Vadžra-joogini

Daakini kujutis ja kirjeldus

Daakini on punast värvi (1) yhe näo ja (2) kahe käega. Paremas alla lastud käes on Vadžra-joogini-l Vadžra-nuga ja vasakus yles töstetud käes, mis rinna kõrgusel hoiab ta kapala-t. Daakini vasakul õlal on khatvanga.
Tal on (5) viiest inimkolbast kroon ning kannab kontidest tehtud ehteid. Vadžra-joogini-l kaelas on suur inimkolpadest tehtud kaelakee, mis ripub maani. Daakini (2) kaks jalga toetuvad kahele maas lamavale olendile kellest yks on punane Kalaratri ja teine vaevleja neist kahest on must Bhairava.
Daakini koos kahe (2) kannatanu Kalaratri ja Bhairava-ga asuvad värvilisel lootos-lille troonil. Nad on ymbritsetud Algse Puhta Teadmise leekide ja tulemerega, Seisva Daakini pilk on suunatud yles Puhta Maa suunas nimega Khechara. Tavaliselt asub thanka yleval servas keskel veel Vira Vajradharma, mis on yrgBuddha Vajradhara yks ilming-vormidest ta on punase näoga.

Vira Vajradharma-l on paremas käes mantra-trumm Damaru ja vasakus kolbakauss-kapala. Vira Vajradharma istub vadžra asendis, poosis (sanskr. vajraparyankāsana, dhyānāsana, vajrāsana; tiib. ;rdo rje 'i skyilkrung) tal on khatwanga mis toetub vasakule õlale. Vira Vajradharma kaheks traditsionaalseks kaaslaseks, on kaks (2) Sakja koolkonna laamat. Naro-daakini (Tib., na-romkha-spyod-ma) on Vadžra-joogini yks vormidest samas ka Sakja koolkonna peamistest jidamitest.
Vadžra-joogini thankal istuvad mõlemad sakjalased padja peal, mis thankade puhul võib olla ka vihje sellele et laamad maaliti thankale juba nende eluajal (kui sakjalased oleks istunud lootos-troonil siis tähendanuks see et auvääsed sakjalased olid selleks ajamomendiks juba sellest kehast lahkunud, kui thankasid maaliti).

Vasakul Vira Vajradharma-st istub kuulus Jamyang Kyentse Wangpo (1820-1892). Ta hoiab vadžrat, põhjaga ylespoole keeratud drilbut, (2) kahte Utpala lille, vaasi vaskakul pool on mõõk ja raamat ehk tekst. Jamyang Kyentse Wangpo kirjutas enda eluajal 22 teksti, mis on pyhendatud Vadžra-joogini rituaalidele ja praktikale.
Vira Vajradharma vasaku käel istub Loter Wangpo kelle parem käsi on õnnistus-mudras. Loter Wangpo-l on samuti lill ja mõõk.
Siin klassifitseeritakse Vadžra-joogini-t kui Tarkust kui Anuttarajooga tantrate "Ema" mis lähtub TŠakrasamvara tantrast. Vadžra-joogini-t on palju erinevaid vorme
Tiibeti budismis täpsemalt – tanrismis, ja need Vadžra-joogini vormid erinevad yksteisest sõltuvalt ja vastavalt erinevate koolkondade traditsioonidele. Vadžra-joogini ' Naropa (Khechari – Narokhachö traditsioon saab alguse mahasiddha Naropast, kust siis Vadžra-joogini õpetus jõudis Sakja koolkonnani. 
Mahasiddha Naropa sai oma Vadžra-joogini tarkuse ja õpetused Vadžra-jooginilt endalt 10. sajandil. Naropa õpilased hakkasid seda Vadžra-joogini aspekti ehk ilmingut kutsuma Naro Kha Chöd või "Naro pilvedel kihutaja", sest sellisel kujul nägi Vadžra-jooginit mahasiddha Naropa kui Vadžra-joogini omal ajal taevastes ringi kihutas. vajrayogini_naro_kha_chod_sarvabuddha_dakini.jpg
Naro Kha Chödi õpetuse traditsiooni Tiibetisse tõid Nepalist pårit (2) hulkur-tantristi (2) venda nimega Pom Ting. Nende poolt Tiibetisse toodud Vadžra-joogini õpetuste traditsioon ja pärinevus-liin kestavad meie ajani välja.