google/wiki40b huggingface dataset:
Kääbusjõehobu

Levila

Kääbusjõehobu on levinud Lääne-Aafrika vihmametsades ja soodes. Tal on kaks alamliiki: C.l. liberiensis, kes elab Sierra Leones, Elevandiluurannikul ja Libeerias, ning C.l. heslopi, kes elab Nigeerias Nigeri jõe deltas.

Välimus

Kääbusjõehobu õlakõrgus on 77–83 cm ja kaal 250–260 kg. Tüvepikkus on 1,5 meetrit.
Kääbusjõehobu keha on mõnevõrra saledam kui jõehobul. Neid saab eristada ka hammastiku järgi: kääbusjõehobu alalõualuul on vaid üks paar lõikehambaid. Tema nahk on mustjaspruun ja karvutu.

Eluviis

Kääbusjõehobu on peidulise eluviisiga ja elab üksildaselt. Kõikjal oma levilas on ta haruldane ja üksnes vähestel eurooplastel on õnnestunud teda vabas looduses näha. Ta on ohustatud liik ja kantud maailma punasesse raamatusse.
Ta asustab aeglase vooluga veekogusid ürgses troopikametsas.
Ta liigub harjumuspärastel radadel, mis näevad välja nagu tunnelid. Ehmununa jookseb ta vette ja sukeldub käratult.
Ta on taimtoiduline loom, kes sööb nii vee- kui maismaataimi.

Paljunemine

Kääbusjõehobu tiinus kestab umbes 30 nädalat (190–210 päeva). Korraga sünnib tavaliselt üks poeg.
Jõehobu sünnitab vees, aga kääbusjõehobu maismaal. Esimesel poegimisel loomaaias seda veel ei teatud. Loomaaia töötajad hoidsid emaslooma vees, vastsündinu tõmbas vett kopsu ja uppus.
Vastsündinu mass on 4,5–6,2 kg. Jalule tõuseb ta üsna varsti, aga ujuma ja sukelduma õpib ta tunduvalt hiljem.

Kääbusjõehobud loomaaias

Euroopa loomaaeda sattusid kääbusjõehobud esmakordselt 1912. Alates 1931 on nad tehistingimustes ka poeginud.
Tallinna loomaaias elab 2010. aasta 11. juuli seisuga kaks kääbusjõehobu: isane Holger (sündis 1974 Kopenhaagenis, hiljem elas Rostovis, 1990 müüdi Tallinna loomaaiale) ja emane Pupa (sündis 1983 Kaunase loomaaias, toodi Tallinna 1989). 1993. aastal sündis neil vasikas, kes aga suri teisel päeval, sest ema ei hoolitsenud ta eest. 12. septembril 1996 sündis neil vasikas Hampus.
Arabesk (tants)

Arabesk (arabesque) on balletipoos: tantsija seisab ühel jalal, teine jalg on taha sirutatud.
Agraarteadus

Agraarteadus (Journal of Agricultural Science) on Eestis ilmuv ainuke eestikeelne põllumajandusteaduslik ajakiri.
Ajakiri asutati 1990. aastal. Aastal 2016 ilmub see sagedusega kaks numbrit aastas. 2014. aastal ilmus ajakirja 25. köide. Ajakirja annab välja põllumajandusteadlasi koondav Akadeemiline Põllumajanduse Selts.
Ajakirja peatoimetaja oli 2015. aastani põllumajandusdoktor Maarika Alaru. Aastal 2016 veab 10-liikmelist toimetust põllumajandusdoktor Alo Tänavots. Ajakirja peatoimetajad on varem olnud professor Ülo Oll ja professor Aleksander Lember.
Ajakirjal on rahvusvaheline toimetuskolleegium. Agraarteadus on indekseeritud rahvusvahelistest andmebaasides AGRIS, AGRICOLA, CABI, DOAJ ja EBSCO.
Agraarteadus on vabalt loetav ajakirja kodulehel ja ilmub ka paberkandjal.
Ajakiri loeb oma eelkäijaks aastail 1921–1940 ilmunud ajakirja Agronoomia.
Henn Aare

Henn Aare (kodanikunimi Hermann Andreesen; 27. juuni 1909 Sindi – 12. veebruar 1945) oli eesti näitleja, laulja (tenor) ja lavastaja.
Henn Aare oli pärit puusepa perekonnast. Ta lõpetas 1924. aastal Pärnu 9. Algkooli, laulmist õppis Karl Otsa juures. Alustas teatriteed 1926. aastal Endla operetikooris, oli 1929–1931 samas näitleja. 1931–1932 oli ta Ugalas, 1932–1942 Endlas ja 1942–1944 Estonias näitleja ja operetilavastaja. Mobiliseeriti 1944. aastal Saksa sõjaväkke, langes haavatuid abistades Neuhammeri õppelaagri lahinguis.
Kiievi Õigeusu Teoloogia Akadeemia

Õppehooned

Akadeemia õppehoone paikneb Püha Miikaeli kuldsete kuplitega kloostri kõrval. Akadeemia kasutab kirikuna Püha Apostli ja Evangelisti Johannese kirikut (Храм св. апостола і євангелиста Іоана Богослова).
Deutsche Film AG

Deutsche Film AG (lühend DEFA) oli Saksa Demokraatliku Vabariigi juhtiv filmikompanii. Kompanii asus Potsdamis. DEFAs toodeti mängu- ja propagandafilme. Kokku toodeti 700 mängu- ja 160 animafilmi.
DEFA asutati 1946. aastal ja lõpetas tegevuse 1992. aastal.
DEFAs toodetud Jurek Beckeri 1974. aasta film "Valetaja Jakob" (originaalpealkirjaga "Jakob der Lügner") sai Oscari kandidaadiks parima võõrkeelse filmi kategoorias.
Läti leegionäride päev

Läti leegionäride päev (läti keeles Leģionāru piemiņas diena; nimetatud ka: Läti Leegioni päev) on organisatsiooni Daugava Kotkad (läti keeles Daugavas Vanagi) poolt ellu kutsutud mälestuspäev, mil leinatakse ja meenutatakse 16.–19. märtsini 1944 Velikaja jõe ääres toimunud lahingutes osalenuid ja hukkunuid.
16. märts kuulutati läti leegionäride päevaks Daugava Kotkaste keskjuhatuse poolt 12. aprillil 1952. Lätis tähistati seda päeva esmakordselt 1990. aastal.
1998. aasta suvel lisati 16. märts ametlike tähtpäevade loetellu ja nimetati Läti sõdurite mälestuspäevaks. Mitme organisatsiooni survel kustutati mälestuspäev Läti Seimi otsusega 2000. aastal ametlike tähtpäevade nimistust.
Roela mõis (Palamuse)

Roela mõis (saksa keeles Rojel) oli mõis ajaloolisel Tartumaal Palamuse kihelkonnas, nüüdisajal jääb kunagine mõis Mustvee valla territooriumile Jõgeva maakonnas.

Ajalugu

Roela mõisat on esmakordselt mainitud 16. sajandil, mil see kuulus Brackelite suguvõsale. XVI sajandi lõpus läks mõis Wrangellide perekonna kätte. 1725. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis Liphartide suguvõsale, viimseks omanikuks oli Otto von Liphart.

Mõisaansambel

Mõisa peahoone põles maha 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingu käigus ning hävitati see lõplikult 1970. aastatel, mil Teises maailmasõjas säilinud varemed enamjaolt lammutati.
Praegu on mõisa peahoonest säilinud vaid torniosa ja hulk võsastunud vundamendiosi.
Paul Jordan

Paul Eduard Jordan (vene: Павел Августович Иордан; 15. aprill 1825 Tallinn – 17. veebruar 1894 Tallinn) oli baltisaksa ajaloolane ja statistik, statistiliste andmete kogumise süsteemi üks rajajaid.
Paul Eduard Jordan sündis Göttingenist pärit ja 1802 Eestimaa kubermangu elama asunud Tallinna raehärra ja hilisema bürgermeistri August Christian Jordani (1779–1844) ja tema teise abikaasa Amalie Elisabeth von Witte pojana.
Ta lõpetas 1848 Tartu Ülikooli ning töötas 1846–1851 Valkla mõisas koduõpetajana, seejärel oli 1851–1854 Liivimaal Cēsise lähedal Bērzaine Maagümnaasiumi (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden) õpetaja ja 1855–1880 Tallinna Kubermangugümnaasiumi õpetaja. Ta oli Tallinna Provintsiaalmuuseumi konservaator 1864–94, Eestimaa Kubermangu Statistika Komitee sekretär 1865–1893, Tallinna börsikomitee kaubandusestatistika komitee sekretär 1880–94, Õpetatud Eesti Seltsi auliige 1888, Londoni Rahvusvahelise Statistika Instituudi liige ja õuenõunik.
Paul Jordan oli 1871. aastal Tallinnas ja 1881. aastal Eestimaal ja Liivimaal läbiviidud rahvaloenduste initsiaator.
Tema 7 õest-vennast Friedrich Wilhelm Jordan (sündinud 1826) oli Venemaa kindralleitnant, Kaasani suurtükiväeülem ja Püha Vladimiri ordeni 3. järgu kavaler, kes oli Peter von Wrangelli juhtimisel evakueerunud Kindralstaabi polkovniku Boris Jordani (1888–1956) vanaisa, ning skandaalse mainega Venemaa-Ameerika ärimehe, NTV telekanali ja Gazprom Media endise tegevjuhi Boris (Robert) Jordani (sündinud 1966; en) esivanem. 
Paul Jordanil olid tütred Erna Marie Amalie Jordan (sündinud 1867), Gabriele Mathilde Caroline Jordan (sündinud 1872) ja Agnes Henriette Jordan (sündinud 1874), ning pojad Paul Arthur Leopold Jordan (sündinud 1866), Hans Wilhelm Eduard Jordan (sündinud 1876) ja Ewald Georg August Jordan (sündinud 1879).
Lejasciemsi kirikumõis

Lejasciemsi kirikumõis (saksa keeles Aahof Pastorat, läti keeles Lejasciemu mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Lejasciemsi kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas Lejasciemsi külas aadressil Rīgas iela 20. Kirikumõisa eluhoone on arhitektiuurimälestisena kohaliku kaitse all.
Kihnu rahvamaja

Kihnu rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Kihnu vallas Linakülas.
Rahvamaja asutati 2001.
Vana-Vigala Lasteaed

Õppetöö

Lasteaia tegevus põhineb riiklikul õppekaval, millega on määratletud õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja sisu. Lasteaed on eestikeelne ning päevakavas on paika pandud aeg õppetööks, mängimiseks, õues olemiseks, puhkamiseks ja söömiseks.
Vana-Vigala küla asub keset metsi ja rabasid. Lasteaia vahetus läheduses on vana mõisahoone, mõisapark tiikidega ja jõgi; naabruses asuvad Vana-Vigala Põhikool ning Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool. Liigirikas looduskeskkond annab võimaluse näha aastaaegade muutusi looduses ning ametikooli sepatöö, puidutöö, autoremondi ja kokanduse laborites saab tutvuda erinevate elukutsetega. Laste päevade sisukamaks muutmiseks tehakse koostööd põhikooliga.  
Lasteaed on omanäoline ka ruumide jaotuse poolest. Hoones ei ole ühte suurt rühmaruumi, vaid viis tuba, millest kolm on mõeldud mängimiseks ja õppimiseks ning kaks magamiseks. Hubastes väikestes ruumides saavad lapsed koos mängida, kuid on ka võimalik endale raamatu vaatamiseks või joonistamiseks rahulikum koht otsida. 
Töökorraldus on samuti eripärane. Hommikusi õppetegevusi viiakse samal ajal läbi kahes rühmas: 1–4-aastased lapsed oma toas ühe õpetajaga ja 5–7-aastased lapsed oma toas teise õpetajaga. Sellises rühmas töötava õpetaja töö erineb tööst ühevanuste laste rühmas. Sisuliselt käib õppetöö kaherühmalise lasteaia töökorralduse järgi ning sellega tagatakse lastele sobiv töörütm ja jõukohased tegevused. Mäng ja vabaajategevused viiakse läbi liitrühma töökorralduse järgi, et arendada sotsiaalseid oskusi.

Ajalugu

25. juulil 1968 avati Vana-Vigalas kolmetoalises korteris 20 lapsele päevakodu.
1990. aastani kuulus lasteaed Rapla haridusosakonna alluvusse. Sellest aastast alates on lasteaed munitsipaalasutus ja kuulub Vigala osavallavalitsusele.
30. augustil 1999 nimetati lastepäevakodu ümber lasteaiaks ja kasvataja ametikoht õpetaja ametikohaks. 2010. aastal nimetati lasteaia juhataja ümber direktoriks.
1997. aastal tehti lasteaia hoones suurem remont, mille algajaks oli tollane vallavanem Toivo Averin. Remonditööde ajal võeti maha kaht väikest rühmatuba eraldav sein, mille tulemusena tekkis suurem ruum, kus saab pidada ühisüritusi ja pidusid.
47 aasta jooksul on lasteaias käinud ligikaudu 280 last. Praegu toovad lasteaeda oma lapsi juba kunagised lasteaiakasvandikud.
Meeri Säre

Meeri Säre (14. juuli 1929 Tartus – 4. mai 2009 Tallinnas) oli eesti teatrikunstnik.

Elukäik

Meeri Säre õppis 1945–1948 Tartu Muusikakoolis, lõpetas 1948 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas 1954–1955 Estonias ja 1955–1957 Eesti Televisioonis.
Üle 40 aasta (1957–1998) töötas Meeri Säre Vanemuise teatris. Aastatel 1967–1991 oli ta Vanemuise peakunstnik. Tema töödest äratasid enim tähelepanu kujundused Ülo Vilimaa balletilavastustele 1960–1980. aastatel.
Meeri Säre oli üks Tartu Mänguasjamuuseumi algatajatest ja käimalükkajatest. Ta kogus ja valmistas nukke ning on eksponeerinud neid näitustel nii Eestis kui ka Soomes.

Lavastused

Meeri Säre lavakujunduste nimekirjas on enim muusika- ja balletilavastusi, vähem draamalavastuste kujundusi.

Tunnustused

1970. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise kunstniku ja 1982. aastal Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse.
Baktertoidumürgistus

Bakteriaalne toidumürgitus ehk baktertoidumürgistus on mürgiseid baktereid sisaldava toidu söömise tagajärjel tekkiv toidumürgitus.
Saastunud või riknenud toidus paljud bakterid paljunevad ja toodavad toksiine, mis põhjustavadki mürgistusi.
Funktsioonitsükkel

Funktsioonitsükkel ehk funktsiooniring (sks. Funktionskreis, ingl. functional cycle või functional circle) on organismide käitumisakti mudel, mis kirjeldab organismi tajuilma ja mõjuilma seost.
Funktsiooniring on organismide omailma moodustav mehhanism.
Mõiste võttis kasutusele Jakob von Uexküll.
Turbokompressor

Turbokompressorit ehk turboülelaadurit kasutatakse  (auto, laeva, lennuki jne) kolbmootori võimsuse suurendamiseks, kus mootori töötsükli sisselasketaktil kõrgema rõhuga õhu surumiseks silindrisse kasutatakse sama mootori silindrites töötsükli läbinud heitgaaside energial pöörleva turbiini poolt käivitatud kompressorit.
Turbokompressori eelis mehaaniliselt käitatava kompressori ees on kolbmootori suurem kasutegur ja parem võimsuse/kaalu suhe ning mis peamine, kasutatakse ära mootori tavaliselt kaotsiminev heitgaaside energia.
Turbokompressori leiutas Šveitsi insener Alfred Büchi, kes sai oma leiutisele patendi 1905. aastal.

Ehitus ja tööpõhimõte

Turbokompressori peamised osad, turbiin ja kompressor, on monteeritud ühisele võllile. Mõlema labamasina, turbiini ja kompressori, töörattad (impellerid) asuvad eraldi oma kodades. Turbokompressori korpuses on ühine võll tavaliselt laagerdatud keraamiliste kuul- või liuglaagritega (hüdrodünaamiline laagerdus).
Suure pöörete arvu tõttu (nüüdisajal kuni 290 000 pööret/minutis) on laagrid määrdeainekanaleid pidi ühendatud pidevasse mootoriõlituse ringlusse, mis tagab tänu liuglaagri õlikilel väga väikesele hõõrdumisele laagri vähese kulumise ja ka jahutuse.
Kolbmootori kasuteguri tõstmise huvides jahutatakse kompressoris kokkusurutud adjabaatiliselt kuumenenud (kuni 150° C) õhku enne mootori silindritesse juhtimist soojusvaheti kaudu. Turbokompressor aitab tänapäevaste kolbmootorite kasutegurit tõsta 40%-ni ja enamgi.
Levinumalt kasutatakse turbiinis ja kompressoris tsentrifugaallabamasinaid, kus turbiin muudab kolbmootori silindritest väljuvate heitaaside vooluenergia pöördliikumiseks ning kompressor vastupidi – muudab pöördliikumise kokkusurutud õhu voolamiseks.
Endosümbioos

Endosümbioos on kooselu vorm, kus endosümbiont elab peremeesorganismi kehas või rakus. 
Paljud endosümbioosid on "vältimatud" – see tähendab, et ei endosümbiont ega peremeesorganism ei saa ilma teiseta elada, näiteks maotud mereussid, kes saavad eluks vajalikud toitained oma endosümbiootilistelt bakteritelt. Eksisteerib ka endosümbioose, mis võib ühele osapoolele olla kahjulik.
Üldiselt on aktsepteeritud, et teatud eukarüootse raku organellid, eriti mitokondrid ja plastiidid (kloroplastid) pärinevad bakteriaalsetelt endosümbiontidelt. Seda teooriat kutsutakse endosümbiootiliseks teooriaks; teooriat on tuliselt populariseerinud Ameerika Ühendriikide bioloog Lynn Margulis.
Jacksoni maakond (Mississippi)

Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Mississippi osariigi kaguosas. Geograafilised koordinaadid on 30° 28′ N, 88° 37′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pascagoula.
Maakonna pindala on 2702 km², millest 819 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 139 668. Aastal 2000 oli elanike arv 131 420.

Ajalugu

Jacksoni maakond moodustati 1812. aastal Mobile'i maakonna osast. Maakond sai nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Liisa

Liisa on eesti ja soome naisenimi. Liisa on mugandus nimest Elisabeth.
Selle nimega on seotud nimed Elisabeth, Eliisabet, Liisu, Elise.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Liisa 1581 naisel. Liisa on Eestis populaarsuselt 116. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Liisa vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,24 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,33. Liisa on keskmiselt 20 aasta vanune (mediaanvanus on 20).
Helios Airwaysi lend 522

Sündmuste käik

Lennuk väljus Larnaca lennujaamast kell 9.07. Umbes 4900 meetri kõrgusele jõudes teatas kapten lennukeskusele hoiatussignaalist, mis tema arvates andis märku stardieelsete seadete vigadest ning pidi seega olema valehäire. Tegelikult oli tegu salongi alarõhu alarmiga. Kui lennuk tõusis umbes 5500 meetri kõrgusele, vallandusid hapnikumaskid. Varuhapnikust peaks jätkuma 15 minutiks, mille jooksul on võimalik laskuda 3000 meetri kõrgusele, kus on piisavalt hapnikku. Meeskonnaliikmetel on lisaks kantavad hapnikuballoonid, millest jätkub kauemaks. Lennuk jätkas aga tõusmist, jõudes ettenähtud lennukõrguseni (10 300 meetrit).
Umbes poolteist tundi pärast starti lendas lennuk üle Ateena lennujaama ja jäi seejärel ootejärjekorda, mis tähendas, et lennuk tegi autopiloodi juhtimisel kindlaksmääratud ringe ümber lennujaama. Olukorda uurima saadeti kaks Kreeka hävitajat, mille pilootide teatel tundusid nii reisijad, kapten kui ka kaaspiloot olevat teadvuseta. Lennukit püüdis juhtida lennuki stjuuard (nagu hiljem selgus).
Kütuse lõppemise tõttu seiskusid umbes kell 12 mõlemad lennuki mootorid. Lennuk hakkas kiiresti kõrgust kaotama ja paiskus juba mõni minut hiljem vastu mäge Grammatikó küla lähedal, umbes 33 km Ateenast kirde pool.

Õnnetuse põhjused

Järgnenud uurimise käigus selgus, et pärast lennule eelnenud hooldust oli salongirõhu tagamise süsteemi lüliti jäänud käsitsijuhtimise asendisse ning piloodid ei lülitanud ka lennueelse kontrolli käigus seda automaatse peale ümber. See tähendas, et salongiõhu rõhk hakkas lennuki tõustes pikkamisi vähenema. Et hapnikupuudus toimis järk-järgult, oli seda võimatu märgata enne, kui oli juba hilja.
Õnnetuse peamisteks põhjusteks tunnistati mitu pilootide viga. Esiteks ei täitnud nad ei lennueelset ega ka õhkutõusmisele järgnevat kontrollkaarti piisavalt hoolikalt, jättes märkamata rõhulüliti asendi. Teiseks tõlgendasid nad valesti alarõhust teatanud hoiatussignaali ning ignoreerisid seda. Seejärel hakkas hapnikupuudus kiiresti mõju avaldama nende otsustusvõimele ning lõpuks füüsilisele suutlikkusele lennukit juhtida. Lõplikuks õnnetuse põhjuseks oli mootorite seiskumine kütuse lõppemise tõttu.
Vahrn

Geograafia

Vahrn külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Klausen, Franzensfeste, Natz-Schabs, Sarntal ja Feldthurns.

Frazioni

Vahrni vallas on frazione (alljaotus) Neustift (Novacella) ja Schaldersi (Scaleresi) org.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 87,8% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 11,18% itaalia keelt ja 1,02% ladiini keelt.
Supilusikas

Supilusikas on supi söömise jaoks mõeldud lusikas.
Tänapäeval mõistetakse supilusika all peamiselt kahte tüüpi lusikaid. Lääne traditsioonis on supilusikas suuruselt sarnane dessertlusikaga, kuid sügavama ja ümarama kahaga. Tänapäeval valmistatakse lusikaid peamiselt roostevabast terasest või hõbedast, ajalooliselt on lusikaid tehtud ka puidust või sarvest. Euroopa supilusika kuju ja suurus muutus 19. sajandil enam-vähem standardseks.
Kokanduses kasutatakse supilusikat ka ainete mõõtmisel (supilusikatäis, lühend spl; võrdub 15 ml).
Teine tüüp on lameda põhjaga keraamiline hiina supilusikas. Hiina supilusikad on kindla kujuga, aga nende suurus ei ole alati ühesugune, mistõttu leidub peaaegu väikese taldriku suurusi supilusikaid.
Aosilla

Aosilla (ka Haoselja) on endine küla Jõgevamaal. 1977. aastal liideti küla Oti külaga.
Geograafilised koordinaadid on 58° 56′ 15″ N, 26° 41′ 30″ E.
Aosilla külast läks 20. sajandi I poolel metsatee endisse Raja külla, mis paikneb praeguse Ida-Viru maakonna Mustvee valla Laekannu küla maa-alal.

Kool

20. sajandi esimesel poolel töötas külas algkool. 1919/20. õppeaastal oli see kolmeklassiline, ülalpidajaks Laius-Tähkvere vald. Õpilaste arv oli väike ja neid võeti vastu üle aasta. 1929/30. õppeaastal töötas koolis neli klassi, 1932/33. aastast lisandus viies klass. Pärast Eesti okupeerimist töötas algkool 4-klassilisena. 1941. aastal kool enam ei töötanud.
Taari hiidrahn

Taari hiidrahn (ka: Taru hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Harku vallas Suurupi poolsaarel. 
Kivi on põhiplaanilt piklik ja terava harjaga. Kivi pikkus on 13,6, laius 9,8, kõrgus 5,8, ümbermõõt 34,9 m.
Nadia Murad

Isiklik elu

2018. aasta augustis kihlus Murad teise jeziidi inimõigusaktivisti Abid Shamdeeniga.
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises

1957. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises  toimusid 15.–25. novembril Vorošilovgradis.
Peeter Päts

Elulugu

Peeter Päts oli Konstantini vend. 
Lõpetas 1898 Pärnu linnakooli, 1901 Pihkva Maamõõtjate Kooli. Tutvus 1911 linnaplaneerimisega Peterburis, Moskvas, Harkovis ja Kiievis, 1912 Saksamaal (Berliinis jm). 
Õppis 1914 Dresdeni Tehnikaülikoolis, siis Moskva Põllumajandusinstituudis ja 1921–1922 TÜ-s metsandust, lõpetas 1928 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna geograafina, geograafiamagister (1928, TÜ), väitekiri "Eesti ja Läti Vabariigi vaheline piir" (Pärnu, 1927). 
Võttis osa Vene-Jaapani sõjast, I maailmasõjast (ohvitserina Poola rindel, 1915–1916 Tallinnas Peeter Suure Merekindluses topograafi abi). Oli 1902–1910 (vaheajaga) Grodno riigimaade valitsuse topograaf ning Tomskis, Petroskois ja Vitebskis maakorraldaja, 1910–1914 ja 1918 Tallinna Linnavalitsuse maamõõduosakonna juhataja. 
1918–1920 Pärnu linna mõisade ja metsade valitseja, Pärnu maakonna komandant ning Pärnumaa rahvaväe ja Kaitseliidu ülem, 1921–1927 Eesti-Läti piirikomisjoni liige ja esimees, 1927–1934 Petseri ja Narva-taguste maade kinnistuskomisjoni liige, 1934–1935 Kadrioru pargi valitseja, 1935–1938 Riigiparkide Valitsuse direktor, 1938–1940 Loodushoiu- ja Turismi-instituudi direktor.
Registreeritud maamõõtja (1935).

Teadustöö

Juhendas Kadrioru, Toila-Oru, Keila-Joa ja Pühajärve pargi rekonstrueerimist. Korraldas aednikele ekskursioone ja õppereise Saksamaale jt riikidesse, saatis mh 1938 oma kulul kuus abiaednikku Riigi Kõrgema Kunstikooli aiaarhitektuurikursustele. Juhtis looduskaitse- ja loodushoiuseaduste koostamist ning vastava kirjanduse väljaandmist. Aastaraamatu "Looduskaitse" (I 1937, II 1940) toimetajaid ja autoreid, koguteose "Võidupüha" (1938) kaasautor, ajakirjade Eesti Looduskaitse (1938–1939) ning Loodushoid ja Turism (1939–1940) peatoimetaja. Osales Eesti Loomakaitse Liidu ja Tallinna Loomaaia asutamises. Looduseuurijate Seltsi, Eesti Geodeetide Ühingu (1937–1940 esimees) jmt organisatsioonide liige. Vabadusristi I liigi 3. järk, Valgetähe III klassi teenetemärk, Piiskop Platoni II järgu orden ja Läti Kolme Tähe II klassi aumärk.

Isiklikku

Tema vennad olid Nikolai, Konstantin ja Voldemar Päts.
Väike-Maarja päästekool

Väike-Maarja päästekool on Päästekolledži üks kahest õppekeskusest, mis asub Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja asulas (teine õppekeskus asub Tallinnas).
Kool asutati 1994 ja algul oli see iseseisev õppeasutus. Alates 2004 on see õppeasutus Päästekolledži üksus.
Himmaste

Asend

Himmaste külgneb lõunas Põlva linna ja Orajõe külaga, idas Adiste ja Vanakülaga, põhjas Eoste ja läänes Mammastega. Küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge, lõunapiir kulgeb mööda Tartu–Petseri raudteed, idas on looduslikuks piiriks Vanakülaga Kooskora oja.

Ajalugu

Himmaste küla kohta on andmeid 1638. aastast (Himmewitz). Aastatel 1820–2013 tegutses Himmastes algkool.
1929. aastal puhkes Himmaste küla lähedal Tartu–Petseri raudtee ehitusel streik.
Nõukogude perioodil asus Himmastes Taevaskoja kolhoosi keskus.

Loodus

Himmaste küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkalda nõlval ja nõlvapealsel platool. Ürgoru veerul asuvad kaitsealused Himmaste allikad.

Tuntud isikuid

Himmastes sündis külakoolmeistri pojana folklorist, keeleteadlane ja ühiskonnategelane Jakob Hurt. Himmastes on sündinud ka näitleja ja lavastaja Enn Keerd.

Taristu

Himmaste küla läbivad Kanepi–Leevaku maantee (62) ja Himmaste–Rasina tee (18162).
Linksys

Linksys on kodu- ja kontorivõrgutoodete kaubamärk, mida tänapäeval valmistab Cisco Systems.
Algselt loodi Linksys 1988. aastal, kuid suurele turule tuli firma alles 1995. aastal. Cisco ostis selle 2003. aastal. Linksysi nime all on müüdud näiteks lairibaruutereid, tavakasutajatele ja väikefirmadele mõeldud kommutaatoreid, VoIP-varustust, juhtmeta netivideokaameraid, audio-videotooteid, võrgupõhiseid laosüsteeme jms. Linksysi tooted olid laialdaselt saadaval Põhja-Ameerika elektroonikapoodides nagu Best Buy ja Comp Usa, samuti internetipoodides ning suurtes kaubakeskustes. Linksysi põhikonkurendid iseseisva firmana olid D-link ja NetGear, neist viimane oli Cisco rivaali Norteli bränd.
2008. aastast alates on kõiki Linksysi tooteid müüdud "Linksys by Cisco" märgi all ning mõnd Linksysi toodet müüakse märgi all Valet. Endine Linksysi kodulehekülg suunab nüüd külastajad Cisco kodulehele.