Akadi keel

Akadi keele algus

Akadi keel hakkas kirjakeelena arenema paralleelselt aglutineeriva sumeri keelega ning mõlemat keelt pandi kirja sumeri kiilkirjas. Sumeri ja akadi keel on ülesehituselt täiesti erinevad ning ei ole olnud algselt omavahel seotud. III aastatuhande I poole varajastes sumeri tekstides kohtab aga rohkesti akadikeelseid isikunimesid ja vastastikuseid laene. Mõlemad keeled avaldasid teineteisele suurt mõju, kuid sumeri keel oli nii III aastatuhandel kui ka II aastatuhande I poolel esmaseks kirjakeeleks, milles jäädvustati nii tähtsaimad kirjandusteosed kui ka dokumendid. Akadi impeeriumi ajal (2334‒2154 eKr) jäi akadi keel kasutatavuselt sumeri keelele alla, kuigi tõenäoliselt võis akadi keelt kõnekeelena kasutavate inimeste hulk olla juba suurem. Pärast Uus-Sumeri riigi lõppu (2004 eKr) hakkas akadi keel tasapisi sumeri keelt kõnekeelena kõrvale tõrjuma ning umbes 2000‒1800 eKr sai akadi keel kogu Lõuna-Mesopotaamias ainuvalitsevaks keeleks. Samal ajal jäi tähtsaima kultusliku kirjakeelena pikaks ajaks kasutusele sumeri keel.

Akadi keele ajaloost

Akadi keeles eristatakse mitut dialekti:
1. Vana-Akadi u 2500–1950 eKr
Kõige varasemad tekstid pärinevad 27.‒24. sajandist eKr. II aastatuhande alguseks eKr oli vanaakadi keelest tekkinud kaks akadi keele dialekti – assüüria ja babüloonia keel. Vanaakadi keeles on säilinud mõningaid kirjandusteoseid, kuninglikke raidkirju ja arvepidamisdokumente.
2. Vana-Babüloonia (Lõuna-Mesopotaamia) umbes 1950–1530 eKr ja Vana-Assüüria (Põhja-Mesopotaamia) umbes 1950–1750 eKr
Säilinud on kirjandusteoseid ("Gilgameši eepos", "Atrahasis"), erakirju, arvepidamisdokumente, kuninglikke raidkirju, seadusi (Lipit-Eštari koodeks, Ešnunna seadused, Hammurapi koodeks), loitse ja hümne.
3. Kesk-Babüloonia umbes 1530–1000 eKr ja Kesk-Assüüria umbes 1500–1000 eKr
Sellest ajast on säilinud erakirju, arvepidamisdokumente, Kesk-Assüüria seadusi ning valitsejate raidkirju ja rituaalseid tekste. Sel ajastul kujunes akadi keelest rahvusvaheline keel, mida kasutati kogu Lähis-Idas ja mujalgi. Akadi keeles pidasid kirjavahetust Egiptuse, Hetiidi ning paljud Foiniikia ja Palestiina valitsejad.
4. Uus-Babüloonia umbes 1000–625 eKr ja Uus-Assüüria umbes 1000–600 eKr
Akadi keele kujud, mis olid kasutusel Uus-Babüloonia ja Uus-Assüüria riigis. Uusbabüloonia keel oli kasutusel umbes 1000 – 625 eKr, uusassüüria keel aga umbes 1000 ‒ 600 eKr. Neis võib märgata tugevat aramea keele mõju.
5. Hilis-Babüloonia umbes 625–0 eKr
Akadi keele kuju, mis oli kasutusel pärast seda, kui Uus-Babüloonia riigi olid vallutanud pärslased, ja mida kõneldi kuni meie ajaarvamise alguseni. Seejärel hääbusid kiilkiri ja akadi keel nii kõne- kui ka kirjakeelena. Hilisbabülooniakeelsed tekstid pärinevad ajavahemikust 625 eKr – 1. sajand pKr. Neis on tunda tugevat aramea keele mõju.
6. Standard-Babüloonia umbes 1500–0 eKr
Standardbabüloonia keel on tehiskeel, mis põhineb Vana-Babüloonia dialektil ning seda kasutati teatud kirjalikes dokumentides assüürlaste ja babüloonlaste poolt, põhjuseks oli nende kahe riigi suur kultuurivahetus.

Lause süntaks

Akadi keeles oli sõnajärg lauses subjekt-objekt-verb (SOV). See eristab akadi keelt paljudest teistest muistsetest semiidi keeltest, kus on sõnajärg verb-subjekt-objekt (VSO). Oletatakse, et selline akadi keele sõnajärg on tulnud sumeri keelest, kus sõnajärg on samuti SOV. On tõendeid, et sumeri ja akadi keele rääkijad on olnud tihedas keelekontaktis, moodustades ühise kogukonna umbes 500 aastaks, seetõttu võisid keeled muutuda sarnaseks.

Keelenäiteid

Awīl-um šū šarrāq – See mees on varas.
Erbēt šarrū dannūtum ša ālam īpušū abūya – Neli kuningat, kes ehitasid linna, on mu isad.
Salīmātum ša awīl Ešnunna – Valitseja Ešnunna liitlased.
Awīl-um ša māt-am i-kšud-Ø-u – Mees, kes vallutas selle maa.