google/wiki40b huggingface dataset:
Hertsegoviina

Hertsegoviina (bosnia, horvaadi ja serbia keeles Hercegovina, kirillitsas Херцеговина) on ajalooline piirkond Balkani poolsaarel, Bosnia ja Hertsegoviina lõunapoolne osa, põhjapoolset suuremat osa kutsutakse Bosniaks. 
Hertsegoviina ei moodusta tänapäeval iseseisvat haldusüksust.
Mõlemad ajaloolised piirkonnad, Bosnia ja Hertsegoviina, on moodustanud keskajast peale geopoliitilise terviku ja sageli kasutatakse nime Bosnia mõlema jaoks koos. Nimi Bosnia ja Hertsegoviina tuli kasutusele alles Osmanite valitsemisaja lõpus.
Hertsegoviina tähendab 'hertsogi maa'. Hertsegoviina on saanud nime 15. sajandil elanud hertsogi Stjepan Vukčić Kosača järgi, kes piirkonda valitses.
Suurim linn Hertsegoviinas on Mostar. Teised tähtsamad linnad on Stolac, Trebinje, Čapljina ja Ljubuški.
Rein Pärn (maratoonar)

Rein Pärn (sündinud 1940) on harrastussportlane, maratonijooksja.

Rein Pärn jooksis esimese maratoni 1989.aastal, see oli Tallinna 1. maraton. 2016. aasta suvel oli Rein Pärn jooksnud rekordilised 315 maratoni.
Alumiiniumkloriid

Alumiiniumkloriid on alumiiniumi ja kloori ühend, mille keemiline valem on AlCl₃.
Alumiiniumkloriid on kristalne valge aine, millel on madal sulamis- ja keemistemperatuur. Sellel ühendil võib olla kolm erinevat struktuuri olenevalt temperatuurist ja olekust. AlCl₃ kõrval on tuntud ka dimeer Al₂Cl₆.
Veevaba AlCl₃ on väga hügroskoopne ja „suitseb” niiskes õhus. Veega reageerib väga intensiivselt (sisisedes). Alumiiniumkloriid on tugev Lewise hape ja kasutusel katalüsaatorina orgaanilises sünteesis (peamiselt alküülimisel) ja nafta krakkimisel.
Tähk

Tähk ehk pea (spica) on õisik, kus õied kinnituvad peateljele õieraagudeta.
Praktikas nimetatakse kõrrelistel peaks ka liitpead ehk liittähka, s.o õisikut, mille peateljele kinnituvad raotud pähikud.
Tähaga analoogne õisikutüüp on urb, mille painduvale või rippuvale peateljele kinnituvad samuti raotud õied.
Tähk esineb käpalistel, teelehelistel, lõikheinalistel.
Karl Gustav Adamsoo

Karl Gustav Adamsoo (sündinud 1. detsembril 1994 Tartus) on eesti laulja ja õpetaja.
Karl Gustav Adamsoo on omandanud Tartu Ülikoolis kommunikatsiooni ja majandusteaduse bakalaureusekraadi ning õpib magistrantuuris ajakirjandust ja kommunikatsiooni.
Ta oli 2015. aastal telesaate "Eesti otsib superstaari" kuuenda hooaja finalist, jäädes kümne finalisti hulgas viiendale kohale. 2016. aasta sügisest kuni 2019. aastani oli ta Tartu Jaan Poska Gümnaasiumis meedia ja kommunikatsiooni õpetaja.
Karl Gustav on MTÜ Noorte Meediaklubi liige, tegeledes mitteformaalse meediaharidusega.
Tarmeko

Tarmeko (täpsemalt: Tarmeko ettevõtete grupp) on Tartus asuv puidu töötlemise ja mööbli tootmisega tegelev ettevõtete grupp.
Ettevõtte ajalugu ulatub 1947. aastasse, mil loodi seitsme mehe kartell "Puit", praegune nimi aastast 1987.
Tarmekos töötab 200 inimest. Tarmeko toodangust 85% eksporditakse.
Maamme

"Maamme" (rootsi keeles "Vårt land", 'Meie maa') on de facto Soome Vabariigi riigihümn.
Hümni muusika autor on saksa päritolu ja enne Soome tulekut Stockholmis tegutsenud Friedrich Pacius (1848). 
Rootsikeelsed sõnad põhinevad Johan Ludvig Runebergi 1846. aasta luuletusel "Vårt land". 
Ametliku soomekeelse tõlke autoriks peetakse Paavo Cajanderi (1889), tegelikult aga põhineb esimese ja viimase salmi tõlge Julius Krohni töörühma tõlkel (1867). Erinevus on ainult esimese salmi ühes sõnas: algupärase pohjainen asemel lauldakse tänapäeval pohjoinen. Algupärast sõna kasutas veel ka Cajander 1889. aasta tõlkes. Laulu esitati esimest korda 13. mail 1848 Helsingis. Samal aastal ilmusid laulu sõnad ka trükis. Lydia Koidula õppis laulu viisi ja värsked soomekeelsed sõnad Julius Krohni käest juba 1867. aastal tema Tartu külastuse ajal.
Hümnis on 11 salmi, kuid tavaliselt esitatakse vaid esimene ja viimane salm.
Räägitakse, et Pacius komponeeris muusika veerand tunniga, oskamata aimata, et see läheb soomlastele niivõrd hinge, et nad teevad sellest oma riigi hümni.
Kuni Soome iseseisvumiseni 1917. aastal, mil laulu hakati seostama ainult Soomega, lauldi Paciuse laulu Runebergi sõnadega sageli teisteski Põhjamaades: Rootsis, Norras ja Taanis. Laulu originaaltekstis ei nimetata Soomet, välja arvatud 4. ja 10. salmis, mida harva lauldakse. Laulus räägitakse lihtsalt põhjamaast, üksnes soomekeelne tekst nimetab juba esimeses reas Soomet. Sellepärast on laulu sisu, eriti rootsi keeles, märkimisväärselt sarnane Rootsi hümni ja Norra hümniga.
Eesti hümnil "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm" ning liivlaste hümnil "Min izāmō, min sindimō" on sama muusika, mis Soome hümnil. Erinevus tekkis sellest, et Soome hümnil hakati hiljem kordama salmi lõpuosa, Eesti hümnil seda ei tehta.
Sarnasuse tõttu paljude teiste hümnidega on tehtud ettepanek võtta uueks Soome hümniks Jean Sibeliuse "Finlandia", millele on soomekeelsed sõnad kirjutanud Veikko Antero Koskenniemi ja rootsikeelsed sõnad Joel Rundt. On ka neid, kes peavad "Finlandiat" lihtsalt muusikalises mõttes kenamaks, aga kriitikud ütlevad, et seda on raske laulda. "Finlandia" meloodia on varem olnud juba kasutusel endise Biafra riigi hümni viisina.
Tiina Linna

Tiina Linna (kuni 1975 Tiina Talvik; sündinud 7. veebruaril 1946 Tartus) on eesti muusik ja arhitekt.
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1965–1970 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina.
Aastatel 1970–1995 töötas ta projekteerimisinstituut Eesti Ehitusmälestistes, alates 1995. aastast oma büroos T-Linnaprojekt. 
Ta on 1973. aastast Eesti Arhitektide Liidu liige.

Muusika

Tiina Linna (siis Tiina Talvik) oli aastatel 1965–1973 tegutsenud ansambel Peoleo laulja.

Isiklikku

Tema isa oli jurist Edgar Talvik (1911–1992) ning onu oli laulja Kalmer Tennosaar.
Tema vend oli teleajakirjanik Mati Talvik.
Tiina Linna abikaasa oli muusik, metallikunstnik ja sepp Taivo Linna.
IOTA

Skandaal Microsoftiga

Novembris 2017 teatas Microsofti plokkahela spetsialisti Omkar Naiki "We are excited to partner with IOTA foundation and proud to be associated with its new data marketplace initiative. This next generation technology will accelerate the connected, intelligent world and go beyond blockchain that will foster innovation real world solutions, applications and pilots for our customers." Seejärel väljastasid mitmed internetiväljaanded eksitavaid artikleid, mis teatasid Microsofti ja IOTA partnerlusest kontekstiväliselt. Segadusest tulenevalt kannatas IOTA pilkamise all. Vaatamata IOTA asutajaliikmelisusele ei ole Microsoft enam Trusted IOT Alliance'is osalevate asutuste ega ka IOTA asutuse andmeturu nimekirjas, et vältida edasist segadust.

Boschi investeering

Detsembris 2017 teatas Bosch, et on soetanud suure hulga IOTA märke, toetamaks uue ärimudeli loomist Internet of Thingsi näol.

ITIC

Jaanuaris 2018 teatas IOTA partnerlusest rahvusvahelise transport-innovatsiooni keskusega (inglise keeles International Transportation Center ITIC), et luua ülemaailmne liit smart mobility testbed'i jaoks.

Rootsi

Septembris 2017 teatas Rootsi keskpank Riksbank, et nad kaaluvad krüptoraha kasutusele võttu E-krona projekti näol. Iota sihtasutus oli üks 19 organisatsioonist, kes läbirääkimistele kutsuti.
Juurdluse lõppu eeldatakse 2019. aasta lõpuks.
Lümandu allikad

Lümandu allikad on allikad Raplamaal Kohila vallas Lümandu külas.
Neid peetakse Vasalemma jõe alguseks.
Lümandu allikate keskkonnaregistri kood on VEE4802600. Piiranguvöönd on 50 m.
California hoovus

California hoovus on külm hoovus Vaikses ookeani idaosas. Hoovab mööda Põhja-Ameerika läänerannikut lõunasse.
Hoovus saab alguse Briti Columbia lõunaosa lähedalt ja ulatub kuni Mehhiko Baja California osariigi lõunaosani.
Hoovuses esineb ka süvaveekerge, mis muudab California rannikuvee veel külmemaks, aga toitainerikkamaks, mis on soodne mereelustikule.
Nõmme Kevad

Nõmme Kevad on Tallinnas Nõmme linnaosas toimuv igal aastal kevadel toimuv üritus. Üritust korraldab Nõmme linnaosa valitsus.
Ürituse raames toimub muu hulgas Paul Kerese maleturniir.
Marikopa keel

Fonoloogia

Marikopa keeles on 10 vokaalfoneemi ja 23 konsonantfoneemi (lisaks 2 ainult laensõnades esinevat konsonanti). Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale: a, aː, e, eː, i, iː, o, oː, u, uː. Esinevad järgmised diftongid: aj, aːj, ej, eːj, oj, oːj, uj, uːj, aw, aːw, ew, eːw.

Süntaks

Lauseliikmete järjekord on SOV.
Lapiotsa

Lapiotsa oli küla Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jäävad kunagise küla maad Narva-Jõesuu linnaa territooriumile Ida-Viru maakonnas.
Kirikuraamatutes kasutati Lapiotsa küla kohta saksakeelseid nimekujusid Lapiots ja Lappiots.
Hologerrhum

Levila

Neid võib kohata Filipiinidel.
Gregorio Allegri

Gregorio Allegri (ca 1582 Rooma – 17. veebruar 1652 Rooma) oli itaalia tenori-laulja ja helilooja.
Ta laulis Rooma kirikutes juba poisina, hiljem oli Giovanni Maria Nanino õpilane. Aastail 1607–1621 juhatas Fermo koguduse kapelli. Aastast 1629 oli Rooma paavsti (Sixtuse) kapelli laulja. Muusikud-kapellmeistrid olid ka ta vennad Domenico (1585–1629) ja Bartollomeo (1592-?).

Looming

Allegri loomingusse kuulus peamiselt vaimulik muusika. Tema loodud on ka 9-häälne "Miserere" 1638, mille 14-aastane imelaps Mozart "varastas" 1770 (teos sms tänaseni popp). Veel on 2 kogu 2-5-häälseid koorikontserte (1618, 1619), 2 kogu 2–5-häälseid motette (1620, 1621), sonaadid 2 viiulile, vioolale ja kontrabassile (ilmusid A. Kirchneri kogus "Musurgia universalis").
Semjon Borissov

Semjon Zahharovitš Borissov (jakuudi keeles Семeн Захарович Борисов; vene keeles Семён Захарович Борисов; 26. august (vkj 13. august) 1911 Megino-Kangalassõ uluss, Jakuudi oblast – 7. oktoober 1999) oli jakuudi rahvusest Jakuudi ANSV partei- ja riigitegelane.
Ta oli aastatel 1946–1948 ja 1950–1951 Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimees. Aastatel 1951–1965 oli ta NLKP Jakuudi oblastikomitee esimene sekretär ja ühtlasi oli ta 1952–1966 NLKP Keskkomitee liikmekandiaat.

Haridustee ja töökäik

Borissov omandas 1930. aastal keskhariduse Jakutskis. 1932. aastal astus ta Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei liikmeks. Ta töötas aastatel 1932–1934 Jakuudi ANSV Kesktäitevkomitees instruktorina. 23-aastaselt 1934. aastal valiti ta Suntari rajooni täitevkomitee esimeheks. 1938. aastal saadeti ta kui edukas rajoonijuht Moskvasse nõukogude ülesehitustöö alastele kõrgematele kursustele.
Pärast kõrgemate kursuste lõpetamist 1939. aastal asus ta tööle Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogus: aastatel 1939–1941 oli ümberasustamise osakonna juhataja, 1941–1944 RKN esimehe asetäitja, 1944–1946 maaviljeluse rahvakomissar ning 1946. aastal määrati ta Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu esimeheks (juhtis Ministrite nõukogu 1946–1948 ja 1950–1951).
Aastatel 1948–1950 oli ta ÜK(b)P Keskkomitee juures asuva rajooni- ja oblastikomiteede esimeste sekretäride kursuste kuulaja. Pärast kursusi juhtis ta 14 aasta vältel Jakuudi ANSV parteiorganisatsiooni (1951–1965).
Aastatel 1965–1969 töötas ta Moskvas Vene NFSV Ministrite Nõukogu esimehe nõunikuna põhjaregioonide alal. 1969. aastast oli ta üleliidulise tähtsusega personaalpensionär.
Vera Muhhina

Vera Muhhina (läti keeles Vera Muhina; vene keeles Вера Игнатьевна Мухина; 1. juuli (vkj 19. juuni) 1889 Riia – 6. oktoober 1953 Moskva) oli vene skulptor.
Muhhina tuntuimaks tööks on 1937. aastal Pariisis toimuva maailmanäituse jaoks loodud skulptuur "Tööline ja kolhoositar". Skulptuur planeeriti 1939. aastal asetada Rõbinski hüdroelektrijaama platvormile, kuid et elektrijaama ehitus polnud tollal veel valmis, asetati see ajutiselt Moskva Rahvamajandussaavutuste Näituse tollase peasissepääsu juurde. Sellel kohal on skulptuur aga tänini. Skulptuur on 1947. aastast filmistuudio Mosfilm tunnusmärgiks ning seda on kujutatud ka markidel Nõukogude Liidu standardmarkide 5., 10. 12. ja 13. seeriast. "Suur nõukogude entsüklopeedia" nimetab skulptuuri "sotsialistliku realismi etaloniks".
Muhhina on viiekordne Stalini preemia laureaat (1941, 1943, 1946, 1951, 1952).
Teda peetakse 12-18-külgtahuga klaasist teeklaasi disaineriks.
Järumetsa mõis

Järumetsa mõis (ka Järumetza mõis; saksa keeles Jerwemetz) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Kärla kihelkonnas Saaremaal.
Kolpino saar

Kolpino (eesti Kulkna, võru/setu Kulḱna, vene Колпино, oстров Колпинa) on saar Pihkva järves, mis kuulub Venemaa Pihkva oblasti haldusalasse. Pindala 11,5 km². Saarel asub Kolpino küla.
1920–1944 kuulus saar Eesti Vabariigi Petseri maakonna Kulje valda.
1934. aasta aprillis toimus saarel 150 osavõtjaga kaklus.
See on Peipsi-Pihkva järve suurim saar.
Külade Maapäev

(Külade) Maapäev (ka külade parlament) on MTÜ Kodukant aastast 1996 korraldatav üritus, kus muu hulgas toimuvad mõttetalgud Eesti maaelu arendamise teemal. 2015. aastal toimus XI Maapäev.
Aleksander Teiss

Aleksander Teiss (7. august 1895 Suuremõisa vald, Läänemaa – 15. juuni 1936 Nõmme) oli eesti sõjaväelane (aastast 1936 major) ja keemik.
Õppis Tartu Ülikoolis 1921–1935 keemiat (lõpetas 1935 cum laude) ja 1935–1936 rakenduskeemiat (lõpetas 1936 cum laude).
Hukkus Männiku laskemoonalao plahvatusel.
Pál-tänava poisid

"Pál-tänava poisid" (ungari A Pál utcai fiúk) on Ungari kirjaniku Ferenc Molnári 1906. aastal ilmunud romaan.
Eesti keeles ilmus see esmakordselt aastal 1921 Julius Margi tõlkes. 2014 ilmus raamat uues, Reet Klettenbergi tõlkes.
Rein Etruk

Rein-Toomas Etruk (22. märts 1938 Tallinn – 11. november 2012 Tallinn) oli Eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 1956 Tallinna 22. Keskkooli ja õppis aastatel 1957–1960 Tartu Riiklikus Ülikoolis vene filoloogiat.
Ta oli kolmekordne Eesti tšempion (1965, 1969, 1973), samuti võitis ka kolm hõbe- (1964, 1966, 1970) ja kolm pronksmedalit (1962, 1967, 1968).
Rein Etruk suri 11. novembril 2012 Tallinnas ja ta maeti 16. novembril 2012 Rahumäe kalmistule.
Tomomi Hayashi

Tomomi Hayashi (sündinud 1. veebruaril 1971 Jaapanis Toyamas) on Eestis resideeriv jaapani arhitekt.

Elulugu

Arhitektuurihariduse omandas Tomomi Hayashi Yokohama ülikoolis (Yokohama Kokuritsu Daigaku, 1990–1994) ning Virginia tehnikainstituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, 1995–1999).
Aastatel 1994–1995 töötas Tomomi Hayashi arhitektuuribüroos Maki and Associates (Tōkyō), 1999–2001 arhitektuuribüroos Rafael Vińoly Architects (New York). Alates 2001. aastast töötab Tomomi Hayashi Eestis, aastatel 2001–2003 firmas HEAD Arhitektid OÜ, 2003 arhitektuuribüroos Kosmos ning alates 2004. aastast OÜ-s HG Arhitektuur.
Tomomi Hayashi tuntumad tööd on Lasnamäe kergejõustikuhall (2003), Okupatsioonide Muuseum (2003), Foorumi Ärikeskus (2007) ja kortermaja Lootsi 3A (2005). Neid töid iseloomustavad põnev materjalikasutus, paindlik ja omapärane vormikeel ning oskuslik keskkonnatunnetus.
Ta töötab õppejõuna Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudis.
Tomomi Hayashi on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.
Hanikatsi laid

Nimi

Varasemad kirjalikud teated laiust pärinevad aastast 1566 (Hanekas).  1623 on saart nimetatud Äpleö (rootsi keeles 'õunasaar'), 1688 Hanikas Hollma. 1717 on saart mainitud Hannikaitze nime all.
Paul Ariste arvates tuletub saare eestikeelne nimi nimisõnadest "hani ja kõrts". Leo Tiik arvas nime tuletuvat mõistest "hane kaitse".

Loodus

Hanikatsi taimestik on väga liigirikas, leitud on üle 440 soontaimeliigi. Samblaliike on loendatud 117.
Saare põhjaosas asuv 12 hektari suurune liigirohke Lepana salulehtmets kuulub Hanikatsi salumetsa sihtkaitsevööndisse. Ülejäänud osa laiust kuulub Laidude sihtkaitsevööndisse. Saarest edelasse jääv veeala moodustab Agariku sihtkaitsevööndi.
Lõunaosas kasvavad loometsad (valdavalt kased, haavad) ja lookadastikud.

Inimtegevus

1996. aastal leiti saarelt põllupeenar, mille vanuseks määrati tuhat aastat. Saar oli asustatud erinevatel andmetel kas hiljemalt aastast 1623, 1688, 17. sajandi lõpust või aastast 1732.
Saare elanikud tegelesid põlluharimise, kalapüügi ja kariloomade pidamisega.
1826–1878 oli laiul kõrts.
1888 ehitatud Hanikatsi tuulik on säilinud ja arhitektuurimälestisena kaitse all.
20. sajandi alguses elas saarel 25 inimest.
1930.–1940. aastatel kogusid kohalikud tuntust Hiiumaal suvitajatele hapupiima müümisega.
Viimane püsiasukas lahkus saarelt sügisel 1964. Saarele on alles jäänud hooned, mida on hiljem ka remonditud.
Hanikatsilt pärit inimestel on (oli) perekonnanimi Hanikat.
Jaan Aarik

Jaan Aarik (sündinud 1. jaanuaril 1951 Rakvere rajoonis) on eesti füüsik.

Elulugu

Ta lõpetas 1969. aastal Rakvere 1. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. 1994. aastal kaitses ta TÜs füüsikamagistri kraadi väitekirjaga "Investigation of kinetic phenomena in atomic layer epitaxy" ja sai samas 2007. aastal doktorikraadi rakendusfüüsikas väitekirjaga "Titaan, tsirkoonium ja hafniumdioksiidide aatomkihtsadestamine: kasvumehhanismid ja õhukeste kilede omadused". 
Ta oli 1974-1986 ja 1990-1992 Füüsika Instituudi teadur, 1986-1987 TRÜ insener ja vanemteadur, 1987-1992 laseroptika sektori juhataja ning 1993. aastast eksperimentaalfüüsika ja tehnoloogia instituudi teadur. 1994-1995 töötas ta Tampere Tehnikaülikoolis.
Ta on TÜ tahkisetehnoloogia professor ja füüsika instituudi materjaliteaduse osakonna kiletehnoloogia labori juhataja.

Teadustöö

Jaan Aariku peamised uurimisalad on olnud optoelektroonika (pooljuhtlaserid ja fototajurid), tahkisetehnoloogia ja pinnanähtused. Tal on 2 autoritunnistust.

Isiklikku

Jaan Aarik on põllutöölise poeg.
Epp Eespäev

Epp Eespäev (sündinud 25. oktoobril 1961 Võrus) on eesti näitleja.
Lõpetas 1988. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 13. lennu. 
Samast aastast alates töötab ta näitlejana Tallinna Linnateatris.
Viktor von Rosen

Viktor von Rosen (1849 Tallinn – 1908 Peterburi) oli baltisakslasest Venemaa riiginõunik, idamaa keelte professor, Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.

Isiklikku

Tema isa oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane Robert von Rosen.
Big Stone'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1862. aastal.
It Is So.

It Is So. on Soome bändi Stala & SO. esimene stuudioalbum. Olles varem välja andnud mõned EP-d, asus bänd 2010 aastal kokku panema albumit oma parimatest lauludest viimase 10 aasta jooksul. Bänd on kirjutanud, salvestanud ja produtseerinud albumi ise ja sellel teevad kaasa mitmed külalisartistid, nagu Lacu Lahtinen (Popeda) ja Twist Twist ErkinHarju (Los Bastardos Finlandeses). Album "It Is So." ilmus plaadifirma 3rd Strike Music alt 16. veebruaril 2011.
Bankas Snoras

Bankas Snoras AB (lühidalt SNORAS) oli Leedus asutatud ja kõigis kolmes Balti riigis tegutsenud kommertspank.  
Finantskontserni Konversbank liikmena oli SNORAS noteeritud NASDAQ OMX Vilniuse börsil. 
16. novembril 2011 riigistas Leedu valitsus 100% panga aktsiatest ning pank pandi ajutise haldusjärelevalve alla. 24. novembril 2011 kuulutati välja panga pankrot. Panga võlg oli 4 miljardit litti.
Indrek Saar

Haridus

Indrek Saar on lõpetanud Kuressaare 2. Keskkooli 1991 ning Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli näitlejana 1996.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Saar on töötanud Rakvere Teatri direktorina 1996–2005, sihtasutuse Rakvere Teatrimaja juhatajana 2005–2006 ning Teatri NO99/Vanalinnastuudio nõunikuna 2004–2005 ja tegevjuhina 2006–2007.
Ta on Eesti Teatriliidu juhatuse liige, Eesti Etendusasutuste Liidu nõukogu esimees, Rahvusooper Estonia nõukogu liige, Eesti Näitlejate Liidu liige, Lavavõitluse Seltsi liige ning Klubi Wesenberg liige.

Poliitiline tegevus

Indrek Saar oli Rakvere Linnavolikogu aseesimees 2002–2007 ning ta oli XI Riigikogu liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel Lääne-Viru maakonnas ning osutus 3931 häälega valituks.
Ta on  Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige alates 1998. 7. märtsil 2009 valiti ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimeheks.

Isiklikku

Indrek Saar on abielus näitleja Ülle Lichtfeldtiga. 
Tema isa Jüri Saar on olnud Saare maavanem, riigikogu liige ja Kihelkonna vallavanem.
Multia vald

Külad

Haarajärvi, Isojärvi, Karhila, Kirikuküla, Kopola, Linna-Peurala, Nikaranperä, Pirttiperä, Sahrajärvi, Sinervämäki, Tarhapää, Vehkoo, Väätäiskylä.
Colette

Elulugu

Colette sündis Saint-Sauveur-en-Puisayes, Burgundia ühes vaesemas piirkonnas. Ise on ta oma kodukoha kohta kirjutanud järgmist: "Minu sünnipaigas polnud ei raudteed ega elektrit, läheduses ei põhikooli ega suuremat linna. Peres polnud raha, küll aga raamatuid. Polnud kingitusi, see-eest aga oli hoolivust, polnud mugavusi, küll aga kuldset vabadust."
18-aastasena kohtus Colette Henri Gautier Villarsiga, kes oli seltskonnas tuntud ka kui Willy. Sellele kohtumisele järgnes 13 aastat kestnud abielu, mille jooksul sai alguse Colette’i kirjanikutee. Nimelt soovitas Willy Colette’il rahanappuse tõttu kirjutamisega katsetada. Sellest sündis Claudine’i lugude sari, mis avaldati algselt Villarsi nime all. Pärast lahutust sai Colette’i kirjanikutee hoo sisse – ta sai lõpuks kirjutada oma nime all ja võttis enda kirjanikunimeks perekonnanime, mille järgi varem oli vaid meessoost inimesi kutsutud.
Teisest abielust Henri de Jouveneliga sündis tütar, kelle eesnimeks sai Colette.
Kirjaniku kolmas abielu Maurice Goudeketiga kestis naise surmani.
Lisaks suhetele meestega oli Colette’il ka afääre naistega, mis oli omal ajal tähelepanuväärne, kuna seksuaalvähemused hakkasid sellel ajal alles pead tõstma ja see teema oli suur tabu. Kõige märkimisväärsem oli suhe Mathilde de Mornyga, kes oli Napoleon III vennatütar ja tuntud seltskonnategelane ning paistis silma oma androgüünse välimusega. Nende suudlust pantomiimis 1907. aastal pandi väga pahaks ja see lõpetas nende võimaluse olla avalikult koos, kuid suhe kestis veel 1912. aastani. Peale üsna avalike homoseksuaalsete suhete tekitas Colette skandaali ka näitlejana – nimelt ilmus ta oma kavades mõnikord lavale ülikonnas, mis oli tol ajal naistele keelatud, vahel peaaegu alasti.
Colette suri 1954. aastal Pariisis ja kuna katoliku kirik keeldus teda abielulahutuste tõttu kiriklikult matmast, korraldas Prantsusmaa talle riiklikud matused. Ta oli esimene naine, kellele selline au osaks sai.
Colette'i mõju prantsuse ühiskonnas oli suur. Oma skandaalse isiksuse ja laialdase kirjanikutöö tõttu saavutas ta omal ajal suure tuntuse. Tema teoste kaudu sai kuuldavaks naiste hääl kirjanduses. Ka oli ta esimene naine, kes oli prantsuse kirjandusühingu Academie Concourti liige ja lausa selle president aastatel 1944–1954.

Looming

Colette’i kirjutamisstiili on iseloomustatud kui värvikat, nüansirikast, tundlikku ja ülevoolavalt naiselikku. Ta oli esimene prantsuse naiskirjanik, kes julges selgelt stiili poolest meestest erineda, eelnevad naiskirjanikud (nt George Sand) olid pigem jäljendanud meeskirjanike stiili. Colette šokeeris toonast avalikkust, kirjutades vägagi ausalt naise seksuaalsusest. Kõik tema tekstid on suuremal või vähemal määral autobiograafilised. Kuigi ta ise end naisõiguslaseks ei nimetanud, lausa väitis, et ta jälestab sufražette, on tema elu ja looming siiski väga tugevalt mõjutanud naisliikumist läbi 20. sajandi ja ka tänapäevani.
1948. aastal nomineeriti Colette Nobeli kirjandusauhinnale.
Draakoni aasta (film)

"Draakoni aasta" on 1988. aastal välja antud Eesti dokumentaalfilm.
Orientocoluber

Levila

Neid madusid võib kohata roomamas Hiinas, Põhja-Koreas, Lõuna-Koreas, Kasahstanis, Mongoolias ja Venemaal.
.
100% Rock'n'Roll

"100% Rock'n'Roll" on ansambli The Sun kolmas album. Plaat anti välja 2006. aasta juunis ning sellel on 11 lugu.
Olev Subbi

Elulugu

Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 1. Keskkooli.
Olev Subbi küüditati 1949. aastal märtsiküüditamise ajal ning viibis asumisel Krasnojarski krais kuni 1956. aastani
Pärast vabanemist ja Eestisse naasmist õppis ta aastatel 1957–1962 ERKI-s ning tegutses pärast selle lõpetamist enamasti vabakutselise kunstnikuna. 1966. aastal oli tema esimene isikunäitus, alates sellest ajast on ta olnud ka üks eesti tunnustatumaid maalikunstnikke. 
Tema maalitehnika on üldiselt küllaltki konservatiivne, kuid stiililiselt on ta enamasti liigitatav sürrealismi või abstraktsionismi alla. Suure tunnustuse on võitnud ka tema aktimaalid. 
Viimastel aastakümnetel tegutses Subbi peamiselt Tallinnas.

Isiklikku

O. Subbi isa, Johannes Subbi VR  II/3 kavaler, vahistati 1940. aastal nõukogude võimu poolt ja hukkus nõukogude vangilaagris 1942. aastal. Ta on olnud abielus Heli Susiga, nende poeg Juhan on füüsik.