google/wiki40b huggingface dataset:
Philip Franks

Philip Franks (täisnimega Philip Acford Franks, sündinud 2. veebruaril 1956 Londonis) on Inglismaa näitleja.
Tema tuntuimad televisiooni rollid on inspektor Cedric Charlton seriaalis "The Darling Buds of May" (1991–1993) ja vanemkonstaabel Raymond Craddock seriaalis "Südameasi" (1998–2002).
Philip Franks on Royal Shakespeare Company liige.
Anton Ulrich (Braunschweig-Wolfenbüttel)

Anton Ulrich (4. oktoober 1633 Hitzacker – 27. märts 1714 Salzdahlum) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1704 kuni oma surmani. Aastatel 1685–1702 oli ta oma vanema venna Rudolf Augusti kaasvalitsejaks.
Jean-Marie Morel

Jean-Marie Morel (28. märts 1728 – 10. august 1810) oli prantsuse kartograaf (ingénieur géographe) ja arhitekt. 
Peamiselt pühendas ta end aedade ja parkide kujundamisele ning sai tuntuks ka looduslähedase aiakujunduse propageerijana.
Aastal 1776 ilmus Pariisis tema "Aedade teooria" ("La Théorie des Jardins"), millest sai tunnustatud teos.
Morel võttis 1804. aastal kasutusele mõiste "maastikuarhitekt" (architecte-paysagiste).
Jerzy Niezbrzycki

Jerzy Antoni Niezbrzycki (28. juuli 1902 Vinnõtsja – 30. jaanuar 1968 Leesburg, Virginia) oli Poola sõjaväelane.
1933 otsustati talle anda Kotkaristi V klassi teenetemärk.
Ürglind

Kehaehitus

Kaua aega peeti teda kahejalgseks dinosauruseks, kuni 1973. aastal avastati sulgede jäljendid. Ürglind rabas paleontolooge sellega, et peale roomajatele iseloomuliku skeleti olid tal ka suled. See leid pani aluse arvamusele, et linnud on arenenud roomajaist, ühtlasi tõendab see lindude ja dinosauruste vahelist sugulust.
Sellel enam-vähem tuvisuurusel olendil oli veel mitmeid roomajale iseloomulikke tunnuseid: suurte silmakoobastega kolju, hammastega lõualuud, küünistega varbad keset tiibu ning paarikümnest lülist koosnev luulune saba. Lindudele omaselt olid tal tiivad, kerged luud ning kogu keha kattev sulestik. Tagajalgadel, mida kattis soomiseline nahk, oli juba üks tahapoole suunatud varvas, et paremini puuokstest kinni haarata. Ta lihased ei olnud veel piisavalt arenenud, et suuta tiibu liigutades pikki vahemaid läbida ning lindude kombel õhku tõusta ja maanduda. Ta oli vilets liugleja, kes kasutas tiibu ja lehvikutaolist saba pigem selleks, et maandumist pehmendada.

Eluviis

Viimasel ajal on palju arutletud teemal, kas see olevus elas maa peal või puu otsas ning kas ta suutis üldse lennata. Ta ronis puudel, haarates jalgade ja tiibade tugevate küünistega okstest ning lendas lühikesi vahemaid, et kiiremini saagi kallale hüpata või end loomtoiduliste dinosauruste eest säästa. Osa teadlasi arvab, et varese suurune Archaeopteryx oli kehv lendaja, teiste meelest aga vastupidi.
C30-7Ai

GE C30-7 on kuueteljeline diiselvedur, mida tootis aastatel 1976–1986 GE Transportation Systems.
C30-7A on diiselveduri U30C edasiarendus. Veduri jõuallikaks on 16-silindriline ja 3000 hj (2000 kW) FDL-seeria diiselmootor, mis võib maksimaalseks kiiruseks arendada kuni 105 km/h. Vedurit toodeti kokku 1137 ühikut Põhja-Ameerika raudtee teenindamiseks.
2001. aastal ostis EVR (Eesti Raudtee) kokku 77 kasutatud C-seeria vedurit: 19 C30-7A ja 58 tema edasiarendust C36-7i. Enne Eestisse toomist, 2002. aastal, vedurid moderniseeriti ning viidi üle 1520 mm rööpmelaiusele. C30-7Ai ja C36-7i vahetasid Eestis välja enamiku vanadest Vene veduritest nagu 2TE116 ja M62 ning on ka praegu EVRi põhiliseks kaubaveo transpordiks.
Maia Kivisaar

Maia Kivisaar (sündinud 2. juunil 1960) on eesti mikrobioloog ja geneetik, Tartu Ülikooli mikroobigeneetika professor.

Hariduskäik

Kivisaar lõpetas 1978. aastal Vändra Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia eriala.
Ta kaitses 1992. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi molekulaarbioloogia erialal. Doktoritöö teema oli "Studies on phenol degradation genes of Pseudomonas sp. strain". 1994. aastal lõpetas Kivisaar EMBO lühiajalise järeldoktorantuuri Uppsala Ülikoolis.

Töökäik

Aastast 2008 on Kivisaar Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudi geneetika õppetooli professor.
Ta on Tartu Ülikooli senati ja Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna nõukogu liige. Lisaks on ta ajakirja "Applied and Environmental Microbiology" ja "Central European Journal of Biology" toimetaja.

Teadustöö põhisuunad

Bio- ja keskkonnateadused, geneetika, mikrobioloogia, bakterioloogia, viroloogia ja mükoloogia (stressivastus ja mutageneesimehhanismid bakterites).
Suur-kirjurähn

Eluviis

Rähn ei kipu oma territooriumilt lahkuma.
Nad toetuvad sabale, hoiavad küünistega puukoorest ja toksivad nokaga vastu puutüve. Rähn toksib ja uuristab puutüvesid tundide kaupa. Rähni väga tugev kael võimaldab kaua toksida ja ta aju talub hästi lööke. Nokk kulub toksimise tõttu, kuid kasvab iga päev.

Toitumine

Toitub putukatest, röövikutest. Putukaid püüab oma pika keelega.
Neurokirurgia

Neurokirurgia (või neuroloogiline kirurgia) on meditsiini haru, mis tegeleb närvisüsteemi mis tahes osa, sealhulgas aju, selgroo, seljaaju ja ajuveresoonkonna haiguste ennetamise, diagnoosi, ravi ja taastusraviga.
Eestis koolitatakse neurokirurge vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis.

Eestis

Tartu Ülikooli neurokirurgia residentuur toimub 5-aastase õppena, kokku 55 kuud, millele lisandub 5 puhkusekuud. Õpe koosneb praktilisest ja teoreetilisest koolitusest.

Ameerikas

Ameerika Ühendriikides peab neurokirurg õppima neli aastat ülikoolis, neli aastat meditsiinikoolis, aasta internina ja viis kuni kuus aastat neurokirurgia residentuuris.
Maakri tänav

Maakri tänav on tänav Tallinnas, Kesklinna linnaosas Maakri ja Kompassi asumis.
Ametlikult sai Maakri tänav nime 1881. aastal. Tänava nimi on tulenenud Tallinnas tegutsenud värvalite Mackerite perekonnanimest, kes elasid sellel tänaval. Tänava saksakeelset nime Mackerstrasse maintakse esmakordselt juba 1849. aastal, venekeelset nime Макерская улица 1854. aastal.

Valimisringkond

Maakri tänav kuulus Riigivolikogu 3. valimisringkonda, kust valiti Järvo Tandre.
Ōshikōchi no Mitsune

Ōshikōchi no Mitsune (凡河内 躬恒; 859 - 925) oli Heiani ajastul elanud jaapani ametnik ja waka-luuletaja, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Ta oli üks 905. aastal ilmunud esimese keiserliku luuleantoloogia, „Kokin Wakashū” („Vanema ja praeguse jaapani luule kogu”) koostajaid.
Keiserlikesse luuleantoloogiatesse on jõudnud ligi 200 tema luuletust, samuti valis luulekriitik Fujiwara no Teika ühe tema luuletustest „Hyakunin Isshusse”.
Ta oli luuletaja Ki no Tsurayuki sõber ja käis temaga koos mitmetel luuletaja Fujiwara no Kanesuke poolt korraldatud koosviibimistel.
Geokronoloogiline üksus

Geokronoloogiline üksus on ajavahemik geoloogilises ajas.
Geokronoloogilistele üksustele vastavad kronostratigraafilised üksused ehk kivimkompleksid, mis on selle ajavahemiku jooksul tekkinud. Erinevalt kronostratigraafilisest üksusest ei ole geokronoloogiline üksus mitte midagi materiaalset, vaid lihtsalt ajavahemik. Geokronoloogiliste üksuste piirid paneb paika vastav kronostratigraafiline üksus. Ajaline ulatus aastates on määratud hiljem isotoopgeoloogia ning geokronoloogia arenedes. Seetõttu ei ole geokronoloogiliste üksuste vanused mitte fikseeritud ja ümmargused, vaid pidevalt täpsustatavad arvud. Geokronoloogilistel üksustel ning vastavatel kronostratigraafilistel üksustel on sama nimi. Näiteks Siluri ladestu kivimid moodustusid Siluri ajastu jooksul.
Geokronoloogilised üksused alates suurimast: eoon, aegkond, ajastu, ajastik, iga.
Geokronoloogilisest üksusest erinevad geokronomeetrilised üksused, mille piirid ei ole kindlaks määratud mingi kivimkompleksi alusel, vaid lihtsalt ajas. Geokronomeetriliselt on jaotatud suurem osa eelkambriumist.
Geokronoloogiliste üksuste nimed kirjutatakse alati suure tähega.
Tea (eesnimi)

Tea on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 316. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tea 473 naisel.
P. T. Barnum

P. T. Barnum (Phineas Taylor Barnum, 5. juuli 1810 Connecticut, Ameerika Ühendriigid – 7. aprill 1891 Connecticut, Ameerika Ühendriigid) oli USA ärimees, tsirkuseartist ja petis. Teda mäletatakse avalikkuse tähelepanu pälvinud vempude ja tsirkuse Ringling Bros. and Barnum & Bailey rajamise järgi. Tsirkuse rajas ta koos James Anthony Baileyga.
Püha basiilik

Püha basiilik (ka tulsi, Ocimum tenuiflorum, sünonüüm Ocimum sanctum) on basiiliku perekonda kuuluv huulõieline taimeliik. 
Liik on pärismaine Indias. Teda kasvatatakse laialdaselt Kagu-Aasia troopilistel aladel.
Taime on kasutatud ajurveedas aastatuhandeid. Liik on Indias rahva seas hästi tuntud. 
Püha basiiliku toimet peetakse sarnaseks vürtsbasiiliku 
ürdi toimele.
Äksi suur rahn

Äksi suur rahn (ka: Äksi rändrahn, Äksi hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Kose vallas Äksi külas. 
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 10,0 m, laius 8,1 m, kõrgus 3,4 m, ümbermõõt 26,0 m.
Hugo Laur

Hugo Laur (20. märts 1893 Kärus – 30. detsember 1977) oli eesti näitleja.
Hugo Laur sündis metsavahi perekonnas. Laur õppis 1907–1910 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, 1911–1913 Riias ehituskoolis ja 1913–1914 arhitektuuri erialal professor Berlofi eratehnikumis. Töötas 1911–1918 Riias, Muhus ja Tallinnas ehitustehnikuna ja arhitektina.
Laval alustas 1912 Riia Eesti Seltsis, oli 1918–1949 Estonia ja 1949–1965 Draamateatri näitleja ning 1948–1950 ühtlasi Eesti Riikliku Teatriinstituudi lavapraktikaõppejõud (aastast 1949 dotsent).
Mängis külalisena enamikus Eesti teatreis, esines balletis, operetis, estraadil ja Eesti Raadios (kuuldemänge: "Surnud hinged", 1952, "Südametemurdumise maja", 1957), mängis ETV-s ("Avarii", 1959) ja filmis ("Kire lained", 1930, Berliin; "Elu tsitadellis", 1947, Lenfilm; "Valgus Koordis", 1951, "Tagahoovis", 1956, "Jääminek", 1962, kõik Tallinnfilm; "Maja düünides", 1963, Läti), Tuuline rand, 1971, Tallinnfilm
Tegutses ka lavastajana, dekoraatorina ning deklamatsiooni- ja jumestusõpetajana ("Praktilisi nõuandeid näojumestamiseks", "Teater" 4–5, 1935). Käis 1930. aastail riigivanema stipendiaadina õppereisil Saksamaal ja Austrias. Eesti NSV teeneline kunstnik (1945), Eesti NSV rahvakunstnik (1947), Stalini preemia 1948 ja 1952, Nõukogude Eesti preemia 1950, Lenini orden 1956.
Eesti Näitlejate Liidu liige (1934) ja Kinoliidu liige 1959. aastast.
Hugo Laur ei olnud abielus.
Aatom

Aatomi ehitus

Aatom koosneb positiivse elektrilaenguga aatomituumast, mida ümbritseb negatiivselt laetud elektronkate ehk elektronkest. Viimane jaguneb elektronkihtideks, mis omakorda koosnevad negatiivse elementaarlaenguga elektronidest. Aatomi tuum annab 99,9% kogu aatomi massist; aatomi elektronkate määrab ära aatomi läbimõõdu. Vähima aatomi, vesiniku mass on suurusjärgus 10⁻²⁷ kg ja läbimõõt suurusjärgus 10⁻¹⁰ m (ehk üks ongström).

Aatomi mõõtmed

Aatomi mõõtmed määrab elektronkate.
Aatomi läbimõõdu suurusjärk on 10⁻¹⁰ m. 
Ühte sentimeetrisse mahuks ritta asetatuna umbes 100 miljonit aatomit.

Antiikaja atomistika

Atomistika pärineb vanakreeka filosoofiast. Aine ehitust püüti kindlaks teha arutluste teel. Näiteks Anaxagoras pidas ainet lõputult jagatavaks.
Leukippos ja tema õpilane Demokritos aga leidsid, et see on loogiliselt võimatu. Seetõttu nad oletasid, et aine koosneb väikestest jagamatutest osadest, mida nad hakkasid nimetama aatomiteks ning mida nad eristasid neid ümbritsevast tühjusest. Leukippos lähtus tõsiasjast, et liikumine on olemas. Järelikult peab olema koht, milles liigutakse, ja see peabki olema tühjus. Aine osad peavad aga tühjusest erinema. Kui aine oleks lõputult jagatav, peaks aine osakeste vahel olema tühjus ning osakesed ise oleksid lõpmata väikesed, mis ei ole võimalik.
Kuigi aatomid on füüsiliselt jagamatud, on nad matemaatiliselt jagatavad ja neil on kuju. Leukippose järgi koosnevad kõik aatomid ühest ja samast ainest ning erinevad ainult kuju poolest.
Demokritose järgi erinevad aatomid peale kuju ka mõõtmete pooles.
Demokritose õpetuse võtsid osalt üle epikuurlased. Seda esitab muu hulgas Lucretius oma poeemis "De rerum naturae".
Aristoteles atomistikat ei pooldanud. Seetõttu ei olnud atomistika antiikajal väga mõjukas ning vajus keskajal kristlikus maailmas (kuid mitte islamimaailmas) hoopis unustusse.

Uusaja atomistika

Atomistika juurde pöördusid tagasi 17. sajandi õpetlased Pierre Gassendi ja Joachim Jungius. Aatomi mõistet kasutasid ka Robert Boyle ja Isaac Newton.
Moodsale aatomiteooriale pani 1807 aluse John Dalton. Daltoni järgi koosnevad kõik keemilised elemendid aatomitest. Ühe ja sama elemendi aatomitel on sama kaal, samad mõõtmed ja sama kuju ning eri elementide aatomitel on erinev kaal, mõõtmed ja kuju. Aatomid ei ole jagatavad väiksemateks osadeks. Elementide aatomid ühinevad "liitaatomiteks" (molekulideks). Edasine keemia areng lähtus nendest postulaatidest. Daltoni aatomiteooria seletas muuhulgas, miks elemendid osalevad keemilistes reaktsioonides kindlates proportsioonides. Juba Dalton püüdis määrata aatomite massi, kuid esialgu ei õnnestunud seda õigesti teha muuseas sellepärast, et molekulide koostis polnud täpselt teada.
Aastal 1811 esitas Amadeo Avogadro hüpoteesi, et ühe ja sama ruumalaga gaasid ühe ja sama rõhu juures sisaldavad ühepalju molekule. See aitas kaasa molekulide koostise ning aatomite ja molekulide massi õigele määramisele.
Esialgu käsitati aatomeid struktuurita kõvade keradena.
Jõulud

Uuem jõulukombestik Eestis

Ristiusu levikuga Eestis omandas muistne talvepüha Jeesuse sünnipäeva lisatähenduse ning jõulupühade kombestikku lisandus kirikuskäimine. Mõisa- ja linnakultuuri kaudu jõudis maarahvani 19. sajandi keskpaiku ka jõuludeks kuuse tuppa toomise ning ehtimise komme. 20. sajandi algul kujunes komme käia jõulude ajal kalmistul ja süüdata küünlad lähedaste haudadel. Jõulukaartide saatmise komme tekkis 20. sajandi algul ja levis laiemalt 1920. aastatel. 20. sajandi algusest hakkas kodusid külastama ka jõuluvana, kes tõi perele kingitusi ja kellele tuli tänutäheks salmi lugeda. Jõululauale lisandusid piparkoogid.
Nõukogude võim käsitles jõulusid religioosse pühana ning nende tähistamist püüti välja juurida, kandes vastava ilmaliku kombestiku üle vana-aasta õhtule ja uusaastale (näärid). Jõuluvana asemele tuli näärivana, lauludes ja salmides asendati sõna "jõulu-" sõnaga "nääri-" jne. Jõulud olid tavalised töö- ja koolipäevad, jõulupühade kodusele tähistamisele vaadati võimude poolt viltu ning eriti noori püüti takistada kirikus käimast.
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist on esimene ja teine jõulupüha (25. ja 26. detsember) riigipühad ja puhkepäevad, alates 2005. aastast ka jõululaupäev. Jõulukombestikku mõjutab järjest rohkem rahvusvaheline traditsioon. Rahvusringhääling kannab üle nii jõululaupäeva kui esimese jõulupüha jumalateenistusi. Paljudes asulates püstitatakse juba advendiaja alguses keskväljakule elektrituledega ehitud jõulukuusk, mis jääb enamasti püsti kolmekuningapäevani (langeb kokku Vene Õigeusu Kiriku jõululaupäevaga). Skandinaaviast on üle võetud komme asetada akendele advendiküünlad. Paljudes lastega peredes pannakse jõulude eel õhtuti aknalauale suss, kuhu toob maiustusi päkapikk – jõuluvana abiline, kes kontrollib ja talle ette kannab, kas lapsed on hästi käitunud. Kaubandusettevõtted rõhutavad jõulude eel külluse, heaolu ja kinkide tegemise tähtsust, püüdes suurendada oma läbimüüki; jõuludekoratsioonid ilmuvad kauplustesse sageli juba novembrikuus. Jõuluaja traditsioonilisteks toitudeks on jäänud verivorstid ning seapraad ahjukartuli ja hapukapsastega. Nii nagu naaberriikides, nõnda ka Eestis sagenevad jõulude ja uusaasta aegu meditsiinistatistikas liigsöömisest ja -joomisest tekkinud vaevused.
Eestis, nagu ka teistes lääneriikides, antakse igal aastal välja jõulupostmarke.
1971. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1971. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 11. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 5.–7. märtsini Soomes Hämeenlinnas.
Õhtusöök ühele

Teatrist televisiooni

Briti näitlejad May Warden (1891-1978) ja Freddie Frinton (1909-1968) olid mõnede allikate väitel esitanud vanapreili Sophie ja tema teenri Jamesi lugu teatrilavadel  juba alates 1945. aastast. Saksa meelelahutajad Peter Frankenfeld ja Heinz Dunkhase nägid "Õhtusöök ühele" etendust Blackpoolis 1962. aastal ja said idee.
Telekanal maksis kummalegi näitlejale (Freddie Frinton ja May Warden) 1450 Saksa marka, see summa sisaldas makse (622,50 Saksa marka). Väidetavalt olevat Frinton keeldunud saksa keeles rääkimast (Teisest maailmasõjast oli möödas vaid paarkümmend aastat). Seetõttu on teleškets ingliskeelne. Sellele eelneb saksakeelne sissejuhatus, mille luges ette Heinz Piper. Sketši ei ole ka saksa keelde dubleeritud. Alates 1972. aasta vana-aastaõhtust nüüdseks juba enam kui kümnes Saksa telekanalis eetris olnud šketsi ei näidata enamasti ka subtiitritega. 
"Õhtusöögi ühele" ja selle näitlejate populaarsusest Saksamaal kõneleb ilmekalt tõik, et Deutsche Post pani jommis lemmikud 2018. aastal erimargi peale. Sobivalt oli 2018. aasta ju järjekorras 55., mil škets Saksamaal eetris on olnud. Miss Sophie ja James kaunistavad kolmandat alates 2016. aastast väljaantavat Saksa televisioonilegendide ("Deutsche Fernsehlegenden") erimarki.
Hiljuti otsustas Freddie Frintoni perekond loovutada Bremerhaveni linnale koomiku pärandi, sh tiigri, mille otsa James 18 šketsiminuti jooksul üksteist korda komistab. Pärast remonditöid plaanitakse Bremerhaveni Szenemeile'l "Alte Bürger" seni tühjalt seisnud hoone esimesel korrusel avada Freddie Frintonile pühendatud püsinäitus "The same procedure as last year, Miss Sophie...". Bremerhaven loodab, et kõige varem 2019. aasta talvel avatavast näitusest kujuneb linna turismimagnet.

"Õhtusöök ühele" eri versioonid ja näitamine eri riikides

Enim levinud, ja Eestiski vana-aastaõhtu teleprogrammi osa, on publiku naerupahvakuid sisaldav versioon. Selle kõrval on olemas aga ka n-ö puhas versioon (näidatakse nt Hollandis). 
1963. aastal salvestas Schweitzer Fernseher samade näitlejatega "Õhtusöögist ühele" ka lühema versiooni, mis erineb peamiselt selle poolest, et puudub saksakeelne sissejuhatus, kuid on ka tekstierinevusi, samuti kasutatakse pisut teistsuguseid dekoratsioone.
1968. aastal taheti samade näitlejatega teha lavastusest värviversioon, kuid plaan jäi Frintoni ootamatu surma tõttu katki. Värviversioon valmis 1999. aastal.
Rootsis arvati škets vahepeal vana-aasta viimase päeva telekavast liigse alkoholisisalduse tõttu mitmeks aastaks välja, ent telepubliku nõudmisel pandi siiski jälle tagasi.
Ühendkuningriigi kinoesilinastuseni jõudis telesalvestus alles 2018. aasta novembris, komöödiafilmide festivalil Šotimaal Campbeltownis. Ühendkuningriigi televisioonis näidati sketši esmakordselt 31. detsembril 2018 Sky Arts kanalil.
Rummu raba

Rummu raba (ka Kodasoo) laiub Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Soo on alguse saanud järve kinnikasvamisest, selle sügavaimas osas asub Rummu järv (45,4 ha). Turbalasundi paksus kuni 4,5 m.
Andryusha-klassi miinitraaler

Andryusha klassi miinitraaler (Projekt 1256 Topaz) oli Nõukogude Liidus valmistatud eksperimentaalne solenoidne miinitraaler-miinilõhkaja.

Kirjeldus

Laevade kered olid plastikust. Neil olid võimsad peamasinad, mis pidid tekitama tugevat müra, neutraliseerimaks või initsieerimaks meremiine. Samuti olid neil solenoidsed seadmed tugeva elektromagnetvälja tekitamiseks ja seeläbi miinide lõhkamiseks. Laeva korsten oli tegelikult gaasiturbiinseadmetele, kuna diisel-peamasinate väljalaskesüsteem oli parrastes. Et laev võis oma tegevuse ajal ka ise kergesi hukkuda, paigaldati kaugjuhtimissüsteem (telejuhtimissüsteem) RTU-2V. Kaugjuhtimissüsteem aga polnud piisavalt toimiv ja nii kasutati laevu tegelikult vaid mehitatuina.

Ajalugu

Laevad kuulusid Balti laevastiku 94. punalipulise miinitraalerite brigaadi 40. kaardiväe baasitraalerite divisjoni ja kodusadam oli Tallinnas asuv Miinisadam. Arvatavasti sõitis BT-177 1970-ndatel Katariina kai juures navigatsiooni-lohakusvea tõttu kividesse ja vigastas vööri. 
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist jäid laevad seisma. Juunis 1993 kustutati mõlemad laevastiku nimekirjast ja pärast Miinisadama üle võtmist 1994. a suvel Eesti mereväe poolt lammutati samas paari aasta jooksul.
Sõltuvusmäärus

Sõltuvusmäärus ehk rektsiooniadverbiaal on määruse liik, mis väljendab seda, millele tegevus on suunatud .
Sõltuvusmäärus on määruste kategoorias teisejärguline. See ühendab enda alla tegusõna või muu tegevust väljendava sõna kõik ülejäänud sõltuvuslikud laiendid.
Sõltuvusmääruse tähendusliigid on väga ähmaste piirjoontega, vorm oleneb pigem põhjast. Sõltuvusmääruseks on lauses nimisõna, kaassõnafraas või tegusõna käändeline vorm.
Ahel-redel meetod

Ahel-redel meetod (ingl chain-ladder method) on üks levinumaid kahjukindlustusreservide hindamise meetodeid. Ahel-redel meetodit kasutatakse nii vara- kui ka tervisekindlustuse valdkondades. Selle kasutamise eesmärgiks on hinnata toimunud, kuid mitte teatatud (ingl IBNR – incurred but not reported) nõuete arvu ja kulude lõplikku suurust.

Arengukolmnurk

Ahel-redel meetodi rakendamiseks esitatakse andmed arengukolmnurga (ingl development triangle või run-off triangle) kujul, kus ridades on kahju toimumise aastad (ingl accident year) ja veergudes on kahju arenguaastad (ingl development year). Arenguaasta all mõistetakse aega, mis kulub järgmise etapi saavutamiseks (näiteks kahju väljamaksmiseks). Ahel-redel meetodi rakendamiseks tuleb viia arengukolmnurk kumulatiivsele kujule. See tähendab, et i-ndas reas ja j-ndas lahtris peab olema arv , mis tähistab kõikide toimumisaastaga  ja arenguaastaga  nõuete summat.

Ahel-redel meetodi hinnang

Peamine ahel-redel meetodi eeldus on, et möödunud perioodide kulude kujunemise mustrite põhjal on võimalik ennustada eesolevate perioodide kulude kujunemise mustreid.
See tähendab, et arengukolmnurga järjestikused veerud on enam-vähem proportsionaalsed. Kui antud eeldus kehtib, siis leiduvad arengufaktorid  (ingl development factors, age-to-age factors) nii, et
kus on eelmises alapeatükis kirjeldatud i-nda toimumise aasta ja j-nda arenguaasta kumulatiivne nõuete arv või suurus.
Arengufaktorid ei ole üldjuhul teada ja neid tuleb hinnata:
.
Neid arengufaktoreid kasutades saab ahel-redel meetodi hinnangu kumulatiivsele nõuete arvule või kogusele kirja panna järgnevalt:
.

Meetodi nõrgad küljed

Ahel-redel meetod on täpne ainult juhtudel, mil mineviku põhjal leitud mustrid jätkuvad ka tulevikus. Erinevalt näiteks Bornhuetter-Ferguson meetodist, toetub see ainult minevikule, et arvutada hinnanguid toimunud, kuid mitte teatatud nõuete reservile.
Kui kindlustuspakkuja muudab midagi oma toodete juures (näiteks nõuetele lahendi leidmise aega; palkab juurde mõne töötaja, kes nõuetega tegeleb; muudab oma reservide loomise põhimõtteid), siis ei anna ahel-redel meetod täpseid tulemusi, kui meetodit ei kohandata.
Eelnevale lisaks tuleb tuleviku nõuete rahalise kulu arvutamisel arvestada ka inflatsiooniga.
Andres Kasekamp

Isiklikku

Ta on kindral August Kasekampi pojapoeg, tema onu Päivo Kasekamp (1924–2013) oli soomepoiss ja metodisti vaimulik.