Eva Braun

Eva Anna Paula Braun (hiljem Eva Hitler; 6. veebruar 1912 München – 30. aprill 1945 Berliin) oli Adolf Hitleri armuke, Berghofi perenaine, lühikest aega (29. aprill – 30. aprill) ka Hitleri ametlik abikaasa.

Elulugu

Eva Braun oli kooliõpetaja Friedrich Brauni ja Franziska Kronbergeri kolmelapselise pere teine tütar. Brauni vanemad olid pärit austatud baieri perekonnast. Tema vanem õde oli sündinud 1908. aastal ja noorem õde Margarete (Gretl) sündis aastal 1915. Gretl abiellus hiljem Hitleri lähitöötaja Hermann Fegeleiniga. Eva sai hariduse lütseumist, aasta käis ka nunnakloostri kaubanduskoolis, kus tal olid keskmised hinded.

Suhe Adolf Hitleriga

Seitsmeteistkümneaastaselt alustas ta tööd Müncheni fotostuudios (Schellingstrasse 50), olles Heinrich Hoffmanni ("natside" ametlik fotograaf) abiline, teise allika kohaselt laborant
1929. aastal kohtus ta kontoris Adolf Hitleriga ning poetas Hitleri tasku armastuskirja.
Koos käidi küll söömas ja kinos kuid samal ajal jagus Hiteril "naljatlusi" ka Hoffmani tütrele Henriettale. (Leutheusser, 56:2003)
Aastal 1931 Brauni ja Hitleri suhted tugevnesid ning nad elasid koos Hitleri korteris Münchenis.
Eva Braun olevat tundnud end suhtes kohati meeleheitlikult, selle kasuks räägivad kaks enesetapukatset. 1932. aastal lasi ta endal püstolist kaela läbi. (Leutheusser, 58:2003) 1935. aasta mais neelanud ta ettekavatsetult tablette: ta arvutas välja, et enesetapuks piisab 25 veronaalitabletist. Sel korral jõudis appi Eva õde. (Leutheusser, 59:2003)
Hitler ostnud talle leevenduseks villa Müncheni äärelinna.
Hitleri toetas Evat, nii olevat ta õhtusöögi lõppedes korduvalt ulatanud ümbriku rahaga. Hitler kinkis Evale šoti terjeri ja maja Bogenahuseni linnajaos. (Leutheusser, 59:2003) Tõenäoliselt pärinesid Eva pärandusena märgitud kuid muutuste käigus konfiskeeritud kallihinnalised ehted, nende hulgas teemant(id), ka Hitleri poolt. 
1935. aastal proovis Braun end teist korda tappa.

Berghofis

Aastal 1936 kolis Braun Hitleri residentsi Berghofi. Berghofis oli ta Hitleri isiklik külaline. Eva Brauni toad asusid Hitleri erakorteri kõrval II. korrusel ja olid väga luksusliku sisustusega. 
Personali kuuldes pöördus Hitler Eva poole kui Fräulein Brauni poole, omavahel olles aga nimetanud Hitler Evat Tschapperl'iks (ligikaudses tõlkes 'tobuke' või 'kullake').
Nende suhet ei iseloomustanud autori arvates mitte ainult põlgus vaid ka usaldamatus, lisaks alandas Hitler Eva Brauni ka avalikult.(Leutheusser, 80:2003)
Avalikkuse ees olid koos harva ning vähesed Saksamaal üldse teadsid nende suhtest. 
Eva Brauni ja Hitleri suhe oli algselt saladus aga siseringi inimesed taipasid peagi, et Eva on Hitleri elukaaslane või vähemalt mängis ta Obersalzbergis perenaise rolli. (Leutheusser, 77:2003) Ametlike riiklike delegatsioonide ajaks saadeti Eva oma tuppa, kuid siin filmis ta saabuvaid külalisi salaja.(Leutheusser, 78:2003) 
Fräulein Brauni salaja filmitud värvifilmidelt võib leida Albert Speeri, Heinrich Himmleri, Joseph Goebbelsi, Joachim von Ribbentropi, Reinhard Heydrichi ja Karl Wolffi.
Hitleri äraolekul pidanud Eva Braun Hitleri residentsis Berghofis sageli pidusid, neil tarbiti alkoholi ja suitsetati sigarette. (Leutheusser, 94:2003)
Eva Braun jätkas kosmeetika kasutamisega. (Leutheusser, 97:2003)

Berliinis

1945. aasta aprilli keskel tuli Eva Berliini. Siin kohtas ta oma õe Gretli abikaasa Otto Hermann Fegeleiniga. Kaasaegsete, sh Hitleri sekretäri Christa Schröderi, sõnade kohaselt oli selge, et Hermann meeldis Evale kui mees, selle kinnituseks toob ta Eva elu viimastel nädalatel riigikantselei toas peetud intiimsed peod.(Leutheusser, 83:2003) 
15. aprillil 1945, kui Nõukogude armee sõdurid olid jõudnud Berliini lähedale, kolis ta Hitleri Führerbunker'isse ning jäi sinna oma elu lõpuni. Hitler küll soovitas Braunil lahkuda, kuid ta jäi Hitlerile truuks kuni viimaste minutiteni. 
28. aprilli hilisõhtul abiellusid oma punkris Eva Braun ja Hitler; selle tunnistajateks olid Joseph Goebbels ja Martin Bormann. (Leutheusser, 81:2003) Järgmisel päeval sooritas välkabielupaar enesetapu, purustades kaaliumtsüaniidikapsli, ja Hitler jõudnuv endale veel kuuli pähe lasta. Nende kehad põletati, hiljem leidsid Nõukogude sõdurid Brauni söestunud keha.

Järellugu

1949. aasta oktoobris kuulutas Müncheni apellatsioonikohtu kolleegium Eva Brauni postuumses menetluses süüdiolevate isikute ringi kuuluvaks. Tema varandus rekvireeriti. Tõendusmaterjalidest selgus, et Eva Braun oli oma varanduse eest tänu võlgu Hitlerile. (Leutheusser, 86:2003)
Eva Brauni ema Franziska Braun suri aastal 1976 üheksakümne kuue aastaselt.