google/wiki40b huggingface dataset:
Hypo Tirol Innsbruck

Hypo Tirol Innsbruck on Austria võrkpalliklubi, mis mängib Austria esimeses liigas, Kesk-Euroopa liigas MEVZA ja liigas Volleyball Champions League. Klubi asutati 1997.
Klubis on mänginud mitmeid eesti võrkpallureid: Martti Juhkami, Oliver Venno, Renee Teppan.
Samuel Stricker

Samuel Stricker (9. august 1689 Tallinn – 31. jaanuar 1735) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 29. juunil 1708) Kieli ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 1. juunil 1715.
Ta oli aastatel 1715–1717 (kutsuti 11. aprillil 1715) Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja. Aastatel 1717–1735 (kutsuti 17. juunil 1717) oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema tütar oli alguses abielus Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja Christian Ehrenfried Baumanniga, pärast Baumanni surma uue Vigala koguduse õpetaja Daniel Stammiga.
Kurgja-Linnutaja kaitseala

Kurgja-Linnutaja kaitseala (ka: Kurgja-Linnutaja talu maade kaitseala) on kaitseala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Kaitseala pindala on 103,8 ha. Kaitseala plaanitakse muuta Kurgja-Linnutaja maastikukaitsealaks.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1961, mil ala võeti kaitse alla Kurgja pargina. Aastal 1964 ala laiendati ja see nimetati ümber Kurgja-Linnutaja kaitsealaks.
Kaitseala piiresse jäävad Carl Robert Jakobsonile kuulunud talumaad (Kurgja talu); alal on peamiselt kultuurilooline tähtsus.
Juhan Paju

Elulugu

Tallinnas sündinud Paju kasvas üles Järvakandis ja lõpetas 1958. aastal Vändra Keskkooli. Ta õppis Tallinna Polütehnikumis raadiotehnika erialal ning töötas pärast seda kolm aastat TA Küberneetika Instituudis. Sealt suundus ta Tartu Riiklikku Ülikooli ajakirjandust õppima. Ülikooli lõpetas ta 1968. aastal.
Aastal 1972 läks Juhan Paju tööle Haapsalu rajooni ajalehte Töörahva Lipp, kus 1978. aastal ilmunud olukirjelduse "Roostetanud maa" eest võitis ta kolmanda koha Baltimaade ja Valgevene noorsooajakirjade korraldatud publitsistikavõistlusel Bellaad. Vahepealsel ajal pidas Paju ajakirjaniku ameti asemel ka Ristna tuletorni majakavahi ametit, naasis seejärel toimetusse ja suundus sealt majakavahiks Hobulaiule.
Paju esimesed seiklusromaanid "Kagupassaat", "Hiromandi kokteil" ja "Haapsalu detektiiv" ilmusid 1991. aastal. Sellega algas tema viljakas kirjandusalane tegevus, mis kestis kuni kirjaniku surmani 2003. aastal.
Riia Vagunitehas

Riia Vagunitehas (Rīgas Vagonbūves Rūpnīca, lühend RVR) on Läti masinaehitustehas. Oma tegevusaastate jooksul on toodetud peamiselt elektri- ja diiselronge ning tramme.

Ajalugu

Vagunitehas tegutseb alates 1895. aastast, mil Austria päritolu Vene ettevõtja Oskars Freyvirts asutas aktsiaseltsi Fenikss. Esimesed töökojad valmisid 1897. aastal arhitekt Karls Ioganns Feljsko eestvõttel Riia lähistele. 20. sajandi alguseks töötas ettevõttes 2000 töölist. Enne Esimest maailmasõda toodeti peamiselt Venemaa turule, sealhulgas ka erivaguneid tsaari õukonnale. 1930. aastatel valmis Ford Motor Company litsentsi alusel 332 sõidu- ja 1200 veoautot ning 200 bussi. Nõukogude perioodil tõusis Riia Vagunitehas Nõukogude Liidu suurimaiks elektrirongide tootjaks. 21. sajandil on Riia tehase peamised koostööpartnerid Läti, Leedu, Eesti, Venemaa, Valgevene, Gruusia ja Soome raudtee-ettevõtted.
Tänapäeval toodetakse diiselronge DR1B ja elektrironge ER2T, ER2TM ja ER9TM.

Eesti

Riia Vagunitehasese koostööpartner Eestis oli Elektriraudtee AS. Reisijateveoettevõte kasutas elektrironge, mille tehniline hooldus ja remont toimus 1962. aastal valminud Pääsküla veduridepoos.
Esimesed viis kolmevagunilist elektrirongi seeriast Sr3 (Ср3) saabusid Eestisse 8. juunil 1958. 1970. aastatel lisandusid uue põlvkonna rongid seeriast ER. Taasiseseisvumise järel liikusid Eesti raudteedel 17 elektrirongi koosseisu: 10 seeriast ER1 (ЭР1), 4 ER2 (ЭР2) ja 3 ER12 (ЭР12).
Elektriraudtee müüs 2013. aastal kogu oma vana rongipargi Läti ettevõttele Holdinga Kompānija FELIX Ltd, kuna ettevõte alustas opereerimist uute Stadler Flirt rongidega.
Thunder Bay Eesti Selts

Thunder Bay Eesti Selts (inglise keeles Thunder Bay Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Thunder Bays. Seltsi esimees on Linda Mäehans.
Arberešid

Ajalugu

1448. aastal palus Napoli kuningriigi kuningas Alfonso I Albaania sõjaväekindrali Demetrios Rerese abi Napolis toimuva ülestõusu asjus. Vastutasuks kuulutas kuningas albaania kindrali Calabria valitsejaks ja loovutas Catanzaro provintsi albaanlastele.
Üks põlvkond hiljem oli Napoli kuningriigil taas Albaania sõjaväe abi tarvis. Seekord lähetas legendaarne Albaania väejuht Skanderbeg oma väed Itaaliasse, et lõpetada prantslaste korraldatud mäss. Oskuslikud Albaania sõjaväelased päästsid Napoli ning seekord loovutati neile maa-ala Apuulias. Kahe riigi vahel tekkis tugevam liit ja Skanderbegist sai Napoli-Albaania sõjaväe uus komandör.
Skanderbegi ja võimeka Albaania sõjaväe edu jõudis viimaks lõpule. Albaania, nagu enamik Vahemere riike, langes Osmanite riigi sissetungi ohvriks. Paljud albaanlased põgenesid Veneetsiasse. 16. sajandi jooksul olid Veneetsia ja Itaalia lõunaosa albaanlaste pelgupaik. Albaania immigrandid said tihtipeale tööd Itaalia sõjaväes palgasõduritena. Sellel perioodil tekkisid Calabrias, Basilicatas, Brindisis ja Sitsiilial esimesed albaania külad. Aja jooksul on Lõuna-Itaaliasse albaanlasi juurde migreerunud ning albaania ja itaalia kultuur segunenud arbereši kultuuriks. Kosovo konflikti tõttu otsivad tuhanded albaanlased praegugi varjupaika Lõuna-Itaaliast.
Computer Entertainment Rating Organization

Computer Entertainment Rating Organization (jaapani keeles 特定非営利活動法人コンピュータエンターテインメントレーティング機構) on Jaapani kasumitaotluseta organisatsioon, mis tegeleb arvutimängude eakohasuse hindamisega. Nende antud hinnang näitab konkreetse mängu sobivust eri vanuserühmadele. Organisatsioon tegutseb alates 2002. aastast.
Ablusekare

Ablusekare (ka Abluse kare, Arbu kare) on Saare maakonda Muhu valda Linnuse küla alale jääv saar (kare).
Väikesaare koordinaadid on 58° 34′ N, 23° 9′ E. Kare on loode-kagu suunal pikliku kujuga. Kare taimkatte moodustavad roostik ja rohttaimestik.
Eric Dickens

Eric Dickens (29. jaanuar 1953 Dewsbury, Yorkshire – 27. märts 2017 Grums, Värmland) oli eesti kirjanduse inglise keelde tõlkija Rootsis.
Kakskeelsest perest pärit Eric Dickens õppis põhikoolis ja gümnaasiumis prantsuse, ladina ja saksa keelt. 1971. aastal astus ta East Anglia Ülikooli, et õppida Euroopa kirjandust ja rootsi keelt ning lõpetas ülikooli 1976. aastal. Ülikooli ajal oli ta õppinud ühe õppeaasta Åbo Akademis, aga pärast ülikooli lõpetamist õppis Krakówi ülikoolis poola keelt ning omandas seejärel Leicesteri ülikoolis kutse inglise keele õpetamiseks võõrkeelena.
Pärast õpinguid sõitis Eric Dickens uuesti Soome ning õpetas 1970. aastate lõpus kolm aastat soomlastele ja soomerootslastele inglise keelt ning täiendada oma soome ja rootsi keele oskust. Ülikoolis õppimise ajal oli tal tärganud huvi Eesti kirjanduse vastu tänu East Anglia Ülikooli külalislektorile. Soomes elades muutus see huvi tõsisemaks. Eric Dickens kolis 1980. aastate algul Rootsi ja asus Uppsala Ülikoolis eesti keelega tegelema ning hakkas peatselt eesti ilukirjandust inglise keelde tõlkima.
Tal on nii ilmunud kui ka sahtlisse jäänud ja lõpetamata tõlkeid, sest kirjastus valmistus selleks, kui Jaan Kross peaks Nobeli kirjandusauhinna saama. Et Jaan Kross seda auhinda ei saanud, jäi lõpetamata tõlge tema romaanist "Kolme katku vahel". Samuti on avaldamata tõlgete hulgas Karl Ristikivi "Hingede öö", pooleli jäi ka näiteks A. H. Tammsaare "Tõe ja õiguse" II osa tõlge. Eric Dickensil on ilmunud eesti novellide tõlkeid ka hollandi keelde ning soomerootsi ja hollandi kirjanduse tõlkeid inglise keelde.

Isiklikku

Eric Dickensi ema oli hollandlane, isa inglane.
Klaustrofoobia

Klaustrofoobia (ladina keeles claustrum 'suletud koht', kreeka keeles φόβος, phóbos 'hirm') on haiguslik hirm (foobia) kinniste väikeste ruumide ees.
Klaustrofoobia klassifitseeritakse tavaliselt ärevushäireks. Tihti väljendub see paanikahoona. Klaustrofoobiat võivad esile kutsuda erinevad paigad ja olukorrad, näiteks ülerahvastatud liftid, akendeta ruumid ja isegi liiga kitsad rõivad.
Sotsialistlik Põllumajandus

Sotsialistlik Põllumajandus oli Eestis ilmuv maamajanduse teemaline ajakiri.
Ajakiri ilmus aastail 1949–1989.
Talle eelnes ajakiri Eesti Põllumajandus (1946–1949) ning järgnes ajakiri Põllumajandus (1989–2000), seejärel aga Maamajandus.
Peatoimetajad on olnud Arno Talvoja, Heinrich-Ilmar Allikivi, Endel Mets.
Kersti Ala-Murr

Kersti Ala-Murr (sündinud 13. juulil 1973) on eesti laulja (sopran).
2009. aastal omandas ta magistrikraadi Norras Stavangeri Ülikoolis professor Elizabeth Norberg-Schulzi lauluklassis. 2010. aastal läbis ta sealsamas kraadijärgse diplomiprogrammi (Postgraduate Diploma).
Lisaks soolokontsertidele Euroopas, Ameerika Ühendriikides ja Kanadas on lauljatar osalenud Rahvusooper Estonia, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia ooperistuudio ning Karlsruhe Ooperikõrgkooli etendustes. Dirigent Per Kristian Skalstadi taktikepi all laulis ta Norras Vitellia osa Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Tituse halastus" ning Håkon Austbø juhatusel esitas ta Arnold Schönbergi melodraamade tsükli Kuu-Pierrot.
Kersti Ala-Murr on esinenud Nordfjordi Ooperiorkestri, Pärnu Linnaorkestri, UiSi ning Stavangeri Sümfooniaorkestri solistina, osalenud Arvo Pärdi muusikafestivalil, Olivier Messiaeni mälestusfestivalil ja festivalil Ny Musikk ja kandnud ette uudisteoseid.
Ta on olnud poolfinalist Rahvusvahelisel Ooperilauljate konkursil Rietis ning Iris Adami Corradetti konkursil Paduas. 2005. aastal pälvis ta auhinnalise koha Hendrik Krummi nimelisel konkursil Eestis. 2008. aastal oli ta Stavangeri Ülikooli solistide konkursi võitjate hulgas. Kersti Ala-Murri jaoks oluliste preemiate hulka kuuluvad ka Stavangeri Ülikooli kunstnikupreemia värvikate ja huvitavate interpretatsioonide eest ning Fredrikstadi valla Kultuuripreemia. Aastatel 2007 ja 2009 oli ta Eesti Interpreetide Liidu stipendiaat.
Tihedas koostöös akordionist Jaak Lutsojaga on aastal 2010 valminud CD-plaat "Vaikimine oleks vale..."
Ernst Ein

Ernst Heinrich Ein (16/28. detsember 1898 Tartu – 16. oktoober 1956 Claremont, USA) oli eesti õigusteadlane.
Ernst Heinrich Ein lõpetas Roomas 1928. aastal Rooma õiguse instituudi ja omandas Tartus 1932. aastal juurakraadi. Aastatel 1928-1932 oli ta õiguse ajaloo õppejõud, 1933. aastast tsiviilõiguse dotsent Tartu ülikoolis.
3.-21. oktoobril 1933 oli ta Jaan Tõnissoni valitsuses kohtu- ja siseminister.
Gordoni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1850. aastal.
Evi Krass

Evi Krass (sündinud 21. mail 1925 Tartus) on eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog.
1944 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja 1948 Tartu Riikliku Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna.
Sportima hakkas ta 1942. aastal ja on tulnud 9 korda Eesti meistriks: 1945–46 ja 1948–51 kaugushüppes, 1948 viievõistluses, 1949–50 teatejooksus. Krassi parim kaugushüppetulemus on 5.23.
Medaleid on ta võitnud ka 100 ja 200 meetri jooksus (1944–1945), 80 meetri tõkkejooksus (1946–1949) ja kõrgushüppes (1945).
Ta on kuulunud 21 korral Eesti koondisse. Töötanud 1947–1980 TRÜ kergejõustikukateedris õppejõuna. Tegutsenud kergejõustikukohtunikuna.
Krass on avaldanud kergejõustikuartikleid ja raamatu "Kergejõustik Tartu Riiklikus Ülikoolis" (1970).
Klahvinuhk

Klahvinuhk või klahviloger (inglise keeles keylogger) on tarkvara või seade, mis salvestab arvuti kasutaja klahvi- ja nupuvajutusi või muid sisestustoiminguid. Tavaliselt kasutatakse klahvinuhki kasutaja eest varjatult.
Klahvinuhki võidakse kasutada nii seaduslikel kui ka ebaseaduslikel eesmärkidel. Seaduslike eesmärkide alla kuulub näiteks klahvinuhi kasutamine IT-ettevõtetes arvutitega seotud tehniliste probleemide lahendamiseks ja kasutamine ettevõtte- või koduarvutis töötajate või pereliikmete võrguliikluse seaduslikuks jälgimiseks. Kurjategijad kasutavad klahvinuhki salajase info – paroolid, krediitkaardinumbrid jms – teadasaamiseks.
Troopikavööde

Troopikavööde ehk troopiline kliimavööde on üks Alissovi kliimaklassifikatsiooni põhikliimavöötmetest.
Troopikavööde paikneb lähisekvatoriaalsete ja lähistroopiliste vahekliimavöötmete vahel. Troopikavöötmes valitseb aasta läbi troopiline õhumass. Sellele kliimavöötmele on iseloomulikud üsna kõrged õhutemperatuurid ja peamiselt väga väike sademete hulk. Aasta läbi valitseb kõrgrõhuala. Päike on aasta läbi väga kõrgel, sellepärast on päikesekiirguse hulk suur (isegi rohkem kui ekvatoriaalvöötmes).
Suvel on õhutemperatuurid umbes +30°...+40 °C, talvel on nad madalamad (+15°...+25 °C). Sademetehulk on väiksem kui 250 mm aastas. Võib esineda mitu sajuta aastat järjest. Valitsevad kõrbed ja poolkõrbed, inimasustus on hõre.
Sõltuvalt sademete hulgast eristatakse kahte kliimatüüpi: mandriline troopiline kliima ja mereline troopiline kliima. Ookeanide piirkondades on sademete hulk üsna suur ja kliima sarnaneb ekvatoriaalkliimaga, ainult õhutemperatuuride amplituud on suurem.
Troopiline kliimavööde hõlmab Põhja-Ameerika lõunaosa, Lõuna-Ameerika keskosa (peamiselt rannikualad), Aafrika põhja- ja lõunaosa ning Austraalia keskosa piirkonna, samuti merepinna mandrite vahel.
Daniel J. Siegel

Daniel J. Siegel (sündinud 17. juulil 1957) on ameerika lastearst, psühhiaater ja teadlane. Ta on loonud interpersonaalse neurobioloogia, mis integreerides erinevaid teaduslikke distsipliine kirjeldab "meele" (ingl k mind) mõistet ja selle optimaalset toimimist.
Nissi tee

Nissi tee (registrinumbriga 11362) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas Riisipere alevikus.
Tee saab alguse Riisipere–Nurme tee kolmandal kilomeetril ja lõpeb Riisipere–Kernu tee esimesel kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 50 km/h. Riisipere tiheasustusega alal on teevalgustus.
Valguspliiats

Valguspliiats oli kineskoopkuvariga arvuti sisestusvahend 1980. aastatel ja varem.
Valguspliiatsi kasutamisel oli puuduseks asjaolu, et pliiatsiga osutamine varjas ekraanipilti. Valguspliiatsite asemel tulid kasutusele arvutihiired.
Valguspliiats sisaldas fotodioodi ja elektroonikaplokki, mis püüdis kinni elektronkiiretorust väljuva kiire ja edastas signaali videokaarti.
Gustav Kima

Gustav Kima (10. september 1862 Sootaga vald, Äksi kihelkond – 5. märts 1941 Tartu) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1884 Tartu Õpetajate Seminari. Aastatel 1884–1895 õppis ta Moskva Õpetajate Instituudis. 62-aastaselt sooritas ta keskkooli lõpueksam. Aastatel 1924–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (oli Tartu Ülikooli vanim üliõpilane), Korporatsioon Revelia liige. Ordineeriti 16. juulil 1933 õpetajaks.
Gustav Kima oli majaomanik, kooliõpetaja ja -juhataja Tartus, Vanemuise, Taara ja Karskuse Sõbra seltsi esimees, tuletõrjuja ja Tartu linnavolikogu liige.
Ta oli aastatel 1933–1934 Karula koguduse adjunktõpetaja (Theodor Hans Wühneri alluvuses). Aastal 1934 oli ta Karula koguduse õpetaja kohusetäitja ja Halliste Püha Anna koguduse asetäitja õpetaja.

Isiklikku

Tema poeg Theodor Kima oli arst.
Gregor von Glasenapp

Gregor Johann Hermann von Glasenapp (22. oktoober/3. november 1855 Luutsniku – 24. november 1939 Preisimaa).
Pärast Tartus gümnaasiumi lõpetamist õppis Tartus, Münchenis ja Tübingenis. Aastast 1881 oli ta kohtuametnik Tartus ja Võrus, rahukohtunik Vilniuses ja Belaja Tserkovis. 1908. aastast oli ta Tartu Ülikoolis itaalia kirjanduse professor ning 1919. aastast itaalia keele lektor ja eradotsent.
Inimõiguste Teabekeskus

Inimõiguste Teabekeskus (inglise keeles The Legal Information Centre for Human Rights, LICHR) on 1994. aastal asutatud Eesti õiguskaitseorganisatsioon, mis tegeleb peamiselt Eesti venekeelse elanikkonna õigustega. Keskust juhib Aleksei Semjonov.
Pronksiöö rahutuste ajal kogus ITK kaebusi korravalveorganite tegevuse kohta. Keskus aitas ka mässus osalenud rühmituse Öine Vahtkond liikmetel viia kohtuasjad Eesti riigi vastu Euroopa Inimõiguste Kohtusse.
Eesti kaitsepolitsei on korduvalt avaldanud arvamust, et Inimõiguste Teabekeskus on Venemaaga lähedalt seotud ning Eesti riigi suhtes vaenulik. Amnesty International on pidanud süüdistusi alusetuteks.
Keskust juhatab Vene Föderatsiooni Tallinna saatkonna kureerimisel tegutseva kaasmaalaste koordinatsiooninõukogu liige Aleksei Semjonov.
Keskus on avaldanud kogumikke, näiteks 2003. aastal "Materialõ. Meždunarodnõi seminar «Menjšinstva i boljšinstvo v Estonii: problemõ integratsii v evropeiskom kontekste»" ning 2008. aastal "Bronze Soldier. Бронзовый солдат".
Eestimaa Tööstus- ja Kaubanduspank

Eestimaa Tööstus- ja Kaubanduspank (ka Eestimaa Tööstuse ja Kaubanduse Pank) oli 1920. aastatel Eestis tegutsenud pank.
Pank asutati 1919. aastal ja see võttis üle Riia Kommertspanga Tallinna osakonna. 
Panga nõukokku kuulusid algselt Martin Luther (Lutheri vabrik), Voldemar Horst (Balti Päästeselts), Ernest von Rosen (Tallinna piiritusevabrik), Georg Sommer (Kohila paberivabrik), E. von Wistinghausen (Kreenholmi Manufaktuur).
Eestimaa Tööstus- ja Kaubanduspank finantseeris peamiselt tööstusettevõtteid. Panga peakontor asus Tallinnas, Suur-Karja tänav 7. Pangal oli osakonnad Haapsalus, Pärnus, Tartus, Viljandis, Narvas, Petseris ja Valgas.
1921. aasta juulis võeti üle Moskva Tööstuspanga Pärnu osakond.
Pank oli Tallinna Pankade Nõukogu liige.
1920. aastate teisel poolel sattus pank majandusraskustesse.
31. detsembril 1928 ühinesid Eestimaa Tööstus- ja Kaubanduspank ja Kommertspank ning tekkis Eesti Kommertspank.
Lamblioos

Lamblioos ehk giardiaas (rahvapäraselt maksalutikad; ladina keeles lambliosis, giardiasis) on sooleinfektsioon, mida põhjustab viburloom Giardia lamblia.
Haigus võib kulgeda sümptomiteta või põhjustada kõhulahtisust, kõhu tursumist, valusid ülakõhus ja kõhnumist.

Haiguse teke

Nakatutakse mustuse ja saastunud toiduainete kaudu lambliatsüstide sissesöömisel, mõnikord ka joogiveega.
Montgomery maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Birmakeelne Vikipeedia

Birmakeelne Vikipeedia (birma keeles မြန်မာဝီကီပီးဒီးယား) on Vikipeedia birmakeelne versioon.
Birmakeelsele vikipeediale pandi alus 2004. aasta juulis.
Seal on 44858 artiklit, millega see on artiklite arvult 95. keeleversioon.
45% birmakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Tüümuse kitsus

Tüümuse kitsuse ehk tüümuse isthmuse (thymic isthmus) all peetakse harilikult silmas kahesagaralise tüümusega sündinud selgroogsetel loomadel tüümuse kihnuga kaetud tüümuse sagaraid ühendavat struktuuri, mida saab pidada ajutiseks struktuuriks kuna tüümuselundi vananedes asendub kitsus rasvkoega.
Osade tüümuse patoloogiliste seisundite korral võivad need haarata ka isthmust.
Nicolas Appert

Nicolas Appert (17. november 1749 Châlons-en-Champagne – 1. juuni 1841 Massy) oli prantsuse leiutaja, konserveerimise pioneer.
Appert töötas 1784–1795 Pariisis kondiitri ja kokana. 1795 hakkas ta katsetama, et leida moodust säilitada toiduaineid: suppe, juurvilju, mahlu, piimatooteid, tarretisi, moose ja siirupeid. Ta asetas toidu klaasist purki, pitseeris selle korgi ja pitseerimisvahaga ning asetas selle keevasse vette.
Pärast umbes 15 aastat kestnud katsetusi avalikustas Appert oma leiutise ja sai 1810. aasta jaanuaris auhinnaks 12 000 Prantsuse franki. Samal aastal avaldas ta raamatu "L'Art de conserver les substances animales et végétales" ("Loomsete ja taimsete ainete säilitamise kunst"). See oli esimene raamat, mis käsitles tänapäevast toidu säilitamise meetodit.
Appert asutas Pariisi lähedal Massys konservitehase, mille nimi oli La Maison Appert ('Apperti maja'). See oli enam kui pool sajandit enne seda, kui Louis Pasteur tõestas, et kuumus tapab bakterid. Appert patenteeris oma meetodi ja hakkas oma tehases tootma konserve mitmesuguste toiduainetega. Ta kasutas selleks pakse suure suuga klaasist pudeleid, ühesuguseid kõigi toodete jaoks: nii loomaliha, linnuliha, munade kui piima jaoks.
Oma meetodi reklaamimiseks konserveeris Appert ükskord terve lamba korraga. Selleks oli vaja vastava suurusega pudelit, kuhu lammas sisse mahuks. Ta jättis pudeli ülaossa õhuruumi ning korkis ja pitseeris pudeli kindlalt kruustangide abil kinni. Seejärel mähkis ta pudeli lõuendisse, et seda kaitsta, sukeldas keevasse vette ja keetis senikaua, kuni uskus, et pudeli sisu on korralikult läbi keenud.
Apperti meetod oli nii lihtne ja töökindel, et see levis kiiresti laialdaselt. Juba samal 1810. aastal patenteeris inglise kaupmees Peter Durand oma meetodi, mis erines Apperti omast selle poolest, et toitu ei pandud klaaspudelisse, vaid plekktoosidesse. 1812 ostsid inglased Bryan Donkin ja John Hall patendi ja hakkasid konserve tootma. Kümmekond aastat hiljem jõudis meetod Ameerikasse.
Plekktooside masstootmine ei levinud maailmas laialdaselt enne 20. sajandit, sest konserviavajat polnud veel olemas. Konserve tuli avada haamri ja meisliga. Purgiavaja leiutas alles 1855 Robert Yeates ja pöörleva konserviavaja leiutas 1870 William Lyman.
Apperti auks nimetavad prantslased konserveerimist vahel apertiseerimiseks. Seda tuleb eristada pastöriseerimisest, sest Appert kasutas keevat vett, aga Pasteur kuumutas üksnes temperatuurini 70 °C. Üleliigne kuumutamine võib halvendada toidu maitseomadusi.
Sangaste vald (Sangaste kihelkond)

Sangaste vald (saksa keeles Sagnitz) oli vald Valgamaal Sangaste kihelkonnas. Valla pindala oli 175 km² ja elanikke oli 3056 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 643 talundit ja elamut ning need kasutasid 12 974 ha maad (1929. aasta seisuga).
Vallas asus Sangaste asundus ja Sangaste küla.
1894 liideti Sangaste vallaga Restu vald.
Jaak Ratassepp

Jaak Ratassepp (18. november 1948 Tallinn – 9. veebruar 2014) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Jaak Ratassepp oli Arvo Ratassepa poeg.
Lõpetas 1967 Tallinna 2. Keskkooli ja 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna raadiotehnika erialal, 1977 samas aspirantuuri. 1971–1977 TTÜ teadusliku uurimise sektori insener, 1978–1982 raadiotehnika kateedri assistent ja 1982–1992 vanemõpetaja. Luges ahelate teooria, programmeerimise ja ülikõrgsagedustehnika kursusi.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: mürad lineaarahelates, digitaalseadmete programm-modelleerimine. Osales mikroarvutitega juhitavate signaaliregistreerimis- ja töötlemiskomplekside projekteerimises raadiofüüsikaliste ja hüdroakustiliste uuringute tarvis. 30 teadustrükist.
Paralleelsed sirged

Eukleidilises geomeetrias nimetatakse paralleelseteks sirgeteks sirgeid, mis paiknevad ühel ja samal tasandil ja ei lõiku. 
Paralleelsuse sümbol on \parallel . Näiteks AB \parallel CD tähistab, et sirged AB ja CD on paralleelsed.
Kārlis Zariņš (ooperilaulja)

Kārlis Zariņš (6. juuli 1930 Riia – 23. september 2015 Riia) oli Läti ooperilaulja (dramaatiline tenor).
1960 lõpetas Läti Konservatooriumi. Ta oli aastail 1960–2006 Läti Rahvusooperi solist ja laulis paljudes välismaa ooperiteatrites. 1970. ja 1980. aastatel oli ta Moskva Suure Teatri mittekoosseisuline solist.
Kārlis Zariņš oli ka Läti Konservatooriumi professor.
Pertti Ahonen

Pertti Ahonen (sündinud 23. detsembril 1952) on soome poliitikateadlane ja semiootik.
Gordei

Gordei (vene keeles Гордей)) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 969. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Gordei 42 mehel.