google/wiki40b huggingface dataset:
Rüütellikkus

Etümoloogia

Termin "rüütel" tuleneb prantsuskeelsest sõnast chevalier – mees kes ratsutab hobusel. Turvistatud ratsasõdalasi hakati Prantsusmaal sedasi kutsuma 10. sajandi teisel poolel. Rüütlid said põhjaliku sõjalise väljaõppe, kallihinnalise sõjaratsu ning esmaklassilised relvad, see kõik eeldas suurt jõukust ja prestiiži.

Kasutus keskaegses kirjasõnas

11. kuni 15. sajandil kasutasid mitmed keskaegsed kirjamehed terminit "rüütellikkus", kuid iga autori puhul oli selle tähenduses erinevusi. Mõnikord tähistas see elukutset, teinekord sotsiaalset klassi, ilukirjanduslikes teostes nagu "Rolandi laul" tähistas sõna "rüütellikkus" väärikat tegutsemist lahingus.
Alates 12. sajandist hakati rüütellikkuse all mõistma erinevate moraalsete, religioossete ja sotsiaalsete normide kogumit, mida iga rüütel pidi järgima. Selle kogumi või koodeksi osad varieerusid piirkonniti, kuid põhilisteks väärtusteks olid julgus, ausus ja lojaalsus. Lisaks hakkas see suunama rüütlite igapäevast elu ja käitumist, rüütel pidi olema rüütellik ka siis, kui ta parasjagu polnud sõjateenistuses.
Keskaegsed rüütlid hindasid roomlaste pärandit, ülistasid nende vaprust, taktikat ja ideoloogiat. Sellest annavad tunnistust mitmete Vana-Rooma autorite sõjateemaliste teoste tõlked prantsuse keelde 13. - 15. sajandil. Juba 13. sajandil tõlkis Jean De Meun prantsuse keelde Vegetiuse sõjapidamise käsiraamatu "De Re Militari"
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium ja selle ülesanded

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumisse kuulus algselt, 1940. aasta Eesti NSV põhiseaduse järgi esimees, kaks esimehe asetäitjat, sekretär ja viis liiget. 1955. aastal Eesti NSV konstitutsiooni (põhiseadust) muudeti ja suurendati Ülemnõukogu Presiidiumi lihtliikmete arvu viielt seitsmele. 1963. aastal suurendati Ülemnõukogu Presiidiumi lihtliikmete arvu seitsmelt üheksale.
Esimest korda valiti presiidium 25. augustil 1940. Presiidium andis välja seadusi ja võttis vastu otsuseid. Ülemnõukogu istungjärkude vahelisel ajal täitis ka mõningaid selle ülesandeid: muudatuste tegemine Eesti NSV seadustes, Eesti NSV ministeeriumide ja riiklike komiteede moodustamine ja kaotamine, Eesti NSV Ministrite Nõukogusse kuuluvate isikute ametisse nimetamine ja vabastamine ja Ülemnõukogule vastavate seaduste kinnitamiseks esitamine. 
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kutsus kokku Ülemnõukogu istungjärke, tõlgendas Eesti NSV seadusi, juhtis kohalike nõukogude tegevust, andis välja Eesti NSV aunimetusi ja aukirju, otsustas armuandmisi jne vastavalt Eesti NSV konstitutsioonile.
Vorsti mõis (Põltsamaa)

Vorsti mõis (saksa keeles Worsti) oli Pajusi mõisa karjamõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.
Saaremaa rüütelkonna aadlimatrikkel

Matrikli koostamise põhjused

Saaremaa rüütelkonna privileegid ja õigused kinnitati esimest korda 1721. aastal Uusikaupunki rahulepinguga. Esimese Venemaa valitsejana kinnitas privileegid 1731. aastal keisrinna Anna. Aadlile annetatud privileegides ja 1710. aasta kapitulatsioonides oli määratlus kohalik aadel, kuid see ei taganud aadliprivileege ainult kohalikule baltisaksa põlisaadlile, vaid laienes ka Vene teenistusaadlikele või Saksamaal aadliseisuse omandanud isikutele. Seepärast oli põlisaadel huvitatud, et rüütelkonna mõiste saaks selgelt reguleeritud. Saaremaa aadlikke ajendas matriklit koostama keisrinna Anna antud riigimõisate rendi eelisõigus.

Matrikli koostamine

Saaremaa rüütelkonna matrikkel sai esmasel kujul valmis 1741. aastal, mil sellesse kanti 26 suguvõsa. Erinevalt Liivimaa ja Eestimaa rüütelkonna matriklist seda erinevatesse klassidesse ei jaotatud. 
Ajavahemikus 1741−1918 immatrikuleeriti kokku 102 erinevat aadlisuguvõsa.
Gitanas Nausėda

Isiklikku

Ta on abielus ja kahe tütre isa.
Niccolò di Pitigliano

Niccolò Orsini (1442 Pitigliano – 1510 Lonigo) oli Itaalia kondotjeer, kes on ehk laiemalt tuntud kui veneetslaste kindralkapten Veneetsia sõjas Cambrai liiga vastu. Ta oli mõjuka Orsinide ülikuperekonna liige, kuulus suguvõsa Pitigliano harusse.
Õnniste

Õnniste oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tääksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tääksi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Энисте).
Austvågøy

Austvågøy on saar Norras Nordlandi maakonnas, Lofootide kõige idapoolsem saar.
Saarel paikneb suurem osa Vågani vallast; saare kirdepoolne osa kuulub aga Hadseli valda. Saare suurim asula on Vågani valla keskus Svolvær.
Saare pindala on 526,7 km². Austvågøy ulatus ida-lääne suunas on 40 km ja põhja-lõuna suunas 30 km. Austvågøy on valdavalt mägine. Saare idaosas asub Lofootide kõrgeim mägi Higravstinden (1 146 m).
Austvågøy on populaarne mägironijate seas.
Austvågøyd ühendab idas Hinnøyaga Raftsundi sild ja läänes Gimsøyaga Gimsøystraumeni sild.
Luis Martínez

Elukutselisena

Martínez poksis aprillist 1950 kuni detsembrini 1954 elukutselisena. Ta pidas kokku 7 kohtumist, millest võitis 4 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 3 kohtumist.

Isiklikku

Ta oli rahvuselt katalaan.
Männi-käbilind

Levila

Männi-käbilinnu areaal piirdub Euroopa ja Lääne-Siberiga , kus ta on levinud Skandinaavia poolsaarel, Soomes, Eestis, Lätis ja Venemaal kuni Uuralini. Väike asurkond on Šotimaal. Eestis on männi-käbilind hajusalt levinud väikesearvuline haudelind , tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 1000–3000 paarile, talvist arvukust 2000 – 15 000 isendile .
Sarnaselt teiste käbilindudega sooritab ta toiduikalduse aastatel invasioone.

Välimus

Männi-käbilinnu üldpikkus on 18 cm. Sulestiku poolest on ta väga sarnane kuuse-käbilinnuga, aga tal on tollest suurem pea, tugevam ja ühtlasemalt jäme nokk ning alanoka tipp pole külgvaates enamasti nähtav. Ka häälitsused ja käitumine on sarnased. Sellepärast on neid liike raske eristada. Parim eristamisalus on häälitsus, mis männi-käbilinnul on sügav ja vali "tšuup" või "tjuup". Isaslinnud kipuvad olema punakad või oranžid, emaslinnud kollakad või rohekad, aga väljakujunenud värvuskombinatsiooni männi-käbilinnul ei ole.

Elupaik ja pesitsemine

Männi-käbilind elab okasmetsas, eelistades männikuid. Ta pesitseb suhteliselt hõredalt ja tema arvukus on aastati kõikuv.
Pesa võib ta ehitada nii männi kui ka kuuse otsa. Pesa paikneb enamasti kõrgel, oksa tipus, tüvest eemal. Kurnas on 2–5 muna. Pesa on paksu seinaga ning koosneb raagudest, kõrtest, samblast ja samblikest. Pesalohk on vooderdatud karvade ja sulgedega. Pesa ja munad on samasugused kui kuuse-käbilinnul.

Toitumine

Männi-käbilind sööb kuuse- ja männiseemneid, harva ka marju, näiteks mustikaid, millest nokib välja ainult seemned.
Ket

Ket (vene Кеть, Большая Кеть, sölkupi Kõõt) on jõgi Siberis, Obi parem lisajõgi. Voolab Lääne-Siberi lasukmaal, suubub Kolpaševo linna juures Obi jõkke.
Pikkus 1621 km, valgla 94 200 km². Novembrist maini on jääs.
Suuremad lisajõed on Sotšur ja Jelovaja.
Õigekeelsus

Õigekeelsus ehk ortoloogia on normikohane kirjakeele keeletarvitus. Vananenud terminina mõisteti "õigekeelsuse" all keelekorraldust.
Õigekeelsusallikad on enamasti sõnaraamatud (nt Eestis õigekeelsussõnaraamat) ja grammatikakäsitlused.
Õigekeelsusega seotud probleemkohad lepitakse kokku nt keelekomisjonides. Eestis arutab vastavaid probleeme ka Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi keeletoimkond.
Õigekeelsuse allvaldkonnad on ortograafia ehk õigekirjutus ja ortoeepia ehk õigehääldus.
Whitley maakond

Ajalugu

Whitley maakond moodustati 7. veebruaril 1838. aastal Alleni ja Elkharti maakonna osadest. Maakond sai nime William Whitley järgi, kes hukkus Thamesi lahingus 1812. aasta sõjas.
Ieva Ilves

Ieva Ilves  (lätipäraselt Ieva Ilvesa, 2016. aastani Ieva Kupce, sündinud 13. septembril 1977 Riias,) on endise Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese abikaasa ja Läti kaitseministeeriumi küberjulgeolekupoliitika koordineerimissektsiooni juht. 
Ta sündis Riias, kuid lapsepõlve veetis Salatsis. Ta lõpetas Limbažis keskkooli. Ta on lõpetanud Läti Ülikooli, 2001. aastal sai ta magistrikraadi politoloogias. 2012. aastal sai ta teise magistrikraadi rahvusvahelise avaliku poliitika alal Johns Hopkinsi ülikoolis USAs Washingtonis.
Kupce on osalenud 2006. aasta NATO tippkohtumise korraldamisel Riias, töötanud Läti NATO esinduses ning Euroopa Liidu eriesindaja nõunikuna Bakuus.

Isiklikku

Ieva Kupcel ja diplomaat Ivars Pundursil (sündinud 1966) on poeg Ralfs Jānis. Samuti on tal tütar Isabella. 
Tema ema Velta Kupce töötab Limbaži kunstikoolis õpetajana.
Novembris 2015 kihlus Ieva Kupce Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvesega. 2. jaanuaril 2016 abiellusid Kupce ja Ilves Halliste kirikus. 28. novembril teatati, et paaril sündis Hans Hendrik Ilves.
Kogukond

Kogukond on enamasti territoriaalselt määratletud inimeste kooslus, keda ühendavad näiteks ajalugu, sugulussidemed, ühistegevus, ühesugused väärtused ja eluviis. 
Tavaliselt moodustavad kogukonna lähestikku elavad inimesed (naabruskond), ent kogukond võib olla ka suurem hulk inimesi, kel on midagi ühist, näiteks rahvus, ideoloogia, huvid.  Samamoodi on kogukond võimeline tekkima ka virtuaalmaailmas.
Madis Habakuk

Liikmesus

MTÜ Tallinna Direktorite Klubi liige, EBS Grupi juhatuse esimees
Käsitööleht (ajakiri, 1906)

Käsitööleht on 1906. aastal ilmuma hakanud Tartu Eesti Põllumeeste Selts välja antud leht, mis oli esimene ja kõige vanem naiste häälekandja Eestis.
Käsitöölehe sihiks oli arendada ja levitada kodukäsitööd, tõsta ja kasvatada ilutunnet ja maitset. Käsitöölehe toimetajaiks olid Linda Paldrokk, siis Ebba Vimberg-Saral ja 1910. aastast alates Marie Reiman. 1911. aastast sai Käsitöölehe väljaandjaks Tartu Naisselts. Käsitöölehe kõrval hakkas ilmuma kirjanduslik osa nime all Naisterahva Töö ja Elu.
Doris Belack

Doris Belack (26. veebruar 1926 New York – 4. oktoober 2011 New York) oli USA teatri- ja filminäitleja.
Aastal 1982 mängis ta Rita Marshalli filmis "Tootsie". Aastail 1990–2001 kehastas ta kohtunikku Margaret Barry telesarjas "Law & Order".
Ääs

Ääs on sepistatavate ja stantsitavate toorikute kuumutamise seade, mida kasutatakse individuaaltootmise korral.
Glaruse kanton

Haldusjaotus

Glaruse kantonis on 3 valda: Glarus Nord, Glarus ja Glarus Süd.

Ajalugu

Glarus oli üks 8 kantonist, mis liitusid 1353 Šveitsi Konföderatsiooniks.

Rahvastik

2009. aasta andmete järgi elas kantonis 38 479 inimest. 83,6% elanike emakeel on saksa keel, 6,8% itaalia keel.
Kew' botaanikaaed

Kew' botaanikaaed (inglise keeles Royal Botanic Gardens, Kew, tavaliselt kasutatav nimetus Kew Gardens) on suur botaanikaaed Londonis.
Aed asutati aastal 1759 ning see on kujunenud üheks maailma tuntumaks ja autoriteetsemaks botaanikaaiaks.
Botaanikaaed paikneb 121 hektaril Richmondi linnaosas.
Botaanikaaias kasvab üle 30 000 eri sorti taime, herbaarium sisaldab üle seitsme miljoni taimenäidise. Raamatukogus on üle 750 000 köite raamatuid ning illustratsioonide kogus rohkem kui 175 000 pilti.
2003. aastal lisati botaanikaaed UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ise (Birgit Õigemeel)

Ajalugu

Muusika on loole kirjutanud Pearu Paulus, Alar Kotkas, Ilmar Laisaar ja sõnad Jana Hallas. See anti välja 2008. aasta augustis plaadifirma MTH Publishing alt.
Eric Nkansah

Eric Nkansah Appiah (sündinud 12. detsembril 1974) on Ghana sprinter.
Ta on üks neljast Ghana rekordiomanikust 4×100 meetri teatejooksus (38,12 sekundit).
Ta saavutas 2004. aasta suveolümpiamängudel 100 meetri eeljooksus kuuenda koha ja järgmisesse vooru ei pääsenud. 2006. Aafrika meistrivõistlustel võitis ta pronksmedali.
Sergei Burimenko

Sergei Burimenko (ukraina Сергій Леонідович Бурименко; sündinud 2. augustil 1970 Mõkolajivis) on Ukraina endine jalgpallur.
2000–2003 mängis ta klubis FC Lootus.
Tunderfelt

Tunderfelt (ka Tunderfeld, Tunderfeldt) on Rootsi aadlisuguvõsa.
7. märtsil 1651 sai Tallinna linnusekohtu assessor, sekretär ning hilisem Tallinna raehärra ja bürgermeister Heinrich Tunder Rootsi aadlikuks ja uue perekonnanime Tunderfelt.
24. juunil 1678 said Jürgen Tunder ja tema teise abikaasa poeg esimesest abielust Gustaf Johan de Rodes Rootsi aadlikeks ning immatrikuleeriti 1680 Tunderfelti nime all Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr. 933.
Mošee

Esimene mošee

Varajaste mošeede eeskujuks oli Muhammadi maja hoov Mediinas, mis ehitati 622. aastal. Esialgu oli see orienteeritud qiblah' järgi, mis näitas Jeruusalemma suunda. Alles 1,5 aastat hiljem orienteeriti see Mekale. Selle mošee funktsioon polnud pelgalt religioosne, Muhammadi ja tema perekonna eluaseme otstarbe kõrval täitis see ka poliitilisi ja juriidilisi ülesandeid. Rangete reeglite puudumist võib seletada sellega, et tol perioodil polnud reegleid veel antud, Allah alles ilmutas neid Muhammadile.
Pärast Muhammadi surma sai mošeest oluline islami sümbol. Mošee püstitati iga sõjaväelaagri keskele. Vallutatud linnades rajati mošee paika, kus asus eelmine religioosne keskus. Nii ongi paljud mošeed olnud algselt kristlikud kirikud. Paljudel juhtudel toimus muutus pikema aja jooksul – kuna kristlust loeti lähedaseks usundiks, võisid muslimid pühakojana kasutada ka sama kirikut, mida kasutasid kristlased. Aja jooksul kristluse mõju kahanes ja järk-järgult jumalateenistused lõppesid – kirikust sai mošee. Tänapäeval on enamik mošeesid mittemuslimitele suletud.

Mošee traditsiooniline ülesehitus

Täpseid mošee ehitamise reegleid on vähe. Kohustuslik on orienteeritus Meka suunas (nn qiblah). Harilikult tähistab seda nišš hoone seinas (araabia keeles mihrāb). Ehitise selle osa kohal peab olema katus ja selles seinas ei tohi olla uksi. Mihrābi kaunistavad sageli kalligraafilised Koraani värsid või geomeetriline muster. Pildid on mošees keelatud. Ühes reeglite ilmumise ning mošeede täiustumisega tekkis üsna peatselt mihrābi kõrvale kantsel (minbar), kust peetakse igareedeseid jutlusi.
Varajastel mošeedel puudus torn – minarett. Esimese minareti sai arvatavasti mošee Kairouanis Tuneesias 703. aastal. Mõned allikad viitavad ka varasematele minarettidele aastast 665. Minareti peamiseks eeskujuks peetakse vanade Süüria kirikute torne.
Minaretil on mošee arhitektuuris nii kaunistav kui ka funktsionaalne ülesanne – muezzini kutse palvele (araabia keeles adhan) kostab kõrgemalt kaugemale.
Aja jooksul lisati mošeele muidki ruume. Eraldi ruumid on erinevatele sotsiaalsetele klassidele, rändajatele, haigetele ja vanadele. Sageli elasid mošeedes pühakud ja askeedid – vahel isegi minaretis.
Mošees on lisaks eespool nimetatutele veel järgmised osad:
Dakka – platvorm, millelt muezzin kutsub palvele pärast kutset minaretist.
Kursī – laud ja tool koraanile ning selle lugejale.
Mošees võivad olla ruumid reliikviate (pühakute säilmete, või asjade) hoidmiseks.
Mošee juurde kuulub ka eraldi ala, kus sooritada rituaalset pesemist wuḑū'd.
Mošee põrandal on vaibad. Sageli, eriti islamiusu pühade ajal, põletatakse mošeedes viirukit. Valgustuseks kasutatakse nii lampe kui ka küünlaid, kuid neil pole rituaalset tähendust. Pea kohustuslik on aga voolav vesi rituaalseks pesemiseks ja joomiseks.
Paljude mošeede juurde kuulus (ja Araabia maades kuulub ka tänapäeval) medrese, mis algselt oli religioosne õppeasutus, tänapäeval aga tavaline alg- või keskkool.
Ükski islami reegel ei keela naistel mošeesse siseneda, küll aga peavad nad olema seal meestest eraldatud. Mõnes kultuuris ollakse ka naiste mošees viibimise vastu.
Brüsseli IV Euroopa Kool

Brüsseli IV Euroopa Kool on Brüsselis tegutsev Euroopa kool, kus õpivad Euroopa Liidu institutsioonides töötavate vanemate lapsed. Kool asutati 2007. aastal.
2016. aastal õppis koolis üle 2200 õpilase.
Alates 2016. aastast saab koolis põhiharidust omandada ka eesti keeles.
Kodaamööbid

Kodaamööbid (Testaceae; uuemais süsteemides ka Arcellinida) on üherakulised protistid, kelle keha katab osaliselt koda. Nende süstemaatilise kuuluvuse osas ei olda üksmeelel.
Olavinlinna

Olavinlinna (rootsi keeles Olofsborg; varasemates allikates ka Savonlinna või Uusilinna, rootsi keeles Nyslott) on keskajal ehitatud kolme torniga linnus Soomes Ida-Soome läänis Lõuna-Savo maakonnas. See on kõige põhjapoolsem keskajal ehitatud linnus, mis on säilinud tänapäevani.
Linnust hakati ehitama aastal 1475 Erik Axelsson Tott'i eestvõttel ja ehitamise eesmärk oli rajada Rootsi kuningriigi kaitserajatis Moskva suurvürstiriigile alluva Novgorodi vabariigi rünnakute vastu.
Aastal 1714 kapituleerus linnus Moskva tsaaririigile.
Linnus on tänapäeval muudetud turismiatraktsiooniks. Linnuses toimub igal aastal Savonlinna ooperifestival.
Merekeskus

Merekeskus oli kaubanduskeskus Tallinna kesklinnas aadressil Mere puiestee 10. 
2012 ostis keskuse Saksamaa suletud investeerimisfondi Eesti tütarettevõte Estnische HafenCity.
Merekeskuse hoone lammutati 2016. aastal.
Eevi Pärsim

Elulugu

Eevi Pärsim oli puusepa tütar.
Lõpetas 1954 Valga 1. Keskkooli, 1960 TÜ bioloogia osakonna, 1965 aspirantuuri Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudis (EBI); bioloogiakandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Клубеньковые бактерии бобовых растений, растущих в Эстонской ССР, и их физиологические, биохимические и инфекционные свойства". Oli 1960–62 EBI laborant, 1965–71 nooremteadur, 1971–2001 vanemteadur, 2001–03 taimefüsioloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia ja ökoloogia. Näitas, et 1) õhulämmastikku siduvate mügarbakterite liigitamine nende morfoloogilis-füsioloogiliste ja bioloogiliste omaduste ning võime alusel moodustada mügaraid liblikõieliste taimede juurtel ei vasta Rhizobiumi levinud klassifikatsioonidele; 2) rabaturba kasutamine katmikaladel koos põhuga intensiivistab mikrobioloogilisi protsesse; 3) ravimudade mikrobioloogiline seisund võimaldab hinnata nende reostusastet ja isepuhastusvõimet. Looduseuurijate Seltsi (aastast 1962), Üleliidulise Mikrobioloogia Seltsi Eesti osakonna (1962–92) ja Eesti Mikrobioloogide Seltsi liige (aastast 1992). Üle 40 teadustrükise.
Margus Oro

Margus Oro (sündinud 28. jaanuaril 1964 Põltsamaal) on Eesti treener, haridustegelane ja poliitik.
Oro lõpetas 1982. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna suusaspordi treeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana. Ta õppis aastatel 1982-1985 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Lavakunstikateedris ja 2003–2004 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistriõppes (lõpetamata).
Oro töötas aastatel 1989–1991 Põltsamaa Keskkoolis treeneri ja õpetajana ning aastatel 1991–1994 Esku Lasteaed-Algkooli juhatajana. 1994. aastal sai ta Jõgeva Maavalitsuses haridusosakonna juhatajaks. Juunist 1999 kuni juunini 2004 oli ta Jõgeva maavanem.
Pärast maavanemaks olemist oli OÜ Keskkonnaprojekti juhatuse liige ja aastatel 2005–2006 Tartu Linnavalitsuse haridusosakonna juhataja.
Oro kandideeris 2006. aastal Riigikogu haldusdirektori kohale, tuli konkursi võtjaks, kuid Riigikogu juhatus lükkas tema kandidatuuri tagasi põhjendusega, et Oro ei ole parteitu.
Alates maist 2006 on Oro SOS Lasteküla Eesti Ühingu tegevjuht.
Oro oli Põltsamaa linnavolikogu liige aastatel 1996–1999 ja 2005–2009 ja alates 2013. aastast uuesti. 11. oktoobrist 1999 on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Thorstein Veblen

Elulugu

Thorstein Veblen sündis Ameerikas 1857. aastal Norra emigrantide peres. Tema lapsepõlv oli võrdlemisi vaene. Majandusteaduse asemel õppis Veblen Yale'i Ülikoolis filosoofiat. Lõpetanud Yale'i Ülikoolis doktorantuuri, pakuti talle tööd Cornelli ökonoomika õpetajana. Veblen kirjutas mitmeid tollel ajal ebatüüpilisi teoseid, nagu "Majandusteooria ja naiste riided", "Naiste barbaarne staatus" jne. Tema õpetamisstiil oli noriv ja kiusav, tihti palus ta enamikul oma õpilastest majandusteadusega tegelemine lõpetada, ja oli tänulik, et enamik teda kuulda võttis.
Aastal 1899 avaldas Veblen oma tuntuima teose "The Theory of Leisure Class", mis kritiseeris uusklassikalist tarbijateooriat. Kui uusklassikud eeldasid, et inimesed on tarbimisotsustes sõltumatud, siis Veblen väitis, et nad seda ei ole. Enamik inimesi on oma otsustes sõltuvuses sellest, mida teised tema ümber teevad, mis on moodne jne. Enesealalhoiuinstinkt on küll esmane, mida inimesed tunnevad, kuid peale selle mõjutavad enamasti inimese otsuseid siiski sotsiaalne staatus ja omandisuhted. Vebleni vaatlused on enam tunnustust leidnud küll sotsioloogide, mitte majandusteadlaste silmis.
Aastal 1950 kirjutas professor Harvey Leibenstein artikli "Vebleni efektidest", kus ta väitis, et Marshalli nõudluskõverad kaotavad tihti oma tähenduse. Nõudlus "Vebleni kaupade" järgi sõltub kauba kogusest ja tarbija subjektiivsest arvamusest hinna kohta, mida teised tarbijad arvavad teda olevat selle kauba eest maksnud.
Veblen ei koostanud mingit kindlat majandusmudelit, ja arvas, et ka mitte keegi teine ei suuda seda teha. Vebleni teoseid on alati peetud teistmoodi ja mõnusaks lugemiseks.
Stadio San Paolo

Stadio San Paolo on staadion Itaalias Napolis. San Paolo mahutab 60 240 pealtvaatajat ja on istekohtade arvult kolmas staadion Itaalias San Siro ja Rooma olümpiastaadioni järel.
Oma kodumänge peab staadionil SSC Napoli.
Staadion avati 6. detsembril 1959.
Staadionil toimusid 1990. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste mängud.
August Albo

August Albo (11. september 1893 Suurupi – 13. detsember 1963 New York) oli eesti maalikunstnik, karikaturist ja skulptor.
Kunsti õppis ta aastatel 1912–1916 Stieglitzi Rakenduskunstikoolis ja 1916–1917 Peterburi Kunstiakadeemias.
Ta oli juba enne Oktoobrirevolutsiooni maalinud Moskvas tsaarile. Noorena oli ta ka öelnud, et on balletitantsija ja kutseline viiuldaja. Maalikunstniku karjääri alguses keskendus ta peamiselt abstraktsele kunstile, hiljem hakkas maalima rohkem realistlikus stiilis, mis oli väga detailne. Oma maalidel kasutas ta pseudonüüme Rod Palmer, A. Curtis või lihtsalt Albo.
1913–1914 oli ta eriti viljakas karikaturistina ajalehes Kilk, kus avaldas karikatuure baltisakslastest ja igapäevastest sündmustest. Alates 1914. aastast oli ta juba Kilgi juhtiv karikaturist ja tema karikatuure avaldati igas numbris. Tema karikatuure avaldati ka ajalehes Meie Mats.
Aastatel 1918–1920 töötas ta Tallinna Kaubanduskoolis kunstiõpetajana.
1921. aastal pälvis ta esimese auhinna Eesti Vabariigi paberrahade kavandite eest ja esimese auhinna Lydia Koidula mälestussamba kavandi eest.
Pärast emigreerumist elas Albo algul Saksamaal (1922–1923), siis Prantsusmaal; Saksamaal; Suurbritannias (1923–1951), alates 1953 USA-s New Yorgis. 
August Albo on maetud Kensico kalmistule.
Owanka vald

Owanka vald (Owanka Township) on vald USA-s Lõuna-Dakota osariigis Penningtoni maakonnas.
2011. aastal elas vallas 36 inimest.
Valla pindala on 131,35 km². Veekogusid ei ole.
Tremulant

Tremulant ehk värihäälik on konsonant, mille moodustamisel pannakse mingi häälduselund vibreerima.

Eesti keel

Eesti keeles on tremulant /r/, mille puhul vibreerib keeletipp.
Meloodia

Meloodia (kreeka keeles μελωδία, melos + odé) ehk viis on muusikas vähemalt kahe heli tavaliselt ühehäälne järgnevus. 
Meloodia olemuse määravad üksteisele järgnevad helikõrguslikud intervallid ja helide rütm: meloodia on horisontaalne helikõrgusstruktuur.
Meloodia võib olla vormitud perioodina, mis võib jaguneda lauseteks, fraasideks ja motiivideks.
Meloodia võib olla sõnalise tekstiga või tekstita ning seda võib esitada kas lauldes (vokaalmeloodia) või pillil (instrumentaalmeloodia). Tekstiga meloodia võib olla süllaabiline või melismaatiline.
Meloodia intervallilis-rütmiline struktuur võimaldab meloodia tuvastamist sõltumatult konkreetsetest helikõrgustest:  meloodia ei ole niivõrd konkreetsete helide, kuivõrd helikõrgusintervallide rütmiline järgnevus.
Meloodia ehitus sõltub ajastust ja muusikastiilist.
Meloodia kujundamist mõjutab harmoonia ja fraseerimine: kuidas meloodia algab ja lõpeb, millised on põhi- ja kõrvalhelid ning kuidas neid on rõhutatud, milline on pauside roll meloodias.
Muusikalisel meloodial võivad olla seosed kõnemeloodiaga, st selle modulatsioonide, prosoodia ja intonatsiooniga.
Sama horisontaalse helikõrgusstruktuuri piires tämbrite muutumisel tekkivat "meloodiat" hakkas Arnold Schönberg nimetama kõlavärvimeloodiaks.  
Kuna meloodiat võib vaadelda iseseisva, tähendust kandva muusikateosena, siis sellele laieneb autoriõigus.