google/wiki40b huggingface dataset:
Jupiter (astroloogia)

Jupiter kuulub tänapäeva Lääne astroloogias koos Saturniga ühiskondlike planeetide hulka. Jupiter teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes 12 aastaga.
Jupiter on seotud kasvu ja laienemisega ning valitseb kõike, mis on vaimselt või füüsiliselt suur. Ta seostub filosoofia, maailmavaate, kõrghariduse, religiooni, välisreiside ja seadustega. Jupiteri asend sünnikaardis ja seosed teiste planeetidega näitavad inimese suhteid moraali, haridusküsimuste, kirikuga, tema rännukirge või selle puudumist, ka huumorimeelt või selle puudumist. Jupiter näitab sünnikaardis ka optimismi ja enesekindlust või nende vähesust. Ta väljendab kogemusi, mida vajame arenguks, samuti omadusi, mis meil areneda aitavad. 
Jupiteriga seotud valdkonnas tunneb inimene end kaitstuna ja usaldab elu ning võib palju saavutada. See valdkond vajab aga ka palju ruumi arenemiseks ja avastusteks, inimene ei ole seal kunagi rahul halli argipäevaga, vaid tahab aina enamat. Siit tuleneb ka Jupiteri omadus kalduda liialdustesse ja suutmatus lõpetada juba alustatud asju. 
Jupiter tähistab sünnikaardis isa, õpetajat, vana tarka meest.
Inimkehaga seoses valitseb Jupiter maksa, vereloomet, kudede kasvu/vohamist ja üleminekuaastaid. 
Jupiter on Amburi märgi valitseja ning Kalade kaasvalitseja (koos Neptuuniga) ning seotud 9. ja 12. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Kreeklastel oli Zeus (roomlaste Jupiter) kõige kõrgem jumal. Muuhulgas kandis ta liignime Välguheitja. Ta valitses universumi üle koos vendade merejumal Poseidoni (roomlaste Neptunus) ja surnute riigi jumala Hadesega (roomlaste Pluto). Tema atribuudid olid kimp välke peos ja võimusümbol kotkas, sageli kujutatakse teda troonil istumas.
Lisaks naisele Herale, kes oli abielu jumalanna, oli Zeusil hulk voodikaaslasi. Kui Zeus mõnd naist himustas, siis ta lihtsalt läks ja võttis selle. Armuafääride käigus muutis ta enamasti kuju, muutudes kord loomaks, kord inimeseks, jumalaks või mõneks asjaks.
Zeusil oli palju järeltulijaid ja tema abielu Heraga täis pidevaid tülisid. Hera jälitas armutult Zeusi sõbratare ja nende lapsi ning Zeus omakorda kaitses neid oma naise eest, karistades viimast.
Jupiteri kultus oli Rooma riigiusk kuni 4. sajandini p.Kr, Jupiteri austati Kapitooliumil. Kui Jupiter tundis end oma troonil kindlalt, oli ta suuremeelne ja õiglane jumalaisa, kes demonstreeris oma võimeid nii taevas kui maa peal mõistlikult ja väärikalt. Antiikaja inimesed austasid teda väga.
Kuna Jupiteri seostati õnne ja rõõmsameelsusega, hakati selles tähenduses kasutama sõna „joviaalne“.
Jeanne Calment

Jeanne Louise Calment (21. veebruar 1875 Arles, Prantsusmaa – 4. august 1997 Arles) oli prantsuse ülipikaealine, kes on tänini ametlike andmete kohaselt vanimaks elanud inimene maailmas (122 aastat ja 164 päeva).
Calment'i hämmastavalt pikk eluiga on tõmmanud endale suurt tähelepanu ning tema elu ja tegevust on väga mitmekülgselt uuritud. Calment sündis Arles's keskklassi perekonnas. Tema vanemad elasid küllaltki vanaks: isa 93- ja ema 86-aastaseks, vend aga 97-aastaseks. Ta abiellus 1896. aastal ning abielu kestis kuni mehe surmani 1942. aastal. Et nende tütar oli surnud juba 1934. aastal, siis pidi Calment üles kasvatama oma lapselapse, kes hukkus aga mootorrattaõnnetuses 1963. aastal. Nii jäi ta pärijateta ning sõlmis 1965. aastal 90-aastasena leppe advokaat Jacques Raffrayga. Selle järgi maksis too talle iga kuu kindla summa tingimusel, et naise surma järel läheb korter advokaadile. Tolle õnnetuseks elas Calment aga veel 32 aastat ning Raffray ise suri 1995. aastal vähki. Calment'ile jätkas toetussummade maksmist tema lesk.
Calment'i tervis püsis tema pika elu jooksul hämmastavalt hea, ehkki ta suitsetas kuni 117. eluaastani ning sõi maiuseid veel 119-aastaselt. 100-aastaselt sõitis ta veel jalgrattaga ning kuni 110-aastaseni elas ta üksi. Ta suutis kuni 115. sünnipäevani ise käia ning suhtles aktiivselt inimestega kuni oma viimase sünnipäevani. Siis otsustas hooldekodu juhatus, et teda enam avalikkusele ei näidata. Võimalik, et see saigi talle saatuslikuks, sest tähelepanu oli teda senini motiveerinud.
Calment'i vanuseni pole ametlikel andmetel keegi kuigi lähedale jõudnud. Jaapanlane Shigechiyo Izumi elas väidetavalt 120-aastaseks, kuid see pole kindel. Ükski teine inimene pole dokumentaalselt tõestatult üle 120 aasta elanud.
Tiia Porss

Tiia Porss (sündinud 7. augustil 1954 Kuressaares) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1973 Kingissepa 1. Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Ta töötab aastast 1978 teatris Vanemuine, aastast 1998 on ta Vanemuise suure maja perenaine.
Kambi mõis (Harju-Jaani)

Kambi mõis (saksa keeles Kapen) oli Raasiku mõisa kõrvalmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.
Mõis rajati keskajal ja esimest korda on seda mainitud 1565. aastal.
The Beat Goes On

"The Beat Goes On" (eestikeelse pealkirjaga "Tants kestab veel") on Sonny Bono kirjutatud populaarne laul. Laul avaldati esmakordselt Sonny & Cheri 1967. aastal ilmunud albumil "In Case You're In Love".
Eestikeelsete sõnade autor on Heldur Karmo ning seda on esitanud näiteks Merle Ambre, ansambel Vitamiin, Hedvig Hanson ja Maarja-Liis Ilus.
Majuro atoll

Majuro (maršalli Mājro) on Marshalli Saarte atoll, mida nimetatakse riigi pealinnaks. Atolli moodustavate saarekeste kogupindala on umbes 9,7 km², kuid nad ümbritsevad umbes 295 km² laguuni. Atolli idapoolsetel saartel (Delap, Uliga ja Darrit), paikneb suurem osa asustusest, seal elab umbes 25 400 inimest.
Anne Hansberg

Anne Hansberg (sündinud 22. septembril 1946) on eesti audiitor.
Ta on Keskkonnainvesteeringute Keskuse siseaudiitorina Eesti Siseaudiitorite Ühenduse liige.
Ta oli 3. maist 2001 3. märtsini 2014 IRLi liige. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Vaba Isamaalise kodaniku nimekirjas.
Alates 15. oktoobrist 2014 on ta Eesti Vabaerakonna liige ja kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Nõmme ja Mustamäe linnaosas. On selle piirkonna juht. Ta sai 126 häält ja valituks ei osutunud.
Ta oli aastatel 1996-1998 Eesti Vabariigi kaubandusesindaja Vene Föderatsioonis EV Moskva saatkonnas. On alates 1992 rahvusvahelise naisteklubi Zonta liige.
Tartu Armeenia Rahvusühing

Tartu Armeenia Rahvusühing on Tartus tegutsev Eesti armeenlaste organisatsioon.
Ühing registreeriti 31. märtsil 1989 Tartus nime all Armeenia Kultuuriselts. Aastast 1995 kannab organisatsioon nime Tartu Armeenia Rahvusühing. 
Ühingu esimees on Rafik Grigorjan.
Ühingul on olnud filiaalid Paides ja Valgas.
Otto Mamberg

Otto Mamberg (ka Otto Evald Mamberg; pseudonüümiga -erg; 16. veebruar 1904 Paide – 23. august 1984 Stockholm, Rootsi) oli eesti rakenduskunstnik ja karikaturist.
Otto Mamberg sündis 16. veebruaril 1904 Paides ehitusettevõtja pojana. Perekonnas oli viis poega ja üks tütar. Alguses õppis Paides, kuid kui pere kolis Tallinnasse õppis edasi Tallinna Reaalkoolis. Peale kooli lõpetamist õppis 1926. aastal Tartu Ülikoolis õigusteaduskonnas, kus kuulus Sakala korporatsiooni.  
Peale ülikooli lõpetamist töötas Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuses (ETK) rahandusosakonnas ja peale seda kindlustusseltsides kuni kodumaalt lahkumiseni. 
1944. aastal siirdus Otto Mamberg Soome kaudu Rootsi. Rootsis kuulus ta Järvakate Ühingusse, mille esimees ta oli. Stockholmis asuvas Rootsi Loodusmuuseumis (Naturhistoriska Riksmuseet) leiutas ta tehnilise menetluse tušijoonistuste paberile ülekandmiseks. Rootsis töötas ta mitmeid aastaid kindralstaabi kaardijoonistajana ja oli mitme suurkirjastuse koosseisus. 
Enne emmigreerumist joonistas ta karikatuure Eestis väljaannetele Päevaleht, Esmaspäev, Kratt, Rahvaleht ja Agu. Rootsis jätkas karikatuuride joonistamist Åhlén & Åkerlund, Semic Press ja Eesti Päevalehtes. Tema karikatuure avaldati veel USA-s ja Kanadas.
Käina lahe – Kassari maastikukaitseala

Käina lahe – Kassari maastikukaitseala on maastikukaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kaitseala pindala on 5652 ha, millest 3189 ha on maismaaosa. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1939, kui kaitse alla võeti Kassari ja Vaemla lahe tervisemuda alad. Aastal 1962 moodustati kaks kaitseala: Kassari saare maastikukaitseala ja Käina lahe ornitoloogiline kaitseala, mille ühendamisel moodustati 1998. aastal Käina lahe – Kassari maastikukaitseala.
Tarr Steps

Tarr Steps on looduskivist talasild (kiviplaatsild) üle Barle'i jõe Exmoori rahvuspargis Somerseti krahvkonnas Inglismaal.

Tarindus

Jalgteesillana kasutatava 55 meetri pikkuse silla kanduriteks (ühtlasi sillatekiks) on graniidist kiviplaadid. Kivisild on 17-avaline, suurim sildeava on 2,59 meetrit.

Ehitusaeg

Tarr Steps on üks tuntumaid Exmoori rahvuspargi ajaloolisi ehitismälestisi, sest ta vanuseks on arvatud 3000 aastat. Silla tegelik vanus on siiski teadmata, teooriaid on mitmeid, mõned neist dateerivad Tarr Stepsi pronksiaega, teised paigutavad silla ehitusaja 14.–15. sajandisse, see on keskaja lõppu.

Taastamised

Tarr Steps on sisuliselt lahtistest kividest üksteise peale kuhjatud kivikogum. Üleujutused on sageli kive sillalt ära viinud. 20. sajandi jooksul on üleujutused kolmel korral põhjustanud suuri kahjustusi. Pärast silla restaureerimist 1949. aastal sai sillast turismimagnet. Restaureerimistööde käigus kõik kivid mõõdistati juhuks, kui neid tuleb ükskord asendada. Mõõdistustest oli kasu 1952. aastal, kui üleujutus hävitas silla pea täielikult – kõik sildeavad peale ühe olid oma kohalt vetega ära pühitud. Väiksemad kivid leiti 50 meetrit allavoolu, raskemad kiviplaadid olid oma asukohast 12 meetri kaugusel. Kiviplaatsild taastati juunis 1953.
Sealtpeale tehakse sillale iga-aastane ülevaatus. Kohalt nihkunud üksikud plaadid tõmmatakse algsesse asendisse tagasi. Arvatakse, et seoses kliima soojenemisega jääb üleujutustest tingitud kahjustuste oht sillale suureks.
Tartu Ülikooli kunstimuuseum

Tartu Ülikooli kunstimuuseum on muuseum Tartus. See kuulub Tartu Ülikooli muuseumi koosseisu.

Ajalugu

Aastal 1803 Tartu Ülikooli juurde asutatud kunstimuuseum on Eesti vanim kunstimuuseum. Kuigi seda peeti pikalt ka Eesti vanimaks muuseumiks, siis tänapäeval arvatakse vanemaks Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi.
Aastail 1919–1998 kandis muuseum Klassikalise Muinasteaduse Muuseumi nime.
Muuseumi esimene direktor oli professor Karl Morgenstern (1770–1852). Hiljem on muuseumit juhtinud teiste seas Õie Utter, Jüri Linnus, Anu Laansalu, Inge Kukk ja Jaanika Anderson.
Muuseum asub alates 1868. aastast ülikooli peahoone vasakus tiivas.

Näitused

Muuseumi püsinäituse moodustavad skulptuurid – kreeka arhailise, klassikalise ja hellenistliku kunsti paremate tööde originaalsuuruses kipsjäljendid, mis on ostetud muuseumile 1860. aastatel Inglismaa, Prantsusmaa, Saksamaa ja Itaalia muuseumidest. Saalide seintel on Pompei stiilis maalingud, mis tehti 1868. aastal, kui muuseum kolis on praegustesse ruumidesse ülikooli peahoone vasakus tiivas. Seinamaalide aluseks olid 1827–1859 ilmunud saksa kunstniku Wilhelm Zahni jooniste järgi loodud litograafiatehnikas lehed. Värvilised seinamaalid tehti selleks, et paremini eksponeerida muuseumi valgeid kipsvalandeid.
2017. aasta kevadel avati kunstimuuseumis muumiakamber ehk Egiptuse hauakambrist inspireeritud püsinäitus. Muumiad pärinevad Eesti ühe esimese orientalisti Otto Friedrich von Richteri (1791–1816) kollektsioonist. Näitusel on üleval kaks ehtsat Egiptusest pärit muumiat ja üks koerlase muumia.
Püsiekspositsioonis on väljas ka haruldane filosoof Immanuel Kanti (1724–1804) surimask, mida on maailmas teadaolevalt vaid kaks.
Kunstimuuseumi külastuse ühe osana on ühtlasi võimalik tutvuda peahoone klassitsistlikus stiilis aula ja pööningul asuva ajaloolise kartseriga.
Kadaka puiestee

Kadaka puiestee on tänav Tallinnas Mustamäe ja Nõmme linnaosas. See kulgeb läbi Kadaka, Vana-Mustamäe, Hiiu ja Pääsküla asumi.
Kadaka puiestee algab Kadaka teelt. Ta ristub Mäealuse (vasakult), Lehtri (paremalt), Karsti (paremalt), Mäepealse (vasakult), Trummi (vasakult) ja Nõva tänavaga (paremalt). Pärast ristumist Tähetorni tänavaga (risti) kulgeb puiestee üle Mustamäe nõlva ja Tihniku viadukti, mille alt läheb endine Hiiu – Harku karjääri raudteetamm. 
Pääskülas ristub tänav Kalda (paremalt), Tammepärja (risti), Tammiku (risti), Päikese puiestee (paremalt), Hommiku (vasakult), Kasteheina (vasakult), Mesila (vasakult), Vainu (vasakult), Õitse (risti), Muuluka (vasakult), Raie (paremalt), Sireli (vasakult), Kaasiku (risti), Suvila (risti), Kastani (risti), Lõo (vasakult), Seedri tänavaga (paremalt) ja Toome põiguga (paremalt) ning lõpeb Pärnu maantee ja Rohula tänava ristmikul.

Tänava varasemad nimed

Esimesed teated tänava nime kohta on aastast 1925 (Kadaka tn, vene Кадакская ул., 1926 saksa Kaddaksche Promenade, vene Кадакский бульвар). 
Aastatel 1940–1941 kandis puiestee Kommunaari nime.

Ühistransport

Mööda Kadaka puiesteed sõidavad Tallinna ühistranspordi liinibussid 10 (Väike-Õismäe – Vana-Pääsküla), 20 (Reisisadam (D-Terminal) – Pääsküla jaam), 20A (Laagri alevik – Kunstiakadeemia) ja 25 (Laagri alevik – Keskuse).

Popkultuur

Kadaka puiestee, Kadaka tee ja Hiiu – Harku karjääri raudtee vahelisel rabasel ja paesel alal on filmitud Lenfilmi mängufilmi Sherlock Holmesi ja doktor Watsoni seiklused: Baskerville'ide koer (Приключения Шерлока Холмса и доктора Ватсона: Собака Баскервилей, 1981) erinevad episoodid filmi finaalist.
Nona Gaphrindašvili

Nona Gaphrindašvili (gruusia keeles ნონა გაფრინდაშვილი; sündinud 3. mail 1941 Zugdidis) on endine Nõukogude Liidu maletaja ning Gruusia sporditegelane ja opositsioonipoliitik.
Gaphrindašvili oli viies naiste male maailmameister (1962–1978) ja esimene naismaletajatest rahvusvaheline suurmeister (1978). Enne seda sai 1961. aastal naiste rahvusvaheliseks meistriks, 1962. aastal rahvusvaheliseks meistriks ja 1976. aastal naiste suurmeistriks. 
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist juhtis Gaphrindašvili 1996. aastani Gruusia Olümpiakomiteed.
Gaphrindašvili oli suurärimees Badri Patarkatsišvili poolt toetatud partei Meie Gruusia juht kuni Patarkatsišvili surmani 2008. aastal.
2011. aastal juhtis ta opositsioonist liikumist Rahvaassamblee (სახალხო კრების).

Isiklikku

Gaphrindašvilil on üks poeg.
Armstorf

Ajalugu

Armstorf kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Armstorfist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Jacques Santer

Mahajäetud üksuse paljastamine Luksemburgis

10. novembril 1990 ilmus ajalehes vum Lëtzebuerger Vollek artikkel pealkirjaga "Viis aastat riigisaladust – NATO pommitav terrorikomando". See tõi kaasa parlamendipoolse uurimise ning selle tulemusena oli Santer sunnitud avalikustama Luksemburgis asuva niinimetatud "mahajäetud sõjaväeüksuse" olemasolu ning võtma selle likvideerimise eest poliitilise vastutuse. Artiklis mainitud organisatsioon oli olnud tegev alates selle loomisest tollase peaministri Pierre Werneri poolt aastal 1959. Selle tegevust organiseerisid riigi luureteenistus, salaluure agentuur Service de Renseignement de l'Etat (SREL) ning selle tegevust koordineeris NATO. 1990. aasta 17. detsembril rääkis Santer põhiseaduskomiteele, et organisatsioonil ei olnud kunagi rohkem kui 12 liiget ning et see oli ette nähtud vaid luureoperatsioonidega tegelemiseks ning põgenemis- ja vältimismanöövriteks. Aastal 1973 loodi ka võimalus relvade kasutamiseks, kuid Santeri antud seletuste järgi ei oleks organisatsioonile antud vahetut juurdepääsu neile. 14. oktoobril 1990 teavitati organisatsiooni järelejäänud liikmeid ning nõuti, et nad tagastaksid oma raadiosidevarustuse.

Euroopa Komisjoni presidendina

Santer valiti 1995. aastal Euroopa Komisjoni presidendiks kui kompromissvalik Suurbritannia ja Prantsusmaa–Saksamaa liidu vahel. Varem oli Suurbritannia peaminister John Major pannud veto mainitud liidu kandidaadi Jean-Luc Dehaene presidendiks määramisele. Santeri valik ratifitseeriti Euroopa Parlamendis hädavaevu, kuna parlament ei olnud komisjoni valikuprotsessiga rahul.
Samal aastal sai temast esimene auhinna Vision for Europe Award saaja.
Santeri ajal kerkisid esile väited teatud Euroopa Liidu volinike korruptsiooni kohta. Sõltumatu ekspertide grupi viis läbi uurimise, et selgitada puuduseid juhtimises (ebakompetentsus ja pettused). Vaatamata sellele, et enamik volinikke süüst vabastati, nentis raport, et eksperdid ei leidnud mitte ühtegi isikut, kes oleks välja näidanud vähimatki vastutustunnet. Kuna asjasse seotud volinikud keeldusid tagasi astumast ning Euroopa Komisjoni presidendil ei olnud ka võimu üksikuid volinikke tagandada, astusid Santer ning kogu tema komisjon raporti avaldamise päeval, 1999. aasta 15. märtsil, tagasi.

21. sajand

Vahemikus 1999–2004 oli Santer Euroopa Parlamendi liige. Ta oli ka Suurbritannia–Iraagi ärimehe Nadhmi Auchi omanduses oleva valdusettevõtte General Mediterranean Holding juhatuses.
Praegu on ta Euroopa Föderalistide Liitu kuuluva "Euroopa Grupi" (Groupe Europe) president. Lisaks kuulub Santer ka rahvusvahelise teleülekannete ja produktsiooniga tegeleva RTL Groupi direktorite nõukogusse.
2012. aasta 23. jaanuaril määrati Santer Special Purpose Investment Vehicle (SPIV) juhatuse etteotsa. Tegemist on vahendiga, mis on loodud stimuleerima eurotsooni päästefondi Euroopa finantsstabiilsuse fondi (European Financial Stability Facility).
2013. aasta mais sai Santerist Euroopa Rahvapartei ametliku äriühenduse SME Europe ("Euroopa väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad") auliige.
Traian Băsescu

Traian Băsescu [traj'an bös'esku] (sündinud 4. novembril 1951 Basarabis) on Rumeenia poliitik.
Aastatel 2000–2004 oli Băsescu Bukaresti linnapea. 2004. aastal sai temast riigi president ja 2009. aastal valiti ta taas sellesse ametisse. 20. aprillist 23. maini 2007 ja 6. juulist 27. augustini 2012 olid tema volitused presidendina peatatud. Tema teine ja viimane ametiaeg presidendina lõppes 21. detsembril 2014, kui presidendina vannutati ametisse Klaus Iohannis.
Enne poliitikukarjääri töötas Băsescu kaptenina ja riikliku laevafirma Navrom direktorina.

Esimene ametiaeg presidendina

Esimesel ametiajal ei laabunud president Băsescu koostöö peaminister Călin Popescu-Tăriceanuga.
Băsescut süüdistati põhiseaduse rikkumises ja seaduste meelevaldses rakendamises. Kuigi Konstitutsioonikohus asus 2007. 17. jaanuaril seisukohale, et president pole põhiseadust rikkunud ning teda ei peaks tagandama, algatas Sotsiaaldemokraatlik Partei 18. jaanuaril presidendi Băsescu volituste peatamise.
19. aprillil 2007 peatas parlament häälteenamusega 322:108 (10 erapooletut; vajalik poolthäälte arv oli 233) presidendi volitused. Otsus jõustus 20. aprillil, kui Konstitutsioonikohus kiitis parlamendi otsuse heaks ja seadustega kooskõlas olevaks. Presidendi kohusetäitjaks sai parlamendi ülemkoja esimees Nicolae Văcăroiu.
19. mail toimus rahvahääletus president Traian Băsescu ametisse ennistamise küsimuses. Referendumil osales umbes 44 protsenti hääleõiguslikest kodanikest, kellest 74 protsenti toetasid presidendi ametisse ennistamist. 23. mail taastusid vastavalt rahvahääletuse tulemusele Băsescu volitused presidendina.

Teine ametiaeg

2009. aasta detsembris valiti Băsescu presidendivalimiste teises voorus presidendiks tagasi. Băsescu sai 50,37% häältest, tema sotsiaaldemokraadist vastaskandidaat Mircea Geoană 49,63%.
President sattus vastuollu vasakpoolse peaministri Victor Pontaga. Parlamendis algatati menetlus tema volituste peatamiseks. 6. juulil 2012 peetud parlamendi erakorralisel istungil peatas parlament häältega 256:114 president Băsescu volitused ja kuulutas 29. juuliks välja rahvahääletuse tema ametist tagandamiseks. Presidendi kohuseid asus täitma parlamendi ülemkoja esimees Crin Antonescu.

Tunnustused

2011. aastal andis president Toomas Hendrik Ilves Traian Băsescule Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärgi.
Diraci deltafunktsioon

Diraci deltafunktsioon (δ funktsioon) on matemaatikas füüsiku Paul Diraci poolt kasutusele võetud üldistatud funktsioon või jaotus. Antud funktsiooni kasutatakse punktmassi või punktlaengu tiheduse modelleerimiseks reaalmuutuja funktsioonina, mis võrdub nulliga iga nullist erineva argumendi korral ja mille integraal üle kõikide reaalarvude on võrdne ühega.
Põlevkivitööstus

Põlevkivitööstus on tööstusharu, mis tegeleb põlevkivi kaevandamise ja töötlemisega.
Peeter Pints

Elulugu

Peeter Pints on töölise poeg.
Lõpetas 1963 Tallinna Kaugõppekeskkooli, 1969 Leningradi Ülikooli, 1974 samas aspirantuuri, filosoofiakandidaat (1975, samas), väitekiri "Проблема личности в социологии Н. Михайловского". Oli 1974–97 TPedI/TPÜ filosoofia osakonna vanemõpetaja ja dotsent. Õpetanud filosoofia ajalugu, eetikat, inimese filosoofiat.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: filosoofia ajalugu, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia. Teadustöö tähtsamaid tulemusi: kollektiivse käitumise sotsiaalpsühholoogiliste mehhanismide ja populismi arengutendentside kindlakstegemine. Üle 30 teadustrükise.
Jeruusalemma heebrea ülikool

Jeruusalemma heebrea ülikool (heebrea keeles האוניברסיטה העברית בירושלים ha'universita ha'ivrit birushalayim) on ülikool Iisraelis Jeruusalemmas; ühtlasi üks suurimaid ja tähtsamaid Iisraeli ülikoole.
Ülikool asutati 1918.
Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase (2008).
Lembit Andresen

Lembit Andresen (22. aprillil 1929 Kunda – 1. märts 2016) oli eesti pedagoogikateadlane, pedagoogikadoktor, Tallinna Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamine uurimisteema on eesti rahvakooli vanem ajalugu. Ta oli Nigol Andreseni vennapoeg.

Elukäik

Lembit Andresen lõpetas 1948 Rakvere Õpetajate Seminari, 1950 Tallinna Õpetajate Instituudi ja 1957 ajaloo erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 1969 omandas ta pedagoogikakandidaadi ja 1975 pedagoogikadoktori kraadi, doktoriväitekiri käsitles Eesti rahvakooli kujunemist ja arengut 1880. aastani.
Andresen töötas õpetajana, aastast 1958 TPedIi õppejõuna, aastast 1977 oli ta pedagoogika ajaloo professor, 1969–1971 ja 1975–1976 pedagoogika ja psühholoogia kateedri, aastast 1991 pedagoogika ajaloo õppetooli juhataja, aastast 2004 emeriitprofessor. Ta õpetas pedagoogika ajalugu ka TLÜ Haapsalu (1999–2008) ja Rakvere (2001–2009) kolledžis.
Andresen pidas eestikeelse hariduse üheks tähtsaimaks eelduseks õpetajate ettevalmistamist, tema sellealased uurimused ulatuvad Bengt Gottfried Forseliuse seminarist (1684–86) kuni tänapäevani. Ta kirjutas esimese Eesti pedagoogika ajaloo (muinasajast kuni 1940. aastani) ning uuris Eesti rahvakooli ajalugu seoses kirjaoskuse ja kooliraamatute arenguga. Andresen selgitas ka Lääne-Euroopa pedagoogikateaduse kaudmõjusid Baltimaade haridusele, eriti Jan Ámos Komenský ja Johann Heinrich Pestalozzi ideede jõudmist Eesti rahvakooli, ta rajas Eesti rahvakooli ajaloo uurimise koolkonna. Lembit Andresen uuris ka Tallinna Pedagoogikaülikooli ajalugu (1919–1999). Temalt ilmus ligi 300 artiklit ja 12 monograafiat.
Andresen oli B. G. Forseliuse Seltsi asutajaliige ja nõunik, Balti Pedagoogikaajaloolaste Assotsiatsiooni juhatuse liige (aastast 1999) ning Eesti Pedagoogika Ajaloo Seltsi asutaja ja esimees (aastast 2001). Ta rajas TLÜ muuseumi ja oli 1994–2006 selle juhataja. Andresen algatas Eesti üldhariduskoolide ajaloo-olümpiaadide (1965) ja Baltimaade pedagoogikateadlaste kooliajaloo konverentside korraldamise (1973).
Tõnu Ojavee

Tõnu Ojavee (15. märts 1949 – 1. november 2012) oli eesti illusionist.
Ta on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli (praeguse Tallinna Reaalgümnaasiumi).
Boris Gavronski

Boris Gavronski  (14. detsember 1934 – 25. veebruar 1999) oli eesti põllumajandustegelane.
Ta lõpetas 1958. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararsti eriala.
Aastatel 1958–1961 oli ta Annikvere Veterinaarjaoskonna juhataja, 1961–1967 Rakvere rajooni Haljala kolhoosi esimees, 1967–1991 Väike-Maarja kolhoosi esimees.
Ta on maetud Rahumäe juudi kalmistule.
Mulgi rattaralli

Mulgi rattaralli on  2010. aastal alguse saanud rattaspordi üritus Viljandis.