google/wiki40b huggingface dataset:
Indrek Tegelmann

Indrek Tegelmann (sündinud 1961 Türil), kunstnikunimega Ints, on eesti illustraator ja karikaturist.
Indrek Tegelmann lõpetas 1979. aastal Türi 1. Keskkooli.
Tegelmann alustas karikatuuride joonistamist Pikri koolinoorte huumorivõistlustest.

Töökäik

Ta on töötanud Paide Tarbijate Kooperatiivis dekoraatorina ja Paide kultuurimajas.
Kui Paides 1988. aastal asutatud kooperatiiv Kuma spetsialiseerus Eestis esimeste ettevõtete seas nn Skandinaavia tüüpi suuri ristsõnu sisaldavate trükiste väljaandmisele, sai Indrek Tegelmannist peaaegu kõigi Kuma ristsõnatrükiste illustreerija ja kunstnik.

Looming

Tema karikatuure on avaldatud Postimehes, Kuma ristsõnatrükistes, Järva Teatajas, Virumaa Teatajas ja mujal.
2018. aastal ilmus temalt kirjastuse Saarakiri väljaandena mahukas teoste kogumik "Kolmel jalal seisev põder", mis sisaldab peamiselt karikatuure ja koomikseid.
Willem Pince van der Aa

Wilhelmus Lambertus Johannes Jozef Pince van der Aa on hollandi raamatukaupmees.
Ta on esinenud genealoogina ning koostanud võltsgenealoogiaid. Ta on kolm korda kelmuses süüdi mõistetud.
Terendus (ansambel)

Terendus oli 1980. aastate keskel tegutsenud eesti hard rock'i ansambel.
Ansambel tegutses Kose-Uuemõisas augustist 1984 kuni veebruarini 1985. Veebruaris 1985 esines ansambel Kose-Uuemõisa eri­internaat­kooli aktusel.
Valimissüsteem

Valimissüsteem on põhiseaduses või valimisseaduses määratud kord, mida järgitakse riigi ja kohalike omavalitsuste esindusorganite valimisel.
Eristatakse enamuse ehk majoritaarset valimissüsteemi ja proportsionaalset valimissüsteemi.
Segapung

Segapung on ühiste pungasoomustega kaetud liitpung, milles on nii õie- kui võrsealgmed.
Nätsi-Võlla looduskaitseala

Nätsi-Võlla looduskaitseala on kaitseala Pärnu linna ja Lääneranna valla territooriumil Pärnu maakonnas.
Kaitseala ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil kaitse alla võeti Nätsi raba. Aastal 1987 kaitstavat ala laiendati: kaitse alla võeti kogu Nätsi-Võlla rabalaam (Nätsi-Võlla sookaitseala).
Kunagisest suurest veekogust kujunenud hiiglaslik Nätsi-Võlla rabalaam on Lääne-Eestile iseloomulik järsu nõlva ja tasase laega lageraba, mida ümbritsevad kitsa ribana soometsad. Ääretult ühetoonilist mätlikku soomaastikku liigestavad suured, raskesti läbipääsetavad älvestikud ja laukalabürindid ning metsased rabasaared. Kaht erisuunalist laugastikku eraldab vesisest märest ümbritsetud Punaoja, mille lätted on raba idaosas soolangendiku kohale kerkivate Salusaarte all. Rabas on haruldaste mesimurakate kasvukoht. Kaitseala idapiiril kasvavad tamme, saare, jalaka, pärna ja vahtraga salumetsad- endised puisniidud ja karjamaad, kus leidub palju mets-õunapuid ning käpalisi. Säilinud on tammikud, kus puude vanus küündib 300 aastani ja tüve läbimõõt üle meetri.
Avar rabamaastik on linnurikas, haudeliike on registreeritud 46. Siin elavad paljud tüüpilised rabalinnud- väike-koovitaja, mustsaba-vigle, niidurüdi, rüüt, mudatilder, teder, punaselg-õgija, sookurg, soo- ja roo-loorkull, aga ka haruldased rabapüü ja tutkas. Põline pesitseja on kaljukotkas, soos elavad ka laululuik ning väikepistrik.
Kaitseala maismaa pindala on 11390 ja siseveekogude pindala 227,3 hektarit.
Waldemar Pawlaki valitsus

Waldemar Pawlaki valitsus ¹ tuli Poolas võimule 26. oktoobril 1993 ja lahkus 6. märtsil 1995 (seimi umbusaldusavaldus häältega 285 - 5, 127 mittehääletajat 1. märtsil).
Pimestiku

Ajalugu

Pimestiku küla maid läbib ka nõndanimetatud Rootsi kants mille Vene sõdalased 1704. aastal Põhjasõja ajal kaitseks rajasid.
Pimestiku küla alguseks võib lugeda hetke, kui Vaivara parun Karl von Arpshofen kinkis oma toapoisille Mart Sirenile talu üksikus kohas Narva lahe kaldal. Pimestiku küla (Streigesinde) nime mainitakse esmakordselt 1850. aastal Vaivara IX revisjoni kirjetes. Vaivara X. revisjoni ajal 1858 elas külas juba neli perekonda kokku 38 inimest.
1859. aastal avastati Aaduvälja talu maadelt osaliselt säilinud muinasaegsed kivikalmed, mis kaitse alla võeti.
Peale I maailmasõda jäi külasse alles üks talu Kivisõerdi. Vabadussõja lõppedes jaotati küla maad asundustaludeks ja külla asus elama 10 perekonda.
Pimestiku küla maadelt Mummussaares leiti 1939. aastal pronksiaegne meie aladel unikaalne aasaga õõskirves.
1944. aastal aprilli algul, kui rinne Sinimägedele lähenes tuli küla maha jätta. 1943. aasta sügisest olid Wehrmacht pioneeriväeosad siin ehitanud kaitseks Tannenbergi liini, mis kulges mere äärest Mummussaarest üle Sinimägede ja sealt läbi Alutaguse soode Peipsi põhjarannikuni.
Peale Sinimägede lahinguid tuli külasse tagasi ainult viis perekonda. Tänapäeval on küla veelgi väiksem seal on neli majapidamist

Muistendid

Pimestiku ja Mummusaare vahel olevat Kalevipoja vestitasku kivi. Suur kivi. Taheti ära lõhkuda, aga ei saadud. Ridakülast viib tee sinna. (EKRK I 11, 95 (4) < Jõhvi raj., Toila — A. Rõõm (1955).)
Hindsi maakond

Hindsi maakond (Hinds County) on maakond USA-s Mississippi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32°26' N, 90°44' W.
Maakonna halduskeskused on Jackson ja Raymond.
Maakonna pindala on 2272 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 245 285. Aastal 2000 oli elanike arv 250 800.

Ajalugu

Hindsi maakond moodustati 1821. aastal. Maakond sai nime kindral Thomas Hindsi järgi.
Maaparandusbüroo

Maaparandusbüroo (lühend: MB) oli aastatel 1949–2010 Põllumajandusministeeriumile allunud riigiasutus. Aastal 2010 moodustasid Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo, Taimetoodangu Inspektsioon ja 13 piirkondlikku maaparandusbürood ühise asutuse – Põllumajandusamet.

Ajalugu

Aastal 1949 asutati Tallinnas, Tartus, Pärnus, jt linnades Kuivendussüsteemide Ekspluatatsiooni Territoriaalvalitsused, mis aastast 1958 kandsid nime maaparandusvalitsused. Aastal 1990 nimetati need ümber maaparandusbüroodeks.
Ly Ranne

Ly Ranne (22. aprill 1964 Tallinn – 17. aprill 2010 Tallinn) oli eesti modell, jumestuskunstnik ja ajakirjade ilutoimetaja.
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna 4. Keskkooli.
Ta tegutses Tallinna Moemaja modellina alates 1977. aastast, jumestuskunstiga hakkas tegelema 1993. aastast. Ta töötas hiljem ilutoimetajana ajakirjades Stiil, Cosmopolitan ning Marie Claire.

Isiklikku

Tema abikaasa oli muusikategelane Raivo Sersant.
Condoleezza Rice

Condoleezza Rice (sündinud 14. novembril 1954 Birminghamis Alabamas) on Ameerika Ühendriikide poliitik. 
Condoleezza Rice oli George W. Bushi valitsuse riigisekretär 26. jaanuarist 2005 kuni 20. jaanuarini 2009. Ta oli sellel ametikohal esimene mustanahaline naine, teine mustanahaline (pärast Colin Powelli) ja teine naine (pärast Madeleine Albrighti). 
Aastatel 1989–1991 oli ta George H. W. Bushi nõunik Nõukogude Liidu ja Ida-Euroopa asjades. Aastal 2000 aitas ta George W. Bushi presidendikampaanias ja sai pärast Bushi ametisseastumist riiklikuks julgeolekunõunikuks.
Condoleezza Rice räägib lisaks inglise keelele hispaania, prantsuse, vene ja saksa keelt.
Ajakirjanduses spekuleeriti tema võimaliku kandideerimise üle 2008. aasta presidendivalimistel.
Esiliiga 2003

Hooaeg

Maardu JK ei suutnud täita kõiki litsentsitingimusi, ning kaotas Esiliiga koha Tartu JK Merkuurile (eelmise hooaja välja langejale).
Kloodi Pahnimägi

Kloodi Pahnimägi (ka: Pahnimägi, Kloodi linnamägi, Palmimägi) asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Mägi ja sellel olev muistse linnuse asukoht on võetud 1958. aastal kaitse alla (Pahnimäe kaitseala).

Mälestise kirjeldus

Muinaslinnus asetseb looduslikult hästi kaitstud seljaku lõunapoolses otsas. Õueala pindala on 7000 ruutmeetrit. Linnuseõu on ülejäänud seljakust ära lõigatud 1,5 m kõrguse valliga. Vallid kulgevad idaküljel- ja lõunaotsal, kõrgus 0,5 m. Lääneserval vall puudub. Vallid on rajatud peamiselt kividest ja kruusast. Läänepoolses otsas asub ka 18 m laiune, kahe valliga ääristatud platoo, mis oli kasutatud samuti õuealana. Linnusele oli peale vallide rajatud ka puitkonstruktsioonid.
Külmutusagens

Külmaaine ehk külmutusagens (ladina keeles agens 'toimiv', 'liikumapanev') on aine, mille vahendusel toimub külmutis ja soojuspumpades soojuse ülekandumine. Aurukompressorkülmutites ja -soojuspumpades on kasutatavaimad külmaained (külmutusagensid) freoonid, ammoniaak ning süsivesinikud (propaan, etaan, eteen, butaani ja propaani segu), absorptsioonkülmikutes ammoniaagi ja liitiumbromiidi vesilahused, auruejektorkülmutites veeaur. Oluline on külmaaine keemispunkt kompressori aurusti rõhul. Keemispunkt peab olema madalam jahutatava keskkonna temperatuurist külmuti juures ja soojuspumba juures madalam soojust andva keskkonna temperatuurist. Olmes kasutatavate külmutite ja soojuspumpade külmaained ei või olla mürgised, plahvatusohtlikud ega kahjustada looduskeskkonda. Külmutite hooldamisel ja tööstuses peavad seadmeid käitlema pädevad isikud. Teatud ohutusnõuete täitmisel lubatakse aga ka selliseid külmaaineid nagu ammoniaak, propaan jt, kuid looduskeskkonna kahjustused peavad olema viidud miinimumini.
Freoonid ehk klorofluorosüsinikud on keemilised ühendid, milles üks või kõik orgaanilise ühendi vesiniku aatomid on asendunud kloori või fluori aatomitega. Üks levinumaid freoone on diklorodifluorometaan (CCl₂F₂), HCFC-ühendid (Hydro-Chloro-Fluoro-Carbon), näiteks R22 (CHF₂Cl), R142 (C₂H₃F₂Cl) jt ning kloor-fluor-süsinikühendid, CFC-ühendid (Chloro-Fluoro-Carbon), näiteks R12 (CF₂Cl₂), R113 (C₂F₃Cl₃) jt. CFC-ühendite tootmine on Euroopas aastast 1996 keelatud. Tänapäeval reguleerib freoonide töönduslikku tootmist 1987. aastal sõlmitud Montréali protokoll, tehnikas asendatakse klooriühendid sageli fluorosüsivesinikega, mis ei sisalda kloori ja seetõttu ei kahjusta ka osoonikihti. Seoses eeltooduga on hakatud kasutama kloorivabadu freoone – HFC- (Hydro-Fluoro-Carbon) ühendeid. HFC-ühendeist on kasutusel R134a (C2H2F4), R152a (C2H4F2) ja R407C. Külmaaine R407C on kolme HFC-ühendi segu: R32 (CH₂F₂) – 23% (massi järgi), R125 (C₂HF₅) – 25% ja R134a – 52%. See on loodud kasutamiseks uutes seadmetes ning HCFC-ühendi R22 asendamiseks olemasolevates soojuspumpades ja külmutusseadmetes.
HFC-d pole ei plahvatusohtlikud ega mürgised, seega võivad neid kasutada inimeste hõivatud ruumides ka vastava väljaõppeta inimesed, ilma et keegi viga saaks. Freoonid on praktiliselt mittetoksilised. Kloorivabade freoonide eluiga atmosfääris on kaks (R152a) kuni 36 (R407C) aastat.
Külmaainete kasutamist reguleerib atmosfääriõhu kaitse seadus, sama seaduse § 191. Fluoritud kasvuhoonegaase sisaldavad tooted, seadmed ja süsteemid ning fluoritud kasvuhoonegaaside käitlemine ja käitleja. Käitleja pädevusnõuded on sätestatud keskkonnaministri määrusega nr 13, 02.05.2013 (RT I, 07.05.2013, 12).
Salme Nigol

Salme Nigol (ka Salme Niggol; 28. märts 1920 Uusna vald, Viljandimaa – 13. detsember 2008) oli eesti keeleteadlane, murdeuurija.

Elulugu

Salme Nigol oli talupidaja tütar, keeleteadlase Pent Nurmekunna abikaasa.
1937. aastal lõpetas Nigol Viljandi Tütarlastegümnaasiumi, 1947 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele erialal ning õppis 1953–1956 TRÜ-s aspirantuuris. 1959. aastal kaitses ta TRÜ-s filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Häälikulooline ülevaade Hargla murrakust. Konsonandid".
Nigol oli 1947–53 ja 1956–57 TÜ eesti keele kateedri vanemlaborant, 1957–92 Keele ja Kirjanduse Instituudi murdesektori teadur ja vanemteadur.

Teadustöö

Salme Nigol on kogunud lõunaeesti murdeid, uurinud Hargla murrakut ning Lätis Leivu ja Lutsi keelesaari. Ta aitas rajada Eesti Keele Instituudi murdearhiivi koondkartoteeki ja kujundada "Eesti murrete sõnaraamatu" koostamise põhimõtteid ning oli üks sõnaraamatu käsikirja koostajaid. Nigol toimetas H. Keema raamatu "Tartu murde tekstid" (1970) ja aitas kaasa "Võro-eesti sõnaraamatu" (2002) põhimõtete ning võru keele kirjaviisi väljatöötamisel. Ta on osalenud murdekõne helisalvestamisel paljudes paikades Eestis, olnud Emakeele Seltsi murdetoimkonna ja murdevõistluste žürii liige. Nigol on avaldanud üle 20 teadustrükise, sh 1 monograafia.
Saia mõis

Saia mõis (saksa keeles Saia) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonna Anija valla territooriumile.
Meta (eesnimi)

Meta on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1147. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Meta 48 naisel.
The Animatrix

Projekti areng

Animatrixi projekt käivitati, kui filmisarja stsenaristid ja režissöörid, vennad Wachowskid, olid Jaapanis esimest Matrixi filmi reklaamimas. Kuniks nad riigis olid, külastasid nad ka mitmeid animefilmide režissööre, kelle loomingul oli olnud tugev mõju nende tööle ning otsustasid nendega koostööd teha.
Animatrixi üldidee ning projekti käiku jälgisid vennad Wachowskid, aga nad kirjutasid ainult neli üheksast lühifilmist ning ka nende puhul ei kontrollinud nende animeerimise poolt – sellega tegelesid nimekad tegelased Jaapani animemaailmast.
Rainer Kattel

Teaduskraad

Magistrikraad (MA) 1998; doktorikraad (PhD) 2001 (TÜ).

Töökäik

TÜ teadur 1998–2001; Poliitikauuringute Keskuse PRAXis vanemanalüütik 2001–2006;
TTÜs 2002–…: humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi haldusjuhtimise ja eurouuringute õppetooli juhataja, professor 2002–2007; instituudi direktor 2004–…; humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise õppetooli juhataja, professor 2007–2016; Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi innovatsiooniuuringute professor 2016-2018; Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi kaastaud professor 2019-...
[Eesti Teaduste Akadeemia] uurija-professor 2016–2018; külalisteadlane [Columbia Ülikool]is 2015-2016; külalisprofessor Rio de Janeiro riiklikus ülikoolis (National Institute for Science and Technology in Public Policies, Strategies and Development, Institute of Economics, Federal University of Rio de Janeiro) 2012.

Teadusorganisatsiooniline ja -administratiivne tegevus

2014−...  PLS Quarterly Review, member of the board; 2014−... Journal of Post Keynesian Economics, Member of the Managerial Board of Editors; 2013−... Member of Scientific Review Group in Social Sciences, European Science Foundation; 2013−... Member of European Commission's expert group on Public Sector Innovation; 2012−... Member of Science Policy Council, Research and Development Council of the Republic of Estonia; 2012−... Member of Evaluation Committee of Estonian Research Council; 2011−... Member of the Board, MINDS Multidisciplinary Institute for Development and Strategies, Rio de Janeiro; 2004−... Department head, Department of Public Administration, Tallinn University of Technology; 2012−2017 Member of the Board, Europe in Transition Programme, The Research Council of Norway; 2006−2012 Representing Estonia in Standing Committee for Social Sciences, European Science Foundation; 2003−2011 Member of Innovation Policy Council, Research and Development Council of the Republic of Estonia; 2003−2009 Member of expert commission in social sciences, state sciences area expert, Estonian Science Foundation
Lechaschau

Geograafia

Lechaschau asub Reutte baseeinis Lechi vasakkaldal.
Küla koosneb kolmest osast: külakeskus, niinimetatud Buchenort ja Weidasiedlung.
Ujumiseks kasutatav Frauensee järv asub külas.
Jaan Kalviste

Jaan Kalviste (kuni 1935 Jaan Kranig, 3. aprill 1898 Lehtse vald, Järvamaa – 15. juuni 1936) oli eesti keemik.
Õppis 1920–1925 (lõpetas) Tartu Ülikoolis keemiat, mag. chem. 1925 (Alküülkarbonaatide konstantide uurimine), Dr. ès Sc. 1929 (Pariis)(Contribution à l'étude des complexes oxaliques et carboniques du cobalt trivalent).
Oli ÜS Raimla liige.
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Hukkus Männiku plahvatusel.
Mait Agu

Mait Agu (1. oktoober 1951 – 1. september 1998) oli eesti koreograaf, mitme laste- ja noorte tantsupeo üldjuht.
Lõpetas aastal 1969 Tallinna 1. Keskkooli. Aastatel 1969–1970 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat. Seejärel õppis ta aastatel 1970–1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (VI lennus). Aastal 1976 lõpetas ta Leningradi Riikliku Kultuuriinstituudi koreograafia erialal.
Töötas alates 1976. aastast TPedI õppejõuna. 1992. aastast alates koreograafia õppetooli juhatajana, hiljem professorina. Lavastas tantse Eesti teatrites ja ETV-s, kabareedes, Tallinfilmis. Esines ka ise tantsijana Tallinna ja Viru kabareedes ja välisriikides. Oli üliõpilaste laulu- ja tantsupeo Gaudeamus, noorte tantsupidude (1982, 1987, 1997) ja 1994. aasta üldtantsupeo üldjuht-pealavastaja. Ta jõudis pealavastajana valmis teha suurema osa 1999. aasta üldtantsupeost, mille lavastamise võtsid enda kanda Mait Agu õpilased ja kaasteelised. Ta oli ka 1992. aasta ESTO lavastaja, juhtis harrastusrühmi Peiar, Kullaketrajad ja Soveldaja ja lõi neile ka tantse. Lavastanud ka Estonias. 
Aastatel 1996-98 oli Eesti Tantsupedagoogide Liidu esimees.  
Koreograaf Märt Agu on tema poeg.
Foneem

Foneem on häälikusüsteemi väikseim üksus, mille abil eristatakse ühe sõna tähendust teisest. Kui asendada sõnas üks foneem teisega, võib tulemuseks saada uue tähendusega sõna. Asendades näiteks sõnas lina esimese foneemi /l/ foneemiga /n/, saame tulemuseks teisetähendusliku sõna nina.
Häälduses võib iga foneem realiseeruda erinevate variantidena, mida nimetatakse allofoonideks.
Damian Lillard

Damian Lamonte Ollie Lillard (sündinud 15. juulil 1990 Oaklandis) on Ameerika Ühendriikide korvpallur.
Damian Lillard mängib praegu meeskonnas nimega Portland Trail Blazers. Tema korvpallisärgi peal seisab number 0.
2013 võitis ta ühehäälselt NBA aasta uustulnuka auhinna.
Olenjoki jõgi

Olenjok (vene Оленёк (Olenjok), jakuudi Өлөөн (Ölöön)) on jõgi Aasias Venemaal Krasnojarski krais ja Sahhas. 
Algab Kesk-Siberi kiltmaalt. Ülemjooksul voolab itta, keskjooksul põhja. Alamjooksul pöördub loodesse ja suubub Laptevite mere Olenjoki lahte. Suubumisel moodustab delta.
Pikkus 2292 km, valgla 220 000 km².
Hõbevaher

Morfoloogia

Hõbevaher kasvab 15–25, erandjuhtudel kuni 35 m kõrgeks. Juba 10 aasta vanune puu on 8 m kõrge. Kasvab sageli veekogude kallastel ja märgaladel.

Tüvi

Noorel puul on koor hall ja sile. Vananedes muutub see kestendavaks ja annab uinuvatest pungadest uusi võsusid.

Leht

Lehed on kuni 15 cm pikad ja 6–12 cm laiad ning sõrmjagused. Hõlmasid on 5. Need on peensaagja servaga ja tipust teravad. Lehe ülapind on heleroheline, alapool hallikasroheline ja veidi karvane. Leherootsud on nõrgad ja kuni 15 cm pikad, mistõttu leht väreleb väikesegi tuulepuhanguga ja näitab hallikat alapoolt.

Õis

Nii emas- kui ka isasõied on väikesed, rohekaskollased ja koondunud kobaraisse. Hõbevaher õitseb kevadel, lehtede puhkemise ajal, ja on putuktolmleja.

Vili

Tiibviljad on kuni 2,5 cm pikad ja kahe kaupa ühinenud. Viljad valmivad varasuvel ja nende tiivad on 3–5 cm pikad. Tiivulisi seemneid võib tuul mõnel määral edasi kanda, kuid seemned ise on rasked ja levivad ka veevooluga. Ühelgi teisel vahtral pole nii suuri seemneid.

Juured

Hõbevahtra juured asuvad madalal ja on kiulised. Seetõttu võib ta oma juurtega purustada vanu veetorusid ja muid kommunikatsioone, samuti kõnniteesillutist ja isegi majavundamente. Puujuur ajab kergesti võsusid ja kui neid ei pügata, siis kasvatab endale mitu tüve.

Levik

Hõbevahtra levila on Põhja-Ameerika idaosa Ontariost Floridani.

Kasutamine

USA idaranniku mõnes piirkonnas on hõbevahtra õiepöörised kevadel oravate põhiline toit, sest paljud varutud tõrud ja pähklid on idanema läinud ja oravatel on nälg käes.
Kasvatatakse laialdaselt ilupuuna, sest teda on lihtne istutada, kasvatada ja hooldada. Talub hästi linnaõhku, mistõttu on levinud alleepuu. Hõbevaher on üks Põhja-Ameerika kõige kiiremini kasvavaid vahtraid. Ta on õrnema kujuga võraga kui mägivaher. Võra on hõre, lehed on kahevärvilised ja annavad tuule käes võbeledes puule iseäraliku ilu. Puit on üsna rabe, mis tähendab, et harud ja oksad murduvad aeg-ajalt näilise põhjuseta. Seetõttu kahjustavad tormid hõbevahtraid rohkem kui muid puid.
Sügisel muutub hõbevaher vähem kirevaks kui teised vahtrad, lõpetades tavaliselt kahvatukollasena, ehkki mõned isendid lähevad erekollaseks, vahel isegi oranžiks või punaseks. Seevastu mõnel isendil lehed ei muudagi värvi, vaid varisevad rohelistena.
Hõbevaher kohandub kergesti mitmesuguste kasvutingimustega. Kasvab ka kuivas, kui on sinna istutatud, kuid vajab siiski rohkem päikest kui teised vahtrad, ja kuivas kliimas kastmist. Istutatud puud kasvavad põhjas kuni Kesk-Norrani ja lõunas Orlandoni. Teda on istutatud Jeruusalemma, Lõuna-Brasiiliasse, Uruguaysse ja Põhja-Argentinasse.
Adavere külanõukogu

Adavere külanõukogu oli külanõukogu Põltsamaa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Adavere asulas.
Cortona

Ajalugu

Etruskide asutatud Cortona on üks Toscana vanimaid kindluslinnu.
Keskajal oli Cortona võimas riik, mis seisis vastu nii Sienale kui Arezzole.
Laachi järv

Laachi järv (saksa keeles Laacher See) on järv Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Ahrweileri kreisis. See on väheaktiivse Laachi vulkaani kaldeerajärv.
Laachi järv asub Koblenzist 24 km ja Bonnist 37 km kaugusel. Kaugus Reinist on 8 km.
Järv asub 259 m üle merepinna, on ovaalse kujuga, ümbermõõduga umbes 8 km ja ümbritsetud keskmiselt 125 m kõrguse valliga. Suurim sügavus on 53 m. Pindalaga 3,3 km² on see Rheinland-Pfalzi suurim järv. Veetase järves kõigub oluliselt, sõltudes sademetest, aga järve pindala kuigivõrd ei muutu, sest järv on kõikjal sügav.
Järv on äravooluta ja peamiselt põhjaveelise toitega. Järve vesi on sinine, väga külm ja maitselt kibe.
Järve nimi tuleb vanaülemsaksa keelest, kus sõna lacha tähendab järve. Niiviisi tähendab järve nimi sõna-sõnalt järve järve.
Järve läänekaldal asub benediktiini klooster. Selle asutas 1093 esimene Reini pfaltskrahv Heinrich II, kelle enese loss asus järve vastaskaldal. Klooster likvideeriti 1802 ja taasasutati 1897.
Järv tekkis vulkaanipurske tagajärjel 12 900 kuni 11 200 aastat tagasi. Välja purskas 6 km³ magmat, mistõttu tekkis 16 km³ tefrat. See purse oli pisut suurem kui 1991 toimunud Pinatubo vulkaani purse, kus välja paiskus 10 km³ tefrat. Pisut hiljem, arvatavasti kahe-kolme päeva pärast varises tühjenenud magmakamber enda peal olevate pinnakihtide raskuse all kokku ja sellele kohale tekkiski praegune Laachi järv.
Tefra ummistas kogu Reini jõe, mistõttu moodustus 140 km² suurune järv. Lõpuks murdsid jõeveed sellest tammist läbi ja tekitasid paisust allpool tohutu uputuse. Selle katastroofi setteid on leitud toimumise paigast allavoolu kuni Bonnini. Vulkaanipurskel välja paiskunud tefra jälgi on leitud kõikjalt Euroopast ja seda kasutatakse setete vanuse määramiseks.
Laachi vulkaani purse langeb kokku nooremas drüüases toimunud kliima jahenemisega. Siiski oli vulkaani purse liiga väike selleks, et kogu maailma kliimat mõjutada, täpselt nagu Pinatubo purse ei tekitanud ülemaailmset jahenemist.
Järvealune on tänapäevalgi seismiliselt aktiivne. Järve all on täheldatud suuri soojuslikke anomaaliaid. Järve kagukaldal tulevad pinnale järve põhjas magmast eralduvad süsihappegaasi mullid. Seetõttu on Laachi järv uinunud vulkaan, mis võib aga jälle purskama hakata. Kuigi see uus võimalik purse oleks märksa väiksem eelmisest, põhjustaks see siiski tohutut kahju, kui mõelda sellele, et Saksamaa on väga tihedalt asustatud ja Laachi järv asub kõigest 8 km kaugusel Reinist, mis saastuks kohe vulkanismi jääkainetega.
Owyhee maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1863. aastal.
Alexander (Schaumburg-Lippe prints)

Alexander (Ernst-August Alexander Christian Viktor Hubert Prinz zu Schaumburg-Lippe, sündinud 25. detsembril 1958 Düsseldorfis) on Schaumburg-Lippe vürstliku perekonna pea ja titulaarne Schaumburg-Lippe vürst 28. augustist 2003.
Tema vanemad olid prints Philipp-Ernst ja printsess Eva-Benita.

Eraelu

27. augustil 1993 abiellus ta Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsessi Marie-Louisega (hüüdnimega Lilly). Abielust sündis 1994 poeg Heinrich-Donatus. Abielu lahutati 2002.
Tema suhe disainer Jette Joopiga äratas suurt meediahuvi.
30. juunil 2007 abiellus ta Müncheni advokaadi Nadja Anna Zsoeks'iga (sündinud 1975). Neil sündis 2008 tütar Felipa.
Barcelona provints

Kliima

Barcelona aastane keskmine temperatuur on +15,4 °C, jaanuaris +8,8 °C, augustis +23,0 °C.
Aastas sajab keskmiselt 658 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 66 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2462 tundi, sealhulgas jaanuaris 146 ja augustis 270 tundi.