google/wiki40b huggingface dataset:
Roosterind-tüll

Levik ja bioloogia

Roosterind-tülli ehk morneli pesitsusareaal on ulatuslik, hõlmates mägesid Euraasia põhjaosas ja Alaska lääneosas. Talvitusareaal hõlmab Vahemere ümbruse Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kuni Iraanini.
Kesk-Euroopas jääaja reliktina säilinud morneli populatsioonid on jäänud haruldaseks.
Morneli maailma populatsiooni hinnatakse küll kahanevaks, kuid liiki peetakse sellegipoolest praegu soodsas seisundis olevaks. Euroopa mornelid rändavad väikestes salkades ja laial rindel, tehes rändepeatusi kindlaks kujunenud kohtades. Nad lahkuvad pesitsusaladelt augustis ja septembris ning tagasiränne algab hilises veebruaris või märtsis. Nad pesitsevad eraldi paaridena maist augustini. Vanalinnud võivad ööbida seltsingus. Ka talvitusalal tegutsevad mornelid seltsinguliselt.
Mornel pesitseb kiltmaadel ja mägedes hõreda taimkattega lauskjal lagemaastikul. Ka sambla, madala rohu või samblike ja kaljupaljanditega arktilises ranniku ja sisemaa tundras. Rändel peatuvad mornelid lühikese taimestikuga avamaastikul, nagu nõmmedel ja kesapõldudel. Mornelid talvitavad kivistes ja põõsastega steppides, poolkõrbetes ja kultuurmaastikus.
Morneli pesa on madal lohk paljal pinnasel või madalas taimistus. Sobiva elupaiga piiratuse puhul võivad nad pesitseda kahe kuni viie paarilistes hajali rühmades. Pesad rajatakse tavaliselt teineteisest paarsada meetrit kuni mitu kilomeetrit eemale
.
Kurnas on kaks kuni neli muna, need on seemiskollase, kollaka või roheka taustaga ja kirjatud mustjaspruunide tähnidega.
Mornel on segatoiduline lind. Loomse toidu moodustavad erinevad selgrootud: mardikad, kahetiivalised, liblika röövikud, sihktiivalised, sipelgad, ämblikud, teod ja vihmaussid. Taimne toit on lehed, seemned, marjad ja õied (nt kukemarja perekonnast).

Eestis

Roosterind-tüll on väikesearvuline hajus läbirändaja, kevadrändel maikuu teisel poolel, sügisrändel augusti lõpus ja septembris.
Rändel morneleid kohatakse üksikult või mõne (väga harva üle kümne) isendilistes rühmades, madala rohukasvuga mererannikul ja sisemaal küntud põldudel. 
Roosterind-tüll leiti Eestis esmakordselt 1870. aastatel Tartu juures 
, praeguseni on liiki Eestis kohatud rohkem kui 30 korral; morneleid on maastikus raske leida, neid rändab Eestist tõenäoliselt läbi rohkem kui praegu arvatakse .

Meedias

1990. aastate alguses avaldati ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna Bengt Berg'i "Minu sõber mornel" ("Min vän fjällpiparen").
Levon Aronjan

Levon Grigori Aronjan (armeenia keeles Լևոն Գրիգորի Արոնյան; sündinud 6. oktoobril 1982 Jerevanis) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2000). 
Aronjan tuli 1994. aastal Szegedis noorte maailmameistriks U12 vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2000. aastal. Kolm aastat varem sai Aronjan FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on 2002. aasta Armeenia malemeister. 2011. aastal kaotas ta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis Aleksandr Grištšukile.
Ta võitis maleolümpiatel Armeenia võistkonna koosseisus kolm kuldmedalit (2006, 2008, 2012). 
2001. aastast elab Aronjan Saksamaal, kuid jätkab esindamast rahvusvahelistel malevõistlustel Armeeniat.
Ta on abielus naiste rahvusvahelise meistri Arianne Caoiliga.
Perfect Strangers

"Perfect Strangers" on ansambli Deep Purple 1984. aastal ilmunud üheteistkümnes stuudioalbum.
PF-89

PF-89 on uue põlvkonna standardne õhukese soomusega tankide tõrjumisele suunatud granaadiheitja. Relva kasutavad peamiselt jalaväelased kerge soomuse ja varjendite vastu. PF-89 on disainitud 80 mm kõrge purustusjõuga tankivastase (inglise High Explosive Anti-Tank) moona laskmiseks. Massilist tootmist alustati 1993. aastal. PF-89 on üpris sarnane Rootsi AT-4-ga.
Antud relv on kaasakantav ning sellest saab lasta ainult paremalt õlalt. Samuti on granaadiheitja veekindel ning seda on lihtne transportida ja hoida.

Kirjeldus

PF-89 granaadiheitjal on lihtne optiline sihik, millele võrreldes AT-4-ga öösihikut lisada ei saa. Enne laskmist peab laskja selgelt nägema oma sihtmärki ning määrama, mis kaugusel see asub.
Üks granaat asub juba eelnevalt granaadiheitja torus ning on ühekordselt kasutatav. Kogu süsteem kaalub ainult umbes 3,7 kg ja seda saab efektiivselt kasutada ka minimaalse väljaõppega.
X Games

Winter X Games

Winter X Gamesi peetakse igal talvel alates 1997. aastast. 
Üritus toimub jaanuaris või veebruaris (enamasti jaanuaris) Ameerika Ühendriikides. Mänge peetakse alates 2002. aastast Aspenis ja seal korraldatakse neid vähemalt 2019. aastani.
Eesti suursaatkond Riias

Eesti suursaatkond Riias on Riias asuv Eesti suursaatkond. 
1919 avati Eesti saatkond Riias. Saatkond asus aadressil Skolas iela 13.
Pärast Balti riikide taasiseseisvumist avati 25. augustil 1992 Eesti suursaatkond Riias. Algul olid saatkonna ruumid aadressil Nometnu iela 62. Alates 1995 asub saatkond taas aadressil Skolas iela 13.
Haavelkalestamine

Haavelkalestamine on meetod detailide väsimustugevuse tõstmiseks pindkihi kohaliku kalestamise teel haavlijoas.
Stanzach

Geograafia

Stanzach asub Namlosi orusuus Lechi orus.
Soome Lennundusmuuseum

Soome Lennundusmuuseum (soome keeles Suomen ilmailumuseo) on lennundusmuuseum Soomes Vantaas. Muuseumi haldab Soome Lennundusmuuseumi Fond (soome keeles Suomen Ilmailumuseosäätiö). Muuseumi juhataja on Markku Kyyrönen.
Muuseumi kogudes on muu hulgas 72 lennukit, sh 22 purilennukit.
Budistlikud sümbolid

Sümbolid

Vadžra
Nii Aasias kui ka Euroopas on svastika alati olnud hea ende ja maagiline sümbol.
Kõige vanem jälg svastikast on pärit neoliitikumist. Svastikat on leitud Trooja varemetest. Indiasse ilmub see märk 4. sajandil eKr, Hiina 5. sajandil pKr, 6. sajandil jõuab svastika koos budismiga, kes tegi ta oma sümboliks, juba Jaapanisse.
Svastika on läbi aegade Indias kasutusel olnud nii hinduistide kui budistide poolt päikese sümbolina ja hea õnne märgina. Suurem osa Aasia kontinendist peab svastikat tänapäeval budismi sümboliks.
Algselt on svastikat seostatud päikese jumalustega ja see tähistab kahte maailma loovat protsessi.

Budismi sümbolite galerii

Galeriis leiduvate piltide autor on V. Väärtnõu
Värska valla vapp

Värska valla vapp oli Põlva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Värska valla vapp.
Vapp on kinnitatud Värska valla volikogus, kuid kinnitamata Riigikantselei poolt.

Vapi kirjeldus ja põhjendus

Valla vapil on rohelisel taustal (maa) kollane ring (päike). Maa ja päikese taustal Seto sõle (hõbe) lillemotiiv. Kõik ääristused ja lillemotiivi sisemine muster on must.
Fallen (Burzumi album)

Muusika ja sõnad

Varg Vikernesi sõnul on album "Beluse" ja millegi uue ristand, olles rohkem inspireeritud debüütalbumist ja "Det som engang varist" kui "Hvis lyset tar ossist" või "Filosofemist". Album on dünaamilisem ja igas mõttes eksperimenteerivam kui "Belus" – "Lähenesime sellele, justkui oleks tegu klassikalise muusikaga." Sõnade poolest sarnaneb see debüütalbumiga. Rõhk on eksistentsialismi teemadel, kuid "Beluselt" tuttav mütoloogiahõng on samuti alles.
Komeedi tänav

Komeedi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Komeedi tänav algab Kesk-Ameerika tänavalt, ristub Koidu, Pilve, Aasa ja Villardi tänavaga ning lõpeb Tehnika tänaval. Komeedi tänav on enam-vähem ida-läänesuunaline ja ligikaudu 390 meetri pikkune.

Ajalugu ja nimed

Tänava endine nimi oli Tähe tänav (saksa keeles Sternstrasse, vene keeles Звездочная улица), mis nime kordumise tõttu muudeti. Tänav rajati 1909. aastal Koidu tänava ja Kesk-Ameerika tänava vahele. Sellega liideti 24. mail 1939 Koidu ja Tehnika tänava vahel asetsenud Kuu tänav (saksa keeles Mondstrasse, vene keeles Лунная улица), mille nimi siis kustutati, kuid 1959. aastal teisele tänavale üle kanti
Jyri Häkämies

Isiklikku

Tema peres on kaks last, Joel (sündinud 1989) ja Eerik (sündinud 1993).
Tema vend on poliitik Kari Häkämies.
Teet Suur

Teet Suur (sündinud 20. mail 1973) on eesti kunstnik. Ta töötas 29.detsembrini 2017 Rakvere linnakunstnikuna.

Lapsepõlv ja haridustee

Suur elas lapsepõlves Lääne-Virumaal Tamsalu vallas. Ta on õppinud Tamsalu Keskkooli põhikoolis, ent õpingud seal jäid pooleli. Hiljem läks ta Rakverre, kus lõpetas Rakvere õhtukeskkooli.
2009. aastal alustas Suur õppimist Tartu kõrgemas kunstikoolis skulptuuri erialal. Kunstikooli lõputööks valis ta lavakujunduse Iiri näitekirjaniku Conor McPhersoni näidendile "Meresõitja".

Töö

1990. aastatel töötas Suur oma vanemate piimatootmisega tegelenud talus. Seejärel töötas ta mõne aasta Eesti raudteel. 2007. aastal töötas Virumaa Teataja toimetuses fotograafina, autojuhina ja artiklite kirjutajana. Sellel perioodil koostas ta mõned näitused, pärast mida tekkiski tal mõte minna kunsti õppima.
Teet Suur oli Rakvere linnakunstnik alates 2013. aasta kevadest. Enne Rakvere linnakunstnikuks kandideerimist oli ta Rakveres mõne näituse koostanud ja suure teatrihuvilisena Rakvere teatris ühe lavastuse kujundanud. Rakvere linnakunstnikku köidab land art maastikukunst. See on kunst, mis sobitub keskkonda ja muutub interjööri või avaliku ruumi loomulikuks osaks. Tema arvates peab kunst inimesi puudutama ja neile korda minema. Inimeste emotsioone ja hinnanguid jõulukuusele peab ta teose osaks.
Termostaat

Termostaat ehk ultratermostaat on soojuslikult isoleeritud  anum (ruum) püsiva temperatuuri hoidmiseks. Püsiva temperatuuri tagab termoregulaator (temperatuuriregulaator) või teataval kindlal temperatuuril toimiv faasisiire (jää sulamine, vee keemine vms)
Termoregulaatori abil reguleeritakse termostaadi temperatuuri etteantud kõikumise piires kindlate näitude juures. Etteantud temperatuuri hoiab termoregulaator sel teel, et vastavalt vajadusele lülitab sisse kütte- või jahutusseadme või vastavalt vajadusele reguleerib soojuskandja (enamasti sooja või külma vee) läbivoolu.
Olenevalt otstarbest konstrueeritakse väga erineva ehitusega termoregulaatoreid, milles kasutatakse mitmesuguseid temperatuuri muutusele reageerivaid sensoreid. Vajadusel kasutatakse programmeeritavaid ajas erinevaid temperatuurirežiime hoidvaid seadmeid.
Termostaat tähendab ka temperatuuri stabiliseerivat termoregulaatorit ehk temperatuuriregulaatorit (ingl thermostat).
Rässa allikad

Rässa allikad on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Nehatu külas asuvad kaks ohvriallikat.
Allikad on arvele võetud arheoloogiamälestistena.
Allikad on üksteisest linnulennult u 800 m kaugusel.
Soome-ugri hõimuliikumine

Soome-ugri hõimuliikumine on soome-ugri rahvaste seas alates 20. sajandi algusest levinud hõimuliikumine, mis rõhutab soome-ugri rahvaste kultuurilist ja keelelist ühisosa. Omariikluse saavutanud soome-ugri rahvad (eestlased, soomlased ja ungarlased) toetavad selle raames väiksemate, peamiselt Venemaal elavate soome-ugri rahvaste kultuuri, keele ja ühiskonna püsimajäämist ja arengut.
Nõukogude ajal oli hõimuliikumine suuresti takistatud ning keskendus peamiselt teadusuuringutele, sh fennougristikale ja etnograafiale. Tänapäeval tehakse hõimuliikumise raames koostööd ennekõike omariikluseta soome-ugri väikerahvaste kultuuri ja keele toetuseks ja arenguks, kuid ka kodanikuühiskonna arendamiseks. Eestis korraldab Fenno-Ugria Asutus koos teiste organisatsioonidega hõimupäevi ja muid sugulasrahvaste teemalisi üritusi.
Hõimuliikumise edendamiseks on loodud rahvusvahelisi organisatsioone, nagu näiteks soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee ja noorteorganisatsioonide ühendus MAFUN, kahepoolsete sidemete hoidmisele keskendunud seltse, nagu Eesti-Saami Selts ning lokaalseid organisatsioone, nagu näiteks Eestis tegutsev Fenno-Ugria Asutus. Eestis on soome-ugri teemadega tegelnud hõimupoliitikud nagu Andres Heinapuu, Jaak Prozes ja Juku-Kalle Raid; neist viimane oli ka Riigikogu soome-ugri toetusrühma esimees, mis on Riigikogu suurim saadikurühm.

Ajalugu

1930ndate keskel tõstatus Türgi liitumine soome-ugri hõimuliitu. Selle suurimaks propageerijaks oli Ungari Türgi saadik M. Jungert, kes tutvustas ideed ka Türgi juhile Kemal-Pashale, kes seda ka toetas.
Nagib Mahfuz

Nagib Mahfuz (11. detsember 1911 – 30. august 2006) (araabia نجيب محفوظ) oli egiptuse kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat. Ta oli esimene araabia kirjanik, kes pälvis selle auhinna.
1996. aastal asutati temanimeline kirjandusauhind araabia kirjanike tunnustamiseks.
Ta on avaldanud 32 romaani ja mitmeid jutukogumikke.
Konvektsioon

Konvektsioon on fluidumis, selles üldisest temperatuurist kõrgema temperatuuriga, kergema (väiksema tihedusega) ainehulga üleslükkejõust tekkinud püstsuunaline ringliikumine. Vertikaalsuunalise  ringliikumisega ehk konvektsiooniga kaasneb vedelikes ja gaasides (ka atmosfääris) soojuse edasikandumine.
Konvektiivse liikumise tekkimiseks on vajalik raskusjõud. Konvektsioon ei saa tekkida tahketes (mittevoolavates) ainetes.
Vedel (perekonnanimi)

Vedel on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Vedel (Weddel) on pandud Rae mõisavallas Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Allikvee ja Värnu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vedel Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Kandlemees Sander Karu kandlelood

Kandlemees Sander Karu kandlelood on Kandlemees Sanderi 2011. aastal ilmunud CD.
Avinurme

Ajalugu

Avinurme kuulus Vaiga muinasmaakonda ja Torma kihelkonda Liivimaa kubermangu idapoolseima osana Põhja-Eestis.
Avinurmes oli mõis.
Avinurmes oli raudteejaam Sonda–Mustvee raudteeliinil. Avinurme jaamale eelnes Muru peatuskoht ja järgnes Kõrve peatuskoht.
19.-20. septembril 1944 toimus Avinurme lahing.
20. sajandi algusest on Avinurme tuntud kui puuanumate ja teiste puidust esemete valmistamise koht.
Nõukogude perioodil oli Avinurmes Rahvakunstimeistrite koondise Uku tootmisjaoskond.
Tuula Haatainen

Isiklikku

Ta on aastast 1983 abielus ja on kahe lapse ema.
Enivere vald

Enivere vald (saksa keeles Sternberg) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Enivere vald Martna vallaga.
Valla alal asus Enivere mõis.
Boriss Blinder

Boriss Blinder (ukraina Борис Бліндер; 18. aprill 1913 – 6. märts 1998) oli Ukraina kabetaja. Ta võitis kolmel korral NSV Liidu meistritiitli (1934, 1952, 1957).
Toronto Eesti Segakoor

Toronto Eesti Segakoor on aastal 1951 Torontos asutatud segakoor.
1960ndatel oli see väljaspool Eestit suurim laulukoor, kus laulis üle 110 inimese.
Koori on dirigeerinud näiteks Mahta Söödor, Udo Kasemets ja Roman Toi.
Polli Aiandusuuringute Keskus

Polli Aiandusuuringute Keskus on Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi uurimiskeskus Pollis.
Asutatud 1945. aastal kui põllumajandusministeeriumi Polli Aianduse ja Mesinduse Uurimisinstituut. Seejärel oli ta Teaduste Akadeemia alluvuses ning kandis nime Taimekasvatuse Instituudi Polli filiaal. 1956. aastast sai ametlikuks nimeks Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Polli katsebaas. Aastail 1992–1995 oli Polli katsebaas Põllumajandusministeeriumi otsealluvuses. Aastast 1995 on asutus EPMÜ (praegune Eesti Maaülikool, EMÜ; kandis nime EPMÜ Polli Aianduse Instituut) alluvuses ja aastast 2005 loodud EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi all.
Tiiu Nurmberg

Tiiu Nurmberg (sündinud 5. jaanuaril 1982 Pointe Claire'is, Québeci provintsis Kanadas) on Eesti endine mäesuusataja.
Ta sündis Pointe Claire'is Québeci provintsis, kuid 9-aastaselt kolis Ontario provintsi. Aastal 2003 lõpetas ta Ontarios keskkooli. Mäesuusatamisega hakkas ta tegelema 12-aastaselt. 16-aastaselt kuulus ta Kanada juunioride koondisse. Eestit hakkas esindama aastast 2002.
14. aprillil 2010 lõpetas ta karjääri.

Saavutused

2005. aastal Santa Caterinas toimunud MM-il sai ülisuurslaalomis 38. koha ja suurslaalomis 52. koha. Osales Torino olümpiamängudel.
2006. aasta olümpiamängudel sai ta ülisuurslaalomis 34. koha.
Vancouveri olümpiamängudel sai ta slaalomis 42. koha.

Isiklikku

Tiiu Nurmberg on 160 cm pikk ja kaalub 60 kg. Klubi: Snow Valley, Barrie, Ontario, Kanada. Treener on Kenneth Ellis. Tema tädi Reet Ann Nurmberg oli sporditeadlane ja -ajaloolane.
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Kolmas Valitsus

Tšekaa eriosakondade loomine

1918. aastal moodustati VK(b)P KK büroo otsusega 19. detsember 1918 nõukogude võimule alluva, kuid vägivaldselt võimu haaranud bolševikele mittelojaalse Venemaa Keisririigi sõjaväelaskonna kontrolliks Venemaa KP liikmete kontrolli all Ülevenemaalise Erakorralise Komisjoni koosseisus Venemaa SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva tšekaa eriosakond (Особый отдел ВЧК при СНК РСФСР).

Vastuluure Peavalitsus SMERŠ

Sõjalise vastuluure tegevusest NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi Vastuluure Peavalitsus SMERŠ-ina (vt SMERŠ).
1943. aasta kevadel moodustati NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega Eriosakondade Valitsuse (Управление особых отделов; УОО) vastuluure eriosakondade baasil relvajõudude lojaalsuse kontrolliks: NSV Liidu Kaitse Rahvakomissariaadi Vastuluure Peavalitsus SMERŠ ja Sõjalaevastiku Rahvakomissariaadi (SMERŠ)i vastuluurevalitsus ning Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissar Lavrenti Beriale alluv (SMERŠ)i vastuluureosakond.
Pärast Teise maailmasõja lõppu liideti 1946. aastal eri väeliikide juures asunud vastuluurevalitsused uuesti riikliku julgeoleku eest vastutava NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumiga.

NSV Liidu SM Kolmas Valitsus

NSV Liidu Siseministeeriumi 3. Valitsus 1953. aastal.
Ungari keel

Kiri

Ungari keeles kasutatakse ladina kirja. Tähestikus on mitmeid digraafe ja trigraaf dzs. Pikkade vokaalide märkimiseks kasutatakse põhitähe peal akuuti, umlaudiga tähtede ö ja ü puhul topeltakuuti: ő, ű.

Foneetika

Ungari keeles esineb hulgaliselt helilisi kaashäälikuid (B, D, DZ, DZS, G, GY, Z, ZS, J, L, LY, M, N, NY, R, V), puuduvad aga diftongid. Ungari keeles esineb vokaalharmoonia.

Grammatika

Tüpoloogiliselt kuulub ungari keel aglutinatiivsete keelte hulka. Ungari keel on kääneterohke (18 käänet). Omandusliidete süsteem on keeruline. Tegusõna pööramine võib olla määramata või määratud. Kasutatakse ainult tagasõnu (postpositsioone), eessõnu (prepositsioone) ei ole. Grammatiline sugu puudub. Erinevalt teistest soome-ugri keeltest esineb ungari keeles artikkel (määramata artikkel egy ja määratud artikkel a või az).

Murded

Ungari keeles pole murdelised erinevused suured. Oletatakse, et murdejooni esines juba enne maale asumist, kuid rändrahval polnud need kohaga seotud, vaid hõimudele iseloomulikud. Tänapäevasele asualale jõudmise järel, kui eluviis paikseks muutus, kujunesid hõimumurretest territoriaalsed murded. Ajalooliste tingimuste tõttu ei kujunenud aga teravaid murdepiire ega suuri murdeerinevusi. Traditsiooniliselt eristatakse siiski kaheksat murdeala, mille peamised erinevused on vokalismis: 1) läänemurre, 2) doonautagune, 3) lõunamurre, 4) tissa, 5) palootsi, 6) kirdemurre, 7) tasandiku murre, 8) seekeli murre. Tänapäeval on ungari keeles murdeerinevused taandumas.
Manatee maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 322 833.
Sünkroontõlge

Sünkroontõlge (ka simultaantõlge, inglise keeles simultaneous interpreting) on tõlkeviis, mille puhul toimub lähteteksti tõlge samal ajal, kui kõneleja seda esitab, ilma kõnelejat katkestamata. Tõlk istub helikindlas kabiinis ja kuulab kõnelejat kõrvaklappide kaudu, esitades samal ajal tõlget enda ees olevasse mikrofoni. Kuulajad omakorda kuulevad tõlget oma vastuvõtuseadmete külge ühendatud kõrvaklappidest. Kui tõlge toimub mitmesse keelde, valib kuulaja vastuvõtuseadme puldilt talle sobiva kanali.
Sünkroontõlge on levinuim suulise tõlke meetod. Sünkroontõlk peab kuulama ja tõlkima samaaegselt, jäädes kõnelejast tõlkes maha maksimaalselt vaid mõne sekundi. Paus tehakse vaid kõne interpreteerimiseks. Seda tüüpi tõlget kasutatakse tihti ÜRO konverentsidel ja suurtel rahvusvahelistel üritustel.
Sünkroontõlke eesmärgiks on algteksti võimalikult täpne edasiandmine, mitte parafraseerimine. Hea sünkroontõlk peab olema tõlgitavas valdkonnas kompetentne ja suure kogemustepagasiga. Samuti peab ta olema hea avalik esineja. Tõlkimisel ei saa kasutada sõnastiku abi. Sünkroontõlkimine nõuab suurt vaimset pingutust, mistõttu tõlgid töötavad 20-30 minutiliste vahetuste kaupa. Seepärast on pikema sünkroontõlke tegemiseks vaja vähemalt kahte tõlki.
Esmakordselt kasutati sünkroontõlget Nürnbergi kohtuprotsessil peale II maailmasõja lõppu.

Sosintõlge

Sosintõlke puhul on tegemist ilma tõlkekabiinita sünkroontõlkega. Tõlge toimub lähteteksti esitamisega samal ajal. Tõlk istub või seisab tõlget vajava isiku kõrval või selja taga ning esitab talle vaiksel häälel tõlget kõrva. Vaatamata nimetusele tehakse sosintõlget harva sosistamisena, sest sosistamine on häälepaeltele ja kurgulihastele äärmiselt kurnav ja nõuab ka kuulajalt suur pingutust. Pigem räägib tõlk lihtsalt vaiksel häälel.
Sosintõlget saab tavaliselt teha vaid paarile isikule korraga, sest kuulajad peavad olema tõlgi vahetus läheduses. Suuremale grupile tõlkimiseks kasutatakse sosintõlkeseadmeid. Need koosnevad komplektist, mis sisaldab mikrofoni tõlgile ja kõrvaklappidega vastuvõtuseadmeid kuulajatele. Tõlkekabiin puudub ja tõlk viibib kuulajatega samas ruumis. Mõnedes riikides kasutavad sosintõlkeseadmeid ka kohtutõlgid.

Tõlkekabiiniga sünkroontõlge

Selleks, et teha sünkroontõlget täielikus vaikuses, kasutatakse vahel sünkroontõlke kabiine, mis on helikindlad ja võivad olla kaasaskantavad või alalised. Kabiinis on tavaliselt ruumi 2–4 inimese jaoks. Need on ideaalsed koosolekuteks või väikesteks kogunemisteks. Kabiini heaks küljeks on see, et tõlk saab teha oma tööd täielikus vaikuses, ilma et keegi teda segaks.
Tähtvere

Ajalugu

Teadaolevalt esimene Tähtvere hoonestamiskava pärineb aastast 1919. See kava oli tavapärane: Näituse tänavaga ristuvad tänavad olid pikendatud üle Tähtvere välja ja nendega olid ristatud uued tänavad.
1923. aastal lülitati Tähtvere mõisa maad Tartu linna koosseisu. Kuus aastat hiljem, 1929. aastal, hakati tollase linnaarhitekti Arnold Matteuse koostatud Tähtvere aedlinna planeeringu järgi Tähtvere linnaosa välja ehitama. Planeering lähtus tolleaegsetest uuematest linnaehitusideedest, mis määravad tänaseni Tähtvere tervikilme.
Suurema osa Tähtvere II maailmasõja eelsetest hoonetest projekteeris Arnold Matteus ja Nikolai Kusmin.
Rida funktsionalistlikke elamuid projekteeris Tähtvere linnaossa 1930. aastatel arhitekt Paul Mielberg.
Tähtveresse on projekteerinud elamu Alvar Aalto – August Tammekannu villa (Kreutzwaldi tänav 6).
Alates 1990. aastaist on Tähtvere väljale ehitatud ja koondatud Maaülikooli linnak. Rida selle ülikooli hooneid oli Tähtveres juba varem olemas.

Planeering

Krundid planeeriti suured (1800 m²), mida pidid hoonestama peamiselt mitmekorterilised elamud, mis varustatud tolleaegsete mugavustega – vannitoad, veevõrk, teenijatuba jne. Taara puiestee oli tänavaäärse hoonestusega, mujal jäeti hoone ette eesaed. Peamiselt planeeriti ehitada kahekorruseliseid elamuid.
Põhimotiiviks oli linnaosa läbiva kesktelje – Taara puiestee ja seda lõikava Vikerkaare tänavaga tekitatud geomeetriline joonis.
Tähtvere linnaosa on üks tihedama hoonestusega linnaosi. Mõõtmised on näidanud, et keskmine hoonete (kaasaarvatud abihooned) tsentroidide vaheline kaugus on 25 meetrit.

Haljastus

Tähtvere linnaosas on kruntidel suur aedade osakaal. Mõned tänavad (Taara puiestee, Laulupeo puiestee) on palistatud alleedega. Kreutzwaldi tänava ääres asub suur Tähtvere park.

Ühistegevus

Linnaosas tegutseb Tähtvere Selts.