google/wiki40b huggingface dataset:
Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp

Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipp on endise tunnustamata Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi riigilipp ja praeguste Tšetšeenia iseseisvuslaste lipp. Ta on kasutusel 1991. aastast.
See on roheline ristkülikukujuline kangas proportsioonidega 7:11. Lipu alumises osas on valge, punane ja valge horisontaalne laid. Iga laiu laius on 1/10 lipu laiusest. Kanga alumisest äärest eraldab neid laidusid sama lai roheline laid. Lipu ülemises osas on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi vapi (lamava hundi) kujutis.
Karjäärinõustamine

Karjäärinõustaja

Karjäärinõustaja toetab inimest karjääri kujundamisel. Ta aitab suurendada teadlikkust iseendast, hariduse ja tööturu võimalustest, püstitada eesmärke ning kavandada tegevusi nende eesmärkide saavutamiseks. Karjäärinõustaja kasutab oma töös erinevaid lähenemisi. Peamiseks meetodiks on vestlus, millesse põimitakse vastavalt kokku lepitud eesmärgile aktiivmeetodeid, loovharjutusi ning vajaduse korral ka asjakohaseid teste.  Karjäärinõustaja võib spetsialiseeruda noorte, täiskasvanute, töötute või erivajadustega inimeste toetamisele. Peamiselt pakuvad Eestis karjäärinõustamist erinevatele sihtrühmadele maakondlikud Rajaleidja keskused, Töötukassa esindused, kõrgkoolid ja personaliotsingu firmad.

Karjääriinfo spetsialist

Karjääriinfo spetsialist loob, koondab ja vahendab tööturu- ja haridusteemalist infot. Karjääriinfo spetsialist saab abiks olla karjääriinfo otsingul ja selle analüüsimisel toetades inimest teadlike valikute tegemisel. Karjääriinfo spetsialistid tegutsevad maakondlikes Rajaleidja keskustes ja Töötukassa esindustes.

Eesti Karjäärinõustajate Ühing

2002. aastal asutati Eesti Karjäärinõustajate Ühing (KNÜ), mis on karjäärispetsialiste ja karjääriteenuste arendamisest huvitatud inimesi ühendav organisatsioon. Ühing kaitseb oma liikmete ametialaseid huve, väärtustab karjäärispetsialisti elukutset, korraldab täiendõpet, töötab välja ja levitab karjäärispetsialistidele nende tööks vajalikke metoodilisi ja infomaterjale ning osaleb Eesti karjääriteenuste arendamises. 
Karjäärispetsialisti kutset saab taotleda Eesti Karjäärinõustajate Ühingust.
Tomáš Rosický

Tomáš Rosický (sündinud 4. oktoobril 1980 Prahas) on endine tšehhi jalgpallur.
Tšehhi rahvuskoondises mängis Rosický aastatel 2000–2016 kokku 105 korda ja lõi 23 väravat. Debüüt koondises toimus 23. veebruaril 2000, kui kohtuti Iirimaaga ja võideti 3:2. Esimese värava koondise kasuks lõi Rosický 6. oktoobril 2001, kui mängiti Bulgaariaga ja võideti 6:0.
Ruslan Dontsov

Ruslan Dontsov (sündinud 5. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Eesti majandus- ja pangandustegelane.
Ruslan Dontsov lõpetas TRÜ 1971. aastal kaubandusökonoomika erialal, 1971. aastast NLKP liige.
Aastatel 1973–1978 oli Ruslan Dontsov TRÜs vanemõpetaja, 1978–1982 oli ta Tartu Linna RSN TK esimehe asetäitja ja plaanikomisjoni esimees ning 1986–1987 ENSV Hoiukassade Peavalitsuse juhataja. Aastatel 1987–1993 oli ta Eesti Hoiupanga juhatuse esimees ning 1991–1993 kindlustusseltsi Seesam ja 1994–1995 Hiiu Kaluri nõukogu liige.
1993–2012 oli Ruslan Dontsov Eesti Krediidipanga juhatuse liige ja jaepanganduse direktor.
Tikutoos

Tikutoos ehk tikutops on harilikult õhukesest papist või vineerist karbike tuletikkude säilitamiseks ja transportimiseks. Eestis on tikutoos enamasti mõõtmetega 3x5x1 cm. Tikutoosi ühel või mõlemal pikal küljel on tavaliselt "väävel", tegelikult fosforiühendite ja liiva- või klaasipuru segu, mille vastu hõõrdumisel tikk süttib. Tikutoosis on Eestis harilikult umbes 45 tuletikku.
Tikutooside ja tikutoosietikettide kogumist nimetatakse fillumeeniaks.
Maria Lohela

Maria Tuulia Lohela (sündinud 11. juunil 1978 Nivalas) on Soome poliitik, ta kuulub erakonda Põlissoomlased. 29. maist 2015 kuni 5. veebruarini 2018 oli ta Soome Eduskunna esimees.
Ta omandas bakalaureusekraadi inglise filoloogia alal Turu Ülikoolis.
Ta oli aastatel 2009–2012 Turu linnavolikogu liige. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta Eduskunna liikmeks (Põlissoomlaste nimekirjas). Samuti valiti ta 2015. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liikmeks ja 29. mail 2015 Eduskunna esimeheks. Ta kandideeris ka 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.

Isiklikku

Ta on aastast 2015 abielus Samppa Mattilaga.
Herbert Kickl

Herbert Kickl (sündinud 19. oktoobril 1968 Villachis) on Austria poliitik (Austria Vabaduspartei).
Ta on õppinud Viini Ülikoolis filosoofiat, ajalugu, publitsistikat ja poliitikateadusi.
2005. aastast kuni 2018. aasta jaanuarini oli Herbert Kickl Austria Vabaduspartei peasekretär. 30. oktoobrist 2006 kuni 17. detsembrini 2017 oli ta Austria parlamendi liige.
Alates 18. detsembrist 2017 kuni 22. maini 2019 oli ta Austria siseminister.
Suzdali Jumalaema Sündimise katedraal

Arhitektuur

1222.–1225. aastatel püstitatud ehitis oli kuue ristikujulise piilariga, kolmelööviline kolme apsiidiga ristkuppelkirik kolme kupliga (lisaks peakuplile kaks idapoolsete nurkmiste võlvikute kohal) hoone. Peakupli alune kvadraat on küljega umbes 5,5 m, teised vahed piilarite vahel on väiksemad.
Hoonel on kolm eeskoda (притвор), neist läänepoolne on kõrgem kui kaks ülejäänut. Kõiki sissepääsusid raamivad rikkalikult madalreljeefse raiddekooriga kaunistatud astmikportaalid.
Sein on vertikaalselt liigendatud liseenide ja pilastritega sisemist ruumijaotust järgides. Horisontaalselt on seinad jagatud petikarkaadi ja ornamendivöödega ülemiseks ja alumiseks vööndiks, tänaseni on säilinud arkaadid ning neist allapoole jääv osa ja naisenägudega maskid, mis on müüritud pilastrite keskossa uuema tellisseina sisse. Seinte ülemise osa algne kujundus on eri autorite käsitlustes erinev.
16. sajandil laotud tellisseinte ülemise osa lahendus sarnaneb Moskva Kremli Peaingli katedraali omale - liseenid ühinevad ümarkaarseks petiknišiks, pilastrid lõpevad ülal renessanssarhitektuurile iseloomuliku karniisiga. Karniisi kohal on zakomara'de sarnased ümarad viiluväljad, mis olid 19. sajandil maalitud, kuid pildid eemaldati hoone ennistamise käigus 1950–1960. aastatel. Seinte kõrgemas osas puuduvad igasugused raidkaunistused.
Grotowski

Grotowski on poola perekonnanimi.
Pixar

Ajalugu

1970. aastatel hakkasid Ed Catmulli juhtimisel koos käima New Yorgi Tehnoloogiainstituudi (NYIT) üliõpilastest arvutigraafikahuvilised. 1979. aastal tegi George Lucas ettepaneku tuua Ed Catmull koos kaaslastega Lucasfilmi alla, millega nõustuti. Seal olles loodi palju innovaatilisi graafikaprogramme ja tehnilisi lahendusi, sealhulgas ka arvuti nimega Pixar. George Lucasel tekkis aga pärast lahutust 1986. aastal rahaliselt raske olukord ning ta otsustas Lucasfilmi arvutigraafika osakonna maha müüa.  Selle ostis ära Steve Jobs 10 miljoni dollari eest ja moodustas osakonnast iseseisva ettevõtte, mis sai nimeks Pixar.
Algselt oli Pixar arvutiriistvara tootev firma, mille põhitoode oli Pixar Image Computer, mida müüdi peamiselt valitsusasutustele ja haiglatele.  Pixarit kasutati sel ajal kõrgtehnoloogiliste graafika- ja animatsioonilõikude jaoks Lucasfilmi projektides. Erinevalt teistest arvutitest lõi Pixari tarkvara suure eraldusvõimega kolmemõõtmelisi värvikujutisi peaaegu kõigest, alates hoonetest ja autodest kuni keeristormide ja tulnukateni. Pixar oli ka suuteline aitama meditsiinitöötajatel tuvastada haigusi röntgeni kolmemõõtmelise esitluse abil. Samuti suutis arvuti esitada uusi satelliidipilte ilmaennustajatele ja seda kõike umbes 200 korda kiiremini kui eelmised arvutid. Mitu aastat olid animatsiooniks vajaminevate arvutite hinnad väga kõrged. Algselt maksis Pixari arvuti 135 000 dollarit ja sellele tuli veel lisaks osta 35 000 dollarit maksev terminal Sun Microsystemsilt või Silicon Graphicsilt. Masin oli tublisti oma ajast ees ja seda ei müüdud palju. 
Õnneks tuli Pixari meeskond välja mitme uudse tarkvaraga, mida kasutati erinevate toodete loomisel.
RenderMan on arvutigraafika programm, mis võimaldab arvutikunstnikel lisada värve ja luua tekstuure
ekraanil olevatele 3D-objektidele. Sellega on võimalik luua tegelikkusele nii sarnaseid pilte, et neid on fotodest peaaegu võimatu eristada. RenderManile taotleti ja ka saadi patent. RenderMani loomine tasus end ära, kui "Tin Toy" võitis Oscari parima lühianimatsiooni eest 1988. aastal. Pärast seda on programmi kasutatud kogu Pixari loomingus ning samuti kasutavad seda paljud teised filmistuudiod eriefektide loomisel. 1992. aastal võitis Pixari ja Disney ühisprojekt CAPS (computer animated production system) Pixarile teise Oscari. 1993. aastal võitis RenderMan stuudiole kolmanda Oscari. Hoolimata sellest ei saanud Pixar kasumit. Pärast "Leluloo" esilinastust 1995. aastal teatas Pixar oma esimesest kasumist ja sellest ajast peale hakkas Pixari edu ülesmäge minema. 1998. aastal esilinastus "Putukalugu", millest sai veel suurem hitt kui "Lelulugu" ja mis tõi üle maailma sisse rohkem kui 360 miljonit dollarit.
Bengt Heinrich von Bistram

Bengt Heinrich von Bistram (16./26. märts 1667 – 29. september/10. oktoober 1724) oli Eestimaa rüütelkonnategelane ja mõisnik ning sõjaväelane Rootsi teenistuses (ooberstleitnant).
Bengt Heinrich von Bistram Vana-Riisipere ja Rummu mõisniku, kindralmajor Georg von Bistrami (1624–1687) ja Anna Elisabeth von Bistrami (sünd. von Taube) pojana.
Oli 1701–1702 Eestimaa rüütelkonna peamees. Teenis ooberstleitnandina Harjumaa maarügemendis ja oli 1710–1724 Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Rummu, Riisipere ja Alu mõis.
Bistram maeti 16./27. veebruaril 1725 Tallinna.
TV1000 Russkoje Kino

TV1000 Russkoje Kino (ka TV1000 Russian Kino, ТВ1000 Русское Кино) on tasulise satelliit- ja digitelevisioonioperaatorfirma Viasat filmikanal, mis näitab nii uusi kui ka vanu populaarsemaid vene filme. Telekanal on reklaamivaba.
Telekanal asutati 1. oktoobril 2005 ning seda edastatakse Baltikumi, Venemaa, Ukraina, Kashastani jt riikide televaatajatele.
Aesoo külanõukogu

Aesoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Viidika külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aesoo külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Punase Tähe", "Sädeme" ja "Tuleviku" kolhoos ning Rahnoja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Rahnoja külas. 
1958 septembris viidi külanõukogu halduskeskus Rahnoja külast üle Kavasoo külla.
Aesoo külanõukogu likvideeriti 1962. aastal, selle alad jagati Vändra külanõukogu ja Tori külanõukogu vahel.
Priit Kaljapulk

Priit Kaljapulk (sündinud 1. juulil 1954) on eesti arhitekt.
Ta lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi 1972 ja Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1977.
Ta tegutseb arhitektuuribüroos "Humana".
USA dollar

Vahetuskurss

Vahetuskurss seisuga 2. november 2007

1 USD = 10,8034 EEK

1 USD = 0,69046 EUR

1 USD = 114,69 JPY

1 USD = 0,48 GBP
Seisuga 28. veebruar 2008: 1 USD = 10,3592 Eesti krooni

Seisuga 17. märts 2008: 1 USD = 9,91578 Eesti krooni

Seisuga 9. juuni 2008: 1 USD = 9,89571 Eesti krooni

Seisuga 3. aprill 2009: 1 USD = 11,6198 Eesti krooni

Seisuga 11. juuni 2009: 1 USD = 12,255 Eesti krooni

Seisuga 12. august 2010: 1 USD = 12,164 Eesti krooni

Seisuga 3. detsember 2010: 1 USD = 11,812 Eesti krooni

Seisuga 22. juuni 2011: 1 USD = 0,6946 eurot

Seisuga 29. juuni 2011: 1 USD = 0,6932 eurot

Seisuga 29. juuli 2011: 1 USD = 0,7013 eurot
Erastvere vald

Erastvere vald (saksa keeles Errestfer) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.
1894 liideti Erastvere vallaga Vana-Piigandi vald.
Kadrina kihelkond

Tänapäev

Kihelkonna maad jäävad enamjaolt tänapäevase Lääne-Virumaa Kadrina, Tapa ja Haljala valla koosseisu. Ainult Pala mõisa ümbruse metsaala ning Vihasoo kuulub Kuusalu vallale, olles osa Harjumaast.
Kusepõis

Kusepõie organogenees

Elundit on täheldatud juba mõnedel kaladel. Kahepaiksetel ja roomajatel (kellel on kusepõis, nagu sisalikulised) on kusepõis klassifitseeritud kloaagi väljasopistusena.

Kusepõie ehitus läbilõikes

Kusepõie sein koosneb inimestel ja paljudel selgroogsetel seest väljapoole limaskestast, lihaskestast, submukooskihist ja adventitsiaalkestast. Limaskestas paiknevad retseptorid reageerivad kusepõie sisesele rõhule ning ärritus kutsub esile urineerimise.
Kusepõie seina täitumustunnet ja reageerimist ärritusele saab normaalse füsioloogiaga (ka halvatud alajäsemetega inimestel) treeninguga mõjutada.

Kusepõie seina lihaskest

Kusepõie seina suubuvad paarilise kusejuha suudmed. Urineerimise ajal kusitisulgur lõõgastub ja põieseina lihaskest kontraheerub, mis tingib põie tühjenemise, seetõttu nimetatakse põie lihaskesta ka koondnimetusega kuseväljutajalihas.

Kusepõiekaela piirkond

Kusepõiekaelas, mis asub kusepõie ahenevas allosas ja millest saab alguse kusiti, moodustub välimisest pikilihaskihist sisemine kusitisulgur (ka sisemine kusitisuistik), mille talitlus ei allu tahtele ja sulgeb iseseisvalt sisemise kusitisuudme.

Kusepõie maht ja tühjenemine

Kusepõie maht (ka funktsioonid) on loomaliigiti erinevad, inimesel keskmiselt veerand kuni pool liitrit.Täitunud kusepõis käivitab tavaliselt kusemisrefleksi. Loomad aga kasutavad kusepõit ja selle sisu ka suhtlemisvahendina nn "märgistamine" (koertel, kassidel territooriumi märgistamine jpm).
Kusepõit innerveerivad nii sümpaatiline kui parasümpaatiline närvisüsteem ja mitmed arterid, samuti toimub kusepõiest lümfi äravool.

Kusepõie haiguslikud seisundid

Inimestel võib esineda mitmeid kusepõie haiguslikke seisundeid, nagu infektsioonid, spasmid, kusepõiekivitõbi, kusepõiepõletikud, kusepeetus, kusepidamatus (rõhkinkontinents, sundinkontinents, ülevooluinkontinets jt), kusepõie kasvajad jpm.
Smólikas

Smólikas (uuskreeka Σμόλικας) on mägi Kreekas, Píndose kõrgeim tipp. Selle kõrgus on 2637 m ja on seega Olümpose järel Kreeka kõrguselt teine mägi.
Johannes Toming

Johannes Toming (23. veebruar 1896 Laiuse – 9. aprill 1949 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1940).
7. Jalaväerügemendi pataljoniülem.
1926. aastal abiellus ta Valgas Emilie Olga Elbrechtiga.
Elshan Moradi

Elshan Moradi Abadi (sündinud 22. mail 1985 Teheranis) on iraani päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005). 
Moradi sai suurmeistriks 20-aastaselt 2005. aastal. Aasta varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 2001. aastal tuli ta Iraani malemeistriks. 2017. aastast esindab Moradi rahvusvahelistel malevõistlustel Ameerika Ühendriike.
Ta on abielus naiste malesuurmeistri Sabina-Francesca Foisoriga.
Temperatuur

Temperatuur on füüsikaline suurus, mis iseloomustab süsteemi või keha soojuslikku olekut ehk soojusastet.
Termodünaamilise tasakaalu puhul on süsteemi kõigi osade temperatuur ühesugune. Temperatuuride erinevuse korral siirdub soojus kõrgema temperatuuriga osadelt madalama temperatuuriga osadele kuni temperatuuride ühtlustumiseni.
Molekulaarkineetilise teooria kohaselt iseloomustab tasakaalustatud süsteemi temperatuur aatomite, molekulide ja teiste süsteemi moodustavate osakeste soojusliikumise intensiivsust.
Statistilise füüsika seadustega kirjeldades on temperatuur süsteemi (keha) mikroosakeste soojusliikumise keskmise kineetilise energia mõõt.

Temperatuuri mõõtmine

Temperatuuri mõõtmise seadet nimetatakse termomeetriks. Lihtsaima võimaluse temperatuuri kvantitatiivseks iseloomustamiseks annab mitmesuguste vedeliktermomeetrite kasutamine (vedeliku soojuspaisumise määr sõltub temperatuurist). Kuid kuna soojuspaisumistegur sõltub ise ka temperatuurist, ei saa sellist temperatuuriskaalat pidada universaalseks. Parema temperatuuriskaala annab gaasitermomeeter (põhineb gaasi paisumisel), sest reaalsed gaasid käituvad teatavatel tingimustel sarnaselt ideaalse gaasiga.

Absoluutne temperatuur

Üks lihtsamaid teid absoluutse temperatuuri defineerimiseks on soojusjõumasina kasuteguri kaudu (termodünaamikas näidatakse, et mistahes ideaalse soojusmasina kasutegur on määratud ainult soojendaja ning jahutaja temperatuuride vahega ega sõltu töötava substantsi loomusest). Sellisel viisil defineeritud absoluutne temperatuur osutub võrdseks gaasitermomeetri temperatuuriga. Erinevalt teistest temperatuuriskaaladest langeb absoluutse temperatuuriskaala nullpunkt kokku selle temperatuuriga, kus aine sisemuses igasugune soojusliikumine lakkab (Celsiuse temperatuuriskaalal on see –273,15 °C).
Sellist absoluutset temperatuuriskaalat, kus vee kolmikpunkti temperatuur on defineeritud võrdseks väärtusega 273,16 К (0,01 °C), nimetatakse Kelvini skaalaks. Sellise temperatuuri ühikut nimetatakse kelviniks (tähis K) ning see on üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.
Battery Park

Battery (varem tuntud kui Battery Park) on 10 ha suurune avalik park, mis asub New Yorgi sadama vastas New Yorgis Manhattani saare lõunaosas. Seda piirab Battery Place põhjas, State Street idas, New Yorgi sadam lõunas ja Hudsoni jõgi läänes. Park sisaldab vaatamisväärsusi, nagu vana linnus Clinton; mitmed mälestised; ja SeaGlassi karusell. Ümbritsev piirkond, mida tuntakse South Ferryna, sisaldab mitmeid parvlaevade terminale, sealhulgas Staten Islandi praami Whitehalli terminali, samuti paatide terminali, kust saab Vabadussamba riiklikule monumendile.
Puna-näsasamblik

Puna-näsasamblik (Lecidea erythrophaea) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub nt pärisaruniitudel, kõdusoometsades, salumetsades.
Aabot

Aabot on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aaboti-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaldmaa (1939. aastal Taali vallas ja Paikuse vallas).  
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Shariif Shiikh Axmed

Shariif Shiikh Axmed (araabia شريف شيخ أحمد Sharīf Shaykh Aḩmad; sündinud 25. juulil 1964) on Somaalia poliitik.
Ta oli 31. jaanuarist 2009 kuni 20. augustini 2012 Somaalia president.
Shariif Axmed õppis mitmes ülikoolis, sealhulgas Liibüas ja Sudaanis araabia keelt, geograafiat, õigusteadust ja islamiseadust. Ta on muu hulgas õpetanud koolis araabia keelt, geograafiat ja religiooniõpetust.
Shariif Axmedi peetakse mõõdukate islamistide liidriks. Kuni 2006. aasta lõpuni juhtis ta äärmuslike mässuliste vastu võidelnud Islamikohtute Liitu, kes moodustas läänemeelse vahevalitsuse peamise opositsiooni ning oli 2006. aastal võimul suures osas Lõuna-Somaaliast.
Aastatel 2007–2008 elas Shariif Axmed paguluses Eritreas ning juhtis Somaalia taasvabastamise allianssi ARS. ÜRO algatatud läbirääkimiste tulemusel sõlmis ARS 2008. aastal valitsusega rahuleppe ning saatis seejärel oma esindajad parlamenti.
Pärast seda, kui president Cabdulaahi Yuusuf Axmed 29. detsembril 2008 tagasi astus, valis jaanuaris 2009 Djiboutis kogunenud Somaalia parlament presidendiks Shariif Shiikh Axmedi.
Lielborne mõis

Lielborne mõis (Lielbornes muiža) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Saliena vallas Lielbornes. Saksa keeles Groß-Born.
Lielborne mõis rajati aastal 1729, mil see eraldati Borne mõisast. Aastal 1820 eraldati Lielbornest omakorda Karolīne mõis (Karolinenhof). Lielborne omanikud vahetusid kiiresti – aastal 1898 oli omanik A. Vulfius, aastast 1900 R. Freytag von Loringhoven, aastast 1912 kuni võõrandamiseni F. Sellin.
Lielborne mõisal oli kaks peahoonet. Uus häärber oli algselt klassitsistlik, kuid XIX sajandi lõpul ja XX sajandi algul ehitati see toona Sēlijas populaarses "suvemaja" stiilis ümber. Selles majas on sündinud Wessel Freytag von Loringhoven, Natsi-Saksamaa väejuht ja osaline Adolf Hitlerile sooritatud atentaadis. Peale mõisa võõrandamist tegutseb seal Saliena põhikool.
Kõrvalhoonetest on säilinud laut ja mitmeotstarbeline põllumajanduslik tootmishoone. Veskist on jäänud järele vaid varemed.
Jelgava

Ajalugu

Miitavi linn kujunes 1266. aastal Liivimaa ordu maameistri Konrad von Manderni asutatud Lielupe jõe ja selle kõrvalharu Driksa poolt moodustatud saarele ehitatud Miitavi ordulinnuse ümber. Miitavi ordulinnus kujunes seejärel Liivi ordu maameistri ja Miitavi komtuuride residentsiks.
Liivimaa ordu lagunemise järel 16. sajandil oli Miitavi Kuramaa hertsogiriigi pealinn ja Kuramaa hertsogi residents. Linnale andis linnaõigused hertsog Friedrich Kettler 1617. aastal. Linnavalitsus – Jelgava raad, koosnes kahest bürgermeistrist, kes vaheldumisi üle kahe aasta täitsid linnapea ülesandeid, ning kahest kohtufoogtist ja 8 raehärrast.
Poola-Rootsi sõdade ajal vallutasid Rootsi väed kuningas Gustav II Adolf linna 1621. ja 1623. aastal.
Teise Põhjasõja aegse Poola-Rootsi sõja ajal tungisid Rootsi väed Robert Douglase juhtimisel Kuramaale. 1658. aastal võitsid nad Kuramaa maakaitseväge ning vallutasid Piltene piiskopkonna piirkonna ja ka Kuramaa pealinna Miitavi. Ööl vastu 29. septembrit 1658 võeti Kuramaa hertsog Jakob Kettler Rootsi vägede poolt Miitavis koos perega vangi ning ta oli sunnitud Rootsi vägedele allutama ka Dobele ja Bauska, Pärast seda viidi vangistatud hertsog perega Riiga, kus teda peeti kinni kuni üleviimiseni Jaanilinna.
Põhjasõjas vallutasid Poola kuninga sõltlase Kuramaa hertsogiriigi pealinna Rootsi väed Karl XII juhtimisel ja 1705. aastal ka Vene tsaaririigi väed.
Aastal 1772 valmis Jelgava loss. 1775. aastal asutati Jelgavas, Kuramaa ja Zemgale viimase hertsogi Peter von Bironi algatusel «Academia Petrina», esimene ülikool Läti aladel.
Kuramaa liitmise järel Venemaa keisririigiga 1795. aastal nimetati Miitavi Kuramaa kubermangu kubermangulinnaks.
Jelgavas asuvad Vene õigeusu kiriku algselt 1778. aastal ehitatud ja aastatel 1890–1892 keiser Aleksander III annetatud rahaga ümber ehitatud Jelgava Püha Siimeoni ja Püha Anna katedraal; roomakatoliku kiriku 1906. aastal ehitatud Jelgava Süüta Neitsi Maarja katedraal; luteri usu Jelgava Püha Kolmainu kirik ja Jelgava Püha Anna kirik. XIX sajandi lõpus rajati endise Ģintermuiža mõisa juurde psühhoneuroloogiahaigla.
Pärast Läti iseseisvumist laienes linna territoorium tunduvalt – linna maaga liideti mitme linna ümbritsenud mõisa territooriumid, sealhulgas ka Ozoli mõis ja selle jahilossi ümbrus.
Oskars Kalpaks

Oskars Kalpaks (6. jaanuar 1882 Võnnu kreis Meirāni lähistel (tänapäeva Madona piirkonna Osupe vald) – 6. märts 1919 Kuldīga kreis Zirņi lähistel) oli Läti sõjaväelane. Teda peetakse esimeseks Läti sõjaväe ülemjuhatajaks.

Elulugu

Oskars Kalpaks sündis aastal 1882. Tema isa oli Pēteris Kolpaks, ema Ilze Kolpaks (neiupõlvenimega Keveris). Tal oli vanem õde Anna (sündinud aastal 1876) ja noorem vend Kārlis (sündinud aastal 1884). Pärast ema surma aastal 1891 abiellus isa uuesti. 
Kooli ajal õppis poiss mängima viiulit. Pärast kooli lõpetamist otsustas sõjalise karjääri valinud Oskars astuda Pihkva sõjakooli, kuid sinna ei saanud ta sisse. Nii õppis ta Irkutskis. Seal sai temast alamporutšik, aastal 1911 sai temast porutšik, aastal 1915 staabikapten, aastal 1916 kapten, aastal 1917 aga alampolkovnik.
Seoses Esimese maailmasõja puhkemisega suundus ta Galiitsiasse, kus näitas Austria-Ungari vastu peetud lahinguis üles sõjalist võimekust. Lahinguis sai ta haavata ja selle eest sai ta Püha Anna ordeni. Hiljem, kui moodustati Läti rahvusväeosad, soovis ta sellega liituda, ent edutult. Aastal 1915 sai ta ka Püha Georgi ordeni. Pärast Oktoobrirevolutsiooni valis soldatite nõukogu ta polgu juhiks. Revolutsiooni ajal toetas Oskars Kalpaks esseere.
Aastal 1917 ta demobiliseeriti, aastal 1918 asus ta elama Riiga. 31.detsembril 1918 määras Kārlis Ulmanis ta Läti kaitseministriks. Sellel postil alustas ta Landesveeri koosseisus Läti väeosade formeerimist. Kui Punaarmee alustas Läti aladel pealetungi, soovitas Kalpaks Läti valitsusel Riiast Jelgavasse kolida. Ta osales isiklikult Punaarmee vastu peetavates lahingutes. Aastal 1919, mil Läti sõjaväega liitus 600 Liepājast pärit sõdurit, anti Kalpaksile polkovniku aukraad.
3. märtsil asus Kalpaks tõrjuma suurt Punaarmee pealetungi Skrunda-Salduse piirkonnas. Airītē raudteejaama juures sattus tema väeosa tulevahetusse taganevate saksa vägedega, kes pidasid tema vägesid Punaarmee üksusteks. Tulevahetuse käigus langesid kaks tähtsamat Läti väejuhti (Nikolajs Grundmanis ja Pēteris Krievs), samuti ka Kalpaksi vägede suurtükipataljoni juhtinud Landesveeri leitnant Schründer ja paljud sõdurid kolmandast taganevast, von Borchi juhitud väeüksusest. Haavata sai ka Oskars Kalpaks, kes kolm päeva hiljem suri.
Aastal 1921 sai ta postuumselt Karutapja ordeni kõik kolm järku.