google/wiki40b huggingface dataset:
Maria Baghramian

Maria Baghramian (sündinud 21. märtsil 1954 Teheranis Iraanis) on Iraani armeenia päritolu Iirimaa filosoof, filosoofiaprofessor Dublini University College'is (University College Dublin, UCD).
Tema peamised valdkonnad on keelefilosoofia, relativism ja ratsionaalsus, 20. sajandi Ameerika filosoofia (Hilary Putnam, Donald Davidson, Richard Rorty, Willard Van Orman Quine), pragmatism, vaimufilosoofia ja kognitiivteadus. Tema uuringud ja publikatsioonid keskenduvad peamiselt objektiivsusele, relativismile ja pluralismile kui lahendustele uskumuste ja väärtuste vältimatu erinevuse korral ning tänapäeva Ameerika filosoofiale, eeskätt Quine'i, Davidsoni, Putnami ja Rorty teostele. Alates 2003. aastast on ta väljaande International Journal of Philosophical Studies (IJPS) peatoimetaja.
Baghramian lõpetas Queen’s University Belfasti filosoofia ja sotsiaalantropoloogia alal 1983. aastal. Ta kaitses doktorikraadi Dublinis Trinity College'is (Trinity College Dublin, TCD) loogika filosoofia alal Timothy Williamsoni juhendamisel 1990. aastal. Seejärel õpetas Baghramian TCD-s ja 1991. aastast UCD-s. Ta oli 2011–2013 filosoofiakooli (School of Philosophy) juhataja ning 2000. aastast UCD kognitiivteaduse postdoktoriprogrammi kaasdirektor.
2010. aastal sai Baghramianist Iirimaa naiste filosoofiaseltsi Society for Women in Philosophy (SWIP) – Ireland asutaja ja president, samuti rajas ta Iiri filosoofiauuringute võrgustiku Aporo (Irish Network of Philosophical Research). Ta on nõustaja Hiina keelefilosoofia liidus (China Association of Philosophy of Language) ning üliõpilasauhinna (Undergraduate Awards) filosoofia ja teoloogia paneeli esimees. Ta organiseeris Aristotelian Society ja Mind Association ühiskonverentsid 1996. ja 2010. aastal. Baghramian on juhtivteadur uurimisprojektis "Ameerika Hääl filosoofias" (American Voice in Philosophy) koostöös Iiri Teadusnõukoguga (Irish Research Council). Akadeemilisel aastal 2013–2014 oli ta Fulbrighti stipendiumiga filosoofia külalisteadur Harvardis (veebruar – juuli 2014), külalisteadur Institut Jean Nicodis, École normale supérieure'is Pariisis (sügis 2013), lektor 2013. aasta sügiskoolis Jerevani Riiklikus Ülikoolis ja 2014. aasta Oxfordi/Yale'i filosoofia suvekoolis Hiinas.
Maria Baghramian sündis Iraani pealinnas Teheranis armeenia perekonnas ning on abielus helilooja ja musikoloogi Hormoz Farhatiga.
Geim

Geim (inglise keeles game) on mõne sportliku võistlusmängu osa (sulgpall, võrkpall, lauatennis, bridž, tennis), mille võitmiseks on vaja saavutada kindel arv punkte (nt sulgpallis ja võrkpallis 15, lauatennises 21, bridžis 100). Kogu mängu võiduks tuleb võita näiteks kolmest geimist kaks või viiest geimist kolm.
Araabiakeelne kirjandus

Araabiakeelne kirjandus on araabia keeles kirjutatud kirjandus. Araabiakeelne sõna kirjanduse kohta on أدب‎ (adab), mille juur seostub etiketi, viisakuse ja kultuuriga.
Araabia kirjandus tekkis 5. sajandil, sellest varasemad on vaid üksikud fragmendid. Paljud muslimid peavad araabia kirjanduse suurimaks teoseks Koraani, millel on araabia kultuurile ja kirjandusele olnud kõikehõlmav mõju. Araabia kirjanduse õitsenguajaks peetakse islami kuldaega Bagdadi kalifaadi ajal, kuid see on ka tänapäeval elujõuline ning levinud paljudes riikides.
Eesti keelde on araabia kirjandust vahendanud teiste seas Kalle Kasemaa ja Haljand Udam.
Arnor

Arnor on väljamõeldud kuningriik J. R. R. Tolkieni loodud mütoloogias. Teise Ajastu 3320. aastal numenoorlase Elendili rajatud Arnor oli duunedainide esimene kuningriik Keskmaal.
Elendil valitses Arnori duunedaini Kõrge Kuningana, tema pojad rajasid aga duunedaini Gondori kuningriigi lõunas. Arnori esimene pealinn oli Annúminas Ehakuma ehk Videvikujärve kaldal, kuid 861. aastaks (Kolmandal Ajastul) oli kuningriigi peamiseks linnaks ja pealinnaks muutunud Fornost. Samal aastal jagasid kümnenda kuninga Ëarenduri kolm poega Arnori kolmeks kuningriigiks.
Treiali tänav

Treiali tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Treiali tänav sai nime 16. oktoobril 1951.
Heimtali vald

Heimtali vald (saksa keeles Heimthal) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Heimtali mõis.
Bugzilla

Ajalugu

Algselt mõtles Bugzilla 1998. aastal Mozilla.orgi projekti jaoks välja Terry Weissman, kes kavandas selle avatud lähtekoodiga rakenduseks, mis asendaks tol ajal Netscape Communicationsis kasutusel olnud veaotsimissüsteemi. Bugzilla kirjutati alguses Tclis, aga Weissman otsustas enne väljalaskmist Perlile üle minna, lootuses, et rohkem inimesi suudab sellesse panustada, kuna sel ajal tundus Perl populaarsema programmeerimiskeelena.
Bugzilla 2.0 oli Perlile ülemineku tulemus ja esimene versioon lasti avalikkusele välja läbi anonüümse CVSi. 2000. aasta aprillis andis Weissman Bugzilla projekti üle Tara Hernandezile. Tema juhtimise all olid osad regulaarsed kaastöölised sunnitud rohkem vastutust võtma ja Bugzilla arendus muutus rohkem kogukonna juhituks. 2001. aasta juulis andis Hernandez oma muude Netscape’i töökohustuste tõttu projekti Dave Millerile, kes oli kuni 2013. aastani Bugzilla eesotsas.
Bugzilla 3.0 lasti välja 10. mail 2007 ja see tõi kasutajateni muuhulgas ka värske kasutajaliidese, XML-RPC liidese, kohandatud väljad ja resolutsioonid, mod_perl toe, jagatud salvestatud otsingud ja täiendatud UTF-8 toe.
Bugzilla 4.0 lasti välja 15. veebruaril 2011 ja Bugzilla 5.0 juulis 2015.

Zarro Boogs

Bugzilla on programmeeritud tagastama stringi „zarro boogs leitud“, kui otsing kaladele ei anna ühtegi tulemust. Kala jälgimissüsteemid nagu Bugzilla omad on alati valmis näitama, kui paljud vead on märkimisväärsed.
Väljund „zarro boogs“ on mõeldud iseenesest vigase avaldusena (kirjaviga lauses „zero bugs“, eesti keeles "null viga"), näidates seda, et isegi kui vigu pole leitud, siis tarkvaras neid kindlasti veel on, aga neid pole lihtsalt avastatud.

WONTFIX

Bugzillas ja mujal kasutatakse WONTFIX-i silti probleemides, mis tähendab, et seda probleemi ei hakata lahendama kindlatel põhjustel, näiteks seetõttu, et parandamine oleks liiga kallis, keeruline või riskantne.
Tohtkiri nr 292

Tohtkiri nr 292 on Novgorodis arheoloogilistel väljakaevamistel 1957 leitud tohtkiri, millele on kirillitsas kraabitud vanim teadaolev läänemeresoomekeelne kirjutis. Neid väljakaevamisi juhtis Artemi Artšihhovski (1902–1978). Ajaloolaste ja keeleteadlaste arvates on tegu 13. sajandi keskpaigast pärineva karjalakeelse tekstiga:
юмолануолиїнимижи

ноулисѣханолиомобоу

юмоласоудьнииохови
Teksti on tavaliselt tõlgendatud kui pikseloitsu, kuid selle täpse sõnastuse ja tähenduse suhtes on uurijad eri arvamustel. Tekstis ei ole kasutatud sõnavahesid ja sellepärast on võimalikke tõlgendusi palju.
Jelissejevi transliteratsioon (1961):
jumolanuoli ï nimiži
nouli se han oli omo bou
jumola soud'ni iohovi
Ligikaudne tõlge: Jumala nool, kümme on sul nimesid. See nool on jumala oma. Jumal mõistab kohut ja juhib.
Haavio transliteratsioon (1964):
jumolan nuoli inimiži
nouli sekä n[u]oli omo bou
jumola soud'nii okovy
Võimalik tõlge: Jumala nool, inimese nool ja oma nool. Jumal-kohtuniku ahelad.
Vene keeleteadlane Jevgeni Helimski kritiseeris oma 1986 avaldatud uurimuses Haavio tõlgendust ja andis kolmanda, mis sisult meenutas Jelissejevi oma:
jumolan nuoli i nimiži
nuoli säihä n(u)oli ambu
jumola suduni ohjavi (johavi?)
Ligikaudne tõlge: Jumala nool, 10 [on] sinu nimesid. Nool välgub, nool laseb. Kohtumõistja jumal juhatab (juhib?).

Tähendus ja mõte

Tohtkirja valmimise ajal ei olnud kirjaoskus tavaline. Kirjutamine oli aeganõudev ja kulukas tegevus. Sellepärast pandi kirja ainult olulisi asju. Võib eeldada, et ka tohtkirjal nr. 292 olev tekst oli selle kirjutaja jaoks tähtis.
Jevgeni Helimski arvates on sellel tohtkirjal leping. Selles kasutatakse Jumala nime. Jumalale kuuluvad nooled, millega ta tabab kurje vaime. Sealjuures on tal imeline omadus teele lennutada korraga 3 noolt. Ühtlasi juhatab Jumal taevast kohut. On iseloomulik, et soome folklooris tähendab sõna "jumala" nii kristlikku jumalat kui nõida. Kirjapandud leping on suunatud haiguste vaimude vastu, keda tabavad jumala nooled. Niisugused lepingud on teada ka vene folkloorist. On tähelepanuväärne, et sõna "kohus" on laenatud vene keelest (суд). Nähtavasti saabus ettekujutus jumala kohtust Venemaal elanud soomeugrilastele kristluse kaudu. Jumal, selles tekstis taevane laskur, seostub juba üsna ilmselt kristliku Jumalaga.
Siin võib tuua paralleeli pomooride uskumustega, mille kohaselt haigused on nooled, mida Karjalas asuvast Käkisalmist on lasknud tuulde nõiad. Nõianooled tabasid alati märki. "Tuulest" algavad pisted liigestes, mida peeti nool(t)e tabamus(t)eks. Neidsamu nõidu kutsuti sageli ravitsema, sest arvati, et ainult nemad suudavad enese tekitatud valu ära võtta. Samuti kutsuti neid matustele ja pulmadesse ning ühtlasi peeti neid oskuslikeks laevaehitajateks. Tohtkiri number 292 võib olla varane tunnistus slaavi hõimude kommete mõjust soomeugri hõimude kommetele.
Lennujaama ühissõidukipeatus

Lennujaama ühissõidukipeatus on ühissõidukipeatus Tallinnas Lasnamäe linnaosas.
Lennujaama ühissõidukipeatuses peatuvad tramm nr. 4 suunaga Lennujaam-Tondi ja Lennujaam-Pärnu mnt depoo, buss nr. 49 suunaga Lennujaam-Viimsi keskus, buss nr. 65 suunaga Lennujaam-Lasnamäe ja buss nr. 2 suunaga Reisisadam (A-terminal)-Mõigu ja A. Laikmaa-Mõigu.
Eesti Piirikaitserügement Tallinn

Eesti Piirikaitserügement Tallinn oli Relva-SS koosseisus võidelnud mobiliseeritud eestlastest moodustatud rügement veebruarist aprillini 1944.
Piirikaitserügement Tallinn moodustati 1. veebruaril Eesti Omavalitsuse poolt välja kuulutatud 1904.–1923. aastal sündinud meeste üldmobilisatsiooni tulemusel. Relva-SS-i eesti vabatahtlike leegioni kindralinspektori Johannes Soodla korraldusel formeeriti Omakaitse neli 500-mehelist pataljoni ja koondada need 10. veebruariks Tallinna. I pataljon formeeriti Viljandis, II Pärnus, III Tartus. 12. veebruariks olid kõik mehed koondatud Tallinna.
Piirikaitserügement suunati juba 12. veebruaril Narva rindele, kus oli alanud nõukogude vägede pealetung, kus rügemendi pataljonid jaotati Saksa üksuste alluvusse. Rügement võttis osa Meriküla dessandi hävitamisest ja Auvere ruumi kaitsmisest. Pärast aktiivse lahingutegevuse lõppu Narva rindel märtsis liideti üksus 20. eesti diviisiga.
Andrew Durante

Andrew James Durante (sündinud 3. mail 1982 Sydneys) on Uus-Meremaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Western United.
Ta alustas klubikarjääri 2001. aastal kodulinnas Sydney Olympicus, kellega tuli kohe esimesel hooajal Austraalia meistriks. Hooajal 2003–2004 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Parramatta Poweris. 2004. aastal mängis ta mõnda aega ka Singapuris Balestier Khalsas.
Alates 2005. aastast on Durate mänginud A-League'is. Kuni 2008. aastani mängis ta Newcastle Jetsis, kellega tuli 2008. aastal Austraalia meistriks. Aastatel 2008–2019 mängis ta Wellington Phoenixis. Aastatel 2010 ja 2013 valiti ta Wellington Phoenixi aasta mängijaks ning hooaegadel 2011–12 ja 2014–15 A-League'i sümboolsesse koosseisu.
2019. aastal sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliigaga liituva Western United.
Durante on 2018. aasta detsembri seisuga mänginud enam kui 295 A-League'i kohtumises, millega on ta läbi aegade enim mänge liigas pidanud mängija.
2013. aastal sai Durante Uus-Meremaa kodakondsuse. Ta mängis Uus-Meremaa jalgpallikoondises aastatel 2013–2017. Ta kuulus Uus-Meremaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Tarvastu muuseum

Tarvastu Muuseum on muuseum Viljandimaal Viljandi vallas Mustla alevikus Posti tänav 52b teisel korrusel.
Muuseum kogub, säilitab, uurib ja eksponeerib Tarvastu valla ja endise Tarvastu kihelkonna kultuuri- ja ajalooga seotud esemeid ning korraldab nende üldsusele vahendamist teaduslikel, hariduslikel ja meelelahutuslikel eesmärkidel.

Muuseumi ajalugu

Kunagise Tarvastu Kultuurimaja juhataja Leida Vaher alustas esemete kogumist, mõeldes tulevasele muuseumile. 
2005. aastal hakati endist vallamaja raamatukoguks ümber ehitama. 
26. jaanuaril 2006 asutati MTÜ Tarvastu Muuseumi Sõprade Selts eesmärgiga aidata kaasa Tarvastu Muuseumi tegevuse korraldamisele.
2009 alustati Tarvastu Raamatukogu teisel korrusel tulevasele muuseumi ruumide remonti. 
Tarvastu Muuseum avati 29. detsembril 2011. Esimeses püsiekspositsioonis näidatakse piirkonna varasemat ajalugu 1918. aastani.
Norman-Illis Reintamm

Norman-Illis Reintamm (sündinud 10. augustil 1958 Hamiltonis, Ontarios, Kanadas) on eesti pianist, organist, dirigent, muusikategelane, muusik.
Kõrghariduse on ta saanud Hamiltonis asuvast ülikoolist McMaster University ja Londonis asuvast ülikoolist Royal College of Music. Samuti on ta lõpetanud Toronto Ülikooli.
Pusa-Jaani talu kalmistu

Pusa-Jaani talu kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Haavapää külas Räpina vallas Põlva maakonnas.

Ajalugu

Kalmistut hakati rajama 1932. aastal Pusa-Jaani nr 13 talu maadele, kuid ametlik luba saadi alles 7. jaanuaril 1935. aastal. Omanik oli taluperemees Peeter Sõukand (ka Sõukant), kes oli taarausuliste liikumise tegelane.
Kalmistu oli harvaesinevalt kolmnurga kujuline, selle pindala oli 0,0945 ha.
Mikk Titma

Mikk Titma (sündinud 2. novembril 1939 Tallinnas) on eesti sotsioloog. Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1963. aastal. Ta on juhtinud longituuduuringuid "Teed ja rajad" alates 1966. aastast ning "Põlvkonna eluteed" alates 1982. aastast. Töötas aastatel 1963–1975 Tartu Ülikooli õppejõuna. Aastatel 1975–1989 oli ENSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi sektorijuhataja.
Novembrist 1988 märtsini 1990 tegutses Vaino Väljase meeskonnas EKP Keskkomitee ideoloogiasekretärina. Aastatel 1990–1991 oli Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.
Titma oli ka koos Siim Kallase, Tiit Made ja Edgar Savisaarega üks projektile Isemajandav Eesti allakirjutanutest.
Pärast Eesti Vabariigi taastamist asus ta tööle Stanfordi Ülikoolis, kuid valiti samas ka 1998. aastal  Tartu Ülikooli sotsioloogia osakonna professoriks, kus töötas (aeg-ajalt Ameerikast kohale lennates) kuni 2005. aastani.
2005. aastal jätkas ta lisaks Stanfordi teaduri ametikohale tööd ka Tartu Ülikoolis erakorralise teadurina, kelle peamiseks uurimisteemaks on sotsiaalne mobiilsus. Tema suurimaks panuseks Eesti sotsioloogiasse võib pidada longituuduuringute läbiviimist.
Mikk Titma on alates 2010. aastast abielus Stanfordi Ülikooli sotsioloogia emeriitprofessor Nancy Tumaga.
Tõnis Paberit

Tõnis Paberit (sündinud 19. novembril 1952) on eesti skulptor ja pedagoog.
Ta lõpetas 1971. aastal Elva Keskkooli ja 1978. aastal ERKI.
Tõnis Paberit on loonud eelkõige pronksportreesid ja mälestusmärke.
Ta on õpetanud kunsti Tartu Kunstikoolis, Konrad Mäe nimelises maalistuudios ja Tallinna Kunstiülikooli Tartu osakonnas.

Isiklikku

Skulptor Juhan Paberit on Tõnis Paberiti onu.
Pliit

Pliit on seade, mille kuumutataval horisontaalsel pinnal (pliidiplaadil, -raual või -rõngal) valmistatakse toitu või soojendatakse midagi.

Ajaloost

Eesti talumajadesse alustati pliitide rajamist 19. sajandi teisel poolel. Tellistest pliit või sissemüüritud pada, mõnel juhul ka mõlemad, ehitati reheahju kolde kõrvale, hiljem eeskambrisse või ruumi rehetoa ja kambrite vahele, millest kujunes köök. Pliidi kütmisel tekkiv suits juhiti mööda lõõre reheahju kummi alla, hiljem korstnasse.
Põhja-Eestis ehitati tihti kummid otse pliidi kohale, Lõuna-Eestis ehitati pliit või pajamüür ka suvekööki.

Puuküttega pliit

Puuküttega pliidil kasutatakse kütusena puitu. Sellise pliidi külge ehitatakse ka soemüür, et suurendada pliidi kasutegurit. Kagu-Eestis ehitatakse soojamüüri külge omakorda ka leso.

Gaasipliit

Kütusena kasutatakse maagaasi. Gaasipliit kujutab endast gaasipõletit ja praeahjukappi. Gaas tuleb põletisse läbi ventiili ja põleb hapniku juurdepääsu tõttu.
Maagaas tuleb linna gaasivõrgust. Maagaas koosneb gaasisegust, mis on tekkinud maapõues orgaanilise materjali kõdunemisel. Maagaasi kasutamise korral ei ole vaja reduktorit gaasi rõhu vähendamiseks.
Ballonngaasiga kütmisel kasutatakse butaani. Butaani kasutamisel on vaja ka reduktorit rõhu vähendamiseks, kuna butaan balloonis on kõrge rõhu all.
Tuli süüdatakse tikkude või tulemasinaga. Kaasaegsetel gaasipliitidel on elektroonilised süüteregulaatorid, mis sulgevad gaasi, kui põletis pole tuld.
Kuna gaas on kergesüttiv aine, siis on gaasipliidi kasutamine seotud plahvatus- ning tuleohuga. Nõukogude Liidus lõpetati gaasipliitide paigaldamine uutele korteritele 1975.

Ohutus

Kuna pliidi temperatuur ulatub 170 °C, võib ettevaatamatu pliidiga ümberkäimine tekitada põletushaavu.

Eesti rahvusköök ja pliit

1860. aastatel hakati ka taluhoonetesse (ilmselt vaesemates majapidamistes) pliite ehitama ja toiduvalmistamine kandus koldel rippuvast pajast patta pliidi peale. Seoses soojendus- ja toiduvalmistamisseadmete uuendustega hakati ka meelsasti küpsetatud kakkude asemel praetud toite valmistama.
Vana-Prangli külanõukogu

Vana-Prangli oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Äksi külas.
Vana-Prangli külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Tartumaa Veski valla koosseisus.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Veski vald likvideeriti ja Vana-Prangli külanõukogu territoorium arvati Otepää rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega ühendati Vana-Prangli külanõukogu ja Krüüdneri külanõukogu ning moodustati Veski külanõukogu.
Nuputamis-videomängud

Nuputamis-videomängud, ka mõistatus-videomängud (inglise keeles puzzle video game) on videomängud, kus põhirõhk on mõistatuste lahendamisel. Nuputamis-videomängus võib olla teistele mängutüüpidele omaseid elemente. Nuputamismäng võib koosneda ühest ainsast mõistatusest, näiteks puslest, kuid nuputamis-videomängudes on tavalisem, et need koosnevad paljudest sarnast tüüpi mõistatustest.

Mõistatused

Mõistatus on probleem, mis testib mängija nutikust ja teadmisi ning millel on vähemalt üks lahendus. Nuputamis-videomängudes on enamasti palju sarnase ehitusega mõistatusi, mille keerukus kasvab mängus edasi jõudes, näiteks mängudes "Portal" ja "Monument Valley".
Nuputamis-videomängud ei pea koosnema ainult sarnastest mõistatustest. Erinevaid mõistatusi kombineerib sageli populaarne nuputamis-videomängude alamliik sihtimis- ja vajutamisseiklusmängud (inglise keeles point and click adventure games). Selle žanri mängudes koosnevad põhilised mõistatused mängumaailma õigesse seisu viimisest. Tihti sisaldavad need mängud põhimõistatuste vahel või sees erinevaid väiksemaid mõistatusi nagu juhtmete ühendamine või pusle kokku panemine.
Mõistatusi leidub ka teist tüüpi videomängudes. Platvormmängus võib taseme lõpus vastase alistamiseks olla vajalik teha mõni ootamatu liigutus, ja selle liigutuse välja mõtlemine on mõistatus.

Piiripealsed juhtumid

"Tetris" on ametlikult nuputamis-videomäng. "Tetrise" eesmärk on saada võimalikult palju punkte, seega mõistatus on leida tükkide paigutus surima punktisumma saavutamiseks. Igale tükile leidub parim võimalik paigutus. Õige lahenduse leidmine oleks võimalik, kui oleks teada kõikide langevate tükkide järjestus.
Teine piiripealne näide on kaardimäng "Solitaire". Kaardipaki segamine loob uue juhusliku mõistatuse, kuid igal kaartide järjestusel ei ole lahendust. Sarnane probleem võib esineda teistes juhuslikult genereeritud mõistatustega nuputamis-videomängudes. Mõistatuse definitsioon nõuab lahenduse olemasolu, kuid ei täpsusta, kas võimatust mõistatusest loobumine on lahendus.
Mälumängu küsimused testivad mängija teadmisi. Neil on õige vastus, kuid enamasti puudub lahenduskäik. Mängija kas teab vastust või mitte. Mõistatuse definitsioon ei eelda lahenduskäigu olemasolu, seega võib mälumängu põhjal loodud videomänge pidada nuputamis-videomängudeks.

Omapärad

Nuputamis-videomänge on reeglina igav pärast võitmist uuesti mängida. Mõistatuse ära lahendamine on sama, mis mängu domineeriva strateegia leidmine. Domineeriv strateegia on lihtsaim viis võita, seega on teist korda sama mõistatust lahendades väljakutse esialgsest oluliselt väiksem. Seda probleemi ei esine nuputamis-videomängudes, kus mõistatusi genereeritakse juhuslikult.
Nuputamis-videomängud on mõeldud enamasti üksinda mängimiseks. Teiste mängijatega on mõnikord võimalik võistelda punktisumma osas. Mõnes nuputamismängus on võimalus teha koostööd, näiteks mängudes "Portal 2" ja "Never Alone".
Peter Hermann Stillmark

Peter Hermann Stillmark (1860–1923) oli biokeemik.
Ta kaitses Tartu Ülikoolis 1888. aastal oma doktoritöö, mille teemaks oli "Über Ricin, ein giftiges Ferment aus den Samen von Ricinus comm. L. und einigen anderen Euphorbiaceen". See kirjeldab ritsiini isoleerimist. Seda tööd peetakse lektiinide avastamiseks.
Tema juhendaja oli farmakoloog professor Rudolf Kobert.
Ruutjuur

Matemaatikas nimetatakse mittenegatiivse reaalarvu a ruutjuureks ehk aritmeetiliseks ruutjuureks mittenegatiivset reaalarvu \sqrt{a}, mille ruut on antud arv a.
Igal mittenegatiivsel reaalarvul on parajasti üks aritmeetiline ruutjuur.
Ruutjuure võtmine on kahega astendamise pöördtehe.
Puutepunktid

Puutepunktid on sõltumatu ajakiri, mis võitleb erivajadustega inimeste õiguste eest.
Ajakiri on suunatud eeskätt puuetega inimestele ja nende perekonnaliikmetele, valdkonna spetsialistidele, poliitikakujundajatele ning sotsiaaltöö, meditsiini ja eripedagoogika üliõpilastele ja õppejõududele. Ajakirjas käsitletakse sageli pikemalt lugusid, mida on kajastatud Eesti Televisiooni telesaates "Puutepunkt".
Ajakiri ilmub 2011. aasta oktoobrist sagedusega 10 numbrit kalendriaastas. Ajakirja annab välja MTÜ Puutepunktid. Ajakirja peatoimetaja on Tiina Kangro. Ajakiri on kättesaadav elektrooniliselt Puutepunkti portaalis.
Amburi tänav

Amburi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Amburi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on Kilbi tänava paarisnimi. Amburi tänav asub endise Kopli metsa maa-alal.
Kuldnõel

Kuldnõel on Eesti moedisaini auhind. Auhind antakse välja Tallinna Moenädala (Tallinn Fashion Week) raames.
Peale kuldnõela on Tallinna Moenädalal välja antud ka hõbenõela, väikest nõela ja moemootorit.
Svetlana Ivnitskaja

Svetlana Ivnitskaja (14. detsember 1956 Petserimaa — 2. september 2017 Tallinn) oli Eesti kodanik, kes kandideeris mitmetel valimistel üksikkandidaadina.
Ivnitskaja alustas õpinguid Viljandis, hiljem õppis Tallinna 2. tehnikakoolis. Ta on töötanud telefonirikete dispetšerina.
Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina ning sai 16 häält. Varasematel 2007. aasta Riigikogu valimistel kogus Ivnitskaja üksikkandidaadina 27 häält. 1996. aasta presidendivalimistel soovis ta samuti osaleda, kuid teda ei registreeritud kandidaadiks.
Ivnitskaja kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimisel, saades 169 häält. Tema valimisplatvormiks oli seista kodanikupalga, kõigi maksude kaotamise ja armee laialisaatmise eest. Euroopa Liidu eelarvet tuleks tema arvates suurendada raha juurdetrükkimise teel. Teda tutvustanud ERRi klipp osutus üheks enim tähelepanu pälvinud videoks eurovalimiste portaalis ning kogus 70 000 vaatamist.
Ivnitskaja kandideeris üksikkandidaadina ka 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai 46 häält.
Funcken

Funcken oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 
1646 kanti aadlisuguvõsa (täpsemalt Funcken a.d. H. Löser) Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 
Funckenite aadlisuguvõsa viimane meesliini esindaja oli Rembert von Funcken (1724–1786).
Eeskoda

Eeskoda ehk tuulekoda ehk vöörus on ruum kohe välisukse taga, mille kaudu pääseb siseruumidesse ja mis kaitseb siseruume külma välisõhu eest. Palkehitise eeskoda võib olla kerge konstruktsiooniga eraldi juurdeehitis.