Väimela

Ajalugu

Väimelast on räägitud esmakordselt 1403. aastal Vakusena (Veymel). Rohkem on infot Väimelast alates 1590. aastast, kust on pärit esimesed teated Väimela mõisast.

Väimela-Loosu maastikuala

Väimela-Loosu maastikuala paikneb Väimela järvede, mõisahoonete ja Loosu külakabeli ümbruses. Loodust ilmestavad kaks järve: Võru–Põlva maanteest vasakule jääv allikaterohke Väimela Mäejärv ja maanteest paremale liigirohkesse parki jääv Väimela Alajärv. Alevikus on säilinud 18. sajandi teisel poolel rajatud mõisapark ja 20. sajandil rajatud uus park.

Väimela Mäejärv

Väimela Mäejärv (Väimela Ülajärv, Suur Väimela järv) on looduslikult tekkinud piklik orujärv, mis paikneb alevikust lääne pool. Järve pikkus on 900 meetrit ja suurim laius 200 meetrit. Järve pindala on 13,3 hektarit ja selle suurimaks sügavuseks on mõõdetud 11,6 meetrit. Mäejärve keskmiseks sügavuseks on 4,9 meetrit. Järve maht on ligikaudu 660 000 kuupmeetrit ja kaldajoone pikkus on 2076 meetrit. Kõige sügavam on järve keskosas, kaldad on tõusvad. Mäejärve valgla pindala on 20,2 ruutkilomeetrit, veevahetus toimub 8 korda aastas. Väimela Mäejärv on eutroofne ehk rohketoiteline läbivoolujärv. Järve põhi on enamasti mudane, kuid kohati ka liivane. Vesi on kollakaspruun ja vähe läbipaistev (1,5 m). Mäejärve taimestik on üsna rikkalik ja planktonit leidub veekogus keskmisel hulgal. Ujuda saab järve kaguosas.

Väimela Alajärv

Väimela Mäejärvest kagu suunas asub ka Väimela Alajärv (Väike Väimela järv). Väike Väimela järv on loode-kagu suunas paiknev looduslikult tekkinud piklik orujärv. Järve absoluutne kõrgus on 72,1 meetrit. Alajärve keskmine sügavus on 1,6 meetrit ja maksimaalne sügavus ainult 2,5 meetrit. Järve pikkuseks on 760 meetrit ning maksimaalseks laiuseks 130 meetrit. Kaldajoone pikkus on 1815 meetrit ning järve pindala on 7,4 hektarit. Väimela alajärv on tuntud kui Eesti kõige paksema mudakihi paksusega järv, kus mudakihi läbimõõt ulatub kuni 18 meetrini. Järve piirab kirdest looduskaitsealune Väimela park, edelast metsatukk ning mujalt põhiliselt niidud ja põllud. Väimela Alajärv on eutroofne ehk rohketoiteline järv. Alajärv on läbivoolujärv, mis saab vett Väimela Mäejärvest ning temast väljuv oja viib vee Eesti pikimasse jõkke – Võhandusse. Järvevee läbipaistvus on väike, ligikaudu 1 meeter. Tänu ühendusele Mäejärvega on Alajärv üsna kalarikas.

Väimela lasteaed Rukkilill

Väimelas asub lasteaed Rukkilill. Väimela lasteaed on Võru Vallavalitsuse valitsemisalas töötav haridusasutus. Lasteaed on 6-rühmaline, neist töötab 5 rühma: 1 sõime- ja 4 aiarühma, millest üks on sobitusrühm. Ühest rühmaruumist on tehtud võimlemissaal ja mängu-puhketuba. Lapsi on lasteaias 92, neist sõimerühmas 16 ja aiarühmades 76 last. 
Väimela lasteaaed asustati 1945. aastal, siis kandis asutus Väimela Loomakasvatustehnikumi Lasteaia nime. Aastast 1958 moodustati lastepäevakodu, saadi juurde sõimerühm. Aastal 1964 moodustati Väimela Näidissovhoostehnikum ning lasteaiast sai Väimela Näidissovhoostehnikumi Lastepäevakodu. Seejärel 1970. aastal taotles sovhoos Loomakasvatuse Instituudilt Lastepäevakodu laiendamist ning saadi juurde veel üks rühm. Aastal 1989 valmis Lastepäevakodule uus hoone ja sellest ajast kannab Väimela lastepäevakodu "Rukkilille" nime. Väimela Rukkilille Lastepäevakodu läks 1991. aastal Võru Hariduskoondise alluvusse ning 1. jaanuarist 1992. aastal Võru Vallavalitsuse valitsemisalasse. Väimela lastepäevakodu Rukkilill muudeti augustist 1999. aastal ümber Väimela lasteaiaks "Rukkilill".

Sportimisvõimalused

Väimela aleviku ja selle ümbruskonna elanikele on võimaldatud väga head sportimisvõimalused. Alevikus on 400-meetrise ringrajaga kergejõustikustaadion, mille peasirgel on kuus telliskivipurukattega jooksurada. Enne Võru uue linnastaadioni ehitamist toimusid mitmesugused kergejõustikuvõistlused just Väimela staadionil. Lisaks on staadionil murukattega jalgpalliväljak, asfaltkattega korvpalliplats ja võrkpalliplats. Kergejõustikustaadioni ja selle ümbrust on pidevalt korrastatud ja uuendatud ning 2013. aastal ehitati sinna ka ekstreemspordipark (skatepark). Sportimisvõimalusi on alevikus muidki, näiteks asub Väimela mõisapargi kõrval Alajärve ääres eravalduses olev tenniseväljak.
Ümber Väimela Alajärve on ka rajatud ligikaudu 2,2 kilomeetri pikkune matkarada koos infotahvlitega. Võru-Väimela-Parksepa vahelisele trassile on ehitatud valgustatud ligikaudu 7,5 kilomeetri pikkune kergliiklustee.Väimela Mäejärve ääres paikneb veel ka Väimela Tall. Tall tegutseb 1986. aastast. Tallis tegeletakse eesti sporthobuste, tori ja inglise täisvereliste hobuste aretamise, kasvatamise ja treenimisega. Võimalusel pakutakse ka huvilistele ratsutamisteenust.