Eesti Loto

AS Eesti Loto on loteriide korraldamisega tegelev ettevõte, mis kuulub täielikult Eesti riigile.

Ajalugu

AS-i Eesti Loto alguseks loetakse veebruari 1971, mil alustas tööd NSVL Riikliku Spordikomitee ja Spordiloteriide Peavalitsuse Eesti Piirkonnavalitsus. Esimene loosimine toimus 30. aprillil 1971 ning selleks oli Spordiloto 6/49. Esimene kiirloterii müüdi Eestis mais 1977, kui tuli müügile algselt Moskva olümpiamängudele pühendatud ümbrikloterii Sprint.
Riiklik aktsiaselts Eesti Loto sündis kakskümmend aastat hiljem, 1. oktoobril 1991. Esimene Eesti Loto oma kiirloterii ja ühtlasi kraaploos tuli müüki aprillis 1992. Kaks aastat hiljem 11. juunil 1994 toimus esimese on-line mängu (VICTOR 48) loosimine. Seejärel ilmusid üksteise järel KENO LOTO (15.05.1995), BINGO LOTO (01.02.1996) ja Viking Lotto (22.03.2000).

Juhtimine

AS-i Eesti Loto juhatuse esimees on alates novembrist 2018 Riina Roosipuu. Enne teda on ettevõtet juhtinud muuhulgas Heiki Kranich (2009–2018), Aivar Lepp (juuni 2003 – juuni 2009) ja Monika Salu (juuni 2000 – juuni 2003).
Firma nõukokku kuuluvad Rain Laane (esimees), Pille-Riin Kaare, Sören Meius, Kaie Koskaru-Nelk, Valev Tõnisson.

Tegevus

AS Eesti Loto põhitegevus on loteriide korraldamine. 2008. aastal maksis firma 49 miljonit krooni hasartmängumaksu, 2009. aastal 56,5 miljonit krooni. 
Detsembris 2009 sõlmisid Eesti Loto ja Eesti Olümpiakomitee koostöölepingu, mille raames toetab Viking Lotto aastatel 2009–2012 olümpialiikumist ja olümpiasportlasi.
Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 9,0 miljonit eurot dividende.

Sertifikaadid

AS Eesti Lotol on Maailma Loteriiassotsiatsiooni (World Lottery Association) vastutustundliku lotomängimise sertifikaat ja ettevõte taotleb ka Euroopa Loteriiassotsiatsiooni (The European Lotteries) vastavat sertifikaati. 2000. aasta juunis sai Eesti Loto neljanda riigina maailmas Maailma Loteriiassotsiatsiooni turvasertifikaadi, mis kinnitab vastavust kõikidele turvanõuetele. Enne Eestit oli sama sertifikaadi saanud vaid Norra, Soome ja Taani riiklikud lotofirmad.
AS Eesti Loto on üks maailma turvalisemaid lotokorraldajaid.

Reklaamivaidlus

Kuna reklaamiseadus keelab hasartmänge reklaamida, keelas tarbijakaitseamet 2011. aasta juunis Eesti Lotol tulevasi võidusummasid reklaamida. Firma juht Heiki Kranich põhjendas reklaami hasartmänguseaduse nõudega, mängijaid peab loto tingimustest teavitama.
Firma vaidlustas ettekirjutuse kohtus, kuid ka Tallinna halduskohus kinnitas 5. augustil tarbijakaitseameti otsust. Kranich prognoosis, et otsusel on Eesti Loto käibele oluline mõju: "Olen täiesti kindel, et Eesti Loto majandustulemused saavad tugevalt kahjustada." Kohtuotsuse järel küsis ajaleht Postimees lugejailt, kas nad jätavad võidusummade avaldamise keelu järel lotopiletid ostmata. 20,5% vastanuist (2660 inimest) lubas lotost loobuda, 12,5% aga mängimist piirata.
5. augustil ei uskunud Kranich, et Eesti Loto kohtuotsuse edasi kaebab: "On üsna jabur, kui Eesti riigile kuuluv ettevõte läheb edasi kaebama seda otsust, mille on teinud kaks riigile olulist institutsiooni – tarbijakaitseamet ja halduskohus." Vaatamata Kranichi seisukohale pooldas firma nõukogu üksmeelselt otsuse edasikaebamist.
Et keeldu otseselt rikkumata lotomängijaile võiduvõimalustest teatada, hakkas Eesti Loto reklaamima raadios vanu väljajagamata võite, mis lisanduvad järgmise loosimise võidusummale. Kranichi arvates on tegu mitte reklaami, vaid tarbija teavitamisega: "Tulenevalt seadusest ei tohiks tarbijakaitseametil olla probleeme, kui me eelmise loosimise jagamata jackpoti teavitame."