google/wiki40b huggingface dataset:
Evald Pärtel

Elulugu

Evald Pärtel oli raudteeametniku poeg.
Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli, 1955 EPA agronoomiateaduskonna aiandusagronoomina, põllumajanduskandidaat (1966, EPA), väitekiri "Hõbelehisuse (Stereum purpureum FR.) levikust, kahjustustest ja profülaktikast Eesti NSV puuviljaaedades". Oli 1955 Türi rajooni Kullamaa masina-traktorijaama agronoom, 1956–70 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi nooremteadur, 1970–94 vanemteadur, ühtlasi juhataja asetäitja.

Teadustöö

Uurinud peamiselt puuvilja- ja marjakultuuride haiguste põhjustajaid ja nende tõrjet, eriti hõbelehisust, koore-, tüve- ja lehepõletikke, kärntõbe ja puuviljamädanikke viljapuudel ning jahukastet, hahkhallitusi ja närbumistõbe marjakultuuridel. Määras umbes 800 sordi ja selektsioonivormi haigusresistentsuse, koostas Eesti jaoks puuvilja- ja marjaaedade taimekaitsesüsteemi ja täiendas seda pidevalt. Resistentsusandmeid on kasutatud sortide rajoneerimisel ja pomol iseloomustamisel. Haiguste tõrjekatsete tulemusi on avaldatud aastast 1972 perioodilises väljaandes "Taimekaitse soovitusi". Osales majandite puuvilja- ja marjaaedade planeerimisel, teinud rohkesti koduaedade aia- ja haljastusplaane. Teinud kaastööd teatmeteostele (ENE, EE, Eesti põllumajandusentsüklopeedia (EPE)). Olnud korduvalt teaduslähetustes Venemaa, Ukraina, Moldaavia, Leedu ja Läti sõsaruurimisasutustes. 140 teadustrükist.
Miranda Cosgrove

Miranda Taylor Cosgrove (sündinud 14. mail 1993) on USA televisiooni- ja filminäitleja ning laulja.
Cosgrove mängis Megan Parkerit telesarjas "Drake & Josh" ja peaosa sarjas "iCarly".
Tema karjäär algas kolmeaastaselt. Pärast väiksemaid rolle televisioonis kutsuti Cosgrove sarja "Drake & Josh", hiljem ka sarja "iCarly". Ühe "iCarly" osa eest teenib näitleja 180 000 USA dollarit.
Tänu "iCarly" edule salvestati tema plaat juunis 2008. "iCarly" hittlaul on "Leave it All to Me" .
Gomoku

Reeglid

Gomokus on  eesmärk saada viiest nupust koosnev katkematu rida kas horisontaalis, vertikaalis või diagonaalis. Mängulaud meenutab esmapilgul paljude ruutudega lauda. Tähele tuleb panna, et nuppe ei käida mitte ruutude sisse, nagu tunduks lihtsam, vaid joonte ristumiskohtadesse. Nuppe laualt enne mängu lõppu ära ei võeta ega nihutata. Algul on mängulaud tühi. Alustab must, seejärel käib valge ja nii läheb edasi, korda-mööda. Võidab mängija, kes esimesena moodustab viisiku.

Kahvlid

Gomokus võitmiseks on vaja moodustada kahvleid ehk olukordi, kus mängulaual on mitu neljast või kahest otsast lahtist kolmest rida korraga, nii et vastane ei jõua neid kõiki kinni panna.

Gomoku harrastamine

Gomokut on võimalik mängida mitmes kohas internetis. Lisaks sellele on seda võimalik harrastada Kullo huvikeskuse mõttemängude ringis.
West Highlandi valge terjer

West Highlandi valge terjer ehk westie on koeratõug, mis on pärit Šotimaalt.
Esialgu kasutati teda urukoerana väikeloomade jahil, kuid tänapäeval on nad ka populaarsed seltsikoerad.
Westie on taibukas ja energiline koer ning vajab palju liikumist.
Westie on valge väikest kasvu koer. Tema turjakőrgus on 23–30 cm ning kaal 6–10 kg. Pealiskarv on karm, aluskarv pehme. Tal on väikesed püstised kõrvad.
Eestis on ta vähelevinud.
Johann Christian Lisch

Johann Christian Lisch (19. juuli (30. juuli) 1729 Tallinn – 28. veebruar (12. märts) 1811 Pärnu-Jaagupi) oli Eesti vaimulik.
Õppis usuteadust aastatel 1750–1753 (immatrikuleeriti 27. mail 1750) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 13. aprillil (24. aprillil) 1760 õpetajaks.
Oli aastatel 1760–1768 Vändra Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1768–1811 teenis ta Pärnu-Jakobi kogudust. Oli aastatel 1786–1811 Pärnu praostkonna praost.
Kuna Vene keisrinna Katariina II korraldusel andis Senat 1772. aastal välja käskkirja, millega keelati kirikutesse matmine, siis Pärnu-Jaagupis täideti keisrinna korraldust ja kalmistu rajamisega alustati aastal 1773 ja 4. augustil (15. augustil) 1774 õnnistas Lisch kalmistu.
Kirstlaev

Kirstlaev (iiri keeles long cónra, inglise keeles coffin ship) viitab tavaliselt laevale, mis toimetas 19. sajandil iirlastest ja Põhja-Šoti mägismaa gaelidest väljarändajaid enamasti Atlandi ookeanilt üle Põhja-Ameerikasse.
Kindlustuses on sõna tähendanud mahakandmisel olevat laeva, mis oli omanikule odavam uputada kui käigus hoida.
100 Hits: Car Songs 2

"100 Hits: Car Songs 2" on 2017. aasta veebruaris plaadifirma Demon Music poolt välja antud kogumikalbum (box set).
Loona vald (Kihelkonna kihelkond)

Loona vald (saksa keeles Kadvel) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Võrguadapter

Võrguadapteri eesmärk

Võrguadapter moodustab OSI mudelis füüsilise kihi ja kanalikihi. Füüsiline kiht tegeleb andmete füüsilise edastamisega, näiteks elektrisignaalide edastamisega kaabli kaudu või raadiolainete edastamisega traadita ühenduse puhul. Andmekiht vastutab füüsilises kihis andmete edastamisel esinenud vigade avastamise ja parandamise eest. Võrku ühendatud seadmed suhtlevad üksteisega kasutades võrguprotokolle ja saates üksteisele andmepakette.
Kuigi on olemas ka teisi võrgutehnoloogiaid (näiteks lubaringvõrk), on Ethernet levinud peaaegu kõikjal alates 1990-ndatest. Igal Etherneti võrguliidesel on unikaalne 48-bitine seerianumber, mida nimetatakse MAC-aadressiks. Seda hoitakse kaardil paiknevas püsimälus. Üldiselt saab eeldada, et ei ole olemas kahte samasuguse MAC-aadressiga võrgukaarti, kuna müüjad ostavad aadresse IEEE-st. Unikaalsed aadressid määratakse kaartidele nende tootmise ajal.
Enn Murdmaa

Enn Murdmaa (kuni 1935. aastani Ernst Martinson; 21. detsember 1874 Käru vald (Vändra kihelkond) – 7. jaanuar 1957 Tallinn) oli eesti pedagoog, haridustegelane ja koolijuht.
Murdmaa osales Eesti koolikorralduse kujundamises, pooldades uuendusmeelseid suundi (kooliuuendust). Oli 1920. aastal vastu võetud "Avalikkude algkoolide seaduse" eelnõu autor. Oli õpetajate kutseühingute peamisi eestvedajaid. Avaldas koolikirjandust, peamiselt aabitsaid ja lugemikke ning ilmutas ajakirjanduses rohkesti kasvatusteaduslikke artikleid.

Haridustee

Õppis Kohila-Lohu vallakoolis, Vändra kihelkonnakoolis, Jõhvi ministeeriumikoolis ja Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas 1894. aastal algkooliõpetaja kutsega. Lõpetas 1905. aastal Lätis Limbažis aianduskursused.

Teenistuskäik

Töötas aastail 1894–1905 algkooliõpetajana mitmel pool Eestis (Sagadi Kalevipoja Seltsi koolis, Toila vallakoolis, Järvakandi ministeeriumikoolis, Käru vallakoolis, Kadrina kihelkonnakoolis, Vaeküla vallakoolis). Oli aastatel 1905–1907 Väike-Maarja Tütarlastekooli, 1907–1915 Haljala Kalevipoja Seltsi kooli ja Narva-Jõesuu Kooliseltsi kooli juhataja. 1915. aastal asus õpetajana tööle mitmes Tallinna koolis: Tallinna Linna 3. ja 4. algkool, Tallinna Kõrgem Algkool, Jakob Westholmi Gümnaasium ja Tallinna Linna 1. Tütarlaste Gümnaasium.
Oli aastail 1917–1918 Tallinna II jaoskonna rahvakoolide inspektori kohusetäitja, samal ajal Harju maavalitsuse abiesimees ja haridusosakonna juhataja. 1918–1919 töötas Haridusministeeriumi rahvakoolide osakonna ja 1919–1920 kooliosakonna juhatajana. 1921. aastal oli haridusministri abi.
Aastail 1923–1942 oli Tallinna 21. Algkooli ja 1944–1946 Tallinna 21. Mittetäieliku Keskkooli juhataja (1942–1943 oli Tallinnas vangistuses).
Asutava Kogu (1919–1920) ja Riigikogu (1920–1926) liige Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei fraktsioonis. Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 4. valimisringkonnas.

Ühiskondlik tegevus

Võttis osa õpetajate kutseühingute tööst: kuulus 1917. aastal Tallinna Õpetajate Seltsi ja Eesti Õpetajate Liidu asutajate hulka. Oli 1923–1940 (vaheaegadega) Eesti Õpetajate Liidu juhatuse esimees ja 1937–1938 Õpetajate Koja esimees.
Oli aastail 1921–1940 ajakirja Kasvatus ja 1926–1928 ajakirja Noorusmaa toimetaja.
Mikitamäe valla vapp

Mikitamäe valla vapp oli Põlva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Mikitamäe valla vapp.
Vapp on kinnitatud 19. mail 1994.

Vapi kirjeldus

Rohelisel kilbil setu sõle kujutis ja lainelõikeline vapitüvi, mõlemad hõbedased.

Põhjendus

Setu sõlg viitab sellele, et vald asub põlisel setude alal. Roheline osutab valla elanike põhilistele tegevusaladele – põllundusele ja metsandusele. Valge lainelõikeline laid meenutab, et vald asub Pihkva järve ääres.
Kirjutusmasin

Kirjutusmasin ehk kirjuti on mehaaniline, elektromehaaniline või elektrooniline seade teksti kandmiseks paberile tärkide (tähemärkide) kaupa. Oli kasutusel 19. ja 20. sajandil. Personaalarvutite leviku tõttu tänapäeval kirjutusmasinat praktiliselt enam ei kasutata.
Kutselist kirjutusmasinal kirjutajat nimetati masinakirjutajaks ja tulemust masinakirjaks.
Olukorras, kus põrandaalune sõltumatu kirjandus (vt samizdat) sai Nõukogude Liidus levida vaid käsitsi paljundatuna, oli kõige enam kasutatud meetodiks kirjutusmasinal paljundamine läbi kopeerpaberi.
Torma pasunakoor

Torma pasunakoor (ka: Torma puhkpilliorkester) on aastast 1848 Tormas Jõgeva vallas tegutsev puhkpilliorkester; ühtlasi mõnede allikate järgi Eesti esimene pasunakoor, teised peavad esimeseks Väägvere pasunakoori.
Pasunakoorile pani 1848 aluse Adam Jakobson.
Pasunakoor on osalenud kõikidel Eesti üldlaulupidudel (v.a 1965).
Pasunakoori on juhtinud paljud orkestrandid, kõige kauem on ametis olnud Alfred Õunapuu (1953–2001 ehk 48 aastat).
Urmas Reitelmann

Urmas Reitelmann (sündinud 9. juulil 1958) on eesti poliitik ja endine ajakirjanik, XIV Riigikogu liige.
Ta töötas aastatel 1981–1991 Eesti Televisioonis diktori ja saatejuhina, hiljem TV1-s ja TV3-s uudistejuhi ja produtsendina ning Res Publica pressiesindajana.
Ta on olnud Raadio 3 saatejuht ja telekanali Kalev Sport uudistesaate juht.
Reitelmann on olnud telesarjade "V.E.R.I.", "Waba Riik", "Kired" ja "Hõbelõvid" produtsent.
Urmas Reitelmann on töötanud Kaitseliidu peastaabis.

Parteilisus ja poliitiline tegevus

Ta on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinnas, kogus 1093 häält ning osutus valituks. Ta on Tallinna Linnavolikogu EKRE fraktsiooni esimees.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 1, kogus 2585 häält ja osutus valituks.
Aastal 2015 sattus Urmas Reitelmann avalikkuse tähelepanu ja Kaitseministeeriumi kriitika alla, kui avaldas Facebookis kriitilise kommentaari: "Eestis parasiteerib juba 300 000 tibla, kes ei ole siia adapteerunud".
Jäämaja

Jäämaja on laiemalt igasugune jääst valmistatud ehitis ukse ja akendega, kitsamalt tähistab Vene keisrinna Anna Ivanovna käsul 1739.-1740. aasta pakaselisel talvel osana Türgi üle saavutatud võidu pidustustest Peterburi püstitatud maja, nimeliselt ka lossi, mille projekteeris arhitekt Pjotr Jeropkin.
Ehitusel vajaminevad jääkamakad külmutati kokku vee abil. Hoone oli 20 meetrit kõrge ja 50 meetrit lai, väljast varustatud jääst kahurite ja seinakujudega, seest jäämööbliga, koguni jääst patjadega jääst voodil. Talveaeda valati jääst puud, nende okstele asetati jääst linnud. Jäämaja kasutas Anna Ivanovna ühtlasi kättemaksuks vanale vürstile Mihhail Aleksejevitš Golitsõnile, kes oli abiellunud tema tahte vastaselt katoliiklasega. Varsti lesestunud vürsti määras keisrinna naituma ühe oma inetu kalmõkitarist õuedaamiga ja veetma pulmaöö Jäämajas. Külmumast päästis paari pruudi pärlikee, mis vahetati valvuri lambanahast kasuka vastu.
Ehitist kui Anna Ivanovna ajastu ehk kõige ilmekamat nähtust on kujutanud kirjanik Ivan Lazetšnikov ühes esimeses vene ajaloolises romaanis "Jäämaja" (1835), mis ilmus eesti keeles 1961. aastal.
Ameerika Ühendriikide Roheline Partei

Roheline Partei (inglise Green Party of the United States) on 1991. aastal asutatud Ameerika Ühendriikide roheline erakond.
2010. aastal oli erakonnal 246 145 liikme.
RHK-11

Jõustumine

RHK-11 jõustub 1. jaanuaril aastal 2022, milles leppisid kokku Maailma Terviseorganisatsiooni liikmesriigid 25. mail aastal 2019.
Leonid Obolenski

Vürst Leonid Leonidovitš Obolenski (Оболенский Леонид Леонидович; 1873 – september 1930) oli Nõukogude Liidu diplomaat.
Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas, oli maksuinspektor Arzamasis ja Nizni Novgorodis, Talurahva Maapanga juhatuse liige, kolleegiuminõunik (1913).
1915. aastal oli ta menševik, elas Permis, politsei jälgimise all. Alates 1918. aastast oli Leonid Obolenski ÜK(b)P liige, Permi kubermangukomitee liige, 3. armee laekur. Alates 1919. aastast töötas ta Moskvas Vene NFSV rahanduse rahvakomissariaadis, kus oli maksude osakonna kolleegiumi liige ja juhataja, väikese rahvakomissaride nõukogu liige.
1920. aastal viidi Leonid Obolenski üle välisasjade rahvakomissariaati. 12. juulil 1920 kirjutas ta Vene delegatsiooni liikmena alla rahulepingule Leeduga, oli Vene–Poola sõja lõpetanud Riia rahuläbirääkimistel Vene delegatsiooni aseesimees. 1921. aastast kuni 16. oktoobrini 1923 Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu täievolilise esinduse Poolas nõunik, 16. oktoobrist 1923 kuni 4. oktoobrini 1924 (volitused esitas 3. jaanuaril 1924) Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Poolas. Alates septembrist 1929 oli ta Vene NFSV hariduse rahvakomissariaadi kunstiasjade peavalitsuse juhataja, enne surma 1930. aastal Ermitaaži direktor.
Arno Ratas

Arno Ratas (sündinud 17. mail 1952 Viljandis) on Eesti füüsik.

Elulugu

Lõpetas 1970. aastal Nõo Keskkooli ja 1975 Tartu Ülikooli füüsikuna. Oli 1975–77 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi insener, 1977–1992 TÜ analüütilise keemia kateedri vanemteadur ja teadur, 1994–99 Ulila Põhikooli õpetaja, 2000–2002 EPMÜ Agrobiokeskuse tehnoloog, aastast 2000 Tartu Kutsehariduskeskuse õpetaja, aastast 2004 Tartu Ülikooli doktorant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: luminofooride keemia ja füüsika, termoluminestsentsdosimeetrid, luminofoorid. 2 NSV Liidu autoritunnistust.
Operatsioon Barkhane

Operatsioon Barkhane on jätkuv, Prantsusmaa juhitud, võimuga opositsioonis olevate jõudude vastane sõjaline operatsioon Aafrika Saheli piirkonna viies riigis: Burkina Fasos, Tšaadis, Malis, Mauritaanias, Nigeris, mis algas 1. augustil 2014.

Eesti rühmad

ESTPLA-26, ESTPLA-28, ESTPLA-30, ESTPLA-32
Benno Voelkner

Benno Voelkner (3. september 1900 Danzig – 21. jaanuar 1975 Schwerin) oli saksa kirjanik.
Taimsed koekultuurid

Rakendus

Taimekoekultuure rakendavad väga erinevad teadusharud: botaanika, bioloogia, biotehnoloogia, metsandus, põllumajandus, väetisetööstus, põllumajandus, geneetika, farmakognoosia, farmaatsia jpt.
Kristel Rattus

Kristel Rattus (sündinud 26. mail 1971 Tallinnas) on Eesti ajaloolane ja etnoloog.

Elulugu

Lõpetas 1989 Tallinna 7. Keskkooli ja 1998 TÜ etnoloogina; M.A. (etnoloogia, 2004, TÜ), väitekiri "Marie Underi salong: kultuurianalüütiline vaatepunkt Eesti haritlaste diskursusele ja sotsiaalsetele võrgustikele 20. sajandi teisel kümnendil". Oli 1996 Eesti Ajalooarhiivi ja 1996–99 Eesti Rahva Muuseumi lepinguline töötaja, 2000–02 Tartu Mänguasjamuuseumi teadur, 2003–08 Eesti Rahva Muuseumi teadur-kuraator, aastast 2008 juhtivteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: inimese ja keskkonna vahekord, traditsiooniliste tehnoloogiate kasutusviisid tänapäeval, pärandkultuuri ja kultuuripärandi mõtestamine kaitsealal, sotsiaalkultuurilised protsessid 20. sajandi alguse Eesti haritlasringkondades.

Isiklikku

Abiellus 1995, tütar ja kaks poega.
Immunosupressioon

Immunosupressiooniks (ka immunodepressiooniks) nimetatakse paljude loomade kehas toimuvaid normaalseid ja ka ebanormaalseid protsesse ja mehhanisme, mille tulemusel surutakse alla lümfoid(-immuun)süsteemi ja selle osade immuunvastus.

Inimestel

Inimestel (nagu teistelgi imetajatel) reguleerib normaalset immuunvastust ja immunosupressiooni lümfoid(-immuun)süsteem.
Lümfisüsteemi osad võivad normaalse füsioloogiaga organismides omada teistele lümfisüsteemi osadele immunosupressiivset toimet.
Immunosupressiooni võivad põhjustada mitmed kaasasündinud haiguslikud seisundid, viirused, bakterid, alatoitumus, ravimid, alkohol, haigused, rasedus ja kosmoselennud jpm.
Pikemaajaline ebanormaalne immunosupressioon võib põhjustada immuunpuudulikkust.

Loomulik immunosupressioon

Loomulik immunosupressioon toimub organismis naistel näiteks raseduse ajal (progesteroon) ja mõlemast soost inimestel loomuliku vanaduse ajal.

Hormoonid

Loomulike immunosupressoritena toimivad ka looduslikud neerupealise koore hormoonid (stressihormoonid e glükokortikoidid) ja androgeenid (näiteks testosteroon) ka naissuguhormoonid (näiteks östrogeenid).

Endorfiinid

Uuemad endorfiinide uuringute tulemused näitavad, et nende metabolism on üsna suure tähtsusega ka lümfoid(-immuun)süsteemi regulatsioonil ja suhtlemisel teiste elundisüsteemidega. Endorfiinid evivad ringluses (ka vastavate ensüümide toimel) immunomoduleerivat toimet – immunosupressiooni.

Ultraviolettkiirguse toime

Päikesest lähtuv ultraviolettkiirgus käivitab kehas immunosupressiooni – käitudes immunosupressandina.

Viiruste immunosupressoorne toime

Üldiselt arvatakse, et viirused stimuleerivad, vastavalt viiruse spetsiifilistele antigeenidele, immuunvastust. Erandeiks peetakse mitmeid viiruseid, kelle osakesed nakatavad kas lümfisüsteemi rakke või surmavad neid, aga ka viiruse leviku ja paljunemise tagajärjel saabuvat immuunsüsteemi düsfunktsionaalsust ja immunosupressoorseid toimeid.
Immunosupressiooni kutsuvad esile mitmed viirused nagu leetriviirus (leetrid), marutõve viirus (marutõbi), HI-viirus (AIDS), Ebola viirus (Ebola viirushaigus) jpt.
Gripiviiruste (gripp) immunosupressoorne toime võib avalduda sekundaarsete haiguste näol.

Bakterite immunosupressoorne toime

Immunosupressiooni kutsuvad esile ka mitmed bakterid, nii näiteks eritab Helicobacter pylori VacA nimelist valku, mis kutsub esile paikse immunosupressiooni.

Immuunpuudulikkuse tulemusel

Pikaajaline immunosupressioon võib kaasa aidata pahaloomuliste kasvajate levimisele ja vähi väljakujunemisele – arvatakse, et metastaseerumine on seotud vähirakkude poolt vabastatavate immunosupressiivsete faktoritega.

Immunosupressioon ravi tulemusel

Teatud haiguslike seisundite korral, näiteks autoimmuunhaigused, elundi siirdamine jpt, kasutatakse immunosupressante, inhibeerimaks keha kaasasündinud immuunkaitselist tegevust.

Onkoteraaapia

Vähiravi, olenevalt kasvajavormist, rakendatud meetoditest ja ravimitest võib põhjustada erineva raskusastmega immunosupressiooni.
Vändra kurttummade kool

Vändra kurttummade kool oli erikool Pärnumaal Vändras.
Kool asutati 1866 pastor Ernst Sokolovski eestvõttel. Kooli avamise järel tuli sinna 9 õpilast. Koolitöö kestis 7 aastat.
Aja jooksul õppijate arv suurenes. Näiteks õppeaastal 1885/1886 õppis koolis 20 õpilast.
1919 muudeti kool riigikooliks. Varem toetas kooli muu hulgas selts Ehvata.
1924 viidi kool Vändrast Porkunisse, kus kohaliku mõisa peahoones alustas 1925. aasta 5 .jaanuaril tööd Porkuni kool.
Leisimõisa

Leisimõisa oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Laatre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laatre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pennikülaga.
1855-1859 on esimest korda mainitud nime Лейземойсъ (kaks talu), seejärel umbes 1900 Лейзимойза (talurühm), 1922 Leisi, 1939 Leesimõisa (talu).
Naiste Meistriliiga aasta parim mängija

Naiste Meistriliiga aasta parim mängija on iga-aastane auhind, mis andakse Naiste Meistriliiga parimale mängijale tema esituste eest liigas.
Aastaaberratsioon

Aastaaberratsioon on väljaspool Päikesesüsteemi asuva taevakeha (tavaliselt tähe) aberratsioon, mis sõltub Maa tiirlemisest ümber Päikese.
Suurim aastaaberratsioon on taevakehal juhul, kui Maa liigub täpselt risti taevakehalt tuleva valguskiirega (see leiab aset kaks korda aastas). Teistel hetkedel on aastaaberratsioon väiksem. Iga tähe näiv asukoht taevavõlvil moodustab aastaaberratsiooni toimel aasta jooksul taevakoordinaatide süsteemi suhtes väikese ellipsi, mille läbimõõt on 41" ümber. Ainult need tähed, mis asuvad Maa trajektooriga ristisihis, moodustavad ringjoone. Selle ellipsi keskmine raadius on 20,49552″; seda nimetatakse aberratsioonikonstandiks.
Felix Kibbermann

Haridus

Felix Kibbermann õppis Tartu Ülikoolis filosoofiat ja germaani filoloogiat. Stuudium lõppes 1928. aastal magistritöö kaitsmisega filosoofiast.

Töökäik

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Felix Kibbermann õpetajana Petseri gümnaasiumis, kuhu stipendiumi toetusel vakantset kohta täitma läks. 1935. aastal sai ta õpetajakoha Tartu Treffneri gümnaasiumis. 1939. aastal alustas Kibbermann kooliõpetaja töö kõrvalt tööd Tartu Ülikoolis, kus juhatas 1939–1940 võõrkeelte didaktilis-metoodilist seminari ning oli aastatel 1940–1941 ja 1946–1948 õppeülesandetäitja. Sõja järel asus Kibbermann tööle Tartu 5. keskkooli, kus töötas 1958. aastani. 1948–1970 töötas Kibbermann Tartu Ülikoolis saksa keele õppejõuna, sealhulgas oli aastatel 1963–1970 saksa filoloogia kateedri juhataja. Praktilisest õpetajatööst kasvas välja vajadus õppevahendite järele, mida Kibbermann koostas veel pensionipõlveski. 1966 ilmus "Methodik des Deutschunterrichts an den Schulen Sowjetestlands", 1968. aastal "Die Deutsche Ortographie" 1972. aastal "Saksa keele õpik edasijõudnuile", kaasautorina ilmus 1964. aastal "Praktische deutsche Phonetik für Esten" (koos Kallista Kanniga) ja 1968. aastal "Saksa keele õpik kõrgematele koolidele". Veel pensionipõlveski ei kaotanud ta sidet ülikooliga, osaledes pikka aega riikliku eksamikomisjoni ja saksa keele kandidaadieksamite komisjoni töös ning tehes ülikoolile tõlketöid. Koostöös Kallista Kanni, Elisabeth Kibbermanni ja Salme Kirotariga anti 1964. aastal välja eesti-saksa sõnaraamat, mille uusim trükk ilmus 2003. aastal.

Male

Felix Kibbermanni peamiseks hobiks oli male. 1921. aastal Tartus peetud Eesti koolinoorte esimestel esivõistlustel oli F. Kibbermann kaheksa osavõtja hulgas teine, võitjast vaid pool punkti järel. 1924. aastal tuli ta esimeseks üliõpilasmeistriks. 1933. aastal jagas Kibbermann Eesti meistrivõistlustel 3.–5. kohta, 1934. aastal 4.–7. kohta ja 1935. aastal 4.–5. kohta. Viimase turniiri põhjal koostati ka Eesti koondis, kes sõitis oma esimesele maleolümpiale Varssavisse. 1935. aastal Varssavis maleolümpiakoondisse kuulus ka Felix Kibbermann. Kuna olümpiamängudel käis ametlik asjaajamine prantsuse keeles, valiti Kibbermann kui selle keele mõistja meeskonna kapteniks. 1941. aasta aprillis peetud esimestel Eesti NSV meistrivõistlustel jäi Kibbermann koos Johannes Türniga jagama 1.–2. kohta. Järelmatšis oli siiski parem Türn.
Külalaid

Külalaid on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaarest läänes Luidja lahes asuv 16,2 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,3 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on 58° 59′ N, 22° 24′ E.
Minevikus on Külalaidu nimetatud kõige lähema küla järgi Paope laiuks (1798 Papalaid, 1844 Paope laid). 1855–1859 on teda mainitud nimega Ос. Кулляляйтъ.
Madala veetaseme korral saab Külalaiule jala minna, kuid mitte Kõrgessaarest, vaid Ninaotsa neemest. Laid kuulub Paope looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Mähisjoon

Mähisjoon (inglise keeles envelope) on akustikas heli võnkekõvera tippe läbiv kõverjoon. Mähisjoont võib mõista ka võnkumise amplituudi üldistusena. 
Mähisjoon võib olla aja, ruumi, nurga või mõne muu muutuja funktsioon.
Adalbert Lübek

Adalbert Hugo Lübeck (14. jaanuar 1885 Tartu – 13. veebruar 1948 Ulm) oli eesti arst, Arstide Koja esimees.
Isa kaupmees Peeter Lübeck ja ema Tiiu Kuus. 
Oli AS Vene-Balti Laevaehituse tehase arstiks Tallinnas 1914. aastast kuni 1921. aastani. EV Raudteede peaarstiks 1921. aastast alates. Oli muuhulgas ka Arstide Koja esimeheks.
Pagulasena Saksamaal 1944. aasta sügisest peale. 
Abikaasa Karin Niido (sündinud 24.10.1899 Tallinnas; isa Aleksei Niido ja ema Maria Koravacjova).