Braunschweig

Asutamine ja varajane ajalugu

Linna asutamise kuupäev ja asjaolud ei ole teada. Pärimus väidab, et Braunschweig loodi kahe asula ühendamise teel, ühe asutas Saksi krahv Brun, kes suri 880. aastal, Okeri jõe ühele kaldale – legend annab asutamisaastaks 861 – ja teine oli legendaarse krahv Dankwardi asula, kelle järgi on nimetatud Dankwarderode loss ("Dankwardi välu"), mis rekonstrueeriti 19. sajandil. Linna algne nimi Brunswik on segu nimest Brun ja alamsaksa sõnast wik (ladina vicus), koht, kus kaupmehed puhkasid ja oma kaupu hoidsid. Seega näitab linna nimi ideaalset puhkekohta, kuna see asub koolme juures üle Okeri jõe. Teine linna nime selgitus on see, et see pärineb sõnast Brand, või põletamine, viidates kohale, mis tekkis pärast maastiku puhastamist põletamise läbi. Linna on esmakordselt mainitud Püha Magni kiriku 1031. aasta dokumentides, mis annab linna nimeks Brunesguik.
Varasemate teadete kohta pole kindel, kas need just Braunschweigi kohta käivad. Arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et linn asutati 9. sajandi teisel poolel. Braunschweigi riimkroonika (1279–1298) annab linna asutamise aastaks 861, ent see on legend. Esialgu nimetati linna Brunswickiks linna asutaja Bruni järgi, kuid Bruni kohta on vähe teada. Braunschweigiks nimetati linna esimest korda 1573.

Keskaeg ja varauusaeg

12. sajandini valitsesid Braunschweigi Saksi aadlisuguvõsa Brunoonid, siis läks see abielu kaudu Welfidele. 1142. aastal sai Welf Heinrich Lõvi Saksi hertsogiks ja tegi Braunschweigist oma riigi pealinna (millele 1156. aastast lisandus ka Baieri hertsogkond). Ta muutis Dankwarderode lossi, Braunschweigi krahvide residentsi, oma enda Pfalziks ja arendas linna edasi oma võimu väljendamiseks. Heinrichi valitsemise ajal ehitati Püha Blasiuse toomkirik, mis valmis kõigest 53 aastaga (1173–1226), ja lossi ette püstitati ka lõvikuju (1166), tema vapiloom. Lõpuks sai lõvist linna maamärk. See oli esimene vabalt seisev pronksskulptuur Alpidest põhjas.
Heinrich Lõvi sai nii võimsaks, et ta julges keelduda sõjalisest abist keiser Friedrich I Barbarossale, mis viis tema pagendamiseni 1182. aastal. Heinrich läks Inglismaale eksiili. Ta oli 1168. aastal loonud sidemed Inglise krooniga, oma abielu kaudu Inglismaa kuninga Henry II tütre Matildaga, kes oli Richard Lõvisüdame õde. Kuid tema poeg Otto, kes suutis mõju taastada ja krooniti lõpuks Saksa-Rooma keisriks, jätkas linna arengu soodustamist.
Keskajal oli Braunschweig oluline kauplemiskeskus, üks Põhja-Euroopa majanduslikke ja poliitilisi keskusi ning Hansa Liidu liige 13. sajandist 17. sajandi keskpaigani. 1600. aasta paiku oli Braunschweig suuruselt seitsmes linn Saksamaal. Kuigi ametlikult üks Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna valitsejate residentse, mis oli Saksa-Rooma riigi liikmesriik, valitses Braunschweigi de facto sõltumatult võimas patriitside klass ja gildid enamuse hiliskeskajast ja varauusajast. Braunschweigi bürgerite kasvava võimu tõttu kolisid Braunschweig-Wolfenbütteli vürstid, kes valitsesid ühte Braunschweig-Lüneburgi osa, 1432. aastal lõpuks oma Residenzi linnast välja ja lähedalasuvasse Wolfenbütteli linna. Braunschweig-Wolfenbütteli vürstid saavutasid kontrolli linna üle alles 17. sajandi lõpus, kui Braunschweig-Lüneburgi hertsog Rudolf August võttis linna pärast piiramist. 18. sajandil ei olnud Braunschweig ainult poliitiline, vaid ka kultuuriline keskus. Mõjutatuna Valgustusajastu filosoofiast muutusid hertsogid nagu Anton Ulrich ja Karl I kunstide ja teaduse patroonideks. 1745. aastal asutas Karl I Collegium Carolinumi, mis on Braunschweigi tehnikaülikooli eelkäija, ja 1753. aastal kolis ta hertsogi residentsi tagasi Braunschweigi. Sellega meelitas ta luuletajaid ja mõtlejaid, nagu Lessing, Leisewitz ja Jakob Mauvillon oma õukonda ja linna. Lessingi Emilia Galottit ja Goethe Faustt etendati esmakordselt Braunschweigis.

19. sajand

Iseseisva riigina lakkas Braunschweig olemast 1806, mil Saksa-Rooma riik likvideeriti. 1806. aastal Napoleoni sõdade ajal vallutasid linna prantslased ja 1807. aastal sai sellest üürikese Vestfaali kuningriigi osa. Maapaos hertsog Friedrich Wilhelm rajas vabatahtlike korpuse (Must korpus), kes võitlesid prantslastega mitmes lahingus.
Pärast Viini kongressi 1815. aastal sai Braunschweigist taasloodud sõltumatu Braunschweigi hertsogkonna pealinn, 1871. aastast Saksa keisririigi osariik. 1830. aasta Juulirevolutsiooni kiiluvees sunniti Braunschweigis troonist loobuma hertsog Karl II. Tema absolutistlik valitsemisstiil oli eelnevalt võõrandanud aadli ja kodanluse, samas kui alamklasse mõjutas halb majanduslik olukord. 7.–8. septembri öösel 1830 ründas vihane rahvahulk hertsogipaleed Braunschweigis, see süüdati põlema ja hävitati täielikult. Karli järglane oli tema vend Wilhelm VIII. Wilhelmi valitsemisajal tehti liberaalseid reforme ja tugevdati Braunschweigi parlamenti.
19. sajandil tekitas industrialiseerimine linnas kiire rahvaarvu kasvu, põhjustades lõpuks Braunschweigi esmakordse märkimisväärse laienemise keskaegsete kindlustuste ja Okeri jõe taha. 1. detsembril 1838 avati esimene lõik Braunschweigi–Bad Harzburgi raudteeliinist, mis ühendas Braunschweigi ja Wolfenbüttelit, esimese raudteeliinina Põhja-Saksamaal, sellega opereeris Braunschweigi hertsogkonna riigiraudtee.

20. sajandi algus ja keskpaik

8. novembril 1918, Esimese maailmasõja lõppedes, sundis sotsialistlik tööliste nõukogu hertsog Ernst Augusti troonist loobuma. 10. novembril kuulutas nõukogu välja Braunschweigi Sotsialistliku Vabariigi Saksamaa Sõltumatu Sotsiaaldemokraatliku Partei (USPD) üheparteilise valitsuse all (juht Heinrich Jasper); kuid järgnenud Maapäeva valimistel 22. detsembril 1918 võitis Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (MSPD) ning USPD ja MSPD moodustasid koalitsioonivalitsuse. 1919. aasta ülestõus Braunschweigis, mida juhtis kommunistlik Spartakistide Liit, sai lüüa, kui Freikorpsi väed Georg Ludwig Rudolf Maerckeri juhtimisel võtsid linna Saksa kaitseministri Gustav Noske käsul üle. Seejärel loodi SPD juhitud valitsus; 1921. aasta detsembris kiideti heaks uus põhiseadus Braunschweigi Vabale Riigile, mis oli nüüd parlamentaarne vabariik Weimari vabariigis, pealinnaga taas Braunschweigis.
Pärast Maapäeva valimisi 1930. aastal oli Braunschweig teine osariik Saksamaal, kus natsid osalesid valitsuses, kui Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei (NSDAP) moodustas koalitsioonivalitsuse mitme konservatiivse ja parempoolse parteiga. Braunschweigi siseministri Dietrich Klaggesi toel organiseeris NSDAP Braunschweigis suure SA kogunemise. 17.–18. oktoobril 1931 marssis 100 000 SA rünnakrühmlast läbi linna, tänavavõitlused natside, sotsialistide ja kommunistide vahel jätsid maha mitu surnut või vigastatut. 25. veebruaril 1932 andis Braunschweigi osariik Adolf Hitlerile Saksa kodakondsuse, et võimaldada tal osaleda 1932. aasta Saksa presidendivalimistel. Braunschweigis tegid natsid osariigi valitsuse nõusolekul mitmeid rünnakuid poliitiliste vaenlaste vastu.
Pärast natside võimuhaaramist 1933. aastal paigutati Braunschweigi mitu riigiasutust, sealhulgas Deutsche Forschungsanstalt für Luftfahrt Völkenrodes, Hitlerjugendi Akademie für Jugendführung ja SS-Junkerschule Braunschweig. Reichswerke Hermann Göring Salzgitteris ja Stadt des KdF-Wagens, samuti mitu tehast linnas endas (sealhulgas Büssing ja Volkswagenwerk Braunschweig) muutsid Braunschweigi piirkonna üheks Saksa relvatööstuse keskuseks.
Teise maailmasõja ajal oli Braunschweig Wehrkreis XI ("sõjaväeringkonna XI") Untergebiet Hauptquartier ("Alampiirkonna peakorter") ja oli garnisonilinn 31. jalaväediviisile, mis võttis osa sissetungist Poolasse, Belgiasse ja Prantsusmaale, olles suuresti purustatud taganemise käigus pärast sissetungi Venemaale. Sel perioodil toodi linna sunnitööks tuhandeid Ostarbeitereid ja aastatel 1943–1945 suri vähemalt 360 nendelt töölistelt äravõetud last Ostarbeiterite sünnitusosakonnas (Entbindungsheim für Ostarbeiterinnen).
1944. aastal rajati Braunschweigi Neuengamme koonduslaagri alamlaager. Sajad vangid, peamiselt juudid, elasid jõhkrates tingimustes ja sajad surid nälga, haigustesse ja ületöötamisse. Piera Sonnino, Itaalia kirjanik, kirjutas oma vangistusest selles laagris raamatus See on juhtunud.
15. oktoobril 1944 korraldati Inglise-Ameerika õhurünnak korraga Duisburgile, Kölnile ja Braunschweigile. Esimest kaht linna ründas kumbagi üle tuhande, Braunschweigi 233 lennukit. Linnas elas sel ajal umbes 150 000 inimest. Pommitati eeskätt kesklinna vahvärkmajade piirkondi. Algul visati lõhkepomme, et majakatuseid purustada, pärast süütepomme, et tekitada võimalikult suurt tulekahju. Pommitamise tulemusel tekkis tuletorm, milles enamus linnast maha põles. Hävines enamus linna kirikutest ja vanalinn (Altstadt), suurim ühetaoline vahvärkmajade ansambel Saksamaal. Viimased tulekolded kustutati alles 20. oktoobril. Ainult 18% majadest ja 19% korteritest jäid kahjustamata. Surnuid oli ametlikel andmetel vaid poolsada, tänapäeval arvatakse, et pisut üle tuhande.
 Linna toomkirik, mis oli natsi-valitsuse poolt rahvuslikuks pühamuks (Nationale Weihestätte) muudetud, seisab endiselt.

Sõjajärgne aeg kuni 21. sajand

Väikesed linnaosad elasid Liitlaste pommirünnakud üle, nii jäid nad esindama oma erilist arhitektuuri. Toomkirik taastati oma funktsiooni protestantliku kirikuna.
Poliitiliselt kaotati Braunschweigi Vaba Riik pärast sõda Liitlaste okupatsioonivõimude poolt, Braunschweig lakkas olemast pealinn ja enamus tema maid liidendati äsjaloodud Alam-Saksi liidumaaga.
Külma sõja ajal kannatas Braunschweig Lääne-Saksamaa osana majanduslikult Raudse eesriide läheduse tõttu. Linn kaotas oma ajalooliselt tugevad majandussidemed toonase Ida-Saksamaaga; aastakümneteks jäi majanduslik kasv alla ja töötus ületas Lääne-Saksa keskmise.
28. veebruaril 1974 kaotati kreisireformi osana Alam-Saksimaal linna ümbritsev Braunschweigi kreis. Suurem osa endisest kreisist liidendati Braunschweigi linnaga, suurendades selle rahvastikku umbes 52 000 inimese võrra.
1990. aastatel suurendati õhurünnakus hävinud ajalooliste hoonete rekonstrueerimist. Braunschweigi lossi fassaad ehitati ümber ja hooned nagu Alte Waage (algselt ehitatud 1534. aastal) seisavad taas.

Demograafia

2015. aastal oli Braunschweigis elanikke 252 768. Täna on Braunschweig üks kahekümnest Saksamaa linnast, mis on kõige atraktiivsemad 25–34-aastastele noortele, mis viis nooremate elanike sissevooluni.

Religioon

2015. aastal olid 91 785 inimest või 36,3% rahvastikust protestandid ja 34 604 (13,7%) inimest olid roomakatoliiklased; 126 379 inimest (50,0%) kas pidas kinni teistest usulahkudest või ei järginud mingit religiooni.

Pargid ja aiad

Pargid ja aiad linnas on 1840. aastal Johann Heinrich Blasiuse poolt asutatud botaanikaaed Botanischer Garten der Technischen Universität Braunschweig, Bürgerpark, Löwenwall obeliskiga 1825. aastast, Prinz-Albrecht-Park ja Inselwallpark. Teised pargid ja puhkealad on Stadtpark, Westpark, Theaterpark, Museumpark, Heidbergsee, Südsee, Ölpersee, loomaaed Arche Noah Zoo Braunschweig ja lähedalasuv Essehofi loomaaed.

Transport

Braunschweigi kesklinn on enamasti autovaba jalakäijate ala.

Auto

Braunschweigi teenindavad peamised autobahnid on A2 (Berliin–Hannover–Dortmund) ja A39 (Salzgitter–Wolfsburg). Linnatänavad on üldiselt laiad, ehitatud pärast Teist maailmasõda, et toetada eeldatavat autode kasutamist. Linnas on mitu parklat.

Jalgratas

Paljud elanikud liiguvad linnas jalgrattaga, kasutades ulatuslikku jalgrattaradade süsteemi. Peamises rongijaamas on jalgrataste parkla.

Rong

Linn asub Frankfurdi ja Berliini vahelisel peamisel raudteeliinil. Deutsche Bahn (Saksa raudtee) teenindab linna kohalike, linnadevaheliste ja kiirete InterCityExpress (ICE) rongidega, sagedaste peatumistega Braunschweigi keskjaamas (Braunschweig Hauptbahnhof).

Õhk

Braunschweig-Wolfsburgi lennujaam paikneb linnast põhjas.

Nimi

Paljud geograafilised asukohad üle maailma on nimega Brunswick, Braunschweigi ajaloolise inglise nime järgi. Aastatel 1714–1837 valitses Hannoveri dünastia Suurbritanniat personaalunioonis Hannoveri kuurvürstkonnaga. Hannoveri dünastia oli ametlikult tuntud kui Braunschweig-Lüneburgi dünastia Hannoveri liin. Seetõttu nimetati paljud paigad Briti kolooniates Braunschweigi järgi, nagu New Brunswicki provints Kanadas.
Irooniline on see, et Braunschweigi linna ei valitsenud Hannoveri dünastia, samas kui tema nimi anti teistele Brunswickidele üle maailma. 1269. aastast alates läbis Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond mitmeid jagunemisi ja ühinemisi, kus territooriumi osi anti üle erinevatele perekonna harudele. Braunschweigi linn läks dünastia vanemale harule, Wolfenbütteli liinile, samas kui Lüneburgist sai lõpuks Hannoveri liin. Kuigi territoorium oli jagunenud, jätkasid kõik perekonna harud endiselt Braunschweig-Lüneburgi dünastias. 1884. aastal Welfide vanem haru hääbus. Hannoveri liin, olles viimane elusolev perekonna liin, hoidis seejärel Braunschweigi hertsogkonna trooni novembrist 1913 novembrini 1918.

Valitsusasutused

Luftfahrt-Bundesamti (LBA, "Föderaalne lennundusamet") ja Saksamaa lennundusõnnetuste uurimise föderaalne büroo (BFU) kontorid paiknevad Braunschweigis.

Uuringud ja teadus

Braunschweig on olnud oluline tööstuspiirkond. Täna on see tuntud oma ülikooli ja uurimisinstituutide poolest, peamiselt Johann Heinrich von Thuenen Institute, Julius Kühn-Institut ja Friedrich-Loeffler-Institut loomatoidu instituudi, kõik 2007. aasta lõpuni Bundesforschungsanstalt für Landwirtschaft, Deutsche Sammlung von Mikroorganismen und Zellkulturen ja Physikalisch-Technische Bundesanstalt (PTB) osad. PTB Braunschweig säilitab aatomkella, mis vastutab DCF77 ajasignaali ja ametliku Saksa aja eest. 2006. aastal oli Braunschweigi piirkond kõige rohkem teadus- ja arendustegevusele suunatud piirkond kogu Euroopa Majanduspiirkonnas, investeerides uuringutesse ja tehnoloogiasse 7,1% oma SKP-st. 2014. aastaks oli see näitaja tõusnud 7,7%-ni, säilitades Braunschweigi kõige rohkem teadus- ja arendustegevusele suunatud piirkonnana Saksamaal. Braunschweig nimetati Saksamaa Teaduspealinnaks 2007 (Stadt der Wissenschaft 2007).
Braunschweigi tehnikaülikool (Technische Universität Braunschweig) asutati 1745. aastal ja on TU9 vanim liige, mis on üheksa kõige prestiižsemat, vanemat ja suuremat ülikooli, mis keskenduvad masinaehitusele ja tehnoloogiale Saksamaal. Umbes 18 000 üliõpilasega on Braunschweigi tehnikaülikool suuruselt kolmas ülikool Alam-Saksimaal.

Haridus

Braunschweigis paikneb ka Martino-Katharineum, 1415. aastal asutatud keskkool. Selle kuulsad õpilased olid Carl Friedrich Gauss, August Heinrich Hoffmann von Fallersleben, Richard Dedekind ja Louis Spohr. Aastast 2004 on Braunschweigis ka Rahvusvaheline Kool. Teised märkimisväärsed keskkoolid on Gymnasium Neue Oberschule, Gymnasium Gaussschule, Gymnasium Kleine Burg, Hoffmann-von-Fallersleben-Schule Braunschweig, Integrierte Gesamtschule Franzsches Feld ja Wilhelm-Gymnasium.
Alam-Saksi ainus kunstiülikool on 1963. aastal Braunschweigis asutatud Hochschule für Bildende Künste Braunschweig (Braunschweigi kaunite kunstide kolledž). HBK on kõrgema kunstilise ja teadusliku hariduse institutsioon ning pakub võimalust õppida interdistsiplinaarse kunstilise ja teadusliku kvalifikatsiooni jaoks. Lisaks paiknes 2010. aastani linnas üks Ostfalia Rakenduskõrgkooli (Ostfalia Hochschule für angewandte Wissenschaften, varem Fachhochschule Braunschweig/Wolfenbüttel) linnakuid.

Majandus

2015. aastal liigitas Saksa iganädalane äriuudiste ajakiri Wirtschaftswoche Braunschweigi üheks kõige dünaamilisemaks majandusruumiks kogu Saksamaal.
Braunschweig oli üks Põhja-Saksamaa industrialiseerimiskeskusi. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses olid Braunschweigi majandusele suure tähtsusega konservi- ja raudteetööstused ning suhkrutootmine, kuid lõpuks muutusid tähtsamaks ka muud harud, nagu autotööstus, kui eriti konserveerimistööstus hakkas linnast pärast Teist maailmasõda kaduma. Kadunud veoautode ja busside tootja Büssingi peakorter asus Braunschweigis. Praegused vabrikud linnas on Volkswagen, Siemens, Bombardier Transportation ja Bosch.
Moebränd NewYorker, kirjastus Westermann Verlag, Nordzucker, Volkswageni finantsteenused ja Volkswageni pank omasid linnas peakortereid, samuti Volkswageni kasulike sõidukite valdus. Ka kaks suurt optikaettevõtet asusid Braunschweigis: Voigtländer ja Rollei.
1980. aastatel ja 1990. aastate alguses olid arvutifirmadel Atari ja Commodore International linnas arendus- ja tootmisüksused.
Braunschweigis on kaks klaveriettevõtet, mõlemad on kogu maailmas tuntud oma instrumentide kõrge kvaliteedi poolest: Schimmel ja Grotrian-Steinweg. Mõlemad ettevõtted asutati 19. sajandil. Lisaks asub Braunschweigis Sandberg Guitars.

Kultuur

Braunschweig on kuulus keskaegse naljahamba Till Eulenspiegeli poolest, kes mängis oma kaaskodanikele palju praktilisi nalju. Seal oli ka palju pruulikodasid ja ikka veel tehakse väga iseäralikku õlut nimega Mumme, esmakordselt mainitud 1390. aastal, linnaseekstrakt, mis saadeti üle kogu maailma. Braunschweigis toodab ikka veel kaks suurt pruulikoda, 1627. aastal asutatud Hofbrauhaus Wolters ja endine 1871. aastal asutatud Feldschlößcheni pruulikoda, mida nüüd juhib Oettinger Brauerei.
Braunschweiger Mettwurst, pehme levitav suitsutatud sealiha vorst on nimetatud linna järgi. Teised traditsioonilised kohalikud toidud on spargel, Braunschweiger Lebkuchen, Braunkohl (Bregenwurstiga serveeritud lehtkapsas) ja Uhlen un Apen (alamsaksa "öökullid ja ahvid", kondiitritoode).

Meedia

Braunschweigi suur kohalik ajaleht on Braunschweiger Zeitung aastast 1946. Varem Braunschweigis avaldatud lehed olid Braunschweigische Anzeigen/Braunschweigische Staatszeitung (1745–1934), Braunschweigische Landeszeitung (1880–1936) ja Braunschweiger Stadtanzeiger/Braunschweiger Allgemeiner Anzeiger (1886–1941) ning sotsiaaldemokraatlik Braunschweiger Volksfreund (1871–1933).
Braunschweigi lähedal Cremlingen-Abbenrodes on suur kesklaine raadiojaam, mis kannab üle Deutschlandfunk programme sagedusel 756 kHz, Cremlingeni ülekandejaam.

Festivalid

Schoduveli, keskaegset Põhja-Saksa karnevali peetakse Braunschweigis juba 13. sajandist. 1979. aastast peetakse Braunschweigis iga-aastast Rosenmontagi paraadi, suurimat Põhja-Saksamaal, mida kutsutakse keskaegse tava auks Schoduveliks.
Iga-aastast Weihnachtsmarkti (Jõuluturgu) peetakse novembri lõpus ja detsembris Burgplatzil Braunschweigi kesklinnas. 2008. aastal oli turul 900 000 külastajat.

Muuseumid ja galeriid

Linna kõige olulisem muuseum on Herzog Anton Ulrich-Museum, tuntud kunstimuuseum ja vanim avalik muuseum Saksamaal, asutatud 1754. aastal. Seal on lääne kunsti meistrite kogu, sealhulgas Dürer, Giorgione, Cranach, Holbein, Van Dyck, Vermeer, Rubens ja Rembrandt.
1891. aastal asutatud Braunschweigi Riigimuuseumis (Braunschweigisches Landesmuseum) on püsikogu, mis dokumenteerib Braunschweiger Landi ajalugu varasemast ajaloost kuni tänapäevani.
1861. aastal asutatud Braunschweigi Linnamuuseum (Städtisches Museum Braunschweig) on kunsti- ja kultuuriajaloo muuseum, mis dokumenteerib Braunschweigi linna ajalugu.
Naturhistorisches Museum on 1754. aastal asutatud zooloogia muuseum.
Teised muuseumid linnas on Fotograafia muuseum (Museum für Photographie), Juudi muuseum (Jüdisches Museum), Põllumajandustehnoloogia muuseum Gut Steinhof ja Gerstäcker-Museum. Sagedasi kaasaegse kunsti näitusi peab ka Braunschweigi Kunstiühing (Kunstverein Braunschweig), mis asub aastatel 1805–1808 ehitatud klassitsistlikus villas Villa Salve Hospes.

Muusika ja tants

Braunschweig Classix Festival on iga-aastane klassikalise muusika festival. See on suurim klassikalise muusika edendaja piirkonnas ja üks kõige olulisemaid muusikafestivale Alam-Saksimaal.
Aastatel 2001–2009 ja taas aastast 2013 peetakse Braunschweigis Volkswagen Halles rahvusvahelise breiktantsu võistluse Battle of the Year iga-aastased finaalid.
Braunschweiger TSC on juhtivaid kujundtantsu võistkondi maailmas ning on võitnud mitmeid Maailma ja Euroopa meistrivõistluste tiitleid.

Sport

Braunschweigi nimekaim kohalik jalgpallimeeskond on Eintracht Braunschweig. 1895. aastal asutatud Eintracht Braunschweig võib tagasi vaadata pikale ja kirjule ajaloole. Eintracht Braunschweig võitis Saksa jalgpalli meistrivõistlused 1967. aastal ja mängib praegu 3. Ligas, Saksa jalgpalli kolmandal tasandil, ning tõmbab ligi palju toetajaid. Klubile kuulub harukordne rekord: aastail 1963–1973 ei saanud ainuski klubi mängija 322 Bundesliga mängus järjest punast kaarti. Braunschweig oli ilmselt linn, kus toimus esimene jalgpallimäng Saksamaal. Mängu oli Saksamaale toonud kohalik kooliõpetaja Konrad Koch, kes oli ka esimene, kes kirjutas jalgpalli mängureeglite Saksa versiooni ja kes korraldas 1874. aastal esimese võistluse oma kooli Martino-Katharineumi õpilaste vahel. 2011. aasta Saksa mängufilm Der ganz große Traum põhineb Kochil.
Eintracht Braunschweigil on ka edukas naiste maahoki võistkond, mis tuli 9 korda (aastatel 1965–1978) Saksamaa meistriks. Varem olid klubil ka esimese või teise astme võistkonnad jäähokis, välikäsipallis ja veepallis.
New Yorker Lions (varem Braunschweig Lions) on linna ameerika jalgpalli võistkond, võitnud rekordilised 11 German Bowli tiitlit, samuti 5 Eurobowli (jagatud rekord).
Linna elukutseline korvpallivõistkond Basketball Löwen Braunschweig mängib korvpalli Bundesligas, Saksamaa kõrgliigas. Nende eelkäija SG Braunschweig mängis varem samuti Bundesligas. Eintracht Braunschweigi naiste korvpallivõistkond mängib 2. Damen-korvpall-Bundesligas, Saksamaa naiste korvpalli teisel tasandil.
Käsipallis mängib linna vanim spordiklubi MTV Braunschweig (asutatud 1847. aastal) poolelukutseliste 3. Ligas.
Teised Braunschweigi spordiklubid, mis mängivad või on mänginud Bundesligas või 2. Bundesligas, on Braunschweig Spot Up 89ers (pesapall), Braunschweiger THC (maahoki), FC Braunschweig (käsipall), Rugby-Welfen Braunschweig (ragbi) ja USC Braunschweig (võrkpall).
Iga-aastased Braunschweigis peetavad spordisündmused on rahvusvaheline ratsutamisturniir Löwen Classics, Saksamaa vanim maanteesõit Rund um den Elm ja elukutseliste tenniseturniir Sparkassen Open.