google/wiki40b huggingface dataset:
Kehtivus

Loogika

Arutlust, milles järeldus järeldub eeldus(t)est, nimetame kehtivaks. Arutlus on kehtiv (ehk kehtib) siis ja ainult siis, kui pole loogiliselt võimalik, et kõik eeldused oleksid tõesed ja järeldus väär.
Kehtivust võib defineerida ka nii: arutlus on kehtiv siis ja ainult siis, kui kõikidel juhtudel, kui kõik eeldused on tõesed, on ka järeldus tõene.
Sellest definitsioonist tuleneb, et kehtivad arutlused on tõesust säilitavad selles mõttes, et tõestest eeldustest saadakse kehtivate arutluste abil alati tõesed järeldused. Just niisugust olukorda kehtiva arutluse definitsioon taotlebki.
See omadus võimaldab kehtivaid arutlusi kasutada tõestamiseks. Kui on kindel, et eeldused on tõesed, siis kehtiv arutlus tagab järelduse tõesuse.

Kehtivus ja vastuolulisus

Kui arutlus on kehtiv, siis propositsioonide kogum, mis koosneb selle arutluse eeldustest ja selle arutluse järeldusega kontradiktoorsest propositsioonist, on vastuoluline. Tõepoolest, võtame mingi kehtiva arutluse. Definitsiooni kohaselt on loogiliselt võimatu, et selle arutluse eeldused oleksid tõesed, ent järeldus oleks väär. Teiste sõnadega, on loogiliselt paratamatu, et kui kõik eeldused on tõesed, siis ka järeldus on tõene. Aga kui järeldus on tõene, siis paratamatult sellega kontradiktoorne propositsioon on väär. Järelikult on paratamatu, et kui eeldused on tõesed, siis järeldusega kontradiktoorne propositsioon on väär. Järelikult on loogiliselt võimatu, et eeldused ja järeldusega kontradiktoorne propositsioon oleksid kõik tõesed. Järelikult on nendest koosnev kogum vastuoluline.
Kui propositsioonide kogum on vastuoluline, siis mis tahes arutlus, mille eeldused koosnevad kõigist kogumi liikmetest peale ühe ja mille järeldus on selle ühe propositsiooniga kontradiktoorne, on kehtiv.

Uskumine

Uskumustega seoses võib öelda: ei ole ratsionaalne uskuda kehtiva arutluse eeldusi ja mitte uskuda selle järeldust.

Kehtivuse või kehtetuse tuvastamine

Selleks et kindlaks teha, kas antud arutlus on kehtiv, tuleb vaadelda kõikvõimalikke asjade seise, mille korral eeldused on tõesed, ning uurida, kas järeldused on tõesed. Kui on leitud kas või üks asjade seis, mille korral eeldused on tõesed ja järeldus on väär, siis on teada, et arutlus on kehtetu, ja uurimine on lõpetatud.
Sageli on võimalik kehtivust või kehtetust tuvastada lihtsalt kehtivuse definitsioonile toetudes.
Kraan

Kraan on keeratav seadis vedeliku, auru või gaasi juurde-, läbi- või äravoolu reguleerimiseks.
Kraanid on võrreldes ventiilide ja siibritega lihtsama ehitusega ja nende töökindlus on suurem.
Aasta menuraamat

Aasta menuraamat on menuraamat, mida Eesti turul on müüdud enim ja mille kirjastaja kuulub Eesti Kirjastuste Liitu.
Aasta menuraamatut selgitatakse aastast 2000.
Laevapere

Laevapere (varasemas kirjanduses ka laeva meeskond) on laeval töötavad inimesed, kes alluvad laevakaptenile ja kes on sisse kirjutatud nimestikku (munsterrolli). Laevapere moodustavad kapten, juhtkond (sealhulgas tüürimehed, laevamehaanikud, pootsman, varem ka laevaarst, radist), masina- ja tekimeeskond (sealhulgas madrused, motoristid, masinistid), teenindajad (sealhulgas kokad, koristajad).
Sääre majaka tee

Sääre majaka tee (registrinumber 21175) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkuseks on 1 km.
Tee saab alguse Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 35. kilomeetril Sääre külas  ning lõpeb Sõrve tuletorni juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Teel on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Veenastik

Levila

Nad on levinud Euraasias, Itaalias, Hiinas ja Lähis-Idas: Belgias, Saksamaal, Šveitsis, Austrias, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Sloveenias, Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Montenegros, Serbias, Makedoonias, Albaanias, Kreekas, Bulgaarias, Rumeenias, Moldovas, Ukrainas, Venemaal, Gruusias, Aserbaidžaanis, Türgis, Küprosel, Süürias, Liibanonis, Jordaanias, Iisraelis, Iraagis, Iraanis, Egiptuses, Pakistanis, Afganistanis, Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Usbekistanis, Kasahstanis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Armaviri, Aragatsotni, Jerevani, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Nacka

Ajalugu

Nacka alla kuulus algselt piirkond Nacka Strömi jõe ümber   Järlasjöni järvest lõunas. 
Nacka sai nime jõest läänes paikneva kõrgendiku Nacke seljandiku (Nacke-bergrygg) järgi. 
Kui 1887 liideti kolm  kihelkonda Nacka kihelkonnaks ning ehitati  Järlasjöni järvest põhja poole Järla ja Sickla vahele Nacka kirik, hakati Nacka all mõtlema suuremat piirkonda.   
Nacka sai linnaks 1949, kui seal oli 15 000 elanikku, ning oli üks viimaseid linnaõigused saanud asulaid Rootsis. Suurema asula kujunemine oli alanud juba 1870ndatel, kui Stockholmi kesklinnast välja kolinud vabrikute juurde kerkis töölisasula. Kui 1993 avati raudtee  Saltsjöbanan, sai tee rajaja Knut Agathon Wallenberg kasutada varem  Järla ja Sickla talule kuulunud maad kasutada tööstusettevõtete rajamiseks. Nende seas olid AB de Lavals Ångturbin (1896) ja AB Diesels Motorfabrik (hiljem Atlas Copco) (1898). Kui raudteeliin pikenes, tekkisid varsti eramurajoonid, sealhulgas  Storängen (1904) ja Saltsjö-Duvnäs (1907). 1890ndatel lisandusid suured veskitööstused  Saltsjöqvarn ja Kvarn AB Tre Kronor. Mitmes muus kohas tekkisid puumajade ja vabrikute asumid, millest suurimad olid Sickla ja Järla. Majanduselus jäi kauaks valdavaks tööstus. Praegu on Nackas tööstusettevõtteid palju vähem ning valdavaks on saanud teenindussektor. Pendelmigratsioon Stockholmi valda on ulatuslik.
Aastal 1971 läks Nacka linn koos Saltsjöbadeni aleviga ja Boo vallaga vastmoodustatud Nacka valla koosseisu.

Hoonestus

Nacka hoonestuses domineeris kaua eramu- ja tööstusrajoonide segu, mis kujunes 19. sajandi lõpus. 20. sajandi keskpaigast on linnapilti sugenenud rohkem korrusmaju. 1950ndatel lisandusid  Alphyddan ja Finntorp. Viimane oli algselt mõeldud Nacka ärikeskuseks, kuid 1980ndatel sellest plaanist loobuti. 
Aastal 1989 avati ostukeskus Forum Nacka, mis märgistas uue vallakeskuse  Värmdövägeni ääres. Forum Nackat ehitatakse ümber, nii et nüüd on see saanud endisest umbes poole suuremaks. Aastal  2002 avati Forum Nacka lähedal läänitee 222 ääres ICA Maxi keti ostukeskus ning 2000. aastaiks ehitati Nacka serval välja hulk suuri korruselamuid ja ärihooneid, sh Stockholm Radio mereraadiokeskus ja merevalvekeskus, mille projekteerimisel on kasutatud "1% põhimõtet" kunstiteoste lisamiseks hoone interjööri.
Eestimaa Rahvuste Ühendus

Eestimaa Rahvuste Ühendus (ebatäpselt Eestimaa Rahvaste Ühendus, lühend ERÜ) on aastal 1988 esimesel Eestimaa Rahvuste Foorumil asutatud organisatsioon. 
ERÜ asutati seetõttu, et Eesti vähemusrahvused saaksid ühiselt toetada Eesti taasiseseisvumisprotsessi. 
ERÜ eesmärk on põhikirja järgi muu hulgas esindada Eesti vähemusrahvuste huve, säilitada, arendada ja tutvustada nende kultuuri.
Eestimaa Rahvuste Ühenduse asutamise kuupäevaks loetakse 24. septembrit 1988 – päeva, mil toimus esimene Eestimaa Rahvuste Foorum. Ühendusse kuuluvate Eestis elavate etniliste rühmade esindajad otsustasid teadlikult ja vabatahtlikult toetada eestlaste võitlust riikliku iseseisvuse eest. Tunnustamaks ühe esimese kodanikuühenduse tegevust Eesti omariikluse taastamisel ja sellele järgnenud konstruktiivset koostööd Eesti Vabariigi hüvanguks, on rahvastikuminister kuulutanud 24. septembri Eesti rahvusvähemuste päevaks.
Eestimaa Rahvuste Ühendust on juhtinud Hagi Šein, Ants-Enno Lõhmus, Timur Seifullen ja Jaak Prozes. 2008. aastal valiti organisatsiooni taas juhtima ERÜ aupresident Timur Seifullen.
Toivo Kroon

Toivo Kroon (sündinud 15. märtsil 1957 Võrus) on Eesti veterinaar ja omavalitsuspoliitik.
Ta on Põltsamaa linnavolikogu liige ja oli volikogu esimees aastatel 2005–2009.
Toivo Kroon on lõpetanud Võru I Keskkooli ja Eesti Põllumajandusakadeemia. Töötanud veterinaararstina Võru rajooni Sõmerpalu sovhoosis, Paide rajooni Kalevipoja kolhoosis ja Jõgeva rajooni Pajusi kolhoosis.
Aastatel 1990–1992 töötas ta Soomes põllumajandusettevõttes. Hiljem oli ta Põltsamaa aktsiaseltsi Hunt jahi- ja kalandustarvete kaupluse juhataja. 1995. aastast 2006. aastani oli OÜ Glasmir kaupluste juhataja. Praegu töötab Kroon Jõgeva maavalitsuses arendusspetsialistina.
Toivo Kroon on valitud Põltsamaa linna volikokku 2002. ja 2005. aastal. 2009. aastast on ta volikogus asendusliikmena.
Kroon on olnud ka Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskuse nõukogu esimees.
Enn Lehepuu

Enn Lehepuu (10. mai 1917 – 24. oktoober 1981) oli Eesti NSV riigitegelane.
Aastatel 1959–1967 oli ta Harju Rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VI ja VIII koosseisu saadik.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Olaf Kuuli

Olaf Kuuli (9. detsember 1929 Tallinn – 12. august 2012) oli Eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Ajaloodoktor aastast 1974.
Kuuli töötas aastail 1959–1965 EKP Partei Ajaloo Instituudi teadurina, siis 1968–1992 Tallinna Pedagoogilise Instituudi (Tallinna Pedagoogikaülikooli) õppejõuna, kus oli aastail 1971–1976 kateedrijuhataja, professor 1975. 
Tema peamised uurimisvaldkonnad olid Eestimaa Kommunistliku Partei ajalugu ja vasakpoolsete liikumiste ajalugu kahe maailmasõja vahelises Eestis. 
Kuuli oli 1951. aastast alates NLKP, hiljem Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei liige.
Tartu metsasarvepäevad

Tartu metsasarvepäevad on aastast 1991 Tartu Metsasarveühingu korraldatav rahvusvaheline muusikafestival.
Festivali eesmärkide seas on Eestis edendada metsasarvemängimist ja selle õpetamise metoodikat, tutvustada seda pilli laiemale üldsusele.
Tuntumatest metsasarvemängijatest on metsasarvepäevadel esinenud Nancy Cochran-Block, Froydis Lee Wekre, Michael Höltzel, Thomas Crome (Saksamaa); Eestist on seal mänginud nt Kalle Kauksi.
Douzelage

Douzelage on Euroopa Liidu linnade ühendus, mille eesmärk on luua eri linnade ja nende elanike vahel sidemeid mitmesugustes valdkondades (kultuur, sport, haridus, majandus, turism). Igast Euroopa Liidu liikmesriigist võib liituda ainult üks linn. Ühendust toetab Euroopa Komisjon.
Nimetus Douzelage on tuletatud prantsuskeelsetest sõnadest douze ('kaksteist' – alguses oli liikmeid 12) ja jumelage ('partnerlus').

Ajalugu ja laienemine

Mõte luua selline liit tekkis 1989. aastal Prantsusmaa linna Granville'i ja Inglismaa linna Sherborne'i sõprussuhetest. 1991. aastal said Granville'is kokku asutajaliikmed (igast Euroopa Liidu toonasest 12 liikmesriigist üks) ning lõid ühenduse Douzelage.
Hainzenberg

Geograafia

Hainzenberg asub Zell am Zillerist kagus Gerlostali suudmes.
Frank Packard

Elulugu

Kõrgema hariduse omandas Packard oma kodulinnas McGilli ülikoolis, õppides ehitusinseneriks. 1910. aastal abiellus ta Marguerite Pearl MacIntyrega. Suurema osa oma elust töötas kirjanik raudtee-ettevõttes Canadian Pacific Railway. Tema esimene romaan "The Miracle Man" ("Imemees") ilmus 1914. aastal. Packard suri 65-aastasena Lachine'i linnas.
Max Weber

Max Weber (21. aprill 1864 Erfurt – 14. juuni 1920 München) oli saksa sotsioloog, jurist ja filosoof.

Elukäik

Weber sündis 1864. aastal Erfurdis juristi ja hilisema Saksa riigipäeva liikme Max Weber vanema ja tema abikaasa Helene (sünd Fallenstein) esimese pojana. Kaks aastat hiljem sündis tema vend, hilisem majandusteadlane ja kultuuriteoreetik Alfred Weber.
Ülikoolis õppis Weber juurat, majandust, filosoofiat ja ajalugu. Ehkki ta tundis suurt huvi vanema ajaloo vastu, lõpetas ta 1889. Berliini Friedrich Wilhelmi ülikooli siiski juristina. 1892. aastal habiliteerus ta kirjatööga Rooma ja Saksa õiguse teemal. 1893–1894 töötas ta erakorralise juuraprofessorina Berliinis, 1894–1896 rahvamajanduse professorina Freiburgis ja 1896–1903 samas ametis Heidelbergis. Seejärel pidi ta haigestumise tõttu professorikohast loobuma, kuid jätkas tegutsemist sotsiaalteaduslike kirjutiste avaldaja ja toimetajana. 1909. aastal oli ta üks Saksa sotsioloogiaseltsi asutajaid.
1914. aastal astus Weber vabatahtlikult sõjaväkke ja teenis reservohvitserina 1915. aastani Heidelbergis sõjaväehaiglate organiseerijana. Esimese maailmasõja jooksul muutusid Weberi vaated Saksamaa sõjapoliitikale oluliselt: sõja alguses toetas ta sõda täielikult, kuid pärast Belgia annekteerimist ja piiramatu allveesõja väljakuulutamist muutus ta üheks olulisemaks sõjakriitikuks.
1918. aastal oli Weber Pariisi rahukonverentsil Saksamaa delegatsiooni liige ning hiljem osales ta nõustajana Weimari vabariigi põhiseaduse koostamisel. Ta toetas tugeva presidendivõimu kehtestamist ja hädaolukorra puhul presidendile ka erakorraliste volituste andmist. 1918. aasta novembris osales Weber liberaaldemokraatliku Saksa Demokraatliku Partei asutamises ja kandideeris edutult ka parlamenti.
1919. aastal asus Weber tööle Müncheni ülikooli, kuid nakatus järgmisel aastal Hispaania grippi ja suri.

Panus teadusse

Weberi mõjukaimaks panuseks sotsioloogiasse on tema teos "Die protestantische Ethik und der 'Geist' des Kapitalismus" ("Protestantlik eetika ja kapitalismi vaim"), kus ta esitas hüpoteesi, et 16. sajandil toimunud reformatsiooni tagajärjel kujunenud protestantlik eetika, eriti kalvinistlik tööeetika, aitas olulisel määral kaasa kapitalismi võidukäigule.
Poliitilises filosoofias oli Weberi oluliseks panuseks 1919. aastal Münchenis peetud loeng "Politik als Beruf" ("Poliitika kui elukutse ja kutsumus"), milles ta avaldas seisukoha, et kaasaja poliitika on langemas bürokraatlike valitsemisstruktuuride kontrolli alla, mis muudab selle ideoloogiatuks ning väärtustab ainult võimu. Väljapääsu sellest nägi Weber karismaatilise juhi esilekerkimises, kes suudab rahvahulgad enda taha koondada ning bürokraatlikku süsteemi elustada. Selle ettekandega haakub ka Weberi 1917. aastal peetud loeng "Wissenschaft als Beruf" ("Teadus kui elukutse ja kutsumus"), kus ta esitas seisukoha, et teadus peaks end täielikult eraldama igapäevaelust, eriti poliitikast ning olema rangelt väärtusneutraalne.
Weberi loodud on termin Entzauberung ('lummusest vabanemine'), mis tähendab Euroopa kultuuri vabanemist kristlike uskumuste ja traditsioonide alt.
Haylie Duff

Haylie Katherine Duff (sündinud 19. veebruaril 1985 Houstonis) on USA näitleja ning laulja.
Ta on tuntud Sandy osatäitjana seriaalis "Seitsmes taevas".
Tema õde Hilary on samuti näitleja.
Tõstamaa vald (1939)

Tõstamaa vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Tõstamaa valla maa-alast, välja arvatud mereäärse osa maa-ala kuni Aadu nr. A-103 taluni, viimane kaasa arvatud; senise Saulepi valla Rammuka, Rammuka-metsa, Suuretüki ja Jäärumetsa külade ning Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 378, osa 379, 381, 382, 384–415 ja osa 374 maa-aladest; senise Paadremaa valla Mõtsu metskonna Mõtsu metsandiku kvartaalide nr. 340, 341, 345–347, 353–355, 359, 360, 364–373, osa 374, 375–377, osa 379, 380 ja 383 ning talude nr. A-41, A-55 ja lit. N juurdelõigete maa-aladest.
1945 augustis moodustati Tõstamaa vallas Kastna külanõukogu keskusega Vaiste külas, Tõhela külanõukogu keskusega Tõhela külas ja Tõstamaa külanõukogu keskusega Ermistu külas. 1950. aastal Tõstamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu.
Püha Johannese Selts

Püha Johannese Selts, ka Johannese Selts (saksa keeles St. Johannes Verein) oli aastatel 1907–1915 tegutsenud selts, mille eesmärk oli ühendada ja juhtida Balti kubermangudes olevaid sisemisjoni asutusi ja tööharusid. 
Tallinnas tegutses aastast 1909 diakonite õppeasutus (nn vendade maja), kus valmistati ette sisemisjoni tegelasi.
Selts likvideeriti Esimese maailmasõja ajal, kuna see oli saksakeelne asutus.
Rutt

Rutt on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 381. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rutt 333 naisel.
Spot

Kujutise radiomeeter HRS

Kujutise radiomeeter HRS on mõõteseade maapinna reljeefi uurimiseks. Üks sensor vaatab 20° ette, teine 20° taha. Nii saadakse maapinna stereokujutis, millega saab mõõta kõrguste erinevusi umbes 5 m täpsusega. Horisontaallahutus 10 m.

UV-lähisinfrapuna 9-kanaliline radiomeeter POAM-II

Üheksa spektraalkanalit ribalaiustega 2–15 nm spektripiirkonnas 353–1059 nm atmosfäärikeemia alasteks uuringuteks (osoon, NO₂, veeaur, aerosool).
Küber

Küber on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Küber (Kübber) on pandud neljas mõisavallas Tartu-, Viru- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Küberi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lepamets (1937. aastal Kuksema vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Küber Eestis 10 mehel ja 9 naisel.
Toom-Rüütli tänav

Toom-Rüütli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Rahukohtu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat

Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat on Eesti Looduseuurijate Seltsi poolt välja antav jätkväljaanne ja raamatusari.
Aastaraamat sisaldab nii teaduslikke artikleid kui ülevaateid seltsi tegevusest.
Aastal 2008 ilmus aastaraamatu 85. köide (Uurimusi Eesti loodusteaduste ajaloost. Toimetanud Riin Magnus.) 
Aastal 2011 ilmus aastaraamatu 86. köide (Haruldused Eesti looduses. Toimetanud Tiiu Kull, Jaan Liira ja Marek Sammul.)
Treimani raamatukogu

Treimani raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimani külas Treimani rahvamajas. Raamatukogu juhataja on Evi Laarents.
Yuchengi linnarajoon

Yuchengi linnarajoon (雨城区, Yucheng Qu) on 3. järgu haldusüksus Hiinas Sichuani provintsis ringkonna õigustega linnas Ya'an Shi's. Geograafilised koordinaadid on 29°57' N, 102°59' S.
Kõrgus merepinnast on umbes 700...800 m.
Seal asub Ya'an Shi keskus Ya'an.
Pindala on 1060 km², elanike arv on 340 000.
Yuchengi linnarajoon moodustati 14. juulil 2000 maakonna õigustega linna Ya'an Shi baasil.
Harilaiu alumine tulepaak

Harilaiu sihi alumine tulepaak on tulepaak Harilaiul.

Ajalugu

Aastal 1849 ehitati Harilaiule esimene tulepaak.
Tegemist oli väikese laudmajakesega, mille vahiks sai Harilaiu kõrtsmik Nigulas Kimberg. Uus tulepaak ehitati 1885. aastal mõnikümmend meetrit vanast kaugemale. Aasta hiljem püstitati puust päevamärk, mis sihis tuulikuga juhatas Väinamerre sõites möödapääsu niinimetatud Eeriku kivist (väike laid, millel suur rändrahn). Puust päevamärk asendati 1906. aastal nurkrauast märgiga.
Nigulas Kimbergi poeg Peeter Kimberg (Hari Peeter) päris isalt tulepaagivahi ja kõrtsmiku ametid. Kimbergid lahkusid Harilaiult 1939. aastal.
Aastal 1940 ehitati Harilaiu tuletorn, mis moodustab tulepaagiga sihi.
Harilaiu alumine tulepaak on praeguse kuju saanud 2006. aastal pärast viimast ümberehitust.
Aino Saar

Aino Saar (sündinud Aino Toomsalu, 25. juuni 1926 Einmani vald, Järvamaa – 14. november 2017) oli Eesti bioloog ja taimefüsioloog.

Elulugu

Lõpetas 1946 Paide Keskkooli, 1952 TRÜ bioloogia osakonna, 1956 aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1956, TRÜ), väitekiri "Mõningate taimede hüpokotüülide regeneratsiooni- ja reproduktsioonivõime ja selle bioloogiline tähtsus".
Oli 1952–1953 TRÜ bioloogiajaama nooremteadur, 1956–1962 geneetika ja darvinismi kateedri assistent, 1962–1969 EPA botaanika ja fütopatoloogilise kateedri vanemõpetaja, 1969–1976 dotsent, 1976–1994 aianduse ja taimekaitse kateedri ja aianduse õppetooli dotsent. Õpetas taimeembrüoloogiat, regeneratsiooni, taimefüsioloogiat; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Töid taimefüsioloogia alalt.
Rob Ford

Robert Bruce "Rob" Ford (28. mai 1969 Etobicoke, Ontario – 22. märts 2016 Toronto) oli Kanada poliitik ja ettevõtja. Ta oli Kanada suurima linna, Ontario provintsi keskuse Toronto 64. linnapea 1. detsembrist 2010 kuni 30. novembrini 2014
Enne linnapeaks saamist oli Ford linnavolinik. Ta valiti Toronto linnavolikokku 2000. aastal ning seejärel veel kahel korral. 2010. aastal valiti Ford linnapeaks, tema valimislubadus oli vähendada linnavalitsuse kulusid ja makse. Ta astus ametisse 2010. aasta detsembris.
Fordi poliitilist karjääri saatsid terve rida isiklikke ja tööalaseid skandaale ja kohtuasju, sealhulgas kohtuasi huvide konflikti teemal, mille tagajärjel oleks ta peaaegu ametist vabastatud. 2013. aastal sattus ta skandaali seoses narkootikumide tarvitamisega, mida kajastas ulatuslikult nii Kanada kui ka rahvusvaheline ajakirjandus. Algselt eitas Ford süüdistusi, kuid Toronto politsei avastas organiseeritud kuritegevuse uurimise käigus video, mis neid tõestas. Seejärel võttis Ford kõik süüdistused omaks, sealhulgas avalikus kohas purjuspäi viibimise ja illegaalse narkootikumitarvitamise. Ford tunnistas, et on kasutanud crack'i "arvatavasti mõnikord maani täis olles".
Ülestunnistuse järel keeldus Ford sellgipoolest linnapea ametist tagasi astumast. Kuna seadus ei luba linnavolikogul teda tagandada, tühistas Toronto linnavolikogu mõned Fordi volitused ning andis need tema järelejäänud ametiajaks aselinnapea Norm Kellyle. Samuti vähendas linnavolikogu Fordi kantselei suurust ning suunas töötajad Kelly alluvusse. skandaalile vaatamata lubas Ford jätkata ametis ning kandideerida järgmistel valimistel 2014. aasta oktoobris. 2. jaanuaril 2014 registreeriski Ford ennast linnapea kandidaadiks. Septembris 2014 teatati, et Fordil tuvastati vähkkasvaja (liposarkoom) ja ta loobub linnapeaks kandideerimisest. Pärast ebaedukat keemiaravi suri Ford 22. märtsil 2016 vähki.
Tema vend Doug Ford (juunior) on Toronto linnavolikogu liige. Fordi isa Doug Ford oli samuti poliitik, Ontario provintsi parlamendi liige. Fordide perekonnale kuulub rahvusvaheline sildi- ja trükifirma Deco Labels, mille peakorter asub Torontos.