google/wiki40b huggingface dataset:
Silvia Soro

Silvia Soro (kuni 2002. aastani Silvia Sarrap; sündinud 15. märtsil 1975 Tallinnas) on Eesti näitleja, näitekirjanik, dramaturg, lavastaja ja teatripedagoog ning Eesti Teatriliidu ja Näitlejate Liidu liige alates 1998. aastast. Ta on August Sarrapi ja Anne Sarrapi tütar, Indrek Sarrapi õde. Abielus Aarne Soroga.
Lõpetas 1990. aastal klaveri erialal Tallinna Muusikakeskkooli, 1993. aastal Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli ja 1997. aastal näitleja erialal Viljandi Kultuurikolledži. Õppis 2010 vahetusüliõpilasena näitleja ja näitekirjaniku erialal Berliini Kunstiülikoolis ning omandas samal aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis teatrimagistri kraadi. Ta on täiendanud end aastast 1998 lavavõitluse ja Noore Tantsu Festivali rahvusvahelise suvekooli kursustel (kontakt- ja tegevuslik improvisatsioon jm), osalenud dramaturgia- ja hääletöö koolitustel. Töötanud 1997–1998 Ugalas dramaturgina ja 1998–2004 näitlejana, olnud aastast 2004 Karksi Valla Kultuurikeskuse noorteteatri O, 2008–12 C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi näiteringide ja 2009–12 Ugala noortestuudio juhendaja, 2009–11 August Kitzbergi nimelise Gümnaasiumi teatri- ja draamaõpetuse õpetaja ning aastast 2012 Viljandi Gümnaasiumi teatristuudio juhendaja ja avaliku esinemise õpetaja. Õpetanud 2011–12 Viljandi Kultuuriakadeemias esituskunstide disaini teooriat ja olnud aastast 2013 samas rakendusteatri lektor. Teinud noorte- ja harrastustruppidega ka lavastusi, ühtlasi lavastanud aastast 2008 Nava Laval. Samuti on ta kirjutanud näidendeid, dramatiseeringuid (Piret Raua „Printsess Luluu ja härra Kere”, J. M. Barrie „Peeter Paan ja valge lind Wendy”), telestsenaariume („Lastetuba”, aastast 2011, „Padjaklubi”, aastast 2015) ja laulusõnu, mänginud teleseriaalides („Keskea rõõmud”, 2014). Kuulunud 2005–12 Noore Tantsu Festivali korraldusmeeskonda.
Kreeka pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Meeskonna koosseis

Clayton Bellinger
Alexander Cremidans
Chris Demetral
Dimitrios Douros
Cory Antony Harris
Laurence Heisler
James Kavourias
Robert Kinsbury
Georgios Kottaras
Michael Koutsantonakis
Peter Maestrales
Nicholas Markakis
Meleti Ross Melehes
Erik Daniel Pappas
Peter Rasmusen
Christoforos Rompinson
Panagiotis Sikaras
Peter Soteropoulus
Vasili Spanos
Sean Spencer
Jared Theodorakos
Nicholas Theodorou
Clinton Zavaras
Arvamus

Arvamus on fakti tõlgendamise tulemus, mida inimene või inimeste rühm peab tõeseks.
Juba vanaaja filosoofias tehti vahet arvamusel (doxa) ja teadmisel (episteme).
Keskajal nimetati arvamust, mille põhjendamine on ratsionaalsete argumentide abil võimatu ning mille tõesus põhineb autoriteedil, dogmaks.
Ühiskondlike nähtuste tõlgendamise tulemusel tekkinud suurema inimeste ühenduse hinnangut, mis avaldub suhtumisena ühiskonna tegevusse, nimetatakse avalikuks arvamuseks.
Inimest, kelle arvamust peetakse tõeseks ilma fakte kontrollimata, nimetatakse arvamusliidriks.
Faktide ebapiisava tundmise alusel kujundatud arvamust nimetatakse eelarvamuseks.
Moskva raadio

Välisteenistus

Moskva raadio välisteenistus (ingliskeelne nimetus Voice of Russia) asutati aastal 1929 ning see on andnud eetrisse saateid rohkem kui 70 keeles. Aastal 2006 oli neist käigus umbes 35.

Eesti raadiosaated

Moskva raadiole allusid aastatel 1944–1991 ka Tallinna raadio välissaated. Moskva raadio ise edastas eestikeelseid saateid aastatel 1941–1944; eesti toimetust juhtisid Olga Lauristin, Johannes Semper, Eduard Päll, Paul Uusman jt. Teise maailmasõja algul oli Moskva raadio eesti toimetus mõne kuu kestel evakuatsioonis Kuibõševis, kus saated, kuigi väiksemas mahus, siiski jätkusid.
Johan Raudsepp

Johan Raudsepp (2. aprill 1882 Vanaküla, Koiola vald, Võrumaa – ?) oli eesti omavalitsustegelane.
Johan Raudsepp sündis Vanakülas, Lokko talus taluperemehe pojana. Õppis Põlva kihelkonnakoolis. Hiljem oli põllumees ja pidas ise Lokko talu.
Ta oli Põlva Hariduse Seltsi ja Koiola Põllumeeste Kogu üks asutajaid, samuti Koiola vabatahtliku tuletõrje ühingu asutaja ja esimees. Kuulus Isamaaliitu ja oli Isamaaliidu Koiola osakonna juhataja.
1926. aastast oli ta Koiola Piimaühingu esimees, kelle eestvõttel ehitati Koiola meierei.
1935. aastal valis Koiola vallavolikogu ta Koiola vallavanemaks, kuid valimise peale esitati ministeeriumile kaebus süüdistusega, et Raudsepp olevat teinud volikogus oma valimiseks lubamatut kihutustööd. Ministeerium peatas ametisse kinnitamise 3 kuuks, kuid peale juurdlust kinnitati ta 1936. aasta veebruaris siiski vallavanemaks.
1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks.
Tartu Ülikooli sümfooniaorkester

Tartu Ülikooli sümfooniaorkester (TÜSO) on Tartu Ülikooli juures tegutsev harrastajate sümfooniaorkester. Selle liikmeteks on peamiselt Tartu Ülikooli üliõpilased.
Orkester alustas tegevust enne teist maailmasõda, 1930. aastatel oli dirigendiks V. Vadi. Sõja ajal tegevus peatus ning taastati 1955. aastal Harald Kerese eestvedamisel. Sellal olid dirigendid Igor Graps, Ago Russak ja põhidirigent Aadu Regi; orkestrantide seas olid Alo Ritsing (tšello), Harald Keres (flööt) ja Kaljo Mitt (kontrabass). Esimene avalik esinemine toimus 26. mail 1956. Orkester esines ka 8. juulil 1956 esimesel Balti üliõpilaslaulupeol Gaudeamus Tartus Kassitoome orus, saates üht koori Evald Aava ooperist "Vikerlased". 1950. aastate lõpus tegevus siiski hääbus.
Praeguse TÜSO eelkäijana on mainitud ka 1986–1989 tegutsenud Tartu Ülikooli kammerorkestrit. Kolm tollast orkestranti olid ka nüüdse sümfooniaorkestri loomise juures.
Tartu Ülikooli sümfooniaorkester kutsuti taas ellu Tartu Üliõpilasmaja juhatuse esimehe Kulno Kungla algatusel 2009. aastal, avaesinemine toimus ülikooli aktusel 1. detsembril 2009. Sellest ajast on peadirigent Lauri Sirp. Orkestri kontsertmeister on Andri Annus. Ülikooli sümfooniaorkestri sõprusorkester on Tampere Ülikooli sümfooniaorkester.
Waldorf Astoria Shanghai on the Bund

Waldorf Astoria Shanghai on the Bund on viietärnihotell, mis asub 2 Zhongshan East 1st Roadil, The Bundi kõrval Shanghais Hiinas.   
Hotell on osa Waldorf Astoria Hotels & Resortsi hotelliketist.
Tõnis Uibo

Tõnis Uibo (sündinud 17. novembril 1945) on eesti laulja (bariton).

Teatritee

Tõnis Uibo õppis laulmist Tallinna Konservatooriumi ettevalmistuskursustel Jenny Siimoni juures. Õpinguid jätkas ta Vanemuise vokaalstuudios Rudolf Jõksi õpilasena. Alates 1969. aastast on ta Vanemuise ooperi- ja operetisolist. Ta täiendas ennast Linda Sauli juures.
Tõnis Uibo on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kaugõppes ujumise erialal.
Suur hümn Atonile

Suur hümn Atonile (ka Ehnatoni suur hümn) on Vana-Egiptuse hümn, mis on loodud 18. dünastia vaarao Ehnatoni ajal (valitses umbes 1351–1334 eKr) ja mis kuulub vaaraode ajastu tuntuimate ja kuulsaimate tekstide hulka. Selle autoriks peetakse vaarao Ehnatoni ennast, kes kehtestas Egiptuses Atoni kultuse (atonismi) ning keelas teiste jumalate kultuse.
Hümn on raiutud Amarnas Eje haukambrisse viiva lühikese koridori lääneseinale. See on seinal 13 tulbas. Hümn on tervikuna säilinud Urbain Bourianti 1883/1884 tehtud ärakirjana, kuid originaal hävis osaliselt 1890. aastal. Hümn avaldati trükis esmakordselt 1884. aastal.
Hümnis on rõhutatud ainujumal Atoni ülemvõimu ja loojarolli, Atoni rolli kogu inimkonna, nii egiptlaste kui võõrrahvaste loojana ning jumala transtsendentset loomust.
Peagi pärast hümni tõlke ilmumist märgati selle sarnasust Piibli Vana Testamendi 104. psalmiga. Mitmed teoloogid peavad osa 104. psalmist "Suure hümni Atonile" tõlkeks.
Eesti keeles on hümn ilmunud korduvalt, näiteks Philipp Vandenbergi raamatus "Nofretete" (lk 187-191, saksa keelest tõlkinud Jüri Selirand), Rosalie Davidi raamatus "Religioon ja maagia Vana-Egiptuses" (lk 333-336, inglise keelest tõlkinud Olavi Teppan) ja Jan Assmanni raamatus "Egiptlane Mooses. Mälestus Egiptusest lääne monoteismis" (lk 275-281, inglise keelest tõlkinud Kalle Hein).
Philip Glass on kasutanud hümni oma ooperis "Akhnaten".
Anders Samuelsen

Isiklikku

Tema isa Ole Samuelsen (1932–1996) oli Taani poliitik, kes kuulus erakonda Det Radikale Venstre; õde Mette Bock (kuulub samuti erakonda Liberaalne Allianss) on Taani kultuuri- ja religiooniminister.
Oblast

Oblast on haldusüksus Venemaal, Ukrainas, Valgevenes, Kasahstanis ja Kõrgõzstanis. 
Kuigi ka Bulgaaria 1. järgu haldusüksuste nimetus bulgaaria keeles on област, kasutatakse eesti keeles ametlikult nimetust piirkond.
Bernsbach

Bernsbach on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Erzgebirgskreisis Bernsbachi vallas.
Academia Grata

Academia Grata oli Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledž. Loodi 2002. aasta jaanuaris Non Grata Erakooli baasil EKA ja Academia Non Grata ühisel initsiatiivil Eesti kunstihariduse mitmekesistamiseks ja kunsti prestiiži tõstmiseks. Eesti Kunstiakadeemia sulges kolledži 2004. aasta suvel.
Rein Laul

Rein Laul (sündinud 20. märtsil 1939) on eesti helilooja ja muusikateadlane. Ta lõpetas 1958 klaveri erialal Tallinna Muusikakooli, 1964 muusikateaduse ja 1967 kompositsiooni erialal Peterburi konservatooriumi ning 1970 muusikateaduse erialal Leningradi Teatri-, Muusika- ja Kinematograafiainstituudi aspirantuuri. Kaitses 1990 Moskva konservatooriumis doktoriväitekirja. Alates 1970. aastast oli ta Peterburi konservatooriumi teooriaõppejõud (1993. aastast professor). Avaldanud vene ja eesti keeles rohkesti teadusartikleid.
Ta on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia audoktor.
Rein Laulu poeg on pianist Peeter Laul.
Sõjaväeteenistus

Kaitseväeteenistus Eestis

Eestis reguleerib kaitseväeteenistust kaitseväeteenistuse seadus. Eestis on kaitseväeteenistus teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal, nt kas Kaitseväes või Kaitseliidus. Kaitseväeteenistuses olev isik on kaitseväelane
Kaitseväeteenistus jaguneb kaitseväeteenistuskohustuseks (kohustuslik teenistus) ja tegevteenistuseks (vabatahtlik teenistus).
Peet Raig

1968. aasta Nõukogude Liidu võrkpallimeistrivõistlused

1967. aastal Kalevi mängis meeskond vaid rahvaste spartakiaadil, seega olid kalevlased 1968. aastal kõrgliigas debütandid.
1968. aastal tegi
Nõukogude Liidu võrkpalli-meistrivõistlustel kaasa 12 meeskonda, kes kõik mängisid omavahel läbi neli korda. Seega pidas iga meeskond meistrivõistlustel 44 kohtumist: 22 talvel saalis ja 22 suvel välisväljakutel. 
Turniir algas raskete mängudega, kuid meistrivõistluste lõpp oli Tallinna Kalevile edukas: ta võitis turniiri viimased 14 kohtumist. Võtmemäng oli 20. augustil Tallinnas, kus kalevlased võitsid Tõnismäe välisväljakul suurimat konkurenti Alma-Ata 
Burevestnikut 3:0. 
Võrkpalli tollast populaarsust näitab tõsiasi, et otsustavale mängule elas kaasa rohkem kui 5000 pealtvaatajat. 
Meistrivõistluste
viimases kohtumises oli Tallinna Kalev vastamisi Moskva CSKA-ga, keda 
võitis samuti 3:0. Kokku võitsid eestlased 44 kohtumisest 32. Moskvast Tallinna naasid kalevlased juba Nõukogude Liidu meistritena.
Tallinna
Kalev tuli esimeseks 76 punktiga, edestades 74 punkti kogunud Alma-Ata 
Burevestnikut ja 72 punkti kogunud Riia Radiotehnikist.
Kalevi võrkpallimeeskonna toonase treeneri Ivan Dratšovi hinnangul oli Peet Raig hüüdnimega Piilu suur strateeg ja improvisaator, isikupärane talent ja meeskonna tugisammas.
Raig tuli seitsmekordseks Eesti NSV meistriks: viis korda Kalevis, korra Tallinna KIP meeskonnas ja korra Dünamos. 
1970. aastal olid kalevlased Nõukogude Liidus neljandad. Raig mängis ka Nõukogude Liidu koondises, kuid 1970. aasta maailmameistrivõistlustel oli NSV Liit alles kuuendal kohal.
Pärast võrkpallurikarjääri lõppu alates 1971. aastast töötas Raig treeneri ja ujumisinstruktorina. 
Peet Raig suri 29. juulil 1998 Tamsalus.

Isiklikku

Ta oli abielus Kulle Raigiga, peres oli kaks tütart.
Allikad: Sporditäht, Eesti Ekspress, Õhtuleht, Tallinna Linnaleht.
Nikolai Urvantsev

Nikolai Nikolajevitš Urvantsev (vene Николай Николаевич Урванцев) (29. jaanuar (vkj 17. jaanuar) 1893 Lukojansk – 20. veebruar 1985 Norilsk) oli vene teadlane, Arktika uurija, geoloogia-mineraloogiadoktor (1935).
Urvantsev uuris Taimõri poolsaare, Severnaja Zemlja ja Siberi platvormi põhjaosa geoloogiat.
Veriora vald

Asustus

Veriora vallas oli 1 alevik (Veriora) ja 29 küla.

Külad

Haavapää, Himmiste, Jõevaara, Jõeveere, Kikka, Kirmsi, Koolma, Koolmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Laho, Leevi, Lihtensteini, Mõtsavaara, Männisalu, Nohipalo, Pahtpää, Sarvemäe, Soohara, Süvahavva, Timo, Vareste, Verioramõisa, Viira, Viluste, Vinso, Võika, Väike-Veerksu, Vändra.
Tallinna asehaldurkond

Muudatused enne asehalduskorra kehtestamist

1783. aasta 3. märtsi ukaasiga moodustati Läänemere saartest eraldi haldusüksus – Kuressaare oblast keskusega Kuressaare linnas. Haldusüksus jaotati kaheks – Saaremaa ja Hiiumaa maakonnaks. Hiiumaale pidi tulema maakonnalinn, kuid selle koht jäi valimata ja linn rajamata.
Asehalduskorra kehtestamisel muudeti see ukaas 3. juulil 1783 ära. Hiiumaa läks tagasi Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisi alla ning Saaremaa läks Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisina.

Politsei- ja kohtureform

Asehalduskorra ajal reformiti kubermanguvalitsused, loodi kroonupalatid ja üldise hoolekande kolleegiumid, mis tegelesid hoolekande, meditsiini ja haridusküsimustega. Politsei ülesandeid maakondades asus täitma alammaakohus, linnades politseivalitsus. Reformijärgses kohtusüsteemis tekkisis talupoegade jaoks alamkorrakohus ja ülemkorrakohus, aadlike jaoks kreisikohus ja ülemmaakorrakohus. Teise astme kohtus seati ametisse prokurörid, kes allusid kubermangu peaprokurörile. Süsteemi täiendasid armuandmiskirjade süsteem. 
Kuna uus kord ei vastanud Uusikaupunki rahuga tagatud Läänemere-provintside autonoomia tingimustele, muutis uus keisri Paul I 1796. aastal asehaldurkorda. Muudatus jõustus 1797. aastal.
Koos asehaldurkorra kaotamisega likvideeriti ka enamik moodustatud asutusi. Alles jäid kubermanguvalitsused, kroonupalatid ja üldise hoolekande kolleegiumid.

Kirikuhaldusreformid

Asehalduskorra ajal moodustati igas kreisis eraldi praostkond. Eestimaal oli luteri usu kogudustest kaheksa praostkonda: Tallinna, Paldiski 1., Paldiski 2., Rakvere 1., Rakvere 2., Paide, Haapsalu 1., Haapsalu 2. ja Haapsalu 3. praostkond.
Kallio kirik

Kallio kirik on kirik Helsingis Kallio linnaosas. Kiriku arhitekt oli Lars Sonck.
Rahvusromantiliste ja juugendlike stiilielementidega kirik valmis aastatel 1908–1912. Sissepühitsemine toimus 1. septembril 1912.
Altarimaal "Tulge minu juurde" valmis 1956. aastal,  autoriks kunstnik Hannes Autere.
Kallio kirik on 65 m kõrge.
Põlva linnapea

Põlva linnapea on Põlva linnavalitsuse juht.
Kollane nartsiss

Nimi

Karl Linné antud nimetus pseudonarcissus tulenes sellest, et algselt tunti vaid poeedinartsisse ja kui umbes 500 aasta eest kollaseid nartsisse laialdasemalt kasvatama hakati, nimetati neid alguses valenartsissideks.

Levila

Looduslikult kasvab kollane nartsiss peamiselt Lääne- ja Kesk-Euroopas, eriti aga Vahemere maades. Meeliskohtadeks on mäestike madalamates kohtades paiknevad niidud.

Kollase nartsissi levila Eestis

1880ndate lõpul või 1890ndade algul tõi Sookalduse külas paikneva Singi talu peremees Saare mõisas kollase nartsissi ja istutas aeda. Nartsiss kohanes oma elupaigaga niivõrd hästi, et kasvas edasi isegi siis, kui talu uus elumaja teise paika ehitati ja vana aeda enam ei hooldatud.
Kollase nartsissi naturaliseerunud kasvupaik Tartu maakonnas Vara vallas võeti 1964. aastal kaitse alla. Kollase nartsissi kasvukoha kaitseala suurus on 0,3 hektarit ja see jääb Tartu–Kallaste maantee sõitjatele nägemisulatusse.

Iseloomustus

Kõrgus 20–40 cm. Lisakroon on pikk, õiekate helekollane ja heledam kui lisakroon. Enamasti on õitsemisaeg varajane. Naturaliseerub kergesti ja liigil on väga palju teisendeid. 
Kollane nartsiss on paljude nartsissisortide eellane ja selle põhjal on aretatud trompetnartsissid.
Katariina (eesnimi)

Aleksandria Katariina (legendi järgi 3. või 4. sajandil) oli pühak, kelle nimi levis laialt naisenimena. Seda nime kannavad:
Seljord

Seljord on küla Seljordi vallas, valla halduskeskus. See asub Norras Telemargi maakonnas.
Seljordis peetakse iga-aastast Dyrsku'ni laata, mida külastab 60 000–80 000 inimest.
Salamanca

Ülikool

Salamanca Ülikool on vanim ülikool Hispaanias ja neljas Euroopas pärast Bologna, Oxfordi ja Pariisi ülikooli. See asutati aastal 1218.
Rahvastikuajalugu

Teadusharu kujunemine

Teadusharu tekkis 19. sajandi lõpus ning alguses oli peamine tähelepanu pööratud rahvaarvu, soolise ja vanuselise struktuuri väljaselgitamisele. Teise maailmasõja järel toimus kiire areng nii allikakasutuse, uurimismeetodite kui ka uuritavate teemade ala.

Allikad

Rahvastikuajaloo allikad võib suures plaanis jagada kaheks: paleodemograafilised ja kirjalikud. Paleodemograafilised allikad on allikad muinasajast ning mittekirjalikud allikad vana- ja keskajast.
Kirjalikud allikad on tavaliselt koostatud maast ja selle rahvastikust ülevaate saamiseks.
Kaudsete allikatena on kasutatavad kroonikad ja muud kirjatükid, mis otseselt maad ei puuduta.
Boston Bruins

Boston Bruins on USA jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis. Klubi asutati 1924. aastal Bostonis. Oma kodumänge peab klubi TD Gardenis.
Boston Bruins on võitnud Stanley karika kuuel korral (1928–29, 1938–39, 1940–41, 1969–70, 1971–72, 2010–11).
Boston Bruinsi peatreener on Bruce Cassidy.
Püstolkuulipilduja

'Püstolkuulipilduja (ka automaatpüstol) on püstolipadruniga tulistav käsitulirelv, mis on valmistatud laskmiseks nii valangutega kui ka üksiklaskudega.
Püstolkuulipildujad töötavad tavaliselt püstolitega sarnasel vabaluku põhimõttel. Neid kasutatakse peamiselt jõustruktuurides ja eriüksustes, samuti nende sõjaväelaste, kelle ülesanne ei ole osaleda vahetult lahingus, enesekaitserelvana.

Ajalugu

20. sajandi algul algasid katsetused laega püstolite muutmiseks poolautomaatsetest täisautomaatseteks. Püstolkuulipilduja leiutati Esimese maailmasõja lõpuaastatel sõltumatult kolmes riigis: Itaalias, Saksamaal ja USA-s. Esimene õnnestunud püstolkuulipilduja oli Saksamaal valmistatud Bergmann/Schmeisseri MP 18/I.
Giovani dos Santos

Klubikarjäär

Dos Santos alustas oma klubikarjääri Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona, tulles läbi klubi noorteakadeemia La Masia. 
Pärast ühte hooaega Barcelona põhimeeskonnas siirdus ta Premier League'i klubisse Tottenham Hotspur. 
Dos Santos mängis Tottenhamis 2012. aastani ning oli sel ajal laenul ka Ipswich Townis, Galatasarays ja Racing de Santanderis.
2012. aastal liitus ta Hispaania klubiga Mallorca, kust ta hooaeg hiljem siirdus Villarreali.
2015. aastal liitus ta MLS-i klubiga Los Angeles Galaxy.

Koondisekarjäär

2005. aastal tuli dos Santos Mehhiko noortekoondisega noorte maailmameistriks. Ta võitis turniiril Hõbedase Palli.
Debüüdi Mehhiko rahvuskoondises tegi ta 9. septembril 2007 mängus Panamaga.
Esimese värava lõi ta Mehhiko rahvuskoondise eest 23. juunil 2009 sõprusmängus Venezuela vastu.
2009. aasta CONCACAF Gold Cupi veerandfinaalis 19. juulil lõi ta värava Haitile. 26. juulil toimunud finaalis lõi värava USA-le, aidates koondisel turniiri võita. Dos Santos valiti lisaks turniiri parimaks mängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.
2011. aasta CONCACAF Gold Cupi teises alagrupimängus 9. juunil lõi ta kaks väravat Kuubale. 25. juunil toimunud finaalis lõi taas värava USA-le ning Mehhiko võitis turniiri.
2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta kaheksandikfinaalis 29. juunil värava Hollandi vastu.
2015. aasta CONCACAF Gold Cupi esimeses alagrupimängus 9. juulil lõi ta värava Kuubale. Ta võitis Mehhiko meeskonnas kolmandat korda turniiri.
2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Mehhiko olümpiakoondisega kuldmedali.
Ta kuulunud Mehhiko koondisse veel ka 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011. aasta Copa Américal ning 2013. ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlusel.

Isiklikku

Ka tema isa Geraldo Francisco dos Santos (tuntud mängijanimega Zizinho) oli jalgpallur. Giovanil on kaks venda: Éder (sündinud 1984) ja Jonathan, kes mõlemad on samuti jalgpallurid.
Kolmnurga võrratus

Eukleidese geomeetria

Eukleides tõestas kolmnurga külgede pikkuste võrratust tasapinnalises geomeetrias kasutades  joonist 1. Järgnev tõestus on välja toodud Eukleidese raamatus "Elemendid".
Alustatakse kolmnurgaga . Küljele  moodustatakse võrdhaarne kolmnurk  nii, et külg  on külje  pikendus.
Seejärel väidetakse, et nurk , nii et külg . 
Kuid , nii et külgede summa on , mis tõestab kolmnurga külgede pikkuste võrratust.

Võrratus teisel kujul

Võrratusest tulenevalt kehtivad kolmnurga külgede  ja  vahel järgmised seosed:   
  
Sellest valemist järeldub
Eelnevatest valemitest tuleneb, et
Seda saab panna kirja valemina
 mis on sama mis

Kolmnurga võrratus vektorruumis

Kui on antud normeeritud vektorruum siis üks normi määratlevaks tingimuseks on kolmnurga võrratus:
Sellest tuleneb kolmnurga reegel, mis seisneb selles, et geomeetriliste vektorite  ja  summavektoriks  nimetatakse vektorit, mis on suunatud vektori  alguspunktist vektori  lõpp-punkti ning summavektori pikkus on väiksem kui  ja  pikkuste summa.

Meetriline ruum

Olgu  mitte tühi meetriline ruum ning  funktsioon üle reaalarvude. Üheks meetrilise ruumi tingimuseks on: 
 
Igale paarile  on vastavusse seatud reaalarv mis on  ja  vaheline kaugus: (absoluutväärtus või moodul arvude   ja  vahest).   
Tõestame antud aksioomi lähtudes kauguse definitsioonist.  
 korral:  
(M1)   
(M2) kui    
(M3)   
(M4)
Tarmo Roosimölder

Tarmo Roosimölder (sündinud 25. mail 1970 Tallinnas) on eesti maalikunstnik. 
Tarmo Roosimölder on kunstis iseõppija. Aastatel 1988–1991 õppis Tartu Ülikoolis geoloogiat.
Tarmo Roosimölder maalib õlivärvidega ja teeb väikeseformaadilisi kuivnõelatehnikas sügavtrükke paberile.
Näitustel on osalenud alates 1990. aastast, algul rühmituse Lüliti liikmena ja hiljem isiku- ja rühmanäitustega mitmes Eesti ja Euroopa galeriis.
Tema töid leiab paljudest erakogudest ja Tartu Kunstimuuseumi Matti Miliuse kogust.
Tarmo Roosimölder elab Harjumaal Suurupi külas.
Niinja mõis

Niinja mõis (saksa keeles Niens) oli Suure-Lähtru mõisa kõrvalmõis Martna kihelkonnas Läänemaal.
Mõisast on teateid alates 1574.
Tisleripink

Tisleripink (ka: höövlipink, kruupink) on puidust tööpink, kuhu töödeldav ese kinnitatakse puukruvi abil. Tisleripinki kasutatakse peamiselt hööveldamiseks. Eestis kasutati enne tisleripingi kasutuselevõttu 19. sajandi II poolel lihtsat tööpinki.
Dīķeri mõis

Dīķeri mõis (saksa keeles Puderküll, läti keeles Dīķeru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Naukšēni piirkonnas Ķoņi vallas Dīķeris. Mõisa peahoones asub Ķoņi kool.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 110 mees- ning 161 naishinge.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa:  Ewald ja Renge.
Tartu Kunstnike Liit

Tartu Kunstnike Liit on Eesti mittetulundusühing; Eesti Kunstnike Liidu alaliite.
Liidu esimees on Markus Toompere.
Za Ruljom

Za Ruljom (vene keeles За рулём, 'rooli taga') on Moskvas alates 1928. aasta aprillist ilmuv autoajakiri. Sõja tõttu katkes ajakirja ilmumine 1941. aastal, uuesti hakkas ajakiri ilmuma 1956. aastal.
Ajakiri ilmub üks kord kuus, 2010. aastal oli tiraaž 460 000 eksemplari.
Pädevus

Pädevus ehk võimkond, võimupiirid, kompetents (inglise competence, power) on õiguse kontekstis õigusaktiga füüsilisele või juriidilisele isikule antud ülesannete, õiguste ja kohustuste kogu. Pädevus annab kaalutlusõiguse mingi õigusliku toimingu sooritamiseks (vastandina kohustusele). Pädevus sisaldab ka vastutust. Eri õigusvaldkondades eristatakse erinevaid pädevuse alaliike.
Pädevus ehk asjatundlikkus, kompetentsus (inglise competence, competency) on hariduse kontekstis isiku teadmiste, oskuste, hoiakute ja väärtushinnangute kogum, mis on vajalik tulemuslikuks ja jätkusuutlikuks tegutsemiseks teatud valdkonnas. Pädevused jaotuvad erialasteks ja ülekantavateks pädevusteks. Erialased pädevused on vajalikud mingis kindlas valdkonnas töötamiseks (näiteks töötamiseks õpetajana, kondiitrina, piloodina). Ülekantavad pädevused (neid nimetatakse ka üld- või võtmepädevusteks) võimaldavad inimestel hakkama saada erinevates ja muutuvates töövaldkondades ja -keskkondades. 
Teatud kutsealal töötamiseks vajalikud pädevused määratletakse kutsestandardites.