google/wiki40b huggingface dataset:
Jüri Pärson

Jüri Pärson (22. juuli 1900 Vastemõisa, Viljandimaa – 24. september 1958 Tallinn) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas aastal 1922 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi. Õppis aastatel 1922–1923 Tartu ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas, aastatel 1923–1926 õigusteaduskonnasi, mille ka lõpetas. Oli Korporatsioon Fraternitas Estica vilistlane.
Osales Vabadussõjas, 1927–1929 vandeadvokaat Erich Eecki abi Tallinnas, 1929–1935 Raplas, 1935–1940 vandeadvokaat Raplas.
Vangistati NKVD poolt 13. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 28. veebruaril 1942 10 aastaks vangi, vabanes asumiselt 10. detsembril 1955.
Nordfjord (fjord)

Nordfjord on fjord Norras Sogn og Fjordane maakonnas.
Fjordi pikkus on 106 km. See on pikkuselt kuues fjord Norra põhiosas.
Baltic Ace

Ajalugu

Kuus autotarnelaeva telliti 2005. aasta lõpul, seda tüüpi viies laev tehasenumbriga 8245/5 ehitati Stocznia Gdynia laevatehases Gdynias Poolas. Laevale pandi kiil 26. veebruaril 2007 ja see lasti vette 3. juunil 2007. Seejärel võeti laev 11. juulil 2007 kasutusse. Selle sõsarlaevad on  Elbe Highway, Thames Highway, Danube Highway, Seine Highway ja Nordic Ace. Autotarnelaevad ehk autolaevad on ehitatud autode veoks autotehasest tarbijani.

Laevahukk

5. detsembril 2012 põrkas autolastiga Belgia Zeebruggest Soome Kotkasse teel olnud Baltic Ace Põhjamerel Rotterdami lähistel kokku Küprose konteinerilaevaga Corvus J ja uppus umbes 15 minutiga. Laeva pardal oli 24 meeskonnaliiget ja 1417 autot (peamiselt Mitsubushi Jaapani ja Tai tehastest). Kaks meremeest võttis pardale Corvus J ja veel päästeti 11 meremeest, kes olid päästeparves. Hukkus 5 meremeest ja 6 jäi kadunuks.
Niina Murrik-Polonsky

Niina Murrik-Polonsky (sünninimi Linda Irene Murrik, ka Niina Kukk ja aastast 1939 Niina Soonpää; 28. aprill 1897 Valga – 27. september 1947 Tallinn) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.
Ta alustas klaveriõpinguid Valgas. Elas aastast 1914 Helsingis õe Hella Murrik-Wuolijoki juures ja võttis klaveritunde eraõpetajatelt; lühikest aega õppis ta ka Peterburis I. Borovka eramuusikakoolis. Ta astus aastal 1919 Tallinna Konservatooriumi, algul Sigrid Hörschelmanni klaveriklassi, ent lõpetas aastal 1929 Theodor Lemba õpilasena.
Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas ta Tallinnas vene ja saksa seltside muusikajuhina. Aastatel 1933–1938 juhatas ta Tallinnas oma klaveristuudiot (õpilasi: Harri Otsa), kus teooriaõpetajate-assistentidena tegutsesid aeg-ajalt ka Eduard Visnapuu, Adolf Vedro, Hilja Reimann, Sylvia Laur ja teised. Ta oli tegev Aino Tamme, Aleksander Arderi, Karl Otsa, Herbert Laane, Rudolf Milli ja Rudolf Palmi klaverisaatjana. Ta on avaldanud ka kontserdiarvustusi.

Isiklikku

Tema vanem õde oli Eesti päritolu Soome kirjanik Hella Wuolijoki. Tema õde Salme Murrik-Dutt oli Eestis sündinud Briti kommunistlik poliitik, õde Erna-Amalie Murrik-Mitt oli saksa keele õpetaja. Oli abielus kunstiajaloolase Leo Soonpääga.
‘Ar‘ar

Transport

‘Ar‘arist läheb maantee Bagdadi (piiripunkt oli suletud 1990–2002 ja 2003–2004) ja linna läbib Ad-Dammāmist Al-Qurayyāti viiv maantee.
‘Ar‘aris asub lennuväli.
25. detsembril 1986 kukkus linna lähedal alla Iraagi lennuk, mille olid kaaperdanud terroristid.
Eesti Kristlike Erakoolide Liit

Eesti Kristlike Erakoolide Liit (EKEL) on erakooli pidajate ühendus, mis toetab liikmete koostööd oikumeenilises vaimus ning arendab kristlikel väärtusel põhineva hariduse andmist Eestis.
EKEL-i üheksas koolis õpib õppeaastal 2016/2017 kokku 1214 õpilast. EKEL-i lasteaede õpilasi on kokku 239. Kooliõpilaste arv kasvas võrreldes möödunud õppeaastaga (2015/2016) 178 õpilase võrra ehk 17%. Eesti kristlikes koolides ja lasteaedades õpib õppeaastal 2016/2017 kokku 1495 õpilast. Lisaks eelkoolide ja huvikoolide õpilased.
Koolide õppemaksud on vahemikus 40–92 eurot kuus ehk 400–1100 eurot aastas (õppemaksu tasutakse 10–12 kuud aastas). Kõigis EKEL koolides õpib ka õpilasi, kelle õppemaks on pere majandusliku olukorra tõttu vähendatud või kes on õppemaksust vabastatud.
EKEL on assotsieerunud organisatsiooniga International Association for Christian Education (Internationaler Verband für Christliche Erziehung und Bildung; http://www.int-v.org/), mis on erinevatest Euroopa riikidest pärit haridusühenduste katusorganisatsioon, mille eesmärk on toetada kristlikku haridust nii erakoolides kui ka avalik-õiguslikes koolides.

Juhatus

Perioodil 2016–2017 kuuluvad EKE Liidu juhatusse Kaarli Kool, Tallinna Toomkool ja Tartu Luterlik Peetri Kool.
Rafaḩi põgenikelaager

Elanike arv

ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA andmetel oli aastal 2005 laagris 95 187 elanikku. See arv on vastuolus Palestiina Statistikaameti andmetega: neil andmetel oli laagris 2005. aasta keskmine rahvaarv 58 000 elanikku.

Hoonestus ja infrastruktuur

Laager jaguneb 17 püsihoonestusega kvartaliks.
Umbes 20 protsendil majadest on betoonkatus ja 80 protsendil on asbestkatus.
Umbes 80% laagrist on kanaliseeritud. Euroopa Komisjoni poolt Rafaḩi kohalikule omavalitsusele eraldatud rahaga rajatakse kommunikatsiooni.

Ajalugu

Laager rajati 1949 linnast välja (nüüd on linn jõudnud laagrini) 41 000 elanikule. Sel ajal oli ta suurim põgenikelaager Gaza piirkonnas.
Kui rajati Tall as-Sultāni põgenikelaager, siis Rafaḩi laagri elanike arv algul vähenes mitme tuhande võrra, kuid taastus siis jälle Egiptusest Kanada põgenikelaagrist ümberasujate arvel.
Teise intifāḑah' ajal sai laager kannatada piirialuseid tunneleid otsiva Iisraeli sõjaväe lammutustööde tõttu Egiptuse piiri ääres. Mitusada perekonda jäi peavarjuta. UNRWA korraldas neile uue elamispinna.

Haridus

UNRWA-l on põgenikelaagris 31 kooli (sealhulgas 11 keskkooli).
Artiklis on kasutatud saksakeelse Vikipeedia artiklit de:Rafah seisuga 16.01.2009.
Valarid

Lampide Ajastu ehk Arda Kevad

Muistsetes kirjutistes öeldakse, et kui Valarid ja Maiarid hakkasid esialgu tahumatut Maailma kujundama, püüdsid nad seda muuta täiuslikult ilusaks, nagu nad olid näinud Nägemuses. Yavanna külvab seemneid, Aulë sepistab nende valgustamiseks kaks võimsat lampi Illuin (Keskmaa põhjaosas) ja Ormal (Keskmaa lõunaosas) Kuid valarite vahel oli tüli ja sõda purustas suure osa nende tööst. Lõpuks loodi siiski valade esimene kuningriik Almaren Keskmaale keset suurt järve. Melkor rajab Utumno.
Kuid üks vala tõstis mässu, purustas valarite Suured Lambid ja hävitas Almareni saare koos selle võluaedadega. Siis lahkusid valarid Keskmaalt ja asusid elama läände Amani mandrile, kus nad piirasid ennast Pelóri mägedega ja rajasid nende taha teise kuningriigi, mille aiad ja kojad olid veelgi kaunimad. Seda kuningriiki nimetati Valinoriks ning selle suurte kodade ja paljude kelladega linn kandis nime Valimar. Sel ajal loodi igavest kuldset ja hõbedast valgust andvad valarite Puud ning kogu Amanit Pelóri mägede taga täitis valgus, nii et kuningriik oli muinasjutuliselt kaunis.

Valarite Puude Ajastu

Yavanna laulab olemisse Kaks Puud, hõbedase Telperioni ja kuldse Laurelini. Aulë loob päkapikkude seitse esiisa. Yavanna loob endid. Melkor rajab Angbandi ning kogub kurje olendeid, sealhulgas Balroge. Varda läidab uued tähed, haldjad, endid ning päkapikud ärkavad. Melkor röövib haldjad ning aretab orkid ning trollid. Valarid saavad sellest teada ning astuvad sõtta Melkori vastu. Puude ajastu lõpeb, kui Melkor ja Ungoliant mürgitavad Kaks Puud, tapavad Finwë ja röövivad Silmarilid

Pikk Öö

Valarid loovad Kuu ja Päikese, Kuu tõuseb taevasse, lõpeb Pikk Öö ja algab Arda Teine Kevad.
Anutšino rajoon

Geograafiline asend

Anutšino rajoon asub Primorje krais Sihhote-Alini mäestikuharus.

Reljeef

Rajooni reljeef on mägine, kõrgeim mägi on Lõssaja mägi kõrgusega 1241,8 m.

Loomastik ja taimestik

Rajoonis on esindatud järgmised imetajad: karu, metssiga, kaugida hirv, orav, soobel, jänes, rebane, amuuri tiiger, mäger ja muud.
Taimedest on esindatud korea seedermänd, altai kuusk, mandžuuria pähkel, jalakas, vaher, tamm, jugapuu, lootos, eleuterokokk, araalia, kuslapuu, sõstar ja muud.

Kliima

Anutšino rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.
Konstantin Hiob

Konstantin Hiob (10. november 1887 Sangaste vald, Tartumaa – 8. jaanuar 1942 Sevurallag, Stupino, Sverdlovski oblast) oli Eesti kohtunik ja õigeusu vaimulik.
Ta lõpetas Riia Vaimuliku Seminari 1909. aastal, 1921–1927 (lõpetas) õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Konstantin Hiob oli aastail 1909–1911 köster Haapsalus, 1911–1916 Kõmsi, 1916–1922 Kähri, 1922–1928 Jõõpre preester, 1928–1934 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1934–1935 Mustvee ja 1935–1940 Võru 3. jaoskonnakohtunik.
Ta arreteeriti NKVD poolt Võrus. Suri vangilaagris.
Anders Wejryd

Anders Harald Wejryd (sündinud 8. augustil 1948) on rootsi vaimulik, aastatel 2006–2014 Rootsi Kiriku peapiiskop (Uppsala peapiiskop). 
Ta valiti 2006. aasta märtsis peapiiskopiks 176 häälega 320-liikmelisest valimiskogust. Ta on järjekorras Rootsi Kiriku 69. peapiiskop. Wejrydi pidulik ametisseseadmine toimus Uppsalas 2. septembril 2006.
Hồ Chí Minh

Hồ Chí Minh Eestis

1961. aasta novembris käis Hồ Chí Minh Moskvas toimunud NLKP 22. kongressi järel Tallinnas, külastades muuhulgas vastavatud Tallinna 46. Keskkooli.
Olga Põder-Kaasik

Elulugu

Olga Põder-Kaasik on töölise tütar.
Lõpetas 1946 Tallinna 10. Keskkooli, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna kaubandusökonoomika erialal, oli 1951–52 Leningradi Ülikoolis ühiskonnateaduste õpetajate ettevalmistuskursustel, 1958–62 Moskva Ülikooli kaugõppe aspirantuuris, majanduskandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Издеpжки обращения и их уровень в государственной розничной торговле (по материалам Эстонской ССР)". Oli 1952–53 TPI poliitilise ökonoomia kateedri assistent, 1953–57 TÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1957–67 TPI poliitilise ökonoomia kateedri vanemõpetaja, 1967–68 dotsent, 1968–70 Üleliidulise Konjunktuuri Teadusliku Uurimise Instituudi Eesti filiaali vanemteadur, 1970–77 TPI poliitilise ökonoomia kateedri dotsent, 1977-83 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI) dotsent, 1985–87 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1987–91 ERKI-s administraatoritööl. Õpetanud sotsialismi poliitilist ökonoomiat.

Teadustöö

Uurimusi sotsialismi poliitilise ökonoomia probleemide, kaubanduse efektiivsuse, kaubandusvõrgu arendamise ja tööjõuvajaduse, tarbimise struktuuri ja mahu kohta. Umbes 40 teadustrükist.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Vambola Põder.
Aksel Heidemann

Aksel Heidemann (sündinud 22. oktoobril 1955) oli Kaitseliidu Lääne maleva pealiku kohusetäitja ja pealik aastail 1993–1999, seejärel Kaitseliidu Peastaabi personaliülem (G1). Endine Risti malevkonna vabatahtlik pealik.
Koeru valla vapp

Koeru valla vapp on endine vapp, mida kasutas Järva maakonda kuulunud Koeru vald.
Vapp kinnitati 1. juunil 1995 ja see oli kasutuses Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal, kui Koeru vald liideti naabervaldadega ning moodustati Järva vald.

Vapi kirjeldus

Hõbedasel kilbil roheliselt, alt lainelõikeliselt vardalt lähtuv kuusk, mille saatena kaks seljaga kuuse poole pöördunud, istuvat, otsevaatavat koera 1+1 - kõik rohelised. Sinisel vapitüvel kolm hõbedast lainelõikelist varrast.

Põhjendus

Roheline kuusk sümboliseerib kohalikku looduskaitseala. Koerad on otseselt Koeru nimest kõnelevad vapielemendid. Lainelõikelised hõbedased vardad vapitüvel meenutavad valla maa-alal asuvat üht tähtsamat loodusobjekti – Väinjärve, mis on suurim järv kogu maakonnas.
Karl Friedrich von Rehbinder

Krahv Karl Friedrich von Rehbinder (10. november 1764 Saue mõis – 18. november 1841 Saue mõis) oli baltisaksa päritolu Saku, Saue, Rahula ja Jälgimäe mõisnik.  Ta rajas oma Saku mõisa õllekoja, millest kujunes Saku Õlletehas.
Heinrich XVI

Heinrich XVI Rikas (Heinrich der Reiche; 1386 – 30. juuli 1450 Landshut) oli Baier-Landshuti hertsog alates 1393 ja Baier-Ingolstadti hertsog alates 1447 kuni surmani.
Heinrich oli ühe Baierit valitseva Wittelsbachide dünastia haru esindaja. Tal õnnestus oma eduka valitsusaja jooksul tagada pärimisõigus ka teise liini (Ingolstadti) maadele. Baier-Müncheni liin jäi veel kõrvalliini valitsejate võimu alla, kuid Heinrichi järeltulijate ajal ühendati ka need ühtse Baieri hertsogiriigiga. Teda, tema poega ja pojapoega peeti ka müstiliselt rikasteks valitsejateks, mistõttu nad said hüüdnime 'Rikas'.
Heinrich suri ilmselt katku või muusse nakkushaigusse.
Kuuste Põhikool

Kuuste Põhikool asub Vana-Kuustes, 16 km kaugusel Tartust ja 6 km kaugusel Kambjast.
Koolihooneks on endise Vana-Kuuste mõisa härrastemaja.

Ajalugu

Vana-Kuuste vallas Sipel avati külakool seoses Liivimaa kindralkuberner George Browne'i 1765. aastal väljaantud koolikorralduse kavaga.
1903 sai uueks nimeks Vana-Kuuste 2-klassiline ministeeriumikool ning õppeasutusele lisandus peagi üsna suur raamatukogu. 1920ndail sai koolist Sipe 6-klassiline algkool.
Teise maailmasõjaga kaasnesid suured kahjustused. Hävisid nii kõrvalhooned, kaev kui ka õunaaed ning koolimajas peatunud punasõdurid hävitasid mööbli, õppevahendid, raamatukogu ja kooli arhiivi. Õppetöö jätkus taas 1945. aastal Sipe Mittetäieliku Keskkooli nime all, aga seoses õpilaste arvu vähenemisega muudeti kool 1950. aastal Sipe Algkooliks.
1951 toodi õppeasutus üle Vana-Kuuste mõisahoonesse ja uueks nimeks sai Kuuste 7-klassiline kool. 1. klass jäi siiski veel kuni 1961. aasta suveni Sipele. Samasse paika püstitati 2000. aastal mälestuskivi tähistamaks hariduselu algust Vana-Kuuste vallas.
1959 muudeti kool 8-klassiliseks. Õpilaste arvu oli pöördunud kasvule ja seetõttu tekkinud ruumikitsikuse tõttu rajati koolile nelja klassiruumiga juurdeehitis, mis valmis 1967. aastal. Samasse perioodi jäi ka mõisapargi korrastamine ja spordiväljakute rajamine. Tunnustamaks tööd pargi korrastamisel nimetati kool 1966. aastal parimaks kooliks looduskaitse alal.
Aastal 2000 pälvis kool tunnustuse "Kauni kodu konkursil". Alates 2001. aastast asub koolimajas ka Kuuste Raamatukogu.
Kolmekuningapäev

Kolmekuningapäev on 6. jaanuaril ja kirikukalendris on see päev, kui kolm Hommikumaa tarka (kuningat) leidsid Jeesuslapse.  
Eesti rahvakalendris tähistas see jõuluaja lõppu, olles ühtlasi jõuluaja viimane püha. Sel päeval eestlased tõid veel õlgi tuppa, sõid pühade aja toite ja täitsid muid jõulukombeid. Setumaal nimetati seda päeva veeristmine.
Hans Kann

Hans Kann (31. märts 1849 Kaagvere – 6. oktoober 1932) oli eesti koorijuht ja laulja, rahvusliku liikumise tegelane.
Kann sündis Kanepi kihelkonnas Kaagveres. Oli samas koolmeister ning aktiivne seltsiliikumise tegelane: oli Kanepi pasunakoori asutaja ning lauluseltsi asutajaid, laulis kuulsas Kanepi kooris. Samuti kuulus ta Võru Eesti Põllumeeste Seltsi ning Eesti Kirjameeste Seltsi.

Isiklikku

tema tütar oli keeleteadlane ja õpetaja Kallista Kann.
Meta Luts

Meta Luts (5. september 1905 Riidaja vald – 1. juuli 1958 Tallinn) oli eesti näitleja.

Elukäik

Meta Luts sündis Riidaja vallas Valgamaal õpetaja peres, ent varsti kolis perekond Pärnusse. Pärnus õppis ta Pärnu Ühisgümnaasiumis. Neiueas pidas ta lugu tantsust ning Endla teatri näitejuht Marie Kalbek-Maddi andis talle tantsutunde. Kui estoonlased Pärnusse teatrikursusi andma tulid, võttis ta tantsutunde Robert Roodi juures. Seal kohtas teda tema isa sõber Karl Jungholz, kes leidis, et Meta peaks lavale minema.
Meta Luts alustas lavateed aastal 1923 Endla teatris. Aastatel 1925–1949 töötas ta Estonia teatris ja 1949–1958 Tallinna Draamateatris.

Isiklikku

Tema õde oli kunstnik Karin Luts.
São Paulo metroo

São Paulo metroo (portugali Metropolitano de São Paulo) on metroo Brasiilias São Paulos.
Liinide kogupikkus on 69,0 km. Metrool on viis liini ja 60 jaama.
William von Blanckenhagen

Johann Heinrich William von Blanckenhagen (23. november (vkj) 1863 − 4. jaanuar 1919 Riia) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.

Elulugu

Sündis Drabeši mõisniku Peter Heinrich Gottlieb von Blanckenhageni (1827−1898) ja tema abikaasa Amalie Marie Antoinette von Wolffi (1832−1907) noorima pojana. Astus 1883. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris esmalt keemiat, seejärel 1887−1888 õigusteadust. Kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi. Pärast õpinguid oli põllumees. 1889. aastal oli ta Riia-Volmari kreisikohtu assessor. Pärast isa surma päris 1899. aastal Drabeši mõisa, kus ta elas veel 1909. aastal. 1905. aasta sündmuste käigus põletati tema mõis maha. Valiti 1908. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Mõrvati Riias bolševike poolt 1919. aasta algul.
Eesti Õpetajate Meeskoor

Eesti Õpetajate Meeskoor on Tallinnas tegutsev meeskoor. Koori dirigent on Kadi Uibo.
Koori asutasid 1970 Tallinna Pedagoogilise Instituudi meeskoori endised lauljad. Koori esimene dirigent oli Harald Uibo.
Koor teeb tihedat koostööd Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskooriga ja Nõmme Õpetajate Naiskooriga.
Hugo Soasepp

Hugo Soasepp (kuni 1938 Hugo Saasepp; 8. september 1906 Aruküla – 9. juuni 1997 Pärnu) oli eesti poksija ning poksitreener, -kohtunik ja -tegelane.
Soasepp alustas poksimist 1924. aastal Tallinna Spordis, tema treener oli Peeter Matsov.
Soasepp oli 1929. aastal Eesti meister kergekaalus (kuni 61,2 kg). Ta osales ühe korra Eesti-Soome maavõistlusel ja kaotas 1928. aastal oma kohtumise.
Soasepp oli hiljem Gongi juhatuse liige, töötas aastatel 1944–1963 poksitreenerina Pärnu Spartakis ja Kalevis. Tema õpilaste hulgas olid Robert Suokas, Jaan Hansla ning Ervin ja Martin Matsi. Ta tegutses kaua aega poksikohtunikuna.
Hiljem töötas Soasepp Pärnu restoranis Tallinn šveitserina.
Suur Ignatsi Jaagu medal

Suur Ignatsi Jaagu medal on Forseliuse Seltsi poolt välja antav autasu.
Suure Ignatsi Jaagu medaliga autasustatakse Eesti või välismaa teadlasi eesti haridusloo uurimise eest. Pronksist medali kujunduse on teinud 1987. aastal kunstnik Aime Jürjo.
Paldiski raudteejaam

Paldiski raudteejaam on raudteejaam Harju maakonnas Paldiskis. Jaam asub laiarööpmelise Keila–Paldiski raudtee ääres 48 km kaugusel Balti jaamast. Paldiskis on Elektriraudtee rongiliikluse lõpp-punkt. Elektrirongide sõit marsruudil Tallinna–Paldiski algab ja lõpeb Paldiski raudteejaamas. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulub jaam IV tsooni.
2010. aasta juunis avati Paldiskis uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm.
2009. aastal avati raudteejaama lähedal küüditatute mälestusmärk ligi kolmele tuhandele saarlasele ja hiidlasele, kes 1941. ja 1949. aastal Nõukogude võimu poolt Siberisse küüditati.

Ajalugu

Paldiski raudteejaam avati 1870. aastal seoses (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega. Linna ehitatud jaama koosseisu kuulusid vaksalihoone, teenistujate elumaja, kasarmu tüüpi hoone töölistele, ruumikad kaubaaidad sadama harul (osa neist ehitati ümber kasarmutest ja vanglatest), pumbajaam koos veetorniga, kahekohaline vedurikuur (-depoo), tööriistaladu, ümberpööramisring, saun   jms. Jaamas oli toona 3,5 km jaama- ja varuteid.
Tänu jäävabale sadamale sai Paldiskist Peterburi raudtee lõppjaam, mis mängis olulist rolli linna majanduslikus arengus.
4. novembril 1961 avati pidulikult elektrifitseeritud Klooga–Paldiski liinil (11,8 km) elektrirongide liiklus (Tallinna–Paldiski raudteeliin). Elektrifitseeritud Keila–Klooga liin oli eelnevalt avatud juba 1958. aasta detsembris.

Jaamahoone

Kroonuhistoritsistlikus stiilis kahekorruseline puidust jaamahoone valmis koos raudteega 1870. aastal.
Hoone ehitati Balti raudtee III klassi jaama tüüpprojekti järgi sarnaselt Keila, Aegviidu, Vaivara jmt. jaamahoonetega ning on suhteliselt autentsena säilinud tänaseni. Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Alates 1999. aastast on hoone arvel kultuurimälestisena. Tänaseks on Paldiski jaamahoone renoveeritud ning heas seisukorras.
Taimi Parve

Taimi Parve (sündinud 19. veebruaril 1926 Misso vallas) on eesti loomaarst.

Elulugu

Õppis Võru Keskkoolis. Lõpetas Tartu Ülikooli 1949. aastal loomaarsti erialal. Soovis ja tal ka soovitati pärast lõpetamist jääda ülikooli teadustööd tegema, aga keeruliste poliitiliste olude tõttu oli sunnitud lahkuma.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Lääne-Virumaal Kadrinas veterinaararstina. Aastal 1951 osales Rakvere veterinaarapteegi rajamisel ja selle korraldamisel. Rakvere rajooni peaveterinaararsti-inspektorina juhtis loomade nakkushaiguste (veiste leukoos ja tuberkuloos). Tema juhtimisel suudeti edukalt likvideerida suu- ja sõrataudi juhtum veistel Tõrmas aastal 1956. aastal. Järgmisel aastal diagnoositi ja likvideeriti Rakvere linnas ja seda ümbritsevates piirkondades sigade katk, mille algallikaks oli Tõrma karusloomakasvatusse imporditud loomne sööt. Taimi Parve osales ka pügaraia vaktsiini LTF-130 tootmise rajamisel Haljala biotsehhis.
Aastatel 1965–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat. Kuulus taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse. Kandideeris 1992. aasta Riigikogu valimistel Järva-Viru ringkonnas.
Tema abikaasa oli eesti loomaarstiteadlane Valdar Parve.

Töökohad ja ametid

Rakvere rajooni peaveterinaararst-inspektor (1955–1985).
Thomas Hettche

Thomas Hettche (sündinud 30. novembril 1964 Gießeni ringkonnas) on saksa kirjanik.
Ta sündis Treisis Lumda ääres (praegu Staufenbergi linnaosa) Gießeni kreisis Gießeni ringkonnas Hesseni liidumaal. Tema ema oli pärit Sudeedimaalt. Aastal 1984 lõpetas ta Giessenis gümnaasiumi (Liebigschule Gießen). Aastatel 1984–1991 õppis ta germanistikat ja filosoofiat Johann Wolfgang Goethe nimelises Maini-äärse Frankfurdi ülikoolis.
Pierre-Emerick Aubameyang

Klubikarjäär

Aubameyang alustas karjääri Itaalia AC Milani noorteklubis. Täiskasvanute klassis ta Milani eest üheski mängus kaasa ei teinud. 
Aubameyang oli laenul neljas Prantsusmaa klubis, kuni jäi 2011 klubisse Saint-Étienne. 
Pärast klubiga Prantsusmaa karikavõistluste Coupe de la Ligue võitjaks tulemist liitus ta Saksamaa klubiga Dortmundi Borussia, kus ta tuli korra Saksamaa karikavõitjaks ja kahel korral Saksamaa superkarika võitjaks.
Hooajal 2016–17 oli ta 31 väravaga Bundesliga hooaja parim väravakütt. Dortmundi klubi lõpetas hooaja kolmanda kohaga.
31. jaanuaril 2018 liitus Aubameyang Inglismaa Premier League'i klubiga Arsenal. Üleminekusummaks oli 56 miljonit inglise naela, mis märkis Arsenali jaoks klubirekordilist summat. 
Hooajal 2018–2019 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 22 väravat, jagades Liverpooli mängijatega Sadio Mané ja Mohamed Salah'ga liiga suurima väravaküti tiitlit.

Koondisekarjäär

Aubameyang tegi debüüdi Gaboni rahvuskoondises 2009. aasta märtsis. Esimese värava lõi ta mängus Marokoga.
2010. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel kuulus ta Gaboni meeskonda. Gabon alagrupist edasi ei jõudnud.
2012. aasta kodustel Aafrika rahvaste karikavõistlustel oli ta Gaboni võtmemängijaks meeskonna veerandfinaali jõudmisel. Ta lõi alagrupimängudes kolm väravat ja oli sellega turniiri üks suurimaid väravakütte. Veerandfinaalis mängiti Maliga. Aubameyang andis resultatiivse söödu ja tabas lisaks posti. Mäng lõppes lisaajal seisul 1:1. Järgnenud penaltiseerias tõrjus Mali väravavaht Aubameyangi penalti ja see otsustas ka mängu saatuse.
2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis kuulus ta Gaboni olümpiameeskonda. Ta lõi esimeses mängus Šveitsiga värava. See jäi Gaboni ainsaks väravaks turniiril.
2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste valikmängus Nigeriga sai ta kirja kübaratriki. Ta lõi kõik väravad penaltitest.
2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel on ta Gaboni kapten. Esimeses alagrupimängus lõi ta värava Burkina Faso vastu.
2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlusi võõrustas Gabon. Esimeses alagrupimängus 14. jaanuaril Guinea-Bissauga lõi Aubameyang turniiri avavärava. Mäng lõppes 1:1 viigiga. Teises alagrupimängus 18. jaanuaril Burkina Fasoga viigistas ta 38. minutil penaltist mänguseisu. Tulemusega 1:1 ka mäng lõppes. Viimases alagrupimängus 22. jaanuaril tegid Gabon ja Kamerun väravateta viigi. Gabon kogus kolme mänguga kolm punkti, jäädes oma alagrupimängus kolmandaks, mistõttu veerandfinaali ei pääsetud. Aubameyang tegi kõik mängud kaasa algusest lõpuni.
Ta on 23 väravaga Gaboni kõigi aegade parim väravakütt.
Aubameyang on teinud ühe mängu ka Prantsusmaa U21 meeskonnas.

Isiklikku

Aubameyang on endise Gaboni jalgpalluri Pierre Aubameyangi poeg. Tema ema on hispaanlane. Pierre-Emerick Aubameyangi vennad Willy ja Catilina on samuti jalgpallurid.