google/wiki40b huggingface dataset:
Sõltuvus (metafüüsika)

Sõltuvus (ladina keeles dependentia) ehk reaalne sõltuvus ehk ontoloogiline sõltuvus on entiteetide vaheline suhe, mille puhul ühe entiteedi olemasolu või omadusi määrab ja tingib teine entiteet.
Loogikas on järeldus eeldustest loogilises sõltuvuses.

Wolff

Christian Wolff määratleb raamatus  "Philosophia prima, sive Ontologia" (§ 801) sõltuvuse nii: "Üht olevat A nimetatakse sõltuvaks teisest [olevast] B, kuivõrd A-s ineksisteeriva põhjend sisaldub selles teises [olevas] B."

Schleiermacher

Friedrich Daniel Ernst Schleiermacheri järgi on religioon Jumalast absoluutse sõltuvuse tunne.

Positivism

Ernst Mach, Richard Avenarius ja nende mõttekaaslased asendavad põhjuslikkuse funktsionaalse sõltuvusega.
Avenariusel on süsteem C sõltumatu, millest iga üksik kogemussisu sõltub.
Oimukilbis

Oimukilbis (ladina scutum temporale, mitm scuta temporalia, sün temporalia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Oimukilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paikneb oimukilbis harilikult silmataguse kilbise taga, kiirukilbise all ja ülamokakilbise vahel. Oimukilbise morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Järva-Jaani valla vapp

Järva-Jaani valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Järva-Jaani valla vapp.
Vapp on kinnitatud 14. oktoobril 1998.

Vapi kirjeldus

Järva-Jaani vapiks on roheline vapikilp, millel on kuldne koolikell ja saatena kaks kuldset viljapead.

Põhjendus

Vapi keskne kujund on kollane koolikell, mis meenutab tõsiasja, et siinmail on kooliharidusest lugu peetud juba üle kolmesaja aasta. Teadaolevalt oli 17. sajandil Järva-Jaani talulaste seas vaimuvalguse jagamisel juhitavalt tegev eesti kultuuriloos kroonikakirjutajana tuntud pastor Christian Kelch. Pühalik kellahelin kirikutornist on aga traditsiooniliselt saatnud, nagu kõikjal Eestimaal, ka siinse valla inimesi nende eluteel. Viljapead sümboliseerivad Järva-Jaani valda kui üht Eesti arenenumat põllumajanduspiirkonda. Lipu roheline värvus on looduse, nooruse ja lootuse sümbol.
Chauncey Wright

Chauncey Wright (10. september 1830 – 12. september 1875) oli ameerika teadusfilosoof.
Ta kirjutas suhteliselt vähe, kuid tal oli tugev mõju filosoofide ringile, kuhu kuulusid Charles S. Peirce, William James ja Oliver Wendell Holmes. Ta oli ka üks varaseid evolutsiooniõpetuse propageerijaid. Ta oli kirjavahetuses Charles Darwiniga.
Martin Aadamsoo

Martin Aadamsoo (sündinud 23. juunil 1975 Tartus) on eesti filmindustegelane. 
Ta on lõpetanud 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal.
Ta oli 2003–2006 Eesti Filmi Sihtasutuse peadirektor.
Priit Aimla (trompetist)

Elulugu

Priit Aimla sündis 6. jaanuaril 1963 Pärnu- Jaagupis, Elmar Aimla ja Aino Aimla (Tõiste) perekonnas. 
Ta õppis Pärnu- Jaagupi Keskkoolis,   
Pärnu Laste Muusikakoolis,   
Georg Otsa nimelises Muusikakoolis.  
Tallinna Riiklik Konservatoorium

Kollektiivid

Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkester (trompetirühma kontsertmeister) 
Põhjamaade Sümfooniaorkester 
Eesti Raadio Estraadiorkester
Kummaline sõda

Kummaline sõda oli Teise maailmasõja varane faas, kus reaalset sõjategevust Prantsusmaa-Suurbritannia ja Saksamaa vägede vahel ei toimunud, kuigi need riigid olid ametlikult sõjas.
Traditsiooniliselt loetakse kummaliseks sõjaks perioodi septembrist 1939 kuni maini 1940. 
Tinglikult oli selle alguseks Prantsusmaa ja Suurbritannia sõjakuulutus Saksamaale 3. septembril 1939 seoses viimase sissetungiga Poolasse. Täpsemalt võib selle alguseks lugeda 16. septembrit, sest 7.–16. septembrini üritas Prantsuse armee pealetungiga Saarimaal alustada sõjategevust Saksamaa vastu. Selle pealetungi ebaõnnestumise järel jõutigi kummalise sõja faasi, kus ametlikult oldi sõjas, kuid sõjategevust nende riikide vahel ei toimunud.
Kummalise sõja lõpu osas on eriarvamusi. Enamasti on selle lõpuks loetud operatsiooni "Fall Gelb" käivitamist 10. mail 1940, millega Saksa armee alustas läbi Belgia, Hollandi ja Luksemburgi pealetungi Prantsusmaa suunal. Samas on kummalise sõja lõpuks loetud ka Saksamaa sissetungi Taanisse ja Norrasse aprillis 1940 või Saksamaa vägede jõudmist Prantsusmaa territooriumile juunis 1940.
Kummaline sõda on termin, mida saab kasutada ainult olukorra kohta Lääne-Euroopas, sest mitmetel muudel Teise maailmasõja rinnetel toimus sel ajal täiemahuline sõjategevus (näiteks sõjategevus Poolas, Teine Hiina-Jaapani sõda, Talvesõda Nõukogude Liidu ja Soome vahel).
Tolliliit

Tolliliit (customs union) on ühtne kaubanduspiirkond, kus riikide vahel liikuvatel kaupadel puudub tollimaks ning liiduväliste maadega on kehtestatud samad kaubavahetusreeglid.

Tolliliidu olemus

Tolliliit on üks osa majandusintegratsioonist, mis pakub vahepealset lahendust vabakaubandustsooni ja ühisturu vahel. Vabakaubandustsoonid lubavad vastastikku kaubanduse liikumist ilma tollimaksudeta, kuid neis puudub ühine tariifisüsteem. Ühisturgudel on ühine tollitariif, kuid liikmesriikide vahel on lubatud ka vaba raha ja tööjõu liikumine. Vabakaubandustsoon koos ühise tariifiga moodustabki tolliliidu.

Euroopa Liidu ja teiste riikide vahelised tolliliidud

Euroopa Liidul on sõlmitud tolliliidud Türgi, Andorra ja San Marinoga.
Türgi ja Euroopa Liidu vaheline tolliliidu leping jõustus 31. detsembril 1995. Tolliliit lubab üldiselt vaba kaubandusringlust, kuid ei hõlma põllumajandustooteid (määratletud Amsterdami lepingu I lisas) ning sütt ja terast.
Andorra ja Euroopa Liidu vaheline tolliliit asutati 1990. aastal. Lubatud peatükkide 25–97 tooted harmoneeritud süsteemist (Harmonized System).
San Marino ja Euroopa Liidu vaheline tolliliit asutati 2002. aastal. Lubatud kaupade 1–97 peatükkide tooted ühisest tollitariifistikust (Common Customs Tariff), v.a tooted, mis kuuluvad Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingu reguleerimisalasse.
Varnæs

Varnæs (saksa keeles Warnitz) on küla Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Åbenrå vallas Åbenrå lahest lõunas Sundevedi poolsaarel Gråstenist 10 km põhjas, Varnæsi kihelkonna keskus.
Elanike arv on 467 (2014), 2007. aastal elas seal 474 inimest.
Külas on Varnæsi kirik.
Nime on esmakordselt mainitud kujul Warnæs (1231) kuningas Valdemar II maaraamatus eraldi kuningamõisana Sundevedi poolsaarel. Nimi pärineb vanataani sõnast wara ('põhiliselt suviseks karjatamiseks mõeldud maa väljaspool küla piire') ja sõnast næs ('nina').
Jordan Burroughs

Isiklik

Jordan Burroghs on kristlane.
12. oktoobril 2013 abiellus Burroghs Lauren Mariacheriga. Nende poeg Beacon sündis 19. juulil 2014. Nende teine laps, Ora, sündis 11. juuni 2016.

Elulugu

Jordan Ernest Burroughs kasvas üles Sicklerville'i linnas, olles oma peres kõige noorem. Ta hakkas maadlusega tegelema viieaastaselt. Burroughs käis Winslow Townshipi keskkoolis.
Põhja-Transilvaania

Põhja-Transilvaania on (rumeenia Transilvania de Nord, ungari Észak-Erdély, saksa Nordsiebenbürgen) on ajalooline piirkond tänapäeva Rumeenias. Selle pindala oli 43 591 km².
Ala paikneb ajaloolise Krisaania, Marmaatia ja Transilvaania aladel. See kuulus kuni 1918. aastani (ametlikult 1920. aastani) Ungarile. Trianoni rahulepinguga anti see 1920. aastal Rumeeniale.
Teise Viini arbitraažiga anti see ala 1940. aastal Ungarile.  
1944. aastal vallutasid Põhja-Transilvaania Rumeenia ja Nõukogude Liidu väed. Pariisi konverentsi otsustega anti ala ametlikult 1947. aastal Rumeeniale.
I Riigivolikogu

Riigivolikogu tegevus

I Riigivolikogu liikmete volitused algasid 7. aprillil 1938 ning Riigivolikogu I koosseis tuli kokku oma esimesele istungjärgule 21. aprillil 1938. Riigivolikogu esimese koosoleku avas Riigivolikogu vanim liige Ernst Särgava.
Enne oma kohuste täitmisele asumist andsid Riigivolikogu liikmed järgmise pühaliku tõotuse:
 
„Asudes Riigivolikogu liikme kohuste täitmisele olen teadlik, et kannan selles ülesandes vastutust Eesti Vabariigi ja oma südametunnistuse ees ning pühalikult tõotan ustavaks jääda Eesti Vabariigile ja tema põhiseaduslikule korrale ning pühendada oma jõu Eesti Vabariigi ja Eesti rahva heaolu ja tuleviku kindlustamisele.“
 – 
Pärast pühaliku tõotuse andmist pidas riigihoidja Konstantin Päts Riigivolikogule kõne, kus ta muuhulgas ütles:
 
„Lugupeetud Riigivolikogu liikmed! Kõik 80 rahva poolt valitud Riigivolikogu liiget on oma pühaliku tõotuse annud ja viimane takistus kõrgete kohuste täitmisele asumiseks kõrvaldatud. Asute nüüd oma suurte ja vastutusrikaste ülesannete täitmisele. Olen tõsiselt rõõmus, et võin teid tervitada ning teile jõudu ja edu soovida. Meie riik ja rahvas on raskeid aegu üle elanud. Polnud kerge neist ärevatest päevadest üle saada. Kuid neist on meie rahva kaine kaalumise ja mõistliku ettevaatlikkuse juures siiski verevalamiseta ja rahulikult üle saadud. Valitsuse tahtmine on olnud välja jõuda uuesti demokraatliku korra juure. See on meil nüüd korda läinud.“
 – 
Esimese seadusena võttis I Riigivolikogu vastu "Amnestiaseaduse".
Riigivolikogu liikmed said istungjärkude aja eest kuutasu 180 krooni, korteriraha 40 krooni kuus läbi aasta ja tasuta sõidu riigiraudteel ja -laevadel. Riigivolikogu juhatuse liikmed said lisatasu 70 krooni kuus läbi aasta. Riigivolikogu esimees sai tasu ühistel alustel ministritega (500 krooni kuus ja sõiduraha 100 krooni kuus).
Viimane Riigivolikogu istungjärk lõpetati Vabariigi Presidendi otsusega 19. aprillist 1940, mille ärakirja andis Riigivolikogu Esimehele Otto Pukile Peaminister Jüri Uluots 20. aprillil 1940. Uus Riigivolikogu korraline istungjärk pidi algama 8. oktoobril 1940.
20. aprillil 1944 osales Riigivolikogu esimees Otto Pukk Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu koosolekul. Pagulusse pääsenud I Riigivolikogu liikmed osalesid sellistena pagulaspoliitikas. VII Riigikogu kokkuastumise päeval, 5. oktoobril 1992, oli veel elus kolm I Riigivolikogu liiget: Kustav Kurg (18. valimisringkonnast, suri 27. novembril 1992), Mihkel Jüris (16. valimisringkonnast, suri 22. oktoobril 1997) ja Mihkel Hansen (64. valimisringkonnast, suri 20. novembril 2004).
Riigivolikogu liikme lühend on rvkl.
Avo Tints

Avo Tints (4. detsember 1968 – 17. veebruar 2013) oli eesti ettevõtja.
Ta on olnud puu- ja köögivilja hulgimüügiga tegeleva AS-i Bambona omanik ja tegevdirektor.
Tema hüüdnimi oli Apelsinikuningas.
2000. aastate algul kuulus ta ajalehe Äripäev rikaste edetabelisse.
Josette Rey-Debove

Josette Rey-Debove (16. november 1929, Calais, Pas-de-Calais – 22. veebruar 2005, Senegal) oli prantsuse leksikograaf ja semiootik.

Teosed

Rey-Debove, Josette 1979. Lexique Sémiotique. Paris: PUF. (Semiootika sõnastik.)
Kaitsevall

Kaitsevall on kaitse eesmärgil rajatud vall.
Kunstlik vall kaitse eesmärgil rajati kindluste, losside kaitsemüüride ette. Liiva- või muldvall palkseintega või ilma ja vallikraav on olnud ajaloos üks olulisi kaitserajatisi sõjaajal vaenlaste rünnakute eest või rahuajal rüüstajate eest. Rajati ka kivivalle, mis olid vastupidavamad.
Vanimad sidumata paeplaatidest kaitsevallid rajati eestis 10.–5. sajandil eKr. Selliseid kaitsevalle leidus Asva, Kaali ja Ridala kindlustatud asulate ümber.
Viikingite ajast (9.–11. sajand) pärineb Lohu vanema kindluse kaitsevall. Varbola linnuse 580 m pikkune kaitsevall, millesse on laotud kümneid tuhandeid kantmeetreid paekive, kuulub juba 12. sajandisse.
Lõhavere linnamägi rajati 12. sajandi lõpus. Lõhavere linnust ümbritses 2,5 meetri kõrgune liivavall. Liivavalli sise- ja väliskülge kattis tugipostidega palksein. Valli harjale olid püstitatud puust kaitseehitised. Lõhavere linnamägi on Eestis üks põhjalikumalt läbiuuritud linnuseid.
Tallinnas rajati esimesed muldkindlused 16. sajandi keskel. Esimene suurem rajatis ehitati Tallinnas 16. sajandi alguses linna edelaküljele Kiek in de Köki ette. Selleks oli 15–18 meetri kõrgune Kõrge Rondeel, mis ümbritseti vallikraaviga.
Kärdla linnapea

Kärdla linnapea on Kärdla linnavalitsuse juht.
Saue valla vapp

Saue valla vapp on Harju maakonnas asuva Saue valla vapp.
Priit Herodes: "Kõige hirmsam vapp, mis on maantee äärdegi välja pandud, on aga ilmselt Saue valla oma. See pseudoheraldiline märk, millel on mingid imelikud "kõrvad", on Harjumaa vapi äranarrimine."
Björn Kuipers

Björn Kuipers (sündinud 28. märtsil 1973 Oldenzaalis) on Hollandi jalgpallikohtunik, kes peamiselt vilistab Eredivisie mänge.
24. augustil 2011 oli Björn Kuipers kohtunik UEFA superkarika finaalmängul FC Barcelona ja FC Porto vahel, mis lõppes Hispaania klubi võiduga 2:0.
Björn Kuipers vilistab ka rahvuskoondiste mänge. Ta määrati 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiri play-off'i Iirimaa - Eesti kohtumise peakohtunikuks. Mäng toimus 15. novembril 2011 ja lõppes 1:1 viigiga.
Joseph Deiss

Joseph Deiss (sündinud 18. jaanuaril 1946 Fribourg) on Šveitsi majandusteadlane ja poliitik. 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2004 oli ta Šveitsi liidupresident.
Deiss lõpetas Fribourgi ülikooli ja kaitses samas doktorikraadi pärast seda, kui oli ennast Cambridge'i ülikoolis täiendamas käinud. Temast sai majandusainete lektor. 1983 sai ta Zürichi Tehnikaülikooli, Lausanne'i ülikooli ja Genfi ülikooli külalisõppejõuks.
1993–1996 oli ta riiklik hindade järelevaataja. Seejärel naasis ta Fribourgi ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna dekaaniks. Dekaanina töötamise ajal oli ta ühtlasi Schumacher AG peadirektor ja Reiffeisenbanki juhatuse esimees.

Poliitikukarjäär

Deissi poliitikukarjäär algas 1981 Fribourgi kantoni parlamendis. Ta esindas Šveitsi Kristlik-Demokraatlikku Rahvaparteid. 1982–1996 oli ta oma koduküla Barberéche'i külavanem. 1991 sai ta üheks aastaks Fribourgi kantoni presidendiks.
1991 valiti ta Riiginõukokku. 1995–1996 oli ta selle väliskomisjoni aseesimees. 1996 sai ta komisjoni juhiks, mis pidi koostama uue Šveitsi põhiseaduse.
11. märtsil 1999 valiti ta koos oma erakonnakaaslase Ruth Metzler-Arnoldiga Šveitsi Liidunõukokku. Deiss kandideeris nõukogust tagasi astunud Flavio Cotti kohale. Valimine oli väga pingeline, sest sellele kohale kandideeris teisigi inimesi, enamjaolt kristlikke demokraate, kellele see koht oli tava järgi ette nähtud. Tema peakandidaadiks osutus Peter Hess, keda toetasid paljud konservatiivid. Deiss võitis alles 6. hääletusvoorus, kogudes 120 häält Hessi 119 vastu.
Liidunõukogus juhatas Deiss kuni 2002. aastani väliskomisjoni ja alates 2003 majanduskomisjoni.
2003. aasta riiginõukogu valimised läksid Kristlik-Demokraatlikul Rahvaparteil halvasti ja nad kaotasid palju kohti. Seetõttu otsustas Šveitsi Rahvapartei Liidunõukogu uutel valimistel esitada kandidaadi Ruth Metzleri vastu. Valimised olid tasavägised, aga kolmandas hääletusvoorus kogus Rahvapartei kandidaat Christoph Blocher 121 häält Metzleri 116 vastu. See oli läbi aegade kolmas kord ja esimene kord pärast 1872. aastat, mil oma kohale tagasi kandideerivat Liidunõukogu liiget ei valita ametisse. Pärast lüüasaamist seadis Metzler oma kandidatuuri üles Deissi vastu, aga seal kogus Deiss juba esimeses hääletusvoorus 138 häält Metzleri 96 vastu ja valiti tagasi. Ta jäi ainsaks kristlikuks demokraadiks Liidunõukogus.
Seejärel valiti Deiss 2004. aastaks Šveitsi liidupresidendiks. Tavaliselt valitakse presidendiks eelmine asepresident, aga sel korral seda tava ei järgitud.
27. aprillil 2006 astus Deiss ootamatult ametist tagasi. Samal aastal korraldati erakorralised liidunõukogu liikme valimised. Peale kristlike demokraatide ei esitanud ükski teine erakond oma kandidaati ja Deissi asemele valiti Doris Leuthard. kes astus ametisse 1. augustil 2006.
Ain Rannaleet

Ain Rannaleet (õieti Rudolf Laurent; 25. mai 1904 Simititsa, Jamburgi maakond – 11. november 1937 Leningrad) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.
Lõpetas 1930. aastal Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ning töötas 1925–1937 õpetajana. Rannaleet oli Eesti Proletaarsete Kirjanikkude Assotsiatsiooni asutajaid 1926. Arreteeriti 28. augustil 1937, 4. novembril 1937 mõisteti §58-1a järgi surmanuhtlus ning hukati 11. novembril 1937 Leningradis.
Kamardumine

Kamardumine on mullatekkeprotsess, mille puhul huumushorisont on tugevasti läbi kasvanud püsikute ehk mitmeaastaste rohttaimede juurtest ja risoomidest, s. t. mille korral on olemas mullakamar.
Eriti intensiivne kamardumine toimub parasvöötme mandrilises kliimas kaltsiumirikastel lähtekivimitel, kus kasvab palju rohttaimi, näiteks rohtlas.
Kaitseliidu Tartu Maleva Sisevete divisjon

Kaitseliidu Tartu maleva sisevete divisjon on Kaitseliidu Tartu maleva Tamme malevkonna allüksus.
Taasmoodustati 29. märtsil 1995.
Taasmoodustajad olid Johannes Kert, Aivo Kapten, Vello Kolk ja esimesed liikmed.
Sisevete divisjoni ülem oli 29. märtsist 1995 Vello Kolk, alates 11. novembrist 2007 vanemmaat Karol Kolk. Alates 1. jaanuarist 2009 on sisevete divisjoni pealik leitnant Aivo Lepp.
Hingesandid

Hingesandid (ka: hinged) on eesti rahvakultuuris Mulgimaal hingedeajal peresid külastanud külanoored, kes teatud riideid kandes või muul viisil püüdsid jäljendada hingesid (vaime). Hingesandid kandsid tavaliselt valgeid riideid ja ulgudes või vaikides hirmutasid pererahvast.
TV NET

TV NET (ka TVNET) on läti uudisteportaal, kus on infot muu hulgas kohaliku ja maailma poliitika, majanduse, ühiskonna, tehnika kohta. See on Läti üks populaarseimaid uudisteportaale. Portaal avati septembris 2000.
Portaali üks omanikke on AS Eesti Meedia.
Sündinud 1988

Sellel leheküljel on loetletud 1988. aastal sündinud tuntud inimesi.
Valgevene Euroopa Humanitaarülikool

Valgevene Euroopa Humanitaarülikool (inglise European Humanities University; lühend EHU, valgevene Еўрапейскі Гуманітарны Універсітэт, leedu Europos Humanitarinis Universitetas) on ülikool Vilniuses, Leedus. Mitteriiklik ülikool alustas 1992. aastal tööd Valgevenes Minskis, kuid suleti võimude poolt 2004. aastal. Kool jätkas tegevust 2005. aastal Vilniuses, pakkudes bakalaureuse-, magistriõppe võimalust valgevene tudengitele.
Ogalik

Kirjeldus

Ogalik on väikekala, kes kasvab kuni 10 cm pikkuseks ja 4 g raskuseks, eluiga ei ületa tavaliselt 4 aastat. Tema seljauime sees on kolm pikka oga, keha katavad luuplaadid, soomused puuduvad. Kehavärvuselt on ülaosa rohekaspruun kuni hõbedane, altpoolt hõbedane või valge. Kudemisajal muutub isaste värvus: silmad sinaka läikega, kõhualune punane, selg sinakas roheline.
Ogalik on levinud jõgedes, järvedes ning väiksema soolsusega meredes kogu Euroopas, Alžeerias, Aasia põhjaosas ja Põhja-Ameerika vetes. Eelistab veekogus taimestikuvööndi liivast või mudast põhja.
Erinevalt enamikust kaladest erineb ogaliku kudemisperiood selles poolest, et esineb lõimetishooldus, kusjuures isane ehitab selle jaoks omapärase pesa.

Rahvapäraseid nimetusi

Luuk, krepka, pistakarka, hakk, raudak, raudkala, sitapiik, täägel, traks jne.

Püük Eestis

Eestis on ogalikke kalastatud suuresti ainult Kaberneeme rannas ja Kaberneeme lahe saartel ning rohkemini näljaaegadel. Eesti Vabariigi ajal tõusis aga nende järgi nõudmine, kuna kanafarmides arvati neid väga heaks söödaks ja munatoodangu tõstjaks. Hiljem lisandusid ka karusloomakasvatused.
Suuremahulist ogalike püüki alustas Jüri Art ning erilist edu saavutas selles Ferdinand Art. Näiteks 1930ndate lõpus püüdis viimane aastas 20–25 tonni ogalikke (samas oli kogu küla toodang umbes 40 t ja võib-olla ka natuke enam). Püük oli iseäranis tulusam septembrist detsembri lõpuni ja seda ka okupatsiooniajal, kuna neid oli siis kergem turustada ning erinevalt teistest kaladest sai neid püüda ranna lähedalt, mis oli sügisesi mereolusid arvestades eelistatud. Püügiviis hakkas kaduma 1975. aasta järel seoses Ferdinand Arti surmaga.
Juurpuu

Juurpuu (Lõuna-Eestis jugu, Häädemeestel ja Kihnus kambakas) on koos juurega võetud puu oksaharud, mida talurahvakultuuris kasutati kõverate asjade valmistamisel. Nendeks asjadeks võisid olla rangipuud, paatide juurkaared.
Eesti Nahakunstnike Liit

Eesti Nahakunstnike Liit on Eesti mittetulundusühing; Eesti Kunstnike Liidu alaliite.
Margot Stevenson

Margot Stevenson (8. veebruar 1912 Manhattan, New York – 2. jaanuar 2011 Manhattan, New York) oli USA näitleja.
Ta tegutses põhiliselt Broadwayl. Üks tema tuntumaid osatäitmisi oli näidendis "You Can't Take It With You". Mõnda aega oli ta ka filminäitleja Hollywoodis, kus ta oli muu hulgas Ronald Reagani partner filmis "Smashing the Money Ring" (1939).
Ta on tuntud ka raadioseriaalist "The Shadow" (1938), kus ta esines koos Orson Wellesiga, mängides Margo Lane'i.
Riisipere vald

Riisipere vald (saksa keeles Riesenberg; 1915–1917 Sergejevi (Sergei) vald) oli vald Harjumaal Nissi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.
1891 liideti Riisipere vallaga Lehetu, Munalaskme ja Nurme vald.
Jegor Rotšev

Jegor Rotšev (Егор Васильевич Рочев; 7. mai 1937 – 9. oktoober 2012) oli komi kirjanik.
Jegor Rotšev sündis Bolšezemelskaja tundras põhjapõdrakasvataja perekonnas, ajal, mil põdrakari oli teel Põhja-Jäämere poole. Ta lõpetas 8. klassi Ust-Ussinski keskkoolis, töötas Uhta mehaanikatehases, õppis õhtukoolis, teenis aega Nõukogude Armees. 1971. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Instituudi lõpetamise järel töötas ta ajakirjanikuna ajalehes Jugõd Tui ja televisioonis. Aastatel 1977–1993 töötas ta ajakirja Voivõv Kodzuv toimetuses, olles mõnda aega ka peatoimetaja,
Jegor Rotševi esimene jutustus avaldati ajakirjas Voivõv Kodzuv 1962. aastal. 1971. aastal ilmus Rotševi esimene raamat "Батьлöн ордым" ('Isa rada'), Tema tuntuimate teoste hulka kuulub romaanidiloogia "Лӧз тундра" ('Helesinine tundra').
Eesti keeles on 1980. aastal ilmunud Jegor Rotševi lasteraamat "Väike Mitruk ja suur tundra". 2011. aastal avaldatud kogumikus "Seal kaugel-kaugel : valik komi proosat : 30 lugu 27-lt autorilt aastatest 1924–2010." on ilmunud katkend Rotševi jutustusest "Põdrast kiiremini" pealkirja "Mitruk püüab kuud" all.
Boaedon radfordi

Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Kalju Vainola

Kalju Vainola (sündinud 19. juunil 1930) on eesti insener ja teadlane, kes on tegutsenud teadusaparatuuri väljatöötamise ja tootmise alal. 
Ta õppis raadiotehnika eriala Tallinna Elektromehaanika Tehnikumis, lõpetades selle aastal 1949. Seejärel lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna raadioaparatuuri konstrueerimise ja tehnoloogia erialal 1969. aastal.
Ta töötas tehases Punane RET Peakonstruktori osakonnas ja seejärel Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) ajavahemikus 1954–1965.
Ta osales radioolade Estonia projekteerimises koos Jüri Raudsepa, Kalju Kaljulätte ja teistega.
Pikemat aega oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimisbüroo (TA SKB) peakonstruktor ja direktor.
Kalju Vainola oli Tallinna Teadlaste Maja asutajaliige, Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige ja nõunik.
1988. aastal sai ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia mälestusmedali.
Hõõglamp

Ajalugu

Hõõglambi valmistamise katsed algasid 19. sajandi keskel. Hõõgkehana katsetati plaatina, söestatud bambusekiudu, süsivarrast. Masstootmiseks sobivad süsiniidiga hõõglambi valmistas T. A. Edison 1879. aastal. Volframniidid võeti kasutusele aastal 1906 ja väärisgaasi keskkond 1913.
Hõõglambi edasiarendusena hakati 1958. aastal tootma halogeenlampe, mille klaaskolvis on halogeengaas (enamasti jood), tänu millele pikeneb lambi eluiga ja paraneb valgusviljakus.

Tänapäev

Hõõglampe on suhteliselt lihtne toota ja kasutada, kuid nende valgusviljakus on madal (10–30 W/lm) ja eluiga lühike (1000–2000 tundi). Valgustuseks kulub maailmas ligikaudu 10% kogu toodetavast elektrienergiast. Seepärast on alanud kohustuslikus korras (Euroopa Liidus järk-järgult alates 2009. aastast) hõõglampide asendamine suurema valgusviljakusega lahenduslampide ja leedlampidega.