Katar

Poliitiline süsteem

Katar on absoluutse monarhiaga riik. Riigipea on emiir, kes teostab nii seadusandlikku kui ka enda nimetatud valitsusega täitevvõimu.
2007. aastani nõustas teda ühekojaline Nõuandev Kogu (Majlis ash-Shura), mille 35 liiget nimetas ta ise. Põhiseadus näeb ette 45-kohalise Nõuandva Kogu, mille 30 liiget valib rahvas ja 15 nimetab emiir. Uue põhiseaduse järgi valiti parlament 2007. Valida võivad kõik vähemalt 18-aastased. Valitsuskabineti liikmed ja peaministri määrab emiir lähedaste perekondade liikmete hulgast. Erakondade tegevus on keelatud. Apellatsioonikohus on kõrgeim kohtuorgan, usuküsimustega tegelevad šariaadikohtud. Klassifikatsiooni alusel on Katar mittevaba riik. Korruptsiooniindeksi järgi asub Katar 32. kohal.

Sümboolika

Nagu Bahreini lipu nii on ka Katari lipu aluseks haridžiidide islamirühmitiste punakaspruun lipp (aastast 1971). Suurbritannia nõudmisel lisati sellele 1860. aastatel varda poole valge riba. Suurbritannia lepingu (1916) kohaselt lisati lipule 9 valget sakki, mis osutavad asjaolule, et Katar oli Pärsia lahe äärsete nn lepinguosaliste emiraatide 9. liige. Punakaspruun värv sümboliseerid sõdades valatud verd ja valge rahu. Lipuvärvides vapi (aastast 1978) keskel on traditsiooniline Araabia purjakas dau, palmisaar ja kaks ristitatud mõõka. Rahvusloom on valge-orüks.

Loodus

Katari poolsaar ulatub lõuna-põhja suunas Pärsia lahte. Selle põhjaosas on luidetega tasandik, keskosas kivikõrb ja lõunaosas liivakünkad. Rannikut ümbritsevad korallrahud, mis on kohati 4 km laiused. Valitseb kuum troopiline kliima.
Suvel puhuvad Araabia poolsaare kõrbealadelt kuivad kuumad tuuled, mis sageli tugevnevad liivatormideks. Alalise vooluga jõgesid ei ole, tasandikku (madalikku) liigestavad vadid. Põhjaveevaru ei rahulda riigi vajadusi, seetõttu magestatakse merevett. Looduslikus taimkattes on peamised kuivlembesed põõsad ja poolpõõsad. Kataris on 11 liiki imetajaid, 14 liiki pesitsevaid linde ja 10 liiki roomajaid. Kaitsealasid on 15.
Kataril leidub rikkalikult naftat ja maagaasi.

Rahvastik

Ainult 20% rahvastikust moodustavad põliselanikud Katari araablased, sama palju elab riigis araabia maadest saabunuid ja nende järglasi ning Iraanist ümber asunud araablasi; Indiast ja Pakistanist tulnuid on kumbagi 18% ning pärslasi 10% Katari rahvastikust. Suureneb tailaste, filipiinlaste ja indioneeslaste sisseränne. 91% inimesi elab pealinnas, sisemaal on püsiasustus vaid oaasides. Peale araabia keele kasutatakse ka inglise keelt. Haridust toetab tugevalt riik. Riigiusk on islam. Tervisehoiukulutused moodustavad riigi SKT-st 3%, 450 inimese kohta on 1 arst ja 570 inimese kohta on 1 haiglakoht.

Majandus

Katari majandus põhineb nafta- ja maagaasi ammutamisel. Katar on maailma suurimaid vedeldatud gaasi eksportijaid. Kataris toodetakse ka terast ja tsementi.
Enne 2017. aastat importis Katar ligi kolmandiku toiduainetest Saudi Araabiast ja Araabia Ühendemiraatidest. 2017. aastal katkestasid Saudi Araabia, Araabia Ühendemiraadid, Bahrein ja Egiptus Katariga diplomaatilised sidemed ning transpordi lepingud, mille tõttu on Katar hakanud importima lehmi Saksamaalt, Ungarist, Hollandist, USAst ja Austraaliast. Pärast majandusliku blokaadi kehtestamist on ilmunud Katari poodidesse palju Türgi ja Iraani toiduaineid.