Raadio 2

Ajalugu

ERR-i eelkäija Eesti Raadio omas 1993. aastal nelja raadiojaama – konservatiivsem I programm, kergem II programm – Vikerraadio, III programm välissaadete jaoks ning venekeelne IV programm. 
Raadioreformi käigus liideti I programmiga Vikerraadio (nimeks jäi I programm). II programmi sagedusel alustas tegevust uus Eesti Raadio jaam – noortele suunatud isemajandav kommertsjaam Raadio 2, mis läks esmakordselt eetrisse uue Raadiomaja 10. korruselt 1. mail 1993. Neljandaks jaamaks sai R2-ga samal ajal alustanud venekeelne Raadio 4. 1995. aastal sai I programmist kaasaegsem Vikerraadio ja III programmist süvakultuurile orienteeritud Klassikaraadio.
R2 oli esimene ööpäevaringselt eetris olev ER-i raadiojaam. Kommertsjaamana müüs R2 reklaamiaega. Riik jaama ei finantseerinud, kuid reklaamimüügitulud aitasid ülal pidada kogu Eesti Raadiot. Raadio 2 asutatigi eesmärgiga jaam erastada. Populaarsemate saatejuhtide palgad olid kõrgemad kui ER-i juhtkonnal. Jaam asus eraldi korrusel ja sellel oli võimalik eraldi sissepääs. Hiljem loobuti erastamise plaanist.
1998. aastal hakati kontserte vastuvõtma uue satelliitjaama vahendusel. Jaamas toodeti palju uudiseid. Lisaks Eesti Raadio uudistele olid eetris erivaldkondade uudised sh äriuudised. 2000 aastal oli jaamas 37 uudistesaadet.
2001. aastal avati uus stuudio, milles võeti kasutusele uus digitaalpult. R2-st sai esimene raadiojaam Eestis, mis läks üle digitaalväljastusele. Samuti hakati edastama RDS-signaali, kus lisaks jaama-, saate-, ja muusikapalainfole edastati ilmateadet.
1990. aastate lõpu ja 2000. aastate alguse märksõnadeks Raadio 2-s võib pidada reklaamirohkust, pealiskaudsust ja meelelahutusliku suunitlusega informatsiooni. Positiivselt paistis Raadio 2 ka siis silma laia muusikavaliku ja õhtuse vööndi saadete poolest.
Reklaami edastamine lõpetati 2005. aastal. Aasta varem peatoimetajaks saanud Heidy Purga reformis jaama ümber tänapäevasesse formaati ja praegusse kontseptsiooni. Suurenes Raadio 2 roll kohaliku muusika ja (pop)kultuuri edendamisel. Sihtrühmaks võeti 15–29-aastased kuulajad. Tunnuslaused olid “Homsed hitid juba täna” ja “Meie usume uude muusikasse”.
R2 hakkas edastama enda uudiseid, mis olid lühemad ja muusikalise taustaga ning olid eetris hommikust kuni 17.00-ni. Seejärel oli eetris ER-i uudistesaade Päevakaja. Õhtuses vööndis enam uudiseid polnud. Nädalavahetusel olid eetris ainult ER-i uudised.
Pärast Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni ühendamist Eesti Rahvusringhäälinguks jätkas jaam tööd. Eelarvekärbete tõttu kaotati R2 enda uudised ja eetrisse jäid ERR-i raadiouudised. Ka praegu nähakse vajadust tulevikus taastada R2 uudised, mis arvestaksid jaama formaadiga.
Hilisemates arengukavades ei ole sihtrühm nii vanusepõhine. Eesmärgiks võetakse olla popmuusikat edendav jaam, mille vaheldusrikas üldhuviprogramm on suunatud avatud, muutumismeelsetele ja aktiivsetele inimestele. Teljeks jääb Eesti esinejate tutvustamine.
Eesti Fonogrammitootjate Ühingu korraldataval tunnustusüritusel Eesti muusikaettevõtluse auhinnad pälvis 2015. ja 2016. aastal aasta raadiojaama nimetuse.

Saatejuhid, ajakirjanikud, toimetajad

Raadio 2-s on tegevad olnud hulk eesti ajakirjanikke, raadiosaatejuhte, diskoreid ja teisi kultuuritegelasi:
DJ Critikal, Viktoria Ladõnskaja, Vaiko Eplik, Romi Erlach, Mihkel Raud, Tiina Kaalep, G-Enka, Jaan Elgula, Madis Aesma aka Tursk, Mart Juur, Margit Kilumets, Marko Reikop, Ilomai Küttim aka Electra, Andrus Kivirähk, Kaidi Klein, Kaarel Kose, Tarvi Laamann, Toomas Luhats, Erik Moora, Erik Morna, Kalle Muuli, Siim Nestor, Mart Normet, Hillar Palamets, Ingrid Peek, Mallar Prandi, Heidy Purga, Märt Rannamäe, Maris Uusna, Koit Raudsepp, Ringo Ringvee, Allan Roosileht, Jan Uuspõld, Raul Saaremets, Reimo Sildvee, Marko Söönurm, Sten Teppan, Urmas Vaino, Margus Kamlat, Tõnu Pedaru, Ivo Linna, Indrek Ditmann, Sepo Seeman jne.