Etnonüüm

Rahvanimetus ehk etnonüüm on rahva (etnose või subetnose) nimetus. Eestikeelsed etnonüümid kirjutatakse väikese algustähega.
Enda kohta käibel olev rahvanimetus ehk endanimetus on näiteks lätlastel latvieši, poolakatel polacy ja eestlastel eestlased (varem maarahvas).
Eestlaste subetnoste hulka kuuluvad näiteks võrukesed (endanimetus võrokõsõq), mulgid, saarlased ja hiidlased (jagunevad seltsideks, mida eristatakse mikroetnonüümide abil). Tihtipeale, kuid mitte alati on need etnonüümid seotud muinas- või keskaega ulatuva maakondliku identiteediga. Setusid (endanimetus setoq) peetakse vahel eraldi rahvaks.
Smilgiai

Ajalugu

Alevit on esimest korda mainitud aastal 1661. Aastal 1764 ehitati sinna kirik. Aastal 1806 avati alevis kihelkonnakool. XIX sajandi alguses rajati alevisse ka postijaam. Knygnešystė ajal tegutses alevis salakaubavedaja Antanas Bataitis. Nõukogude ajal oli Smilgiai kohaliku kolhoosi keskasula.
Püridoksiin

Püridoksiin on ühend, mis on üks kolmest (lisaks püridoksaalile ja püridoksamiinile) B₆-vitamiini esinemisvormist.
Püridoksiin aitab tasakaalustada naatriumi ja kaaliumi taset organismis ning edendab ka punaste vereliblede tootmist. Püridoksiini soovitatakse lastele, kel on õpiraskusi; see võib ära hoida kõõma, ekseemi ja psoriaasi tekke. Lisaks hoiab püridoksiin naistel tasakaalus hormonaalmuutusi ja tugevdab ka immuunsüsteemi. Püridoksiini puudus võib põhjustada aneemiat, närvi- ja nahaprobleeme ning suuhaavandeid.
Eestkostepere

Eestkostepere on perekond, kes hakkab lapsele eestkostjaks.
Eestkoste seatakse lapse üle, kelle vanemad on surnud, tunnistatud teadmata kadunuks või teovõimetuks või kelle vanematelt on vanema õigused ära võetud. Eestkoste võidakse seada ka lapse üle, kes on muudel põhjustel jäänud ilma vanemlikust hoolitsusest.
Tihti peale saavad eestkostjateks lapse sugulased, peamiselt vanavanemad. Riik toetab eestkosteperet igakuise hooldustoetusega. Eestkoste määramiseks vajalikud dokumendid ja eestkostja kandidaadi esitab kohtule lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus.
Ebaaspiid

Levila

Neid võib kohata Uus-Guineas.
Xueshani tunnel

Xueshani tunnel (Xuěshān Suìdào; 雪山隧道) on aastatel 1991–2006 rajatud ligi 13 km pikkune maanteetunnel Taiwanil. Taipeid ja Yilani ühendava National Highway 5 osana läheb ta läbi Xueshani ahelikust saare kirdeosas.
12 917 m pikkusest idatorust ja 12 942 m pikkusest läänetorust ning piloottunnelist (12 941 m) koosnev rajatis on Taiwani pikim tunnel. Hiina Rahvavabariigis paikneva Zhongnanshani tunneli järel on ta Ida-Aasia pikkuselt teine ning maailma pikkuselt viies maanteetunnel. Zhongnanshani tunneli järel on ta maailma pikkuselt teine kahe toruga maanteetunnel.
Tunneli rajamise eesmärk oli parandada Taiwani kirdeosas asuva mägedest ümbritsetud Yilani maakonna transpordiühendust ning edendada saare hõredalt asustatud ja raskesti ligipääsetava idaosa arengut.
Isikukultus

Isikukultus on üksikisiku, tavaliselt riigijuhi põhjendamatult suur austamine ning tema võimete ja teenete ülehindamine.
Isikultus saab võimalikuks, kus riigis on kehtestatud süsteem, mis kasutab ära massimeedia ja propaganda võimalusi, et rõhuda inimeste patriotismile, idealiseerida ja ilustada riigijuhi isikut. Isikukultuse saavutamiseks võib korraldada riigi poolt organiseeritud meeleavaldusi, paraade, kultuuriüritusi, mis näitavad juhti kangelasena, keda teised jumaldavad. Isikukultus sarnaneb apoteoosiga, kuid selle saavutamiseks kasutatakse moodsaid ühiskonnaga manipuleerimise tehnikaid. Tavaliselt kasutatakse seda ühe partei süsteemiga ja totalitaarsetes riikides.
Isikukultusega kaasneb autoriteedi pimesi kummardamine ja tema teenete ülehindamine. Isikukultus on rahvale sisendatud, ega olene kummardatava isiku tegelikest võimetest ja teenetest.
Isikukultust ilmnes juba Vana-Roomas ja Bütsantsis (nt Rooma ja Bütsantsi keisrite jumalustamine). 20. sajandil ilmnes isikukultust kõige enam NSV Liidus (Jossif Stalini isikukultus), Saksamaal (Adolf Hitleri isikukultus) ja Hiinas (Mao Zedongi isikukultus). Tänapäeval eksisteerib isikukultus Põhja-Koreas.
Fredi Bobič

Fredi Bobič (sündinud 30. oktoobril 1971 Sloveenias Mariboris) on Saksamaa jalgpallikoondise endine ründaja. Praegu töötab ta televisioonis spordikommentaatorina.
Bobičil on nii Saksamaa kui ka Sloveenia kodakondsus. Tavaliselt kirjutatakse tema nimi kujul Bobic. Mõnikord kasutatakse vormi Bobić, mis on ekslik. 
Saksamaa rahvuskoondises tegi Bobič debüüdi 12. oktoobril 1994, kui Budapestis mängiti Ungari jalgpallikoondisega viiki 0:0. Bobič mängis rahvuskoondises kokku 37 korda ja lõi 10 väravat.

Isiklikku

Fredi Bobič on 188 cm pikk. Ta on abielus Brittaga ja neil on kaks tütart Celine (17. november 1996) ja Tyra (15. november 1999).
Leemurlased

Toitumine

Leemurlased toituvad peamiselt noortest lehtedest ja putukatest.
Mõned liigid söövad lilleõisi ja seemneid ning isegi mune ja noorlinde.
Tahkuranna Naisselts

Tahkuranna Naisselts on 1998. aastal asutatud naisselts.
Seltsi tegevuse algusaastail oli esinaiseks Külli Klein, praegu Renate Lind. Naisseltsi põhitegevuseks on erinevate käsitööliikide viljelemine, näituste, käsitööpäevade ning kohalike kultuuriürituste korraldamine. 11. juulil 2009 korraldas Tahkuranna Naisselts Rannarahva käsitööpäeva, kus kokkutulnud said õpitubades teavet ja oskusi kaduma kippuvate käsitööliikide ja -võtete kohta, tutvuda erinevate teemakohaste näituseväljapanekutega ning osta käsitööna valminud esemeid.
20. augustil 2010.aastal Tahkuranna vallas toimunud Hapukurgifestivali korraldajaks oli samuti Tahkuranna Naisselts, koostööpartneriks Pärnu Lahe Partnerluskogu Romantiline Rannatee. Seltsi algusaastatest alates on naisseltsi liikmed olnud kohaliku jaanitule korraldajateks. Traditsioonilisteks üritusteks on kujunenud veel advendilaadad ja heakorratalgud. Naisseltsi eestvõttel ja suures osas talgute korras korrastati endine liivakarjäär Suveaiaks - suviste ettevõtmiste ja pidude pidamise kohaks. Tihedat koostööd teeb Naisselts kohaliku kultuuriseltsi, kooli ja lasteaiaga.
Tahkuranna Naisselts asub Tahku Tares, mida momendil veel renoveeritakse ning kohandatakse nii naisseltsi kui ka teiste kohalike seltside ja seltsingute kooskäimiskohaks.
Stephen Wall

Stephen Wall (sündinud jaanuaris 1947) on endine Suurbritannia diplomaat.
2006 otsustati talle anda Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana.
Kalev Lillo

Kalev Lillo (sündinud 30. novembril 1966 Tartus) on Eesti poliitik. Ta oli aastatel 1995–1996 Valga abilinnapea, 1996–1999 Jõgeva linnapea ning 2011–2015 XII Riigikogu liige. Lillo kuulub 1998. aastast Reformierakonda.

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1985 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1992 Tartu Ülikooli füüsika õpetajana. Ta on Korporatsioon Rotalia vilistlane.
1990–1991 töötas ta Tallinna 32. Keskkoolis õpetajana. 1995–1996 oli Valga abilinnapea ja 1996–1999 Jõgeva linnapea.
1999–2000 oli ta Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi peadirektori nõunik ja 2001–2003 regionaalministri nõunik. 2006–2011 oli Lillo Eesti Reformierakonna fraktsiooni nõunik.
Kalev Lillo on olnud AS Eesti Loots nõukogu esimees ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu liige. Täna kuulub ta AS Tallinna Sadama ja Riigi Kinnisvara Aktsiaseltsi nõukokku.
1999. aasta Riigikogu valimistel sai ta 125 häält ja valituks ei osutunud.2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 4 Harju- ja Raplamaal ning sai 474 häält. Ta oli üleriigilises nimekirjas 11. kohal, mis tagas talle kompensatsioonimandaadiga pääsu Riigikokku. 
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas Harju- ja Raplamaal ning sai 168 häält. Ta oli üleriigilises nimekirjas 8. kohal, kuid valituks ei osutunud.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Lillo Saue linnavolikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 11 häält.
Lillo oli XII Riigikogu majanduskomisjoni liige. Ta kuulus Eesti-Venemaa, Eesti-Hiina ja Eesti-Kirgiisi parlamendirühma.

Skandaalid

1999. aasta augustis jäi Lillo politseile vahele 2,9 promillises joobes ja astus seejärel tagasi Jõgeva linnapea ametikohalt.
Silver Meikar algatas Reformierakonna rahastamisskandaali, kui väitis, et Kalev Lillo andis talle ümbrikus raha, mille Meikar annetas 2009. ja 2010. aastal Reformierakonnale. 
Kalev Lillo lükkas Silver Meikari väited tagasi, öeldes, et ei ole Meikarile raha andnud. Riigiprokuratuur alustas 22. mail 2012 kriminaalmenetlust karistusseadustiku paragrahvi 402-1 tunnustel, mis näeb ette vastutuse erakonna majandustegevusele ja varale kehtestatud piirangute rikkumise eest. Kuna kahtlustus kinnitust ei leidnud, siis uurimine lõpetati.

Isiklikku

Kalev Lillo on abielus, tal on kolm last.
Lauri Hussar

Lauri Hussar (sündinud 4. septembril 1973 Võrus) on eesti ajakirjanik.
1980–1992 õppis Hussar Võru 1. Keskkoolis, 1992–1996 Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes usuteadust. 
1994. aastal oli Hussar üks üliõpilaskorporatsiooni Arminia Dorpatensis taastajatest.

Karjäär

Töötas aastatel 1998–2006 TV3-s reporteri, toimetaja ja uudistesaatejuhina. Aastatel 2006–2016 oli ta Eesti Televisiooni ja Vikerraadio saatejuht. 14. märtsil 2016 asus Lauri Hussar tööle ajalehe Postimees peatoimetaja asetäitjana. 14. juunist 2016 kuni 11. jaanuarini 2019 oli Hussar Postimehe peatoimetaja.
11. jaanuaril teatas ta liitumisest erakonnaga Eesti 200. Ta kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 3 ning kogus 1300 häält, kuid ei osutunud valituks.

Isiklikku

Lauri Hussar abiellus 2008. aasta juulis stjuardessi Triin Aasaga.  Tal on 3 last.
Jaan Lutsar (maadleja)

Jaan Lutsar (sündinud 18. jaanuaril 1972 Tartus) on eesti judoka ja judotreener.
Ta lõpetas aastal 1991 Eesti Spordigümnaasiumi ja aastal 1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta on töötanud aastast 1996 treenerina Tallinna Kesklinna Spordikoolis ja Pirita Spordikoolis ning judoklubis Aitado.

Isiklikku

Tema isa Andres Lutsar oli Eesti judoliikumise rajaja, sportlane ja judotreener; ema Aime Lutsar oli eesti näitleja, lavastaja ning näitejuht.
Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping

Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (inglise Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights, lühendatult TRIPS) on üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT-leppe) raames 1995. aastal allkirjastatud mitmepoolne leping intellektuaalse omandi kaitseks.
TRIPSi leppes on käsitletud nt kopeerimisõigust, kaubamärke ja patente uutele taimesortidele. Samuti on see võimaluse andnud patenteerida muu hulgas vähigeene, erinevaid eluvorme. Geneetiliste uuenduste patendid annavad aga majandusliku kontrolli muundatud organismide ja nende järglaste üle sageli rahvusvahelistele korporatsioonidele, vähendades vaeste toiduga kindlustatust ning ohustades elurikkust.
Lembe Ruben

Lembe Ruben (sündinud 8. oktoobril 1974) on eesti graafik.
Aastatel 1982–1993 õppis ta Tallinna 13. Keskkoolis, 1986–1990 ka Tallinna Laste Kunstikoolis. 1993–1994 õppis ta Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kunstiosakonnas. 1999. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia graafika erialal. 2002. aastal kaitses samas magistritöö "Alateadlikud loomemeetodid ja -kujundid".
Aastatel 2001–2003 töötas ta Kose Kunstikeskuse laste kunstikooli graafika, kompositsiooni ja joonistamise õpetajana. 2002–2005 oli ta Eesti Kunstiakadeemia ettevalmistuskursustel joonistamise juhendaja, 2006–2008 samas sügavtrüki valikaine õppejõud. Alates 2012 juhendab Eesti Kunstiakadeemias valikkursust “Joonistamine – alateadvuse väljund”. Alates 2006. aastast viib ta läbi Avatud Akadeemia graafika, kompositsiooni ja joonistamise kursusi.
Alates 2004. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige. Kuulub ka Eesti Vabagraafikute Ühendusse (alates 1999), kunstirühmitusse "Ydi" ja Eesti Autorite Ühingusse.
Kühmvöödik

Kirjeldus

Kübar kastanpruun või punakaspruun, keskel terava kühmuga, kuni 13 cm läbimõõduga. Kübara värvi eoslehed on asetunud hõredalt. Jalg on pikk, kübaraga sama värvi, helekollaste katkendlike vöötidega. Seeneliha helekollane. Muljumiskoht värvub pruuniks. 
Kasvab niisketes okasmetsades, Eestis sageli. 
Surmavalt mürgine ka väikestes kogustes. Sisaldab orellaniini, mis keetmisel ei lagune.
Helery Hälvin

Isiklikku

Ta hobiks on mootorrattasõit.
Charlotte Weitze

Charlotte Weitze (sündinud 12. aprillil 1974 Kongens Lyngbys) on taani kirjanik.
Ta on õppinud folkloristikat Kopenhaageni ülikoolis.
Weitze debüteeris 1996. aastal novellikoguga "Skifting".
Tesco

Tesco plc, mis kaupleb kui Tesco, on Suurbritannia rahvusvaheliste toidukaupade ja üldkaupade jaemüüja, mille peakontor asub Ühendkuningriigis. Sellel on kauplused seitsmes riigis Aasias ja Euroopas ning see on Suurbritannia, Iirimaa, Ungari ja Tai turgude turuliider.
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted
3i
– Admiral Group
– African Barrick Gold
– Aggreko
– Alliance Trust
– AMEC
– Anglo American
– Antofagasta
– ARM Holdings
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Autonomy Corporation
– Aviva
– BAE Systems
– BG Group
– BHP Billiton 
– BP
– BT Group
– Barclays
– British American Tobacco
– British Land Company
– British Sky Broadcasting Group
– Bunzl
– Burberry Group
– Cairn Energy
– Capita Group
– Capital Shopping Centres Group
– Carnival
– Centrica
– Compass Group
– Diageo
– Essar Energy
– Eurasian Natural Resources Corporation
– Experian
– Fresnillo
– G4S
– GKN
– GlaxoSmithKline 
– HSBC 
– Hammerson
– ICAP
– IMI
– Imperial Tobacco
– Inmarsat
– International Airlines Group
– InterContinental Hotels Group
– International Power
– Intertek Group
– Invensys
– Investec
– Johnson Matthey 
– Kazakhmys
– Kingfisher
– Land Securities Group
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– Lonmin
– Man Group
– Marks & Spencer
– Wm Morrison Supermarkets
– National Grid
– Next 
– Old Mutual
– Pearson
– Petrofac
– Prudential
– RSA Insurance Group
– Randgold Resources
– Reckitt Benckiser
– Reed Elsevier
– Resolution
– Rexam
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce Group
– Royal Bank of Scotland Group
– Royal Dutch Shell
– SABMiller
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish and Southern Energy
– Serco Group
– Severn Trent
– Shire
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Standard Chartered Bank
– Standard Life
– Tesco
– TUI Travel
– Tullow Oil
– Unilever
– United Utilities
– Vedanta Resources
– Vodafone
– WPP Group
– Weir Group
– Whitbread
– Wolseley
– Xstrata 
(24. jaanuar 2011)
Aet

Aet on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 425. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Aet 274 naisel.
Osvald Jungberg-Noormägi

Osvald Jungberg-Noormägi (Oswald August Otto Jungberg; 16. november 1880 Tartu – 8. oktoober 1937 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Ta sündis 1880. aastal Tartus kaupmehe perekonnas. (Sageli on ekslikult kasutusel sünniaeg 20. november 1881.)
Jungberg-Noormägi õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja kunsti õppis Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskoolis R. J. von zur Mühleni juures. Oli 1898–1905 Peterburis A. L. Stieglitzi kunsttööstuskoolis vabakuulaja. Täiendas end K. Manovski juures ja 1912 Pariisis Academie Julianis. Omandas Peterburis 1909 KA juures joonistamisõpetaja elukutse.
Töötas Tallinnas joonistamisõpetajana 1912–1914 Tallinna Linna Tütarlaste Kommerskoolis, hiljem pikemat aega Tallinna Linna 1. tütarlaste gümnaasiumis ja 1932–1933 Vene Ühisgümnaasiumis. 
Joonistas ka karikatuure, mida avaldati väljaannetes Naer ja Lõbu (1906) ja Meie Mats (1911). Tema juugendlikke joonistusi avaldati veel väljaannetes Lasteleht, Linda (1904–1905), Tervis, Kodu (1908–1909 ja 1920–1922) ja Virulane. Tema maaliloomingust on kõige rohkem hinnatud portreemaale.
Osales Vabadussõjas. Oli üks Eesti Kunstnikkude Liidu asutajatest (1923). Kirjutanud raamatud „Kunstnik ja modell” (1923) ja „Itaalia renaissance” (1923).
Ta on kavandanud Tallinna Linna Tütarlaste Gümnaasiumi lipu kavandi.
Oswald Jungberg-Noormägi on maetud Tartu Maarja kalmistule.

Isiklikku

Tema onu oli skulptor August Weizenberg
Antalya

Kliima

Linnas valitseb vahemereline kliima. Suvi on kuiv ja palav (juuli keskmine temperatuur 30,6 °C), talv pehme ja vihmane (veebruari keskmine temperatuur 11,1 °C).

Ajalugu

Linna rajas hettide asula kohale Pergamoni kuningas Attalos II 158 eKr. 133 eKr läks linn Rooma riigi koosseisu ja seal asus hiljem Hadrianuse talveresidents. Linna mainitakse Uues Testamendis nimega Attalia.
1970ndatest aastatest alates on linnast kujunenud suur rahvusvahelise turismi keskus. 2005. aastal külastas linna üle 5 miljoni turisti.

Vaatamisväärsused

Tuntumad vaatamisväärsused on 13. sajandist pärinev Yivli-Minare mošee ja Hadrianuse värav.

Haridus

Linnas asub Akdenizi Ülikool (Vahemere Ülikool).

Sport

Linnas asub Mardani staadion, mis on jalgpalliklubi Antalyaspor kodustaadion.
Projektijuhtimise edu

Kokkuvõte

Tänapäeva maailmas, mis pidevalt erinevate projektide läbi areneb, on edukas projektijuhtimine hädavajalik. Projektijuhtimine pole ainult üks eeldus selliseks arenguks, vaid ka üks aladest, mis vajab arendamist. Ettevõtted peaks kindlasti projektijuhtimisse investeerima, eriti läbi inimeste oskuste tugevdamise ja organisatsiooni kompetentsi tõstmise. Tänaseks on projektijuhtimise meetodi kasutamine jõudnud peaaegu kõikidesse valdkondadesse. Projektide koostamine, juhtimine või neis osalemine on muutunud meie igapäevaelu lahutamatuks osaks. Projektijuhtimist saab edukaks lugeda sellisel juhul, kui projekt on viidud lõpuni täies ulatuses, pidades silmas ajagraafikut, eelarvet ja esitatud eesmärke, ning eeldusel, et kõik tegevused on viidud lõpuni kvaliteetse toote või teenuse tagamiseks.
Ilmar Palli

Ilmar Palli (26. veebruar 1948 Tallinn – 7. jaanuar 2019) oli eesti ajakirjanik.

Isiklikku

Ilmar Palli oli kaks korda abielus. Esimesest abielust on tal neli last, teisest abielust kunstnik Epp Margustega kaks last.
Külalisesineja

Meelelahutusäris on külalisesineja kõrvalise esitaja osalemine (nagu näiteks muusik või näitleja) sündmustel nagu muusikaalbumi salvestamine, kontsert, etendus, kui esineja ei kuulu tavapärasesse koosseisu bändis või teatritrupis. Muusikas nimetatakse sellist välist esitajat sageli külalisartistiks. Taideetenduses on levinud ka terminid külalisroll või külalistaar, viimane sõna märgib spetsiifiliselt, et tegemist on kuulsusega. Viimast nimetatakse tihti ka kui eriline külalistäht või eriline muusikaline külalistäht mõnede teletootmisettevõtete poolt. Popmuusikas kirjeldatakse külaliste esinemisi sageli sõnadega featuring, with (koos) või and (ja). See on lühendatud krediitloendites kui feat., ft., f/ või f.. Telesarjas on külalistäht näitleja, kes ilmub ühes või mõnes episoodis (mõnikord kogu loo vältel). Raadio- ja telesaadete puhul on külalistäheks külaline, kes on kuulsus.
Pottawattamie maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 24. veebruaril 1847. Maakond sai nime potavatomide indiaanihõimu järgi.
Koora

Koora oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pivarootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pivarootsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karuse kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pivarootsi külaga.
Küla esmamaining võib olla juba 1320 (Kogerevere).
Tatjana Järvi

Tatjana Järvi (neiupõlvenimega Tatjana Bassova; sündinud 7. juunil 1960) on vene päritolu Eesti baleriin, näitleja ja koreograaf.
Järvi töötas solistina Estonia balletitrupis ja tantsis varietees "Minu veetlev leedi" samanimelises muusikalis. Seal märkas teda režissöör Georgi Jungvald-Hilkevitš ning kutsus ta oma filmi "Kõrgemale vikerkaarest". Järvi filmikarjäär jäi siiski lühikeseks. Praegu on ta Estonia teatris liikumisjuht.
Lastelavastuses "Pipi! Nuki! Puhh!" töötasid abikaasad koos: Tatjana Järvi liikumisjuhi ja Raivo Järvi kostüümikunstnikuna. Tatjana Järvi ühele varasemale lavastusele kirjutas Raivo Järvi libreto.

Isiklikku

Tal on esimesest abielust (Tõnu Kilgasega) tütar. 
Tema teine abikaasa oli kunstnik ja poliitik Raivo Järvi. 
Ta on luterlane.
Constanze von Wetter-Rosenthal

Elukäik

Constanze von Wetter-Rosenthal sündis Härgla, Kauksi ja Kernu mõisniku Hermann Ferdinand Gotthard von Wetter-Rosenthali ja Olga Cäcilie Justine Viktoria von Roseni tütrena. Õppis 1901–1905 Dresdenis ja 1906–1909 Berliini Preisi Kunstiakadeemias. Oli 1909. aastast vabakunstnik. Elas 1913. aastast Tartus, Tallinnas ja Pirgu mõisas. 1927. aastal kolis Hamburgi.

Looming

Loonud portreid ja figuurplastikat, hauasambaid ning keraamikat. Tema portreelooming kujutab peamiselt Eestis elanud baltisakslasi. Wetter-Rosenthali parimad tööd ("Brahmsi valsi tantsijatar" ja "Istuv tütarlaps") asuvad Hamburgi Kunstihallis.
Tema loodud on 1913. aastal valminud Tartu Inglisilla George Frederic Parrot ja Kuradisilla Aleksander I pronksreljeefid.  Ta esindas Eesti Vabariiki Berliini olümpiamängude võidukarikate konkursil skulptuuriga “Sihile”.
Lilian (eesnimi)

Lilian on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 270. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lilian 606 naisel.