google/wiki40b huggingface dataset:
Svaasimaa

Rahvastik

Peamised rahvusrühmad on svaasid (84%) ja suulud (10%). Väiksemal arvul elab Svaasimaal tsongasid ja Euroopa päritolu inimesi.
Svaasimaal on AIDSi epideemia. 26,1% täiskasvanutest on nakatunud HIV-ga. See on kõrgeim näitaja maailmas. 20. aastates noortest on nakatunud rohkem kui pooled. AIDSi tõttu on riigi keskmine oodatav eluiga vaid 32 aastat, mis on madalaim maailmas.

Ajalugu

Pärimuse kohaselt on svaasi rahvas enne 16. sajandit rännanud praeguse Mosambiigi territooriumilt lõuna poole. Pärast mitmeid konflikte praeguse Maputo piirkonnas elava rahvaga asusid svaasid 1750. aasta paiku elama KwaZulu põhjaossa. Suutmata vastu seista suulude kasvavale jõule, asusid svaasid 19. sajandi alguses aegamööda elama praegusele Svaasimaale.
Nad kinnitasid kanda mitme võimeka liidri juhtimisel. Tähtsaim neist oli Mswati II, kellega svaasid seostavad oma nime. Tema juhtimisel laiendasid svaasid 1840. aastatel oma territooriumi edela suunas ning kindlustasid lõunapiiri suuludega.
Kokkupuude Suurbritanniaga algas Mswati II valitsemisaja alguses, kui ta palus Briti võimudelt Lõuna-Aafrikas abi suulude röövretkede vastu Svaasimaale. Mswati II valitsemisajal asusid Svaasimaale elama ka esimesed valged. Pärast Mswati surma sõlmisid svaasid leppeid Briti ja Lõuna-Aafrika võimudelt mitmes küsimuses, sealhulgas iseseisvuses, eurooplaste pretensioonides loodusvaradele, haldusvõimus ja julgeolekus. Lõuna-aafriklased haldasid svaaside huvisid 1894–1902. Aastal 1902 võtsid juhtimise üle britid.
1921 asutas Svaasimaa esimese seadusandliku kogu. See oli nõukogu, mis koosnes eurooplaste valitud esindajatest, kes olid volitatud Briti ülemvolinikule nõu andma mittesvaasi asjades. 1944 möönis ülemvolinik, et nõukogul puudub ametlik staatus, ning tunnistas ülempealiku ehk kuninga kohalikuks võimuks, kellel on õigus anda svaasidele õiguslikult siduvaid käske.
Aastal 1921 sai pärast regentkuninganna Labotsibeni Gwamile Mdluli 20 aasta pikkust valitsemist svaaside "lõviks" (Ngwenyama) ehk ülempealikuks Sobhuza II. Koloniaalvõimu algaastatel arvestas Suurbritannia, et Svaasimaa saab lõpuks Lõuna-Aafrika Vabariigi osaks. Ent pärast Teise maailmasõja lõppu, kui Lõuna-Aafrikas süvenes rassiline diskrimineerimine, hakkas Suurbritannia Svaasimaad ette valmistama iseseisvuseks. Poliitiline tegevus elavnes 1960. aastate algul. Asutati mitu parteid ning hakati taotlema iseseisvust ja majanduse arengut. Põhiliselt linnadel toetuvatel parteidel oli vähe sidemeid maapiirkondadega, kus elas suurem osa svaasisid. Svaaside traditsioonilised juhid, sealhulgas ülempealik Sobhuza II ja tema Sisenõukogu, rajasid Imbokodvo Rahvusliku Liikumise, mis rõhutas svaaside traditsioonilist elulaadi. Koloniaalvõim määras 1964. aasta keskpaigale esimese svaaside osavõtuga seadusandliku kogu valimised. Valimistel konkureerisid Rahvuslik Liikumine ja veel neli parteid, millest enamikul olid radikaalsemad seisukohad. Rahvuslik Liikumine võitis kõik 24 kohta selles organis.
19. aprillil 2018 kuulutas kuningas Mswati III, et varasema Svaasimaa kuningriigi asemel on riigi uus nimi on eSwatini Kuningriik.
Riigi parlament on kahekojaline Libandla.
Vana Gren

Vana Gren on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu".  
Ta on tuntud oma komberdava kõnnaku poolest ning lapsi kohates lausub ta tihti oma hajameelsel viisil: "Jajah, lapsepõlve muretud mängud! Lapsepõlve süütud, muretud mängud, jajah." Vahel aimasid lapsed teda salamahti järele ja üldiselt peeti teda pisut kentsakaks. 14-aastane Eva-Lotta Lisander tundis Grenile kaasa, et too peab elama üksi mustas osmikus ja tal pole kedagi, kes kraamiks või süüa teeks. Samas rääkis ta, et tema isa ei salli Greni, kuna Gren olevat liigkasuvõtja. 
Mängu käigus ronivad Eva-Lotta ja Kalle Blomkvist Vana Greni katusele, et jälgida vastasmaja pööningukambris toimuvat ülekuulamist. Siis näevad nad aknast ruloo alt ka roheliste gabardiinpükstega meest, kes hiljem osutub Vana Greni mõrvariks. Mõrvar Klas tapab vanamehe, et saada kätte oma võlakirjad. Greni mõrva lahendamise ümber hakkabki raamatu sündmustik arenema.
Teet Saviauk

Teet Saviauk (29. juuli 1963 Tallinn – 23. aprill 2009 Tartu) oli eesti muusik ja pillikaupmees, bandžovirtuoos, suupilli- ja torupillimängija.
Pärit muusikute perekonnast, ema Ell Saviauk oli klaveriõpetaja, isa Uno Saviauk oli trompetist ja vend Tauno Saviauk on flötist.
Ta liitus Tartu ansambliga Justament aastal 1982, mille ridades viibis viimane kord laval aastal 1996.

Töö

Aastal 1992 rajas ta Tartus ettevõtte Muusikariistad Saviauk OÜ, millest sai hiljem üleriigiline kaupluste kett.
7 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 7 sõidab Seli asumi ja Sõjamäe asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub esmaspäevast laupäevani.
Kurdlehine rabarber

Rabarber (Rheum rhabarbarum) on tatraliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Talvitub maa-aluste risoomide abil. Rabarberilehed on suured ja südamekujuliselt kolmnurksed.

Kasvatamine

Rabarber kasvab väga laialdaselt, kasvuhoones saab teda kasvatada aasta läbi. Rabarberit, mida kasvatatakse soojendusega kasvuhoones, nimetatakse „kasvuhoonerabarberiks“; see on tavaliselt kättesaadav tarbijale varakevadel, enne avamaal kasvavat rabarberit.
Kasvuhoones kasvatatud rabarber on tavaliselt heledam punane, pehmem ja magusama maitsega kui avamaarabarber. Mõõduka kliima juures hakkab rabarber kasvama juba kevadel (aprill, mai) ja kasvab kuni sügiseni.
USA Oregoni ja Washingtoni osariigis saab rabarberilt tavaliselt kaks saaki, alates aprilli lõpust kuni juuli lõpuni. Rabarber on valmis siis, kui ta vars on tugev ja läikiv.
Ühendkuningriigis korjatakse esimene saak küünlavalgel, siis pidavat olema rabarber magusam ja õrnema varrega.
Maheaianduse propageerija Lawrens D Hills peab oma lemmikrabarberisortideks Champagne'i, Victoriat, Timperley Earlyt ja Early Albertit, samuti soovitab ta Gaskin Perpetuali, sest see sort sisaldab tavalisest vähem oblikhapet. Teda saab korjata pikemal perioodil, ilma et ta muutuks hapuks.
Kuna rabarber on hooajaline taim, siis värsket taime väljaspool hooaega on raske saada külmema kliimaga maades, nagu seda on Inglismaa, Iirimaa, Venemaa jpt. Rabarber tahab heaks kasvamiseks palju päikesevalgust.
Külmakahjustusega rabarberit ei tohi süüa, kuna ta võib sisaldada oksaalhapet, mis võib põhjustada erinevaid haigusi.
Rabarberivarte värv võib erineda tumedamast punasest kuni heleroheliseni. Värvus varieerub sorditi ja sõltub ka kasvatustehnoloogiast. Rohelise varrega rabarber on tugevam ja tavaliselt ka saagirikkam kui punane.  Samas aga on punast värvi varrega rabarber populaarsem just tarbijate hulgas.

Toiduna

Rabarberile kasvavad tugevad ja mahlased varred, tehniliselt nimetatakse neid leherootsudeks. Varte kasutamine toiduna on suhteliselt uus nähtus. Esmakordselt kasutati neid 17. sajandil Inglismaal. 
Tavaliselt kasutatakse rabarberit kas ahjukookides või muude magustoitude valmistamisel. Palju kasutatakse koos maasikatega, nii kookides kui ka mahlades. Rabarberilehtedest võib valmistada ka teed.

Meditsiinis

Traditsioonilises hiina meditsiinis on juba aastatuhandeid kasutatud rabarberijuurt lahtistina.
Rabarber esines ka keskaja Araabia ja Euroopa arstiretseptides.  See oli üks esimesi Hiinast toodavaid ravimtaimi. 
Rabarberis leiduv pigment, mida kutsutakse parietiiniks, võib tappa inimesel leukeemiarakud juba kahe päevaga. Seda on testitud laboris hiirte peal.  
Rabarberi juurtes ja vartes on rikkalikult emodiini ja reiini.  Need ained on lahtistava toimega ja seega kasutatakse neid ka kaalulangetusravimina. Risoomid sisaldavad ühendeid, mis vähendavad veresuhkru sisaldust suhkruhaigetel hiirtel.

Mürgisus

Rabarberilehed sisaldavad oblikhapet, mis on inimesele mürgine. Oblikhapet leidub vähesel määral ka rabarberi vartes, aga väikese koguse tõttu ei ole see inimesele kahjulik. Mürgiseid lehti on kasutatud maitseainena, kui nendest on enne seda kahjulik oblikhape eemaldatud.
Joachim Baumgarten

Joachim Baumgarten (19. juuni 1632 – 15. veebruar 1690 Sooniste) oli Rootsi sõjaväelane (kapten) ja Eestimaa rüütelkonda kuulunud Baumgartenite aadlisuguvõsa esivanem.
Ta oli krahv Jakob De la Gardiele kuulunud Kolga mõisa mõisavalitseja Harjumaal, Mustpeade vennaskonna liige, 1674. aastast koos Wilhelm Hildebrandtiga Kullamaa kihelkonna Sooniste mõisa pandihärra ja 1677 Sooniste pandi ainuvaldaja.
Imipramiin

Imipramiin (Imipraminum) on tritsükliline antidepressant, mis võeti kasutusele 1950. aastatel.
Imipramiini toime baseerub peamiselt serotoniini tagasihaarde blokeerimisel. Noradrenaliini tagasihaaret mõjutab imipramiin vähem kui amitriptüliin. Küll on aga noradrenaliini tagasihaaret blokeeriv toime väljendunud imipramiini metaboliidil desipramiinil.
Imipramiinil on sarnaselt nortriptüliiniga väljendunud aktiveeriv toime, mistõttu selle kasutamise näidustusteks on peamiselt depressioonid, mille korral prevaleeruvateks sümptomiteks on pidurdus, apaatia ja väsimus.
Claus Høxbroe

Claus Høxbroe (sündinud 1980. aastal) on taani luuletaja, kes on ise nimetanud end biitpoeediks (beatpoet).
Kopenhaagenist pärit luuletaja loomingu keskseks teemaks on linnaelu. Høxbroe linnaluule kasutab teravaid ja humoorikaid võrdlusi ning mänglevat tänavakeelt, sellele on omane rütm ja keele voolavus, siin-ja-praegu-hetke vahendamine. Kirjutamisega sama oluline on luuletaja loomingus olnud tekstide elav esitus lavalt, ta esinemisstiili iseloomustab improvisatsioon ja pidev suhtlus publikuga. Alates 2013. aastast on ta koos taani džässpianisti Oscar Gilbertiga esitanud ja salvestanud 1940. ja 1950. aastatel Ameerika Ühendriikidest alguse saanud beat-luulet.

Looming

Claus Høxbroe avaldas oma esimese luulekogu "Ulg tänavalt" ("Hylet fra gaden") 2006. aastal. Kokku on ta üllitanud kümme luulekogu, millest värskeim on 2015. aastal avaldatud taani- ja saksakeelne "Asphalt und Auferstehung | Asfalt og opstandelse". Lisaks kirjutamisele on ta salvestanud koostöös Taani muusikute ja kunstnikega mitmeid spoken word heliplaate. Alates 2007. aastast on tal ilmunud kuus albumit. Rahvusvahelist tuntust on luuletaja kogunud esinemistega Norras, Rootsis, Inglismaal, Soomes ja Saksamaal.
Lisaks taani keelele on tema luulet avaldatud saksa keeles. 2016. aastal esines Claus Høxbroe koos Oscar Gilbertiga Tartu kirjandusfestivalil Prima Vista ja Tallinnas Kirjanike Maja saalis. Valik Høxbroe luuletusi on ilmunud 2016. aasta Akadeemia 5. numbris Eva Velskeri tõlkes.

Tunnustus

2011. aastal pälvis Høxbroe Dan Turèlli auhinna (Dan Turèll Medaljen).
Kehtetus

Kehtetus (inglise keeles invalidity) on normi või väärtuse omadus, mis seisneb mitte jõus olemises, või arutluse omadus, mis seisneb selles, et ta ei ole loogiliselt siduv.

Loogika

Arutlust nimetatakse kehtetuks, kui on loogiliselt võimalik, et selle eeldused on tõesed ning selle järeldus on väär.
Albrecht Dürer

Graafika

Tema töid iseloomustab detailirohkus ja peenus. Ta kujutas jõuliselt ja väljendusrikkalt kodumaa ja ajastu vastuolusid. Peaaegu kõigis tema töödes võib märgata kahe pooluse – hea ja kurja, valguse ja pimeduse, mõistuse ja tumedate jõudude võitlust.
Kuulsad on tema puulõikeseeriad Kristuse kannatusloost („Suur passioon“ ja „Väike passioon“) ning Johannese ilmutuse raamatust inspireeritud vaselõiked „Rüütel, surm ja kurat“, „Püha Hieronymus“ ja „Melanhoolia“.

Maal

Neli apostlit (Johannes, Peetrus, Markus, Paulus) 1526. aastal.

Eraelu

23-aastaselt, 7. juulil 1494 abiellus Dürer Agnes Freyga, kelle isa oli pronksisepp ja amatöörharfimängija. Sellest abielust ei sündinud lapsi.
Albrecht Dürer kartis väga süüfilisse haigestuda.
Mitmeid aastaid kannatas Dürer palaviku ja minestushoogude käes, tal kahtlustati malaariat.
SSE2

Muudatused

SSE2 laiendab MMX-käskude kasutamise asemel võimaluse XMM-registritega töötamiseks. See võimaldab programmeerijal jätta kasutamata 64-bitised MMX-registrid, mis on tegelikult IA-32 ujukomaarvutusteks mõeldud registrid.
AMD SSE2 versioonis AMD64 (x86-64) platvormil on lisaks veel 8 registrit, mis koguarvuks annab 16 (XMM0 kuni XMM15). Need registrid on näha ainult siis, kui protsessor töötab 64-bitises režiimis. Intel lisas sama võimaluse oma protsessori x86-64 arhitektuuri aastal 2004.
Moldova leu

Leu (ISO 4217 kood MDL) on Moldova Vabariigi rahaühik.
1 leu jaguneb 100 baniks.
Käibel on 1-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 200-, 500- ja 1000-leused rahatähed. 1-leusest suurematel rahatähtedel on kirjas mitmusevorm lei.

Ajalugu

1918 kuni 1940 ja uuesti 1941 kuni 1944, kui Moldova oli osa Rumeeniast, oli Moldovas käibel Rumeenia leu.
Moldova leu lasti käibele 29. novembril 1993. See asendas ajutise Moldova kupongi kursiga 1 leu = 1000 kupongi.
Moldova leu on ametlik maksevahend Moldovas, kuid Transnistrias, mis ei ole Moldova kontrolli all, kasutatakse Transnistria rublat, mida ei tunnista Moldova ega ükski teine riik. Moldovas on mitteametlikult laialdaselt kasutusel ka eurod ja USA dollarid.

Vahetuskurss

1 EUR = 22,424 MDL

100 MDL = 4,4595 EUR
(11. mai 2016)
Õigem Valem

Õigem Valem on Tallinnas tegutsev kirjandusrühmitus, kes esimest korda esinesid ühiselt ja avalikult 1998. aastal.
Rühmituse moodustavad Jan Kaus, Kalju Kruusa, Fagira D. Morti, Juku-Kalle Raid.
Charles Scott Sherrington

Charles Scott Sherrington (27. november 1857 Islington – 4. märts 1952 Eastbourne) oli inglise füsioloog, Nobeli auhinna laureaat.
Ta pälvis 1932. aastal Nobeli füsioloogiaauhinna koos Edgar Douglas Adrianiga.
Ta tegeles neurofüsioloogiaga. Tema järgi on nimetatud Sherringtoni reegel lihaste retsiprookse innervatsiooni kohta.
Heli Nõmmsalu

Heli Nõmmsalu (sündinud 21. oktoobril 1957 Loksal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

1976. aastal lõpetas Nõmmsalu Loksa Keskkooli, 1981 TÜ bioloogia osakonna, 1984–87 Eesti Maaviljeluse Instituudi aspirant, Ph.D. (taimekasvatus, 1993, EPMÜ), väitekiri "Ida-kitseherne sordi 'Gale' biokeemiline koostis sõltuvalt arengufaasist ja ädala niitmise ajast" (Saku, 1993).
Nõmmsalu oli 1987–88 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi maaviljeluse osakonna nooremteadur, 1988–94 uute söödakultuuride grupi teadur, 1994–1998 EMVI rohumaaviljeluse ja mikrobioloogia osakonna teadur, 1998–2004 Taimetoodangu Inspektsiooni taimekaitse osakonna peapsetsialist, aastast 2004 osakonna juhataja.

Teadustöö

Heli Nõmmsalu uurimisvaldkonnad on söödakultuurid, nende keemiline koostis ja söödaväärtus. Esinenud ettekannetega konverentsidel kodu- ja välismaal. 15 teadustrükist.
Orthriophis taeniurus

Levila

Neid võib roomamas kohata Myanmaris, Kambodžas, Hiinas, Koreas, Indias, Indoneesias, Jaapanis, Laoses, Malaisias, Venemaal, Taiwanil, Tais ja Vietnamis.
Theo Jörgensmann

Theo Jörgensmann (sündinud 29. septembril 1948 Bottropis) on saksa klarnetist ja helilooja.
Tallinna-Stockholmi laevaliin

Tallinna-Stockholmi laevaliin on laevaliin Tallinna ja Stockholmi vahel. Liin ei pruugi kulgeda otse, vaid vahepeatus võib olla Soomes Maarianhaminas.
Aastail 1990–2000 sõitsid sel liinil Estline'i laevad, alates 2001. aastast hoiab laevaliini töös Tallink. Kummastki sadamast toimub üks väljumine päevas, sõit kestab 15–16 tundi.
Alates 2014. aastast pakub suviti sel liinil üht väljumist päevas ka Viking Line, kuid selle levakompanii laevad peatuvad nii Helsingis kui ka Maarianhaminas.

Ajalugu

Reisijate vedu Tallinna–Stockholmi liinil algas 1920. aastal, kui reisijaid hakkas vedama "Kalevipoeg".
Johannes Kauba

Johannes Kauba (28. september 1886 Rakvere – 21. veebruar 1939 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.
Ta kuulus Peterburis spordiseltsi Palma ning oli spordiseltsi Wõimula (asutatud 1906) loojaid ja esimees. 
1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel esindas ta Venemaad.  
1922–1923 oli ta Eesti Spordi Liidu esimees. 1923–1933 oli ta reorganiseeritud EKRAVE Liidu ja selle raskejõustikuosakonna juht.
Ta oli ajakirja Staadion peatoimetaja.
Kadett (vanuseklass)

Kadett on mõnel spordialal vanuseklass, kuhu kuuluvad harilikult 14–16-aastased sportlased.
Unjárga vald

Tuntud unjárgalasi

Vallast on pärit filosoof Anathon Aall ja poliitik Isak Saba.
Tsüstiidid

Morfoloogia

Tsüstiidid olid väga erineva suuruse ning kujuga, nii perekonniti kui liigiti ja ka indiviiditi. Enamik merikerasid oli arvatavasti kas bilateraalsümmeetrilised ehk radiaalse kehakujuga. Plaatidest rüüga kaetud keha oli neil kinnistunud lüliliste varrekestega otse merepõhja. Suuava asus neil plaatidest rüü pealmises osas.

Geokronoloogia

Fossiilsete tsüstiitide geoloogiliseks vanuseks peetakse vanaaegkonda (kambriumist devonini), mil nad välja surid.

Anatoomia ja füsioloogia

Tsüstiitidel oli, sarnaselt paljude teiste okasnahksetega, keha läbiv vaskulaarsoonte võrgustik ehk hiljuse- ehk ambulakraalsüsteem, mis oli neil abiks liigutamisel aga ka väliskeskkonnaga suhtlemisel. Sooned aga koondusid sõlmekestesse ehk kottidesse, mis toimisid vedelikureservuaarina.
Neil oli välja arenenud algeline närvisüsteem.
Tsüstiitidel toimis paljunemine suguliselt. Nende paljunemisorganid asusid keha sees paiknevas õõnsuses.
Virolahti vald

Külad 1939

Tärniga on märgitud külad, mis praegu on osaliselt või täielikult Venemaa poolel.
Alapihlaja, *Alaurpala, Eerikkälä, Hailila, Hanski, Hellä (Heligby), Hämeenkylä (Tavastby), Häppilä, Järvenkylä, Kattilainen, *Kiiskilahti, Klamila, Koivuniemi, *Koskela, Koskelanjoki, Kotola, Kurkela, *Laitsalmi, Länsikylä (Flonckarböle), *Martinsaari, Mattila, Mustamaa, Nopala, *Orslahti, *Paatio (Båtö), Pajulahti, *Pajusaari, *Pitkäpaasi, Pyterlahti, Ravijoki, Ravijärvi, Reinikkala, Rännänen (Grennäs), Sydänkylä (Kallfjärd), Säkäjärvi, Tiilikkala, Vaalimaa (Vaderma), Vilkkilä, Virojoki, Virolahti, Yläpihlaja, *Yläurpala

Nime tähendus

Virolahti tähendab soome keeles Eesti lahte.
A Portuguesa

A Portuguesa on Portugali riigihümn. Selle kirjutasid Henrique Lopes de Mendonça (sõnad) ja Alfredo Keil (muusika).

Sõnad

Heróis do mar, nobre povo,

Nação valente e imortal,

Levantai hoje de novo

O esplendor de Portugal!

Entre as brumas da memória,

Ó Pátria sente-se a voz

Dos teus egrégios avós,

Que há-de guiar-te à vitória!
Às armas, às armas!

Sobre a terra, sobre o mar,

Às armas, às armas!

Pela Pátria lutar

Contra os canhões marchar, marchar!
Desfralda a invicta Bandeira,

À luz viva do teu céu!

Brade a Europa à terra inteira:

Portugal não pereceu

Beija o solo teu jucundo

O Oceano, a rugir d'amor,

E teu braço vencedor

Deu mundos novos ao Mundo!
Saudai o Sol que desponta

Sobre um ridente porvir;

Seja o eco de uma afronta

O sinal do ressurgir.

Raios dessa aurora forte

São como beijos de mãe,

Que nos guardam, nos sustêm,

Contra as injúrias da sorte.
Prantsusmaa veinid

Prantsusmaa veinid ehk prantsuse veinid on Prantsusmaal toodetud veinid. Prantsusmaa on maailma mastaabis kõige suurem veinitootja ja siit tulevad ka maailma kõige kvaliteetsemad veinid. Prantsusmaal toodetakse igal aastal üle 60 hektoliitri veini.
Juliana Morell

Juliana Morell (16. veebruar 1594 Barcelona – 26. juuni 1653 Avignon) oli hispaania päritolu dominikaani nunn, esimene naine, kes sai doktorikraadi õigusteaduses.

Elukäik

Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid.
6- või 7-aastaselt lahkus Juliana koos oma pankurist isaga Hispaaniast, kuna isa süüdistati mõrvas. Isa ja tütar suundusid esmalt Prantsusmaale Lyoni, kus Juliana jätkas õpinguid, pühendades 9 tundi päevas retoorika, dialektika (loogika), eetika ja muusika õppimisele.
12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal.
1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat.

Varia

Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks".
Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell).
Malaja Mokred

Malaja Mokred (ka Väike-Mokredi, vene Малая Мокредь) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see moodustas osa Eesti Ingerist ja kuulus Vaivara kihelkonda.
Rein Haavel

Rein Haavel (sündinud 25. oktoobril 1944 Rakveres) on eesti elektroonikainsener.
Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ning sai 1978. aastal Küberneetika Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi.
Aastatel 1965–1979 töötas ta Küberneetika instituudis insenerina signaalitöötlusvahendite väljatöötluse alal ja tegi teaduslikku tööd kõnesignaalide analüüsi ja sünteesi alal. Aastatel 1983–1987 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudis vanemõpetaja, 1989–1998 Ektaco tegevdirektor. Alates 1998. aastast on ta töötanud aktsiaseltsis Cybernetica, alguses projektijuhina, hiljem vanemteadurina.
Wagneri suvemõis

Wagneri mõis (Vāgnera muižiņa, ka Šarlotes muiža) oli suvemõis Lätis Riia linnas Centrsi asumis peahoone aadressiga Šarlotes iela 3. 
Mõis on saanud nime Wagnerite suguvõsa järgi, kellele see XIX sajandi algul kuulus. Praegu on maja korporatsioon "Latvia" valduses.
Suvemõisa hoone pärineb 18. sajandi lõpust. On võimalik, et mõis ise on vanem, kuna Johann Christoph Brotze kaardil aastast 1700 on just selle mõisa koha peal kujutatud mõis nimega Berneckens Hof. Selle kohta, kas tegemist on sama mõisaga, siiski kindlad andmed puuduvad.
Wagneri mõis on üks vähestest hoonetest, mis Centrsis 1812. aasta tulekahju üle elas. Hoone on barokne, hobuseraua kujulise põhiplaaniga. Hoone fassaadid on erinevad. Algselt puidust hoone on hilisemal ajal krohviga kaetud.
Ethelweard

Ethelweard (? – 2. august 924) oli Inglismaa kuningas.

Vanemad

Tema isa oli Edward Vanem ja ema Elfleda.

Kuningaks saamine ja kroonimine

Pärast isa surma sai Wessexi kuningaks ning tõenäoliselt teda ei kroonitudki.
Bullochi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1796. aastal.
Rudolf Tobiase Majamuuseum

Rudolf Tobiase Majamuuseum avati 27. mail 1973 Hiiumaa Muuseumi filiaalina. Muuseum asub Selja külas (Hiiu mnt 33), Käina alevikust läänes.
Muuseumihoone on helilooja Rudolf Tobiase sünnikodu, kus ta elas aastani 1885. 
Muuseumi püsiekspositsioon kajastab Rudolf Tobiase elu ja loomingut.
Aleksander Jakob Dietrich von Pezold

Elulugu

Aleksander Jakob Dietrich von Pezold oli arsti poeg.
Õppis 1881–1887 Tallinna Toomkoolis, 1887–1888 Tartu Kollmanni Eragümnaasiumis, lõpetas 1890 Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Õppis 1890–1896 TÜ arstiteaduskonnas, täiendas end korduvalt välismaal. Oli 1896–1897 Tallinna Diakonisside Haigla assistent, aastast 1900 Soomes Pitkajärvi Sanatooriumi peaarst, 1909–1939 Tallinna Kopsuhaigla eriarst, 1939–1945 elas ja praktiseeris arstina Posenis. Rahvusvahelise Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Organisatsiooni (Internationale Vereinigung gegen Tuberkulose) liige.

Teadustöö

Avaldanud arstiteaduslikke ja genealoogiauurimusi.
Krimulda (ajalooline piirkond)

Krimulda (Cubbesele) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Krimulda paiknes Koiva jõe paremal kaldal, ulatudes samanimelisest keskusest tänapäeva Sigulda linna territooriumil kuni Liivi laheni. Piirkonna keskne linnus asus arvatavasti kas hilisema Krimulda piiskopilinnuse kohal või Suvorovi mäel. Krimuldas asus ilmselt ka Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Turaida üliku Anno küla või mõis.
Krimuldasse maeti 1217. aastal Kaupo, mis on ajendanud otsima seoseid Cubbesele ja Kaupo nimede vahel ja tekitanud hüpoteese, et ta võis olla Krimuldas sündinud ja et lisaks Turaida muinaslinnusele võis talle kuuluda ka sealne linnus.
Pärast turaidalaste alistumist ristisõdijatele 1206. aastal moodustati Krimuldast omaette kirikukihelkond, mille piirides asus teadaolevalt vähemalt 13 küla.
Kuno Kõrge

Kuno Kõrge (26. mai/8. juuni 1913 Lümanda vald, Saaremaa – 28. november 1989 Tartu) oli eesti arstiteadlane.
Ta oli EÜS Põhjala vilistlane.

Isiklikku

Tema isa, velsker Hendrik Kõrge, töötas aastatel 1904–1936 Audaku leprosooriumis.
Ain Raal

Isiklikku

Isa Elmar Raal (1927–1970) töötas Tartu Ülikoolis õigusteaduse dotsendina. Ema Helju (neiupõlvenimi Leeduks, 1924–1997) oli Tartu 1. Eriinternaatkooli õpetaja.