Eesti ID-kaart

Taotlemine

Eesti kodanike korduvate ID-kaartide taotlemiseks võttis Politsei- ja Piirivalveamet kasutusele uue e-teenuse aadressil https://etaotlus.politsei.ee/. ID-kaarti saab taotleda ka alaealisele lapsele, kellele ei ole varem dokumenti antud. Teenus avati 2017. aasta 15. juunil. E-teenusesse saab sisse logida lisaks ID-kaardile ka mobiil-ID-ga või pangalinkide kaudu. See tähendab seda, et dokumenti saab taotleda ka juhul, kui varem välja antud ID-kaart on juba kehtivuse kaotanud.

Digitaalallkiri

ID-kaardi abil antav digiallkiri on seaduse silmis võrdne omakäelise allkirjaga. Kõik Eesti avalikud asutused on kohustatud võtma vastu digiallkirjastatud dokumente.

ID-kaart ja allkirjastamisvahend – isiklik võti

ID-kaardil on salajane allkirjastamisvõti, mida saab kasutada PIN-koodi abil. Selle võtmega märgistatakse allkirjastatud dokument ainulaadsel ja võltsimatul viisil, mis võimaldab hiljem tõestada, et just sina selle allkirjastasid.

Mis on krüpteerimine?

Faili krüpteerimise eesmärgiks on muuta selles asuvad andmed võõrastele loetamatuteks.
Krüpteerimiseks on võimalik kasutada kas sümmeetrilist või asümmeetrilist krüptoalgoritmi.
Krüpteerimisalgoritm on matemaatiline valem, mis šifreerib andmefaili. Seda saab dešifreerida ainult krüptovõtmega. Sümmeetrilisel krüpteerimisel krüpteeritakse ja dekrüpteeritakse fail ühe ja sama salajase võtmega. Asümmeetrilisel krüpteerimisel kasutatakse aga krüpteerimiseks ühte ja dekrüpteerimiseks teist võtit, millest üks on avalik ja teine salajane ning kasutaja ainuomanduses.

Turvarisk

2017. aasta septembri alguses teavitati Eesti avalikkust, et Gemalto toodetud uuetüübiliste ID-kaartide kiipides olevast tarkvarast avastati turvaviga, mis sel ajal hinnati teoreetiliseks. See puudutab ID-kaarte, mis on väljastatud ajavahemikus 16. oktoober 2014 — 26. oktoober 2017.
Seda, kas ID-kaardil olev tarkvara vajab uuendamist, oli võimalik kontrollida aadressil https://www.politsei.ee/id-kaardi-kontroll/ . ID-kaardi haldustööriista uusim versioon näitab samuti ära, kas kaardi sertifikaadid vajavad uuendamist või mitte.
2017. aasta oktoobri lõpus lasti välja ID-kaartide turvaparandus sertifikaadiuuenduse kujul, mille saab kätte ID-kaardi uuendatud haldustarkvaraga, mis on saadaval aadressil https://www.id.ee
3. novembril andis CERT Eesti välja hoiatuse võimalike õngitsuskirjade tekkimise kohta, kui kasutajaile võib saabuda elektronkiri või sõnum, mis pakub abi ID-kaardi probleemide lahendamisel ühes lingiga, mis võib viia õngitsuslehele, mille kaudu võidakse levitada pahavara või püüda toime panna identiteedivargust. Sellistele linkidele klikkimine/puutumine ei ole arvuti või nutiseadme turvalisuse huvides soovitatav.
Turvauuendust vajavate ID-kaartide tarkvara on võimalik uuendada ka Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) klienditeenindustes, mis olid avatud ka 3.–5. novembri nädalavahetusel.
Sertifikaate uuendama oodatakse eelkõige neid inimesi, kes aktiivselt kasutavad ID-kaardi PIN1 ja PIN2 koode.
ID-kaartide sertifikaatide korraline uuendamine on võimalik 31. märtsini 2018, millest järgmisel päeval kõikide turvariskist puudutatud kaartide sertifikaadid tühistatakse. Elektrooniliseks kasutamiseks ehk PIN-koodidega isikutuvastuseks ja digiallkirjastamiseks tuleb seejärel taotleda uus ID-kaart.
Peatatud või tühistatud sertifikaatidega ID-kaarti saab mitte-elektrooniliseks isikutuvastuseks kasutada edaspidigi, ning seda kuni dokumendi kehtivusaja lõpuni. Selliseid ID-kaarte on võimalik edasi kasutada digiretsepti väljaostmiseks apteegis ning ka poodide kliendikaartidena, sest poodide süsteemid ID-kaardi PIN-koodidel põhinevat isikutuvastust ei kasuta.

Sertifikaatide peatamine ja uuendamine 2017. aasta novembrist alates

2. novembril 2017 teatas Jüri Ratase esimene valitsus, et turvariskiga ID-kaartide sertifikaadid suletakse 3. novembril vastu 4. novembrit kell 00.00. Samuti peatati sertifikaatide kaug-uuendamine tavakasutajatele (v.a erandid) ajavahemikuks 3.–5. november. Selles ajavahemikus oli kaartide kaug-uuendamise õigus antud 35 000 kõrgkasutajale, kelle hulka kuuluvad riigi õigusvaldkonna töötajad, perekonnaseisutoiminguid teostavad ametnikud ja arstid, kuna nemad kasutavad ID-kaarti kõige aktiivsemalt. 3.–5. novembril sai ID-kaartide sertifikaate uuendada PPA klienditeenindustes, eelisjärjekorras olid eelnimetatud aktiivsed kasutajad. Kaug-uuendamise võimalus taastati kõigile kasutajatele alates 6. novembrist.
Turvariskiga ID-kaarte saab uuendada nii oma arvutist kui ka politsei- ja piirivalveameti teeninduses kuni 31. märtsini 2018. Turvakaalutlustel tühistatakse uuendamata sertifikaadid 1. aprillil 2018. Tühistatud sertifikaatidega dokumenti uuendada ei saa ning elektrooniliseks kasutamiseks tuleb taotleda uus kaart.

Kehtivus

Enne 2007. aastat välja antud ID-kaartide kehtivusaeg isikut tõendava dokumendina on kümme aastat ning sertifikaadid kehtivad kolm aastat. Alates 2007. aastast kehtivad ID-kaardid dokumentidena viis aastat ning nende sertifikaadid samuti viis aastat.
Seisuga 20. november 2007 oli Eestis välja antud 972 605 ID-kaarti. Enne 2005. aastat väljastati 549 175 ID-kaarti, millest on uuendatud sertifikaadid kõigest 54 200 kaardil. Seisuga 26. mai 2010 oli kasutusel 1 105 302 ID-kaarti, 1. veebruaril 2011 1 140 298 ID-kaarti ja 1. veebruaril 2012 1 163 918 kaarti.
ID-kaardi sertifikaatide kehtivust on võimalik igal ajal peatada, helistades abiliini lühinumbril 1777. 
Kaarte trükib Šveitsi firma TRÜB Baltic AS. Alates aastast 2002 väljastab Sertifitseerimiskeskus AS ühes TRÜB Baltic partnerina sertifikaate Politsei- ja Piirivalveameti poolt väljastatavatele ID-kaartidele.
Politsei- ja Piirivalveametil kehtis ID-kaardi tootmise leping Gemalto AG-ga maksimaalselt 2018. aasta lõpuni.
Eesti ID-kaarte, digitaalseid isikutunnistusi, elamisloakaarte ja e-residendi kaarte hakkab peagi tootma Prantsuse suurfirma Safran Morpho, mis võitis Politsei- ja Piirivalveameti korraldatud riigihanke.