google/wiki40b huggingface dataset:
Skanste

Skanste on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 2,148 km². Osalt asub asumi territoorium ka Riia linna Põhjarajoonis. Skanste piirneb põhjas Sarkandaugava asumiga, idas Brasaga, läänes Pētersala-Andrejsalaga, lõunas aga Centrsiga. 152 elanikku (2010).
Algselt olid Skanstes Riia linna karjamaad. Hiljem lisandusid suvemõisad, ka asusid Skanstes Riia linna kindlustised. Aastal 1812 hävitati aga prantslaste invasiooni kartuses linnamüüri taga olnud ehitised. Asum jäi kuni XX sajandi alguseni aedade piirkonnaks. Aastal 1882 ehitati sinna tuletõrjedepoo, kus asub praegu tuletõrjemuuseum.
Aastal 1902 ehitati läbi asumi raudtee Riia kaubasadamasse, asumisse tekkis aga raudteejaam-tollipunkt. Aastal 1910 peeti Skanstes viies Läti üldlaulupidu. Üldiselt jäi Skanste siiski aedade piirkonnaks. Aastal 1965 rajati sinna Riia hipodroom, aastal 2005 aga jäähall. Tänapäeval on Skanste kujunemas ärirajooniks.
Tritikale

Tritikale (ka tritik; Triticosecale) on ristamises saadud hübriid, mille emastaim on nisu (Triticum) ja isastaim rukis (Secale).

Ajalugu

Esimeste nisu ja rukki hübriidide sünniaasta küündib juba 1875. aastani, kuid tänapäeval kasutusel olevad suurt saaki andvad tritikale sordid on aretatud viimastel aastakümnetel. Nisu ja rukki ristamise mõte seisnes selles, et ühendada nisu kvaliteet, produktiivsus ja resistentsus haigustele ning rukki vastupidavus keskkonnatingimustele. 
Algul kasvatati tritikalet söödaviljana, nüüdisaegseid sorte kasvatatakse ka inimtoiduks mitmete küpsetiste tegemiseks.

Külvamine

Suvitritikalet tuleks külvata nii vara kui võimalik, et vältida riske saagi mitte valmismisega, kuna suvitritikalel on hiline valmimisaeg. Suvitritkale tuleks külvata mai teisel nädalal. Soovituslikult tuleks külv lõpetada 15. maiks. Talitritikale külvamiseks sobilik aeg oleks alates 15. augustist. Talitritikale idanemine sõltub eelkõige mulla temperatuurist. Mida hilisemaks jääb külv seda vähem talvekindlam taim on ja kui külvata liiga vara, on oht, et taim saavutab liiga suure kasvu ning see muudab ta samuti vähem talvekindlaks.

Tritikale kasvatamine

Talitritikale kasvupind Eestis olnud 6000...8000 ha, saagikus 2,5...3,5 t/ha. Eestis kasvatatakse tritikalet peamiselt loomasöödaks. Suvitritikalet viimastel aastatel meil kasvatatud ei ole. Suvitritikale jaoks jäävad meie suved lühikeseks ja päikesevaeseks. 
1960. aastatel kasvatati ainuüksi Ameerikas tritikalet 250 000 hektaril, kuid ajapikku kadus tritikale vastu nõudlus. Praeguseal ajal kasvatatakse USAs tritikalet vaid mõnel tuhandel hektartil ja sedagi ainult loomasöödaks. 
Tritikale sortidel on suurepärane haiguse resistentsuse profiil. Kuigi nad on resistentsemad kui mõned muud teraviljad, vähendab kevadiste sortide hiline küpsus teatud piirkondades sobivust teravilja tootmiseks. Talvine tritikale on väga hea külmakindlusega, kuid mitte nii kindel kui rukis. Tritikale on ka põuakindlam kui kaer, nisu ja oder.
Ia Uudelepp

Ia Uudelepp (aastast 1942 Ia Tammiste, hiljem Ia Varandi; 4. aprill 1913 – 24. veebruar 1983) oli eesti ooperilaulja (sopran).
2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused

2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused olid XIII kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Need toimusid 27. augustist 4. septembrini Lõuna-KoreasTaegus. MM-il jagati välja 47 komplekti medaleid (24 meeste ja 23 naiste arvestuses).

Korraldaja valimised

4. aprillil 2006 teatas IAAF, et üheksa maad – Maroko, Lõuna-Korea, Araabia Ühendemiraadid, Hispaania, Venemaa, Austraalia, Rootsi, Horvaatia ja USA – on avaldanud soovi korraldada 2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Sama aasta 1. detsembril kinnitasid oma soovi korraldada MM neli linna: Brisbane, Taegu, Moskva ja Göteborg. 27. märtsil 2007 valiti Keenias Mombasas IAAF-i kongressil XIII kergejõustiku maailmameistrivõistluste korraldajaks Taegu.
Mägi

Mägede teke

Mäed tekivad kas Maa tektooniliste liikumiste, erosiooniliste protsesside või vulkanismi tagajärjel. Mägede teke on reeglina seotud mäestike tekkega. Tektoonilistes survevööndites, milleks on näiteks kahe laama põrkepiirkonnad, tekivad kurdmäestikud. Sellised on näiteks Alpid või Himaalaja. Venituspingete väljas tekivad aga pangasmäestikud. Need mäestikud on seotud riftistumise ehk maakoore õhenemisega. Tüüpiliseks näiteks on Ida-Aafrika riftivöönd. Erosiooniliste mägede heaks näiteks on kuulsad Guilini karstimäed Hiinas. Vulkaanilised mäed on vulkaanid. Osad neist on moodustunud merepõhjas ja ulatudes merepinnast kõrgemale, moodustuvad nende tippudest saared ja saarestikud. Sellised saarestikud on väga omased näiteks Okeaaniale.

Mägede kõrgus

Mägede kõrgust võib mõõta väga mitmest tasemest lähtudes. Levinuim lähtepind on kokkulepitud keskmine merepinna tase. Sellest tasemest mõõdetud mäetipu kõrgust nimetatakse vastava mäe absoluutseks kõrguseks. Suhteline kõrgus on aga mõõdetud mäe jalamilt. Absoluutse kõrguse poolest on Maa kõrgeim mägi Džomolungma, mis ulatub 8848 meetrit üle merepinna. Suhtelise kõrguse poolest on aga kõrgeim kilpvulkaan, mis moodustab Hawaii saare. Saare tipp kannab nime Mauna Kea ning see on ookeani põhjas olevalt jalamilt mõõdetuna ligikaudu 9000 meetri kõrgune. Kui arvestada kõrgust Maa keskpunktist, osutub kõrgeimaks tipuks hoopis Chimborazo Andide mäestikus, mille absoluutne kõrgus on vaid 6272 meetrit. Asi on selles, et Maa pole mitte päris ümmargune, vaid pooluste kohalt pisut lapik pöördellipsoid. Seega on ekvaatoril asuvad mäed Maa keskpunktist kõige kaugemal. Eesti suurima absoluutse kõrgusega mägi on Suur Munamägi, suhtelise kõrguse poolest on aga kõrgeim Vällamägi.
Blythia

Levila

Need maod elavad Indias Assami ja Arunāchal Pradeshi osariigis, Birmas ja Hiinas  Tiibeti autonoomses piirkonnas.
Psühhosomaatiline meditsiin

Psühhosomaatiline meditsiin on valdkond meditsiinis, mis tegeleb psüühiliste faktorite (sealhulgas kõne) mõjuga füsioloogilistele protsessidele.
Psühhosomaatilise meditsiini arendamisel on suuri teeneid Viktor von Weizsäckeril ja Thure von Uexküllil.
Psühhosomaatika termini võttis kasutusele Johann Heinroth aastal 1818.
Romeo Koitmäe

Elulugu

Romeo Koitmäe sündis 26. detsembril 1971 Tartus. 1979. aastal alustas ta kooliteed Illuka 8-kl põhikoolis ning lõpetas 1987. aastal Valga II 8-kl põhikooli.
1997. aastal lõpetas Romeo Eesti Merehariduskeskuse, kus omandas kõrghariduse laeva jõuseadmete erialal ning töötab alates 1998. aastast laevafirmas Tallink.

Loomingu näiteid

Romeo Koitmäe looming on keskendunud peamiselt maastikufotograafiale.
Parema ülevaate tema töödest võib saada ta kodulehelt.

Isiklik

Romeo Koitmäe abiellus 1995 Ede Koitmäega, neil on kaks tütart Keira ja Kendra.
Lillehammeri vapp

Lillehammeri vapp on Norra linna Lillehammeri vapp.
Vapp kinnitati kuningliku otsusega 4. aprillil 1898. Vapi autor on kunstnik Andreas Bloch (1860–1917). Vapil on kujutatud birkebeiner (12. ja 13. sajandi norra sõdalast), motiiv valiti võistlusega. Ametlik vapp sisaldab ka kolmeharulist parapettkrooni.
Lennart Peep

Lennart Peep (sündinud 23. juunil 1984 Tartus) on eesti lavastaja ja harrastusteatrijuht.
Ta lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi 2002. aastal. Teatriteaduse õpingud Tartu Ülikoolis jättis ta 2006. aastal pooleli.
Lennart Peep on Noorte Teatritehase juht ja lavastaja.
Sünergiline mõju

Sünergiline mõju ehk sünergia on mitme mõjuri koostoimel võimenduv mõju. 
Nt keskkonnamõjutegureid eraldi vaadeldes ja mõõtes ei ilmne alati nende terviklik koosmõju keskkonnale.
Püha Elmo tuli

Nime päritolu

Püha Elmo tuli on saanud nime püha Erasmuse itaaliapärase nimekuju Elmo järgi. Püha Elmo oli kristlik pühak ja märter, kes piinati surnuks aastal 296. Kuna Elmo oli suutnud üle elada mitmed piinamisviisid, lõigati tal lõpuks kõht lõhki ning tema soolikad keerati vintsi abil ümber trumli. Sarnast meetodit kasutasid meremehed nööri kerimiseks, mistõttu hakati märtrit pidama meremeeste pühakuks. Pühaku järgi hakkasid meremehed nähtust nimetama püha Elmo tuleks. Nähtus ilmnes laevadel enamasti tormi ajal ning meremehed pidasid seda heaks endeks ja märgiks oma pühaku kohalolust.

Tekke põhjused

Püha Elmo tuleks nimetatakse helendavat elektrisädet. Oma olemuselt on tegemist plasmaga ehk ioniseeritud gaasiga. Tavaline gaas koosneb neutraalsetest molekulidest või aatomitest, aga plasma koosneb ioonidest ja elektronidest. Sellist olekut saab tekitada, kui lüüa tavalistest aatomitest välja elektronid, näiteks elektrijõu toimel. Erinevalt tavalisest gaasist on plasma väga hea elektrijuht (vabade elektronide tõttu). Püha Elmo tuleks nimetatakse koroonalahendust, kus elektrisäde helendab. Helendus tekib teravate punktide ümber, kuna teravatesse punktidesse kogunevad elektrilaengud. Elektrivälja tugevus teravate punktide ümber võib olla piisavalt suur, et võimaldada ioniseerida õhus olevat neutraalset gaasi ehk lüüa elektronid välja õhus olevatest gaasidest. See avaldub valguslahendusena. Nähtust on ära kasutatud. Näiteks luminofoorlambid toimivad samal põhimõttel. Elektrivool ioniseerib lambis gaasi (argooni) ja see põhjustab elektromagnetlaine, mille pikkus jääb meile nähtavasse vahemikku. Lahenduse värvus sõltub gaasidest. Õhus on peamiselt lämmastik ja hapnik ning seetõttu paistab selline lahendus õhus meile sinaka, lillana. Selleks, et üldse oleks võimalik gaasi ioniseerida, peab olema tugev elektriväli, see peab ületama 30 kV/cm teravike ümber. Sellised tugevad elektriväljad tekivad peamiselt äikese ajal, kus maa ja pilvede vahel on suur potentsiaalide erinevus. Seda nähtust seostatakse enim just laevade tippudega, kuna need olid vanasti ühed vähesed ehitised, mis olid küllaltki kõrged, aga mis peamine, teravad. Keegi ei teadnud elektrist suurt midagi ja rauast teravaid tippe niisama keegi hoovi ei püstitanud. Koroonalahendus põhjustab ka suurtes elektriliinides voolukadusid. Tegelikult see sõltub palju ka õhurõhust ja õhuniiskusest – õhurõhu vähenemisel ja niiskuse suurenemisel tekib rohkem koroonalahendust. Peamine asi, mille järgi teha vahet välgul ja koroonalahendusel, on just helendamine: koroonalahendus helendab, välk aga on konstantne elektrisäde.

Nähtused looduses

Püha Elmo tuled on teadusliku nimetusega tuntud kui koroonalahendus. Peamiselt tekib see elektrit juhtivate pindade tippudel äikeselise ilmaga. Nähtus võib esineda kirikute tornikiivrite tippudel, piksevarrastel, lennukite propellerite tippudel ja tiibade otstel, isegi kõrgema muru tippudel ja kariloomade sarvede otstel. Samuti võib selline nähtus esineda inimese sõrmede otstel.
Denver Nuggets

Denver Nuggets on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Oma kodumänge peab klubi Denveri Pepsi Centeris.
Klubi asutati 1967. aastal. Enne NBA-ga liitumist 1976. aastal mängis meeskond Denver Rocketsi nime all ABA liigas.
Kaasaütlev kääne

Kaasaütlev kääne ehk komitatiiv on kääne, mis väljendab kaasasolu, vahendit, viisi või seisundit või aega.
Verbide juures võib kaasaütlev kääne näidata ka asja, millele tegevus on suunatud.

Ajalugu

Kaasaütleva käände tänapäevane lõpp (-ga) võib olla kujunenud sõnast kansak* 'rahvas' (kansak > kāsak > kāsa > kaas/kahs > ka(h) > -ga).
Chouaib Doukkali Ülikool

Chouaib Doukkali Ülikool on ülikool El Jadida linnas Marokos.
Ülikool on asutatud aastal 1985. 
Ülikoolis õpib umbes 23 tuhat tudengit (2018).
Ara Yaralyan

Ara Yaralyan (sündinud 12. oktoobril 1973 Alaverdis) on armeenia džässmuusik Eestis.
Ta mängib kontrabassi.
Ta kolis 1995. aastal Eestisse. Eestis mängib Yaralyan lisaks džässile rahvamuusikat, viimast eelkõige ansamblis Helletused.
Marie Heiberg

Marie Heiberg (10. september 1890 Urvaste vald – 15. veebruar 1942 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Biograafia

Ta õppis Urvaste valla- ja Sangaste kihelkonnakoolis, seejärel pühendus loomingulisele tegevusele. 16-aastaselt asus elama Tartusse, kus elas rasketes materiaalsetes tingimustes. Elatas end juhutöödega ja vabakutselise ajakirjanikuna. Osales Noor-Eesti rühmituses, kus sõbrunes Gustav Suitsu ja Friedebert Tuglasega. 1919. aastal haigestus skisofreeniasse ja oli 1923. aastast kuni surmani ravil Seevaldi vaimuhaiglas Tallinnas. 1942. aasta talvel haigestus ta kütmata palatis alatoitlusest kurnatuna kopsupõletikku, mille tagajärjel suri 15. veebruaril 1942. 23. veebruaril 1942 sängitati luuletaja põrm haigla kulul Tallinna Liiva kalmistule.

Looming

Kirjutanud luuletusi, jutustuse ja lühiproosakogu.

Näidend Marie Heibergist

Marie Heibergi elukäigu ja loomingu ainetel kirjutas ja lavastas Anne Maasik (veel Tartu Lasteteatris tegutsedes) näidendi "Kesk aegade viirastust luuletaja", mida mängiti Tartu Kirjanduse Majas. Esietendus oli 25. veebruaril 2000. Lavastuse kujundas kunstnik Inge Kudisiim. Heibergi osas esinesid erinevatel õhtutel Tuuli Otsus ja Anu Ander.
1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised

1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised Eestis toimusid 20. oktoobril 1996.

Valimistulemus

Kokku osales 1996. aasta valimistel 462 016 inimest ehk 52,6% hääleõiguslikust elanikkonnast.
Bone Thugs-N-Harmony

Bone Thugs-N-Harmony on 1991. aastal loodud Ameerika Ühendriikide räppansambel Clevelandist Ohio osariigis.
Algselt olid selle liikmed räpparid Layzie Bone, Flesh-n-Bone, Bizzy Bone, Krayzie Bone ja Wish Bone.
Bone Thugs-N-Harmony on tuntud oma kiire räppimise ja harmoniseeruvate vokaalide poolest. Ansambli albumeid on üle maailma müüdud üle 40 miljoni. Lisaks on nad võitnud arvukalt auhindu, sealhulgas 1997. aastal Grammy laulu "Tha Crossroads" esituse eest.
Pilka vald

Pilka vald (saksa keeles Pilken) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1892 ja siis liideti see vald Luunja vallaga.
Üldentsüklopeedia

Üldentsüklopeedia on kõiki alasid hõlmav entsüklopeedia. Üldentsüklopeediale vastandub erialaentsüklopeedia.
Üldentsüklopeedia on näiteks Eesti entsüklopeedia või TEA entsüklopeedia.
Piistaoja talu

Piistaoja talu (ka: Piistaoja katsetalu) on talu Pärnu maakonnas Tori vallas Piistaoja külas.
Talu on kuulunud Eesti riigitegelasele ja põllumajandusteadlasele Theodor Poolile, kes pidas seda 1925–1941.
Guillebert de Lannoy

Guillebert de Lannoy (1386–1462) oli flaami päritolu Burgundia sõjaväelane ja diplomaat, Villervali isand (sgr. de Villerval)
1403. aastal võttis ta Prantsusmaa vägedes osa Wighti saare ründamisest. 1405–1406 käis ta palverännakul Palestiinas. Sealt naastes võttis Hispaanias osa võitlusest mauridega ning osales Prantsusmaal armanjakkide ja burgundlaste vahelistes võitlustes.
Aastail 1413–1414 reisis Lannoy Põhja- ja Ida-Euroopas. Ta külastas Friisimaad, Taanit, Rootsit, Gdańskit ning Preisimaad. Preisimaalt suundus ta läbi Vana-Liivimaa Pihkvasse ja Novgorodi. Kodumaale naasis ta läbi Poola, Tšehhi ja Austria.
Burgundia hertsog Jean Kartmatu määras Lannoy sadamalinna Ecluse'i asevalitsejaks. 1419. aastal võttis ta Burgundia esindajana osa Inglise kuninga Henry V ja Prantsusmaa Catherine'i pulmadest.
1421. aastal saadeti ta Palestiinasse uurima võimalusi vabastada Jeruusalemm muslimitest. Esmalt reisis ta läbi Ida-Euroopa Konstantinoopolisse ning sealt edasi Rhodosele, Kreetale, Egiptusesse ja lõpuks Jeruusalemma. Burgundiasse tagasi läks ta läbi Rhodose, Veneetsia ning Saksamaa.
Seejärel käis Lannoy Burgundia saadikuna Šotimaal ja Iirimaal, samuti osales ta 1433. aastal Baseli kirikukogul. 1430. aastal oli ta üks Kuldvillaku ordu asutajaliikmetest. 1435. aastal võttis ta osa Arras' kongressist.
1440. aastatel hakkas Philipp Hea taas hellitama mõtet ristisõjast. Lannoy saadeti Napoli kuninga Alfonso V juurde ja seejärel mereteed mööda edasi Jeruusalemma. Teel peatuti mitmetes paikades, et uurida kuidas suhtuvad kavandatavasse ristisõtta kohalikud valitsejad. Tagasiteel liiguti laevadel läbi Kreeka saarestike ja mööda Dalmaatsia rannikut. Veneetsiast edasi liiguti maad mööda läbi Austria ja Saksamaa tagasi Burgundiasse. 
Lannoy hilisema elu kohta on teada väga vähe.
Autobiograafilises teoses "Voyages et Ambassades" annab ta ülevaate oma elust ja kirjeldab oma reise. Muuhulgas on teoses mainitud ka mitmeid paiku Eestis, mida ta külastas 1413. aastal.
Coco Chanel

Biograafia

Chanel ise on oma lapsepõlve ja noorpõlve kohta levitanud ilustatud versioone. 
Ta sündis rändkaupmees Albert Chaneli ja tema armukese Jeanne Devolle'i teise abieluvälise tütrena Saumuris. Isa oli pärit Gardist rändkaupmeeste suguvõsast. Ema oli pärit Courpière'ist. 
Sünnitunnistusele kanti eksikombel nimi Chasnel, ja see viga jäigi parandamata. 
Vanemad abiellusid 1883. 
Gabrielle'il olid õed Julia (sündis 1882) ja Antoinette (1887) ning vennad Alphonse (1885), Lucien (1889) ja Augustin (sündis 1891, suri mõnekuuselt). Lapsepõlves ei pandud Gabrielle'i kasvatusele erilist rõhku. 
16. veebruaril 1895, kui Gabrielle oli 12-aastane, ema suri. Isa jättis lapsed maha ja läks Ameerikasse õnne otsima. Gabrielle ja tema õed pandi Aubazine'i kloostri orbudekodusse, vennad anti taludesse. Aubazine'is veetis Gabrielle seitse aastat, õppides õmbleja ja õmbluskaupade müüja ametit. Seejärel õppis Coco kaks aastat Moulinsis Aubazine'i tsistertslaste kloostri nunnade pansionaadis Moulinsi Notre-Dame'i Instituudis. 
20-aastasena töötas ta koos oma isa õe Adrienne'iga Moulinsis pruudi- ja beebikaupade äris ning tegi eraviisiliselt õmblejatööd. Moulinsis esines Gabrielle ka lauljana varietees Rotonde, kus ta esitas peamiselt kaht šansooni: "Qui qu'a vu Çoco dans l' Trocadéro?" ja "Co Co Ri Co". Arvatakse, et tema hüüdnimi Coco ongi pärit sellest ajast, sest publik (eriti Moulinsi jäägrirügemendi ohvitserid) hüüdsid teda laulude järgi nii. Tal oli armulugu ühe ohvitseriga.  
Aastal 1904 tutvus ta Pariisi töösturipoja Etienne Balsan'iga (1880–1953), kes viis ta seltskonda ning kellega ta elas 1906–1910 Royallieus koos. Tema rahalise abiga avas ta 1910 Pariisis naistekübarate ateljee.
Kui Natsi-Saksamaa okupeeris Prantsusmaa, oli Chanel armusuhetes Saksa ohvitseri Hans Gunther von Dincklagega. Pärast Prantsusmaa vabastamist liitlasvägede poolt pidi Chanel põgenema Šveitsi. Kümne aasta pärast naasis ta Prantsusmaale ning hoolimata kõrgest vanusest, jätkas edukat moeloojakarjääri kuni oma surmani.

Moelooja

Coco Chaneli esimesed riided ilmusid müügile pärast Esimest maailmasõda. Endiste ebamugavate korsettide ja mitmekihiliste seelikute asemel tutvustas Chanel kitsaid seelikuid ja avaraid jakke, mille kandmine muutus naiste seas väga populaarseks. 
Pärast suhet lahke ja varaka mehe – sõjaväeohvitseriga, Étienne Balson'iga ja hiljem Inglise vabrikandi, Arthur Cappeliga – avas ta oma esimese butiigi Deauville 1913. aastal ja järgmise – Couture House'i – aastal 1915. 
Aastal 1921 esitles Coco oma esimest ja hinnatuimat parfüümi Chanel No. 5. See oli esimene parfüüm, mida müüdi kogu maailmas. Praegugi müüakse seda parfüümi üks pudel iga kolmekümne sekundi jooksul.

Isiklikku

Chanelil oli palju armusuhteid, kuid ta jäi vallaliseks.

Muud

Edmonde Charles-Roux kirjutas temast elulooraamatu ja režissöör Anne Fontaine lavastas teose põhjal filmi "Coco enne Chaneli", mis kandideeris mitmele rahvusvahelisele filmiauhinnale, teiste seas kuuele Césarile, neljale Briti filmiauhinnale BAFTA ja Oscarile parima kostüümi kategoorias (vaata 2010. aasta Oscari auhinnad).
Apple News

Apple News (või lihtsalt News) on ettevõtte Apple Inc. poolt välja töötatud mobiilirakenduste ja uudiste koondaja oma iOS, watchOS ja macOS operatsioonisüsteemidele. Apple News tuli välja koos iOS 9 avaldamisega. See on iOS-i eelmistes versioonides sisalduva ajalehe rakenduse järglane. Kasutajad saavad sellega lugeda uudiste artikleid, mis põhinevad kirjastajatel, veebisaitidel ja teemadel, mida nad valivad, näiteks The New York Times, tehnoloogia või poliitika.

Apple News+

25. märtsil 2019 teatas Apple uuest tellimisteenusest Apple News +, mis annab kasutajatele võimaluse saada igakuise makse eest rohkem kui 300 ajakirja.
Charlotta Stern

Charlotta Stern on Rootsi sotsioloog, lähtub ratsionaalse valiku teooriast. Sotsioloogia professor ja osakonnajuhataja Stockholmi Ülikoolis. Esindab klassikalis-liberaalset suunda. Uurinud peamiselt tööturu küsimusi.
Iisaku raamatukogu

Iisaku raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku asulas Iisaku gümnaasiumi ruumides. Raamatukogu juhataja on Hille Väljaotsa.
Raamatukogu asutati 1907.
Parkali tänav (Rakvere)

Parkali tänav on tänav Rakveres, Vanalinnas.
Tänav ristub Pika tänava, Parkali platsi (paremalt) ja C. R. Jakobsoni tänavaga ning lõpeb Laial tänaval. Tänava pikkus on 316 meetrit ja see on osaliselt ühesuunaline Parkali platsilt Pika tänavani, sellel lõigul on säilinud ka ajalooline munakivikatend. 
Parkali tänav on üks Rakvere vanemaid. See viis Pikalt tänavalt mäest alla Soolikaojani. Ajaloos on tänav kandnud ka Põrgu tänava nime, kuna samas paiknes sepipada, mille õhtused ääsituled ja mustad mehed andsid selleks nimeks alust. Praegune nimi tuli tänavale siin 19. sajandil tegutsenud parkimistöökodadelt. 
Aadressil Parkali 4 paikneb AQVA Hotel & Spa, mis on tuntud veekeskus koos hotelli ja restoraniga. Parkali tänava äärde jääb ka Rakvere linnavalitsuse hoone aadressil Lai 2 ning Pika tänava üks tähelepanuväärsemaid ehitisi – eklektiline Kaitseliidu Viru maleva hoone aadressil Pikk 15, mis valmis 1908. aastal kaupmees Julius Johansoni ettevõtmisel.
Tuulevaikus (film)

Sisu

Järve ääres asuvas kalurikolhoosis on sunnitud tööpaus – valitseb tuulevaikus, paadimootorite kasutamise on aga kalakaitseinspektor kalamaimude kaitseks keelanud. Kalakaitseinspektor Olevi ja kalurite suhted on pingelised. Noor kalur Tuisu Taavi on muidu kõva töörügaja, aga ta ei oska tööta endaga midagi peale hakata. Ta kihutab mootorrattaga küla vahel ringi. Kord teeb ta kaassõitjaks võetud Ritiga väikese avarii. Küla peal hakkavad levima jutud, et Taavist on saanud joodik ja seelikukütt. Riti on aga juba suhtes brigadir Ennuga. Tegelikult meeldib Taavile hoopis naabruses elav medõde Leili, kuid Taavi ei ole julgenud talle läheneda. Ootamatult puhkeb naabertalus tulekahju, Taavi päästab Leili ja ta väikese venna. Taavi räägib neiule oma tunnetest ja saab teada, et Leilile on sümpaatne Olev. See aga ei mahu kuidagi Taavi hinge.
Debarkaader

Debarkaader (prantsuse keeles débarcadère) on ümberpaigutatav parvelaadne ujuvplatvorm või ujuvalus, mis on mõeldud kasutamiseks mitmel otstarbel sadamas, rannikul või sisevetel ning mille äärde on võimalik silduda.

Kirjeldus

Debarkaadrid on tavaliselt ehitatud massiivseks betoonkerega ujuvhooneks (majutusasutus, lõbustusasutus, töökoda, ladu, vaksal) või lihtsalt ujuvkaiks. Peamiselt on kasutatud neid Venemaal ja Ida-Euroopas. 
Betoonist debarkaadrite ulatuslikum tootmine algas Nõukogude Liidus 1925. aastal. Algul valmistati debarkaadrite kered monoliitsete betoonehitistena. Alates 1957. aastal on neid pandud kokku osadest. Pealisehitis on tavaliselt valmistatud puidust.

Eestis

Eestis on mõni selline ujuvplatvorm olnud kasutusel ka pärast riigi iseseisvuse taastamist. Kahjuks on nendega olnud probleeme ja mõni neist on ka uppunud. 
Pärnu jõel seisis alates 1991. aastast Lätist toodud debarkaader, kus asusid populaarne ööklubi ja restoran. Debarkaader, mille viimane nimi oli "Pärnu Queen", lammutati pärast omaniku sekeldusi linnaga 2010. aastal.
Üks debarkaader (viimase nimega "Victoria") uppus Tallinnas Katariina kai juures 1990. aastail. Pealisehitis on eemaldatud, kuid betoonkere vrakk asub seal tänini.
Debarkaadereid on olnud näha Lahesuu sadamas ja Pärnu sadamas laevaremondiasutuste juures.
Ehitajate tee jalakäigusild

Ehitajate tee jalakäigusild (ka Mustamäe suusasild, Nõmme suusasild) on jalakäijatele mõeldud terasraamsild Tallinnas Nõmme linnaosas. Sild paikneb Mustamäe nõlval ja ületab Nõmmelt Mustamäele viiva Ehitajate tee. Pikkus 72 meetrit.
Kannab TTÜ deviisi "Mente et Manu" (ladina mõistuse ja käega).
Silla projekteerisid Johannes Aare ja Valdek Kulbach. Valmis 1986 aastal Tallinna Tehnikaülikooli 50. aastapäevaks.
Terasraamsild on ehitatud 3-sildelise (silded 23-30-23 m) kaldtugedega raamina. Profiilterasest käigutee laius 3 m.