TrackPoint

Ajalugu

TrackPointi mõttele tuli Tom Selker 1984. aastal, kui ta luges uuringut, et keskmisel arvutikasutajal kulub 1,5 sekundit, et tõsta käsi klaviatuurilt hiirele ja klaviatuurile tagasi. Tema eesmärk oli vähendada aega, tuues osutusseadme klaviatuurile ja sellega tagada, et kasutaja ei peaks käsi klaviatuurilt tõstma. Tom Selker töötas välja algse kavandi, kus G, H ja B nuppude vahel asetses pulk, mille abil sai liigutada kursorit. Kuna Selkeril oli ka teisi ülesandeid, loobus ta süsteemi arendusest.
3 aastat hiljem näitas Selker kavandeid oma kolleegile, matemaatikule Joseph Rutledge’le. Järgneva nelja aasta jooksul töötasid nad välja näpuhiire prototüübi, avastades, et kui nad vähendavad kursori kiirust ja muudavad juhtkangi vähem jäigaks, siis suudetakse süsteemi kasutada täpselt ja mugavalt.
Esmase prototüübi lükkas IBM-i juhtkond tagasi põhjendusel, et süsteemi väljatöötamine ja paigutamine klaviatuuridele on liiga kulukas ega tasu ennast ära. Projekt paigutati riiulile tolmu koguma.
Selkeri prototüübi avastas tolleaegne IBM-i juhataja Jim Cannavino. Pärast testimist andis ta näpuhiirele hea hinnangu. Heakskiidu tootmiseks ja paigutamiseks ThinkPadi sülearvutitele sai süsteem alles pärast Selkeri ja Rutledge'i artikli avaldamist IBM-i teadusajakirjas ja businessweekis. Ühiskond andis innovatiivsele süsteemile positiivne vastukaja, mis muutis IBM-i juhatajate arvamust, ja näpuhiir sai rohelise tule tootmisesse minekuks.
Punane kork pandi näpuhiirele selleks, et muuta see tähelepandavamaks, kuid sellega kaasnes probleem: ainus punane nupp IBM arvutitel oli hädaolukorra toitelülitil. IBM-i juhtkond ei lubanud kasutada punast värvi ühegi teise nupu juures ja algselt muudeti näpuhiire kork magentapunaseks. Aegade muutudes ja iga järgneva näpuhiire põlvkonna väljatöötamisel on korgi värvust muudetud punasemaks ning tänapäeval on see omanadanud erepunase värvuse, mis on saanud ThinkPadi sülearvuti logo osaks "i" täpina.

Probleemid

Näpuhiire väljatöötamisest alates on suurimaks probleemiks olnud kursori juhtimatu liikumine (Cursor drift) pärast osutusoperatsiooni lõppu, mis nõudis pidevat kalibreerimist. Tänapäevaks on süsteem parandatud tarkvaraliselt, kalibreerides süsteemi uuesti iga kord, kui kasutaja tõstab üheks sekundiks oma näpu juhtkangilt.
Probleemiks on ka kogemata klõpsamine. Kui vajutada juhtkangile liiga tugevalt, võib süsteem liigutuse ekslikult registreerida kui hiire vasaku klahvi vajutuse, kuigi tahate hoopis kursorit liigutada.
Kui tippimise käigus kogemata näpuhiirele vajutada, registreeritakse hiirevajutus.
Näpuhiire kasutamisel fototöötluses esinevad probleemid, kuna saavutatud täpsus on väiksem kui klassikalise hiirega.

Negatiivne inerts

Negatiivse inertsiga näpuhiire eesmärk on kasutaja poolt tehtava osutusoperatsiooni täpsem täitmine. Negatiivse inertsita näpuhiirel alustab kursor liikumist aeglaselt ja kogub kiirust, täpselt nagu kursoril oleks mass. Sama kehtib kursori peatudes, peatumisteekond pikeneb. Inertsi vähendamiseks kasutatakse negatiivset inertsi fukntsiooni. Surve avaldamisel registreerib süsteem protsessi, kui suure muutusena ja kursori liikumiskiirus on hetkeliselt tarkvaraliselt määratud kiirusele/tundlikkusele vastav. Näpuhiirele surve vähendamisel peatub kursor kohe ja kursor liigub tagasi, et vähendada sihtmärgist üle liikumise võimalust.
Negatiivse inertsi funktsiooni kasutatakse alates TrackPoint III (ThinkPad 755 seeria sülearvutite standardvarustuses) näpuhiirtega.

TrackPointi hiir

TrackPointi hiir on kahe kursoriga töötav süsteem, kus ühte kursorit liigutatakse näpuhiire abil ja teist kursorit liigutatakse klassikalise hiire liigutamisel. See süsteem tuleb kasuks suurtel tööpindadel töötamisel, kus näiteks ühe kursoriga teete töös korrektuure ja teise kursoriga pääsete kiiresti ligi tööriistaribale.

Taktiilne TrackPoint

Taktiilse tagasisidega TrackPointi puhul edastatakse teave töölaual olevast informatsioonist (nupud, tööriistariba piirid jne) läbi juhtkangi. Liikudes kursoriga üle nupu piiri, juhitakse elektromagnetimpulsiga juhtkangi all olev silinder vastu juhtkangi korki ja kasutajal jääb tunne, et juhtkang hüppas üles.
Almadeni teadusuuringute keskuses tehtud katse näitas, et taktiilse tagasisidega TrackPointiabil kulus ülesande läbimiseks 0,5 sekundit vähem kui taktiilse tagasisideta TrackPointi abil (vastavalt 4,7 sekundit ja 5,2 sekundit).