google/wiki40b huggingface dataset:
Šovinism

Šovinism on mingi inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis.

Sõna päritolu ja kasutamine

Sõna pärineb prantsuse sõnast chauvinism, mis tuleneb prantsuse sõjaväelase Nicolas Chauvini nimest. Chauvini on vendade Théodore ja Hippolyte Cogniardi satiirilises näidendis "La cocarde tricolore"  kujutatud naeruväärsuseni patriootilisena ning lojaalsena Napoleonile. Ta saab sõjas seitseteist korda haavata, kuid säilitab ustavuse Napoleonile ja tema üritusele ka pärast tolle lüüasaamist Waterloo lahingus.
Šovinismiks hakati kõigepealt nimetama mõtlematut, liialeminevat natsionalismi või patriotismi, millega tavaliselt kaasneb vihkamine ka rahvuste  või maade vastu ning üleolev suhtumine nendesse.
Hiljem on šovinismi all hakatud mõistma eelkõige oma rahvuse, riigi, rassi, sugupoole või muu grupi pidamist teistest paremaks või tähtsamaks.

Šovinismi liigid

Rahvusšovinism ehk marurahvuslus on ideoloogia ja poliitika printsiipe, mis avaldub rahvusliku eraldatuse idees ning teiste rahvuste umbusaldamise ja rahvustevahelise vaenu propageerimises.
Šovinism üldisemas tähenduses on mistahes inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis. Nii kasutatakse sõna "šovinism" või "meesšovinism" mitmesugustes feministlikes ja sugude võrdõiguslikkust taotlevates liikumistes.
Urdaaž

Urdaaž on linnuse või selle torni välismüüril ja laskeavade kohal kulgev puidust galerii, mis võimaldas rünnata müürijalamil olevat vaenlast.

Urdaaž Kiiu linnuse peatornil

Kiiu vasallilinnusel ümbritses urdaaž peatorni kolmandat korrust.
Uus urdaaž ehitati 1973. aastal torni rekonstrueerimise käigus. Ringrõdu toetub taladele, selle põrandas olid tõrjeaugud. Sõnumitooja, 14. september 2011
Nora Peets

Isiklikku

Ta oli aastast 1922 abielus Rudolf Peetsiga. Tema õemees oli veterinaararst Karl Taagepera, õepoeg on füüsik ja politoloog Rein Taagepera.
Alexela Kontserdimaja

Alexela Kontserdimaja (kuni maini 2014 Nokia Kontserdimaja ja 2014 kuni 2018 Nordea Kontserdimaja) on multifunktsionaalne kontserdi-, teatri- ja konverentsikeskus Tallinnas Solarise keskuse kõrval Estonia puiestee 9 peasissekäiguga Rävala puiestee poolt. 
2009. aasta oktoobris avatud hoones asuv suur saal mahutab kuni 1830 inimest, neist parteris 1029, 1. rõdul 493 ja 2. rõdul 308.
Kontserdimaja 0-tasandi fuajees asub 70 inimest mahutav Teatrikohvik, mida on võimalik reserveerida sünnipäevadeks, seminarideks või muudeks koosviibimisteks.
Keskuse maa-aluses parklas on kohti 233 autole. Parklat haldab EuroPark.
Oskuskeel

Oskuskeel on kirjakeele allkeel, mida kasutatakse erialasel ja ametialasel suhtlemisel. Sellisena vastandatakse seda üldkeelele, mida kasutatakse eelkõige igapäevaelus.
Oskuskeel jaguneb erinevateks erialakeelteks.
Oskuskeelele on iseloomulik terminite ja reglementeeritud väljendusviisi kasutamine, mille eesmärgiks on üheseltmõistetavus. Terminitega väljendatakse rangelt määratletud mõisteid, seetõttu on erinevalt üldkeeltes sõnade ja sõnaühendite, tähendused täpselt paika pandud, mõnikord (näiteks õiguskeeles ja sõjaväekeeles) kasutatakse ka lausete moodustamisel kindla tähendusega malle. Peale tähenduse laialivalgumise välditakse ühe erialakeele (või selle valdkondliku allkeele) piires tavaliselt sõnade mitmetähenduslikkust. Eri erialakeelel võivad olla eripärad, mille tõttu nad võivad eeltoodud üldisest kirjeldusest hälbida. Näiteks matemaatikas on tavaks igas publikatsioonis kõik terminid defineerida või viidata terminoloogia eeskujule; eri autorite terminikasutus võib olla erinev, samuti võidakse üht ja sedasama terminit olenevalt publikatsiooni temaatikast defineerida erineva üldisuse astmega. Filosoofias võetakse sageli aluseks üldkeelsed sõnad koos üldkeelsete tähendustega ning täpsed definitsioonid kas jäetakse andmata või esinevad definitsioonid filosoofiliste teesidena; terminoloogiline ühtsus puudub osalt sellepärast, et ühe ja sellesama sõnaga väljendavad eri filosoofid eri mõisteid, ja osalt sarnastel põhjustel nagu matemaatikas.
Oskuskeelne tekst on üldkeelsest tekstist sageli keerulisema lauseehitusega ning sisaldab rohkem tuletisi, liitsõnu ja võõrsõnu.
Oskuskeele arendamine ja normeerimine on keelekorralduse osa, mida nimetatakse oskuskeelekorralduseks. Sellega tegelevad terminoloogid koostöös erialainimestega.
Oskuskeelt uurib oskuskeeleõpetus.
Pulaski maakond (Indiana)

Ajalugu

Maakond moodustati 7. veebruaril 1835.
August Ratassepp

August Ratassepp (18. jaanuar 1881 Vesneri vald, Tartumaa – november 1959) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

August Ratassepp oli talupidaja poeg.
Õppis H. Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas eksternina keskkoolikursuse Peterburi I kadetikorpuse juures ja 1913 Peterburi Aleksander III nimelise Elektrotehnikainstituudi. Oli 1913–1914 mehaanik Turkestani posti-telegraafi ringkonnatalituses, 1914–1916 vanemelektromehaanik Ašhabadis Kesk-Aasia raudteevalitsuses ja linna elektrijaama juhataja, 1916–1920 vanem- ja peaelektromehaanik Vladikaukaasia raudteevalitsuses Rostovis ja elektrotehnika õppejõud kohalikus raudteetehnikakoolis. Töötas 1920–1924 Eestis Raudteede Talituses telegraafijaoskonna juhatajana, 1924–1940 elektrotehnika toimkonna juhatajana, 1921–1931 ühtlasi Tallinna Tehnikumi määraline õppejõud (õpetas elektrimasinaid, telegraafi-, telefoni- ja raadiotehnikat), 1931–1935 abiõppejõud ja tehnilise kursuste lektor.

Teadustöö

Projekteeris Aşgabati (Ašhabadi) linna elektrivõrgu ja juhatas ehitustöid, püstitas elektrijaamad Almatõs ja Samarkandis. Eestis rajati tema juhtimisel Tallinna-Turba-Haapsalu ja Narva-Kiviõli kõrgepingeliin, elektrifitseeriti Tallinna–Pääsküla teine teeliin, Tapa raudteesõlm ja Valga raudteetehased, seadmestati elektrimootorvagunid, ehitati signaal- ja sideliinid Tartu–Petseri ja Rapla–Virtsu raudteelõikudel.
Iisaku Gümnaasium

Iisaku Gümnaasium on üldhariduskool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus. 
Kooli direktor on Külli Guljavin.

Ajalugu

Iisaku kooli on esimest korda kirjalikult mainitud 1750. aastal, mil siia otsiti õpetajat. Koolimaja olemasolu on mainitud 1788. aastal; 1842 on mainitud Iisaku külakooli, mis asus Porskovo külas (hilisem Vaikla kool). 28. oktoobril 1868 avas Theodor Hansen leeritoas erakooli, kus esialgu õppis vaid kolm õpilast, kuid loodeti õpilaste arvu kasvu 15ni. Aastal 1883 valmis uus koolimaja. 1903. aastal avati Tärivere külas ministeeriumikool, mis 1913. aastal nimetati Iisaku 2-klassiliseks ministeeriumikooliks ning samal aastal alustati Iisakus uue koolimaja ehitamist. 1919. aastal nimetati kool ümber Iisaku Kõrgemaks Algkooliks, 1942–1944 kandis kool Iisaku 6-klassilise Algkooli, 1954–1962 Iisaku 7-klassilise Kooli ja 1962–1968 Iisaku 8-klassilise Kooli nime. 1964. aastal avati uus koolimaja ja 1968. aastal alustas selles tööd Iisaku Keskkool. 1976. aastal valmis kooli juurdeehitis, 1978. aastal aga 120-kohaline internaat, milles 2003. aastal avati õpilaskodu. 1983. aastal sai Iisaku Keskkoolist kodanikuõpetuse katsekool. 1985. aastal alustas Rein Aidma informaatika ja arvutiõpetuse õpetamist. 
1996. aastal nimetati Iisaku Keskkool ümber Iisaku Gümnaasiumiks.
2003 – avati õpilaskodu
2006 – renoveeriti kooli söökla ja vana korpus ning kogu fassaad
2009 – renoveeriti koolimaja uus korpus, remonditi kõik teed ja platsid, rajati valgustusega jalgratta-suusarada ja mänguväljak
Vassili Perevoštšikov

Vassili Matvejevitš Perevoštšikov (vene keeles Василий Матвеевич Перевощиков; 1. aprill 1785 Saransk, Venemaa – 6. oktoober 1851 Peterburi) oli keeleteadlane.
Sõjaväelase poeg. Õppis Kaasani ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis vene keele ja kirjanduse professorina 1820–1830.
Kajut

Kajut on laeval või muul veesõidukil asuv eluruum (tuba).

Kauba- ja reisilaeval

Rahvusvahelise liikluse kauba- ja reisilaevade laevaperel on tavaliselt üksikkajutid, harvemini kahekohalised kajutid. Kapteni ja vanemmehaaniku kajuteis on tavaliselt tööruum ja magamisruum eraldi. Enamiku Läänemere riikide laevakompaniide kollektiivlepingud ei võimalda laevapereliikmeid paigutada mitmekesi kajutisse ega sisekajuteisse. Kajutis on tavaliselt koi või koid ja kapp iga meremehe asjade ja varustuse jaoks. Enamasti ka kirjutuslaud ja riiul.

Sõjalaeval

Üldiselt on igale sõjalaeva (või muu jõustruktuuri laeva) meeskonnaliikmele tagatud koikoht, kuid allveelaeval võib ruumi kokkuhoiu eesmärgil olla koide arv väiksem meeskonnaliikmete arvust – osa meeskonda on ühtlasi pidevalt vahiteenistuses.
Suuremal laeval on komandöril reeglina eraldatud kajut koos töölauaga. Samuti on võimalusel eraldi kajutid komandöri abile ja peamehaanikule. Madalamatel ametikohtadel meeskonnaliikmed majutatakse sageli kahe-, nelja- kuni mitmekaupa suurtesse ühiskajutitesse. Sõjalaeva juhtiva vanemallohvitseri-pootsmani (suuremal laeval peapootsman või peasektsiooni pootsman) kajut võib olla samuti eraldatud.
Väiksematel ja piiratud autonoomsusega kaatritel on tavaliselt vaid ühiskajut(id), kuid võimalusel eraldatakse komandörile siiski oma nurk väikese lauaga.

Reisijakajutid

Reisilaeva reisijakajutid jagatakse vastavalt mugavusastmele ja sellest tulenevale hinnale klassidesse. Madalaima klassi kajutid on tavaliselt 4-kohalised ja osa ka ilma illuminaatorita sisekajutid. Kõrgeimate klasside kajuteis on sageli elu- ja magamisruum eraldi. Reisilaeva reisijakajutites on tänapäeval tavaliselt ka duširuum, WC ja teler.

Muid laevaruume

Laevapere söögiruume nimetatakse messiks. Seal võidakse korraldada ka laevapere muid kogunemisi.
Sõja- või kalalaeva meeskonna ühiskajutit, kus on ka vaba aja veetmise võimalusi, või madalamatele ametikohtadele mõeldud söögi-, puhke- ja olmeruumi võidakse nimetada kubrikuks.
Laevakööki nimetatakse kambüüsiks.
August Anton Kettler

August Anton Kettler (8. veebruar/20. veebruar 1808 Juuru – 23. veebruar/6. märts 1844 Juuru) oli Eesti vaimulik.
Kettler õppis Tallinna toomkoolis, 1821–1825 Tallinna kubermangugümnaasiumis ning 1827–1830 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 8./20. märtsil 1831 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1831–1834 (kutsuti 13./25. septembril 1830) Juuru Mihkli koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 (introdutseeriti 28. aprillil/10. mail 1835) Juuru Mihkli koguduse õpetaja.
Säilinud on tema kroonikalised märkmed Juuru kogudusest ja kihelkonnast. Kroonika algul andis ülevaate eelmiste pastorite tehtud märkmetest kirikuraamatutesse.

Isiklikku

Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus alguses Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga.
Katrin Tammik (sõudja)

Katrin Tammik (aastani 2007 Katrin Ots; sündinud 25. augustil 1981 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1999 Pärnu Ühisgümnaasium. Õppis Eesti Põllumajandusülikooli maainseneriteaduskonnas veemajandust.
Töötanud OÜ-s Tervise Paradiis valveinstruktorina. Tegutsenud Pärnu SK-s ujumistreenerina.

Isiklikku

Tema abikaasa on sõudja Kalver Tammik.
Mullastikukaart

Mullastikukaart on maakaart, millele on märgitud mingi ala muldade paiknemine.
Neid kasutatakse muldade leviku iseloomustamiseks, ülevaate saamiseks muldadest kui loodusvarast ja tootmisressursist. Mullastikukaartide kontuurid eristatakse reeglina muldade geneetilis-morfoloogilise klassifikatsiooni alusel.

Eesti mullastiku kaart

Eestis on muldade omadusi, viljakust, levikut ja kasutussobivust võrdlemisi põhjalikult uuritud. Kogu Eesti maismaad kattev mullastikukaart (mõõtkavas 1:10 000) on digiteeritud ja riikliku põllumuldade seire raames kogutakse pidevalt uut teavet. On loodud staatiline GIS-andmebaas.
Rutu allikas

Rutu allikas on kaisealune allikas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.
Allikas avaneb Rutu mägede lääneserval.
Ohis' vald

Ohis' vald on vald Prantsusmaal Pikardia piirkonnas Aisne'i departemangus.
Pavel Rubin

Elulugu

Pavel Rubin on juut ja inseneride poeg.
Lõpetas 1977 Verhnaja Salda keskkooli ja 1982 Tomski Ülikooli; Ph.D. (füüsika, 1994, TÜ) " Локальные дефектные состояния в CuO2 плоскостях высокотемпературных сверхпроводников". Aastast 1994 Eesti NSV TA Füüsika Instituudi teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: tahke keha teooria, tugevalt korreleeritud süsteemid, kõrgtemperatuurne ülijuhtivus, tahkise elektronstruktuur. Umbes 40 teadustrükist.
Brian Sandoval

Brian Edward Sandoval (sündinud 5. augustil 1963 Reddingis, Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik. Nevada osariigi 29. kuberner alates 3. jaanuarist 2011. Tema eelkäija oli Jim Gibbons.
Martin Suuroja

Martin Suuroja (sündinud 23. aprillil 1971 Tartus) on eesti kirjanik, fotograaf, matkakorraldaja ja dendroloog.
Ta on õppinud aastatel 1977–1989 Tallinna 3. keskkoolis (praegune Lilleküla gümnaasium) bioloogia eriklassis (Linda Metsaoru juhendamisel), 1989–1993 ja 1995–2001 Tartus Eesti Põllumajandusülikoolis metsandust (dendroloogia suund) ja Tartu Ülikoolis klassikalist filoloogiat (vana-kreeka luule tõlkimine ja analüüs). Magistritöö põhineb isiksusepsühholoogial. Koostamisel doktoritöö (2014–) on Eesti hiidrahnude ja looduspärimuse teemal.

Isiklikku

Tema isa on geoloog Kalle Suuroja, ema Maie Suuroja on kunstiajaloolane ja -õpetaja, vend meregeoloog Sten Suuroja.
Spiegel im Spiegel

Kirjeldus

Muusikateos on algselt kirjutatud ühele klaverile ning viiulile, kuigi viiul on tihti asendatud ka tšello või vioolaga. Samuti leidub versioone kontrabassi, klarneti, metsasarve, flöödi ja löökpillidega. Teos on minimalistliku muusikastiili näide.
Muusikateos on F-duuris 6/4 taktimõõdus. Klaver mängib parema käega tõusvaid kolmkõlasid, vasaku käega noote, mis sünkopeerivad viiulit (või muud instrumenti). Teine pill mängib aeglaseid, vaheldumisi tõusvaid ning laskuvaid heliredeli ridasid. Teos lõppeb A nooti (mediant F-le).
"Spiegel im Spiegel" võib tähendada saksa keeles otse tõlgitult kas "peegel peeglis" või "peeglid peeglis", viidates paralleelselt seisvatesse peeglitesse tekkivate kujundite lõpmatusele: kolmkõlad korduvad lõputult väikeste variatsioonidega, justkui peegeldudes edasi ja tagasi.
2011. aastal pühendati BBC Raadio neljandas programmis "Soul Music" teosele pool tunnikest, milles vaadeldi "võimsa emotsionaalse mõjuga" teoseid. Samuti arutas viiuldaja Tasmin Little oma suhteid teosega.

Teose kasutamine

Muusikateost on tihti kasutatud televisioonis, filmides ja teatris.
9 (Tallinna trolliliin)

Marsruut

Liin läbis järgmisi linnaosi: Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulges mööda järgmisi tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Sõle tänav, Pelguranna tänav, Kopli tänav.

Keskuse–Kopli

Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Sõle, Ädala, Kolde puiestee, Nisu, Ehte, Madala, Lõime, Maleva, Sirbi, Kopli

Kopli–Keskuse

Kopli, Sepa, Marati, Sirbi, Maleva, Lõime, Madala, Ehte, Nisu, Kolde puiestee, Ädala, Ülase, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse

Trolliliini ajalugu

Koos Keskuse tänava uue lõppjaamaga sai 1987. aastal valmis (avati 18. detsembril) ka trolliliin mööda K. Marxi puiesteed (tänapäeval Sõle tänav) Koplisse.

Trolliliini ajaloolised marsruudid

1987–1992 sõitis liinil Keskuse–Kopli troll marsruudil Keskuse tänav, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, K. Marxi puiestee (tänapäeval Sõle tänav), Kalinini tänav (tänapäeval Kopli tänav).
Kuni 1992. aastani sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänaval Sõpruse puiesteelt pärast Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulgeb liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat.
Puis-aaloe

Lühike botaaniline iseloomustus

Puis-aaloe on igihaljas taim. Lehed on tal veidi kõverdunud ja ogaliste servadega. Õiete värvus on varieeruv, on kollaste, punaste ja oranžide õitega puis-aaloesid.

Puis-aaloe saadused

Droogiks on aaloemahl (Aloes succus), värsked lehed (Aloes arborescentis folium recens), värsked võrsed (Aloes arborescentis cormus lateralis recens) ja kuivatatud lehed (Aloes arborescentis folium siccum).

Toime inimestele

Seespidiselt kasutatuna on aaloemahlal (sarnaselt hariliku aaloe mahlale) lahtistav ning bakterite arengut pidurdav toime. 
Biogeenseid stimulaatoreid sisaldavad puis-aaloe saadused toimivad stimulaatorina. Stimulatsioon seisneb immuunsüsteemi ergutamises ning kudede taastumise stimuleerimises (näiteks põletuste korral). 
Puis-aaloe omab kasvajavastast toimet.

Vastunäidustused

Puis-aaloe saaduseid ei soovita ägedate neeruhaiguste ja hemorroidide korral, samuti raseduse ja imetamise ajal (uuringute puudumise tõttu).
DigiDoc

DigiDoc (Digital Document) on Eestis failivorming avaliku võtme krüptograafial põhinevate digitaalsignatuuride ja krüpteeritud failide kogumi hoidmiseks. Vormingu kujundas Riigi Infosüsteemi Amet.
Novum Organum

"Novum Organum" ("Uus Organon") on Francis Baconi ladinakeelne teos, mis ilmus 1620. aastal Londonis.
Raamatu täielik pealkiri oli "Novum Organum Scientiarum" ("Teaduste uus Organon"). See oli mõeldud teose "Instauratio Magna Scientiarum" teiseks osaks.
Raamat on pühendatud kuningas James I-le.
Bacon töötas teose kallal üle 10 aasta. Selle variante oli vähemalt 12. Mõned teose ideed sisaldusid juba Baconi kirjutises "Cogitata et Visa de Interpretatione..." (kirjutatud 1607–1608). Ometi jäi teos lõpuni kirjutamata.
Autor vastandab Aristotelese loogikale (Organon) ja skolastilisele loogikale uue, parema tunnetustööriista, uue Organoni. Raamatus on üksikasjalikult esitatud Baconi õpetus meetodist ja induktsiooniteooria.

Väljaanded

Raamatu uustrükid ilmusid 1645 ja 1650 Leidenis, 1660 Amsterdamis, 1770 Würzburgis, 1803 Glasgow's ja 1813 Oxfordis. Hilisemaid väljaandeid on väga palju.
Alates 18. sajandi algusest hakati teost tõlkima elavatesse keeltesse, sealhulgas saksa, itaalia, prantsuse ja inglise keelde.
Põhitekst koosneb eessõnast ja kahest "aforismide" raamatust.
STAVKA

STAVKA (СТАВКА) oli Venemaa keisririigi ja Nõukogude Liidu sõjaväe ja laevastiku ülemjuhatus esimese ja  teise maailmasõja ajal.

Teine maailmasõda

NSV Liidu Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kõrgema Ülemjuhatuse Peakorter (vene keeles Ставка Верховного Главнокомандования).
Valga vapp

Valga lipp on Valga maakonnas asuva Eesti linna Valga vapp.
Vapp on kinnitatud 23. septembril 1997.

Vapi kirjeldus

Rohelisel (Pantone 340CV) kilbil vasakus servas asuvast hõbedasest pilvest väljaulatuv mustas kullaga ääristatud soomusrüüs parem käsi, mis hoiab ülestõstetud kõverat hõbedast mõõka.
K-keskmiste klasterdamine

k-keskmiste klasterdamine on meetod vektorite kvantimiseks, algselt signaalitöötluseks. Meetod on populaarne andmekaeve klasteranalüüsis. 
k-keskmiste klasterdamise eesmärk on jagada n objekti k klastrisse nii, et iga objekt kuuluks klastrisse, mille keskpunktile see kõige lähedamal on. Selle tulemusena jaotub andmeruum Voronoi rakkudeks.
Algoritm on sarnane k-lähima naabri algoritmiga, mis on tuntud masinõppe klassifitseerimises. k-lähima naabri algoritmi saab kasutada k-keskmiste algoritmist saadud klastrite keskpunktide peal, et klassifitseerida uusi andmeid olemasolevatesse klastritesse. Seda kutsutakse Rocchio algoritmiks või lähima tsentroidi klassifitseerijaks.

Kirjeldus

Olgu antud hulk objekte (x₁,x₂,...,xₙ), kus iga objekt on d-mõõtmeline vektor. Siis jagab k-keskmiste klasterdamise algoritm n objekti k(≤n) hulka S = {(S₁,S₂,...,Sₖ)} nii, et klastrisisene hälvete ruutude summa oleks minimaalne (klastrisisene ruutude summa).
Eesmärk on leida
kus  on Sᵢ punktide keskmine. See on võrdväärne samas klastris olevate punktipaaride hälvete minimeerimisega:
Selle võrdväärsuse saab tuletada valemist . Kuna koguhälve on konstantne, siis see on samuti võrdväärne erinevates klastrites olevate punktipaaride hälvete maksimeerimisega (klastritevaheline ruutude summa).

Standardne algoritm

See algoritm on levinuim klasterdamise algoritm. See kasutab iteratiivset täiustamise meetodit. Seda algoritmi kutsutakse k-keskmiste algoritmiks. Just arvutiteaduses kutsutakse seda ka Lloydi algoritmiks.

Esiteks seadistatakse k keskpunkti m₁,m₂,...,mₖ, seejärel algoritm kordab kahte sammu:
Ülesande samm: määrata iga objekt klastrisse, mille keskpunktile on antud objekt eukleidilise kaugusega kõige lähemal. (Matemaatiliselt tähendab see, et jaotame objektid vastavalt Voronoi diagrammiga, mille keskpunktid tekitavad.
kus iga objekti xₚ kohta on määratud täpselt üks klaster S isegi siis, kui objekti oleks võimalik määrata rohkematesse klastritesse.
Uuenduse samm: Arvutada uued keskpunktid, milleks saavad tekkinud klastrite tsentroidid.
Algoritm on koondunud, kui ülesande sammus klastrid enam ei muutu. Pole garanteeritud, et algoritm leidis kõige optimaalsema lahenduse.
See algoritm on tihti esitatud kui objektide lähimasse klastrisse määramine kauguse alusel. Mingi teise kauguse funktsiooni kasutamine (välja arvatud eukleidiline kaugus) võib takistada algoritmi koondumast. k-keskmiste algoritmile on pakutud välja erinevaid täiustusi, näiteks sfäärilist k-keskmist ja k-medoidi, mis lubavad kasutada teisi kaugusmeetmeid.

Initsialiseerimine

Kõige sagedamini kasutatakse esimeste keskpunktide seadistamiseks Forgy ja suvalist jaotust. Forgy meetod valib suvaliselt k objekti ja kasutab neid algsete keskmistena. Suvaline jaotuse meetod jagab kõik objektid suvaliselt k klastrisse ja seejärel teeb uuenduse sammu. Forgy meetod kipub algseid keskmisi hajutama, kuid suvalise jaotuse meetod paigutab kõik andmete keskele.
Artur Mutli

Artur Mutli (19. august 1894 Viljandi – 5. mai 1970 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Ta osales Vabadussõjas, teenis Sõjaministeeriumis, piirivalves, Sakala jalaväerügemendis, Vahipataljonis.
1934. aastal oli ta vaps, kaotas advokaat Gustav Seenele kihlveoga vagunitäie vorste (tema isa oli vorstitööstur), kuna Johan Laidoner sai Riigivanema valimisteks Viljandis rohkem toetusallkirju, kui Andres Larka.
14. juunil 1941 ta arreteeriti.
Ta hukkus 5. mail 1970 Tallinnas liiklusõnnetuse tagajärjel ja ta maeti 10. mail 1970 Rahumäe kalmistule.
Clancy Wiggum

Clancy Wiggum on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Springfieldi politseiülem.
Wiggumile annab hääle näitleja Hank Azaria
Wiggum sai oma perekonnanime Matt Groeningi ema Margareti neiupõlvenime Wiggumi järgi.
Wiggumil on ka naine Sarah ning poeg Ralph