PISA

Eesmärk

PISA peamine eesmärk on hinnata õpilaste kompetentsust, mis aitab neid koolile järgnevas elus aktiivselt osaleda. PISA hindab õpilaste suutlikkust rakendada oma oskusi ja teadmisi elulistes situatsioonides, nii isiklikes, sotsiaalsetes kui ka globaalsetes olukordades. Terminit "kirjaoskus" kasutatakse seetõttu, et rõhutada õpilase teadmiste kasutamise oskust igapäevaelus. Näiteks funktsionaalses lugemises selgitatakse õpilase oskust teavet hankida, hinnata, diagramme lugeda, leida seoseid tekstis, tõlgendada, järeldada jne. PISA uuringu eesmärk on hinnata teadmisi (1000 punkti skaalaga), mida on võimalik rakendada päriselus esile tulevate probleemide lahendamises. PISA uuringuga püütakse mõõta, kui hästi on noored omandanud teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud edukate ühiskonnaliikmetena toimimiseks. Õpilased ei saa kõike eluks vajalikku omandada koolist. Selleks, et olla elus efektiivne õppija ka eluskestvas õppe kontekstis, on vaja mitte ainult teadmisi ja oskusi, vaid ka arusaamu, miks ja kuidas õpitavat omandada. PISA mõõdab õpilaste teadmisi ning PISA palub õpilastel anda teavet oma õpimotivatsiooni, iseendaga seotud arvamuste ja oma õpistrateegiate kohta.

Korraldus

PISA programmi juhib Pariisis asuv OECD sekretariaat ning prioriteedid paneb paika liikmesriikide esindajatest koosnev PISA Ülemkogu. Testi korraldamise eest hoolitseb rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuulusid erinevad organisatsioonid, kes vastutasid uuringu eri etapi eest – valimi koostamise ja testi korraldamise, testide lingvistilise kontrolli korraldamise ja nende originaalile vastavuse kontrollimise, küsimustike koostamise jne eest. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, uuringu viib läbi SA Innove.

Valim

Valimi koostamisel arvestatakse poiste ja tüdrukute, maa- ja linnakoolide proportsioone, koolide õppekeeleti jagunemist jms, et tagada valimi esinduslikkus riigi õpilaste suhtes. Riikidele antakse konkreetsed juhised, milliseid koole või õpilasi saab valimist välja jätta. Samuti selgitatakse välja proportsioon õpilaskonnast, mida valim peab katma. Rahvusvahelise uurimuse paikapidavuse jaoks on väga tähtis, et iga osalev riik peab rangelt kinni valimile esitatavatest nõudmistest. Õpilaste osalustase peab olema vähemalt 85% (2012. aastal Eesti vastav protsent 93%) õpilaste seas, kelle poole pöörduti ning sama näitaja koolide seas peab olema vähemalt 85% (Eesti 100%). Valimi nimekirja kantud õpilastest tohib välja jätta maksimaalselt 5% (Eesti 2,33%). On väga oluline, et riigid järgivad protseduurireegleid, ainult sel viisil on tulemused võrreldavad. 

Testi sooritamine

Õpilased teevad 2-tunnilist testi, mis sisaldab küsimusi nii peamisest hinnatavast kirjaoskusest kui ka väiksema mahuga hinnatavatest kirjaoskustest. Neid oskusi hinnatakse ülesannete abil, mis tavaliselt sisaldavad teksti, diagrammi, tabelit või skeemi, kusjuures infoallikad kirjeldavad reaalse elu situatsiooni. Pärast ülesannete lahendamist täidavad õpilased küsimustiku oma suhtumistest teemasesse (nt loodusteadusesse või lugemisse) ja taustast. Koolijuhid täidavad samuti küsimustiku, millega kogutakse infot kooli kohta: töötajate arv, õpetajate hoiakud, kooli ja õpetajate iseseisvus, info kooli ressursside, praktikate, põhimõtete kohta jne.

Matemaatika

Matemaatiline kirjaoskus hõlmab võimet näha matemaatika vahenditega lahendatavaid elulisi probleeme ja oskust sõnastada need matemaatika keeles; oskust lahendada saadud matemaatiline mudel ja suutlikkust tõlgendada saadud matemaatilist tulemust probleemi elulises kontekstis.

Lugemine

Funktsionaalne lugemisoskus on kirjalike tekstide mõistmine, kasutamine ja kajastamine ning osadus kirjalike tekstidega selleks, et saavutada oma eesmärke, arendada oma teadmisi ja võimeid ning osaleda ühiskonna elus.

Loodusteadus

Loodusteaduslik kirjaoskus sisaldab arusaamist loodusteaduse mõistetest, samuti oskust rakendada teaduslikke seisukohti ja teha tõendusmaterjali põhjal teaduslikke järeldusi.

PISA tõlgendamine

PISA tulemused on esitatud kahel viisil – keskmiste punktide ja saavutustaseme järgi: 39-punktine erinevus tulemustes on arvestuslikult võrdne ühe õppeaasta jooksul omandatud teadmistega. Pädevuste omandamisest saab parema ülevaate ka saavutustasemete lõikes. PISA testis võetakse arvesse ka noorte sotsiaal-majanduslikku tausta, mis koosneb elementidest nagu vanemate haridus, kodu jõukus, õpilase kodused õppetingimused. Samuti kodu üldine kultuuriline ning hariduslik suunitlus, mille üheks mõõdupuuks on näiteks raamatute olemasolu.

Eesti PISA

Eesti on põhihariduse tulemuslikkuse ja võrdsuse kindlustamise poolest Euroopas tippriik ning maailmas tippu kuuluvate riikide grupis. Väga head tulemused saavutatakse oluliselt tagasihoidlikuma finantsressursiga kui teistes OECD riikides. Eesti põhiharidussüsteemi peetakse maailma parimaks koos Kanada, Taani, Hongkongi ja Macauga (Hiina). Need on riigid ja piirkonnad, kus haridussüsteem kindlustab õpilastele head teadmised ja oskused ning võrdse juurdepääsu haridusele. Eesti on suurendanud tippsooritajate osakaalu kõikides hindamisvaldkondades ja vähendanud nõrkade tulemustega õpilaste osakaalu lugemises. Sarnase muutusega riike on väga vähe. Eesti on kindlustanud võrdse ligipääsu kvaliteetsele ja õpilast toetavale haridusele. Sotsiaalmajandusliku tausta mõju õpilaste tulemustele on üks väiksemaid maailmas ning suur osa nõrga sotsiaal-majandusliku taustaga peredest pärit õpilastest saavutab häid tulemusi. Koolidevahelised erinevused on väikesed, sh ka erinevused maa- ja linnakoolide vahel. Kümne aastaga on silmapaistvalt paranenud poiste funktsionaalne lugemisoskus, mis on kahandanud vahet poiste ja tüdrukute tulemuste vahel. Õppimise aeg koolis on oluliselt lühem, võrreldes teiste osalenud riikidega, kuid väljaspool kooli õppimisele kuluv aeg on hinnanguliselt OECD keskmine. Eesti eesmärk on suurendada aastaks 2018 tippsooritajate hulka.

Eesti 2015. aasta kokkuvõte

13. aprillist 8. maini 2015 toimus Eesti koolides PISA 2015 põhitest, mille tulemused avalikustati 2016. aasta detsembris. Eesti osales neljandat korda ning test oli täies mahus elektrooniline. Uuringu peamiseks fookuseks olid loodusteadused. Tulemused on stabiilselt väga head kõikides valdkondades. Suurimaid edusamme on õpilased teinud funktsionaalses lugemises, kasvanud on just poiste lugemisoskus. Eesti kool tagab õpilastele suurepärased teadmised ning hirmuvaba õpikeskkonna. Eesti õpilaste bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia alased teadmised ning oskused on maailmas tipptasemel. Eesti õpilased on Euroopas 1. ja maailmas Singapuri ja Jaapani järel 3. kohal keskmise tulemusega 534 punkti. Varasemaga võrreldes on rohkem õpilasi ehk tippsooritajaid, kes suudavad lahendada keerukaid ja väga keerukaid ülesandeid. Eesti õpilaste tulemused on 2006. aastaga võrreldes oluliselt paranenud. Eesti poiste ja tüdrukute matemaatikaalased teadmised ja oskused ei erine. Madala sotsiaalmajandusliku taustaga õpilastest 48% said loodusteadustes väga kõrged tulemused. Kodune taust mõjutab õpitulemust väga vähe, vaid 8% ulatuses. Eesti õpilaste tulevikuplaanid ja vaba aeg. IT-valdkond on Eesti 15-aastastele õpilaste hulgas OECD riikidest populaarseim, Eesti tippsooritajatest 12,5% soovib tulevikus selles valdkonnas töötada. Varasemast rohkem õpilasi omab ettekujutust oma tulevikuametist. Kui 2006. aastal 26% õpilastest ei osanud vastata oma tulevikukarjääri kohta, siis 2015. aastal on nende õpilaste osakaal 15%. Kõige populaarsem tulevikuamet oli firma- või ärijuht, millele järgnesid IT-spetsialist, jurist või advokaat, arst, psühholoog, programmeerija ja kokk. Paljud noored nimetasid ka disaineri, muusiku, näitleja ja treeneri ametit. 43% Eesti õpilastest soovib omandada kõrgharidust ehk jõuda kas bakalaureuse, magistri või doktorikraadini. Üle viiendiku õpilastest loodab omandada rakenduskõrghariduse. Eesti õppekeelega koolide õpilased on rohkem orienteeritud akadeemilisele kõrgharidusele, vene õppekeelega koolide õpilaste seas on populaarseim rakenduskõrgharidus. Sport on õpilaste seas populaarne vaba aja veetmise viis. Vaid 5% õpilastest tunnistas, et nad ei tegele mõõduka ega intensiivse füüsilise tegevusega. Võrreldes osalenud riikidega erinevad Eestis õpilaste tulemused kooliti vähe, vaid 16,8% ulatuses. Eesti õpilane kulutab nädalas keskmiselt 1527 minutit õppimisele koolis, mis on vähem kui enamikus OECD riikides. Eesti kool pakub õpilastele palju võimalusi osaleda erinevatel teadusvõistlustel, Eesti on vastava näitaja alusel maailmas 6. kohal. Eestis on maakoolides ja nõrgema sotsiaalmajandusliku taustaga koolides rohkem arvuteid kui linna- ja tugevama sotsiaalmajandusliku taustaga koolides. Poiste ja tüdrukute lugemissoorituse vahe on küll vähenenud, kuid jätkuvalt suur. Tagasihoidliku lugemisoskusega õpilaste osakaal on poiste seas suurem.

Tulevikuplaanid

Kuigi rahvusvahelises võrdluses on koolidevahelised erinevused väikesed, tahame vahet veelgi vähendada, kui tõstame koolide õppe- ja kasvatustöö kvaliteeti ja parandame õppimiseks loodud tingimusi ja juhtimist. Selleks on vaja tõsta õpetajate ja juhtide professionaalsust ning korrastada koolivõrku. Vahe eesti ja vene õppekeelega koolide tulemuste vahel püsib ning selle vähendamiseks tuleb vene õppekeelega koolidele ning sealsetele õpetajatele tagada jätkuvalt riiklik lisatugi. Õpetajaameti atraktiivsus on põhikooliõpilaste jaoks teiste ametite taustal jätkuvalt madal. Koolist põhjuseta puuduvate ja hilinevate õpilaste osakaal on endiselt suur ning pole viimase kolme aasta jooksul oluliselt muutunud. Puudumiste ja õpitulemuste vahel on selge seos – koolist puudumine toob kaasa õpitulemuste halvenemise.

Rahastus

Pisa on sponsoreeritud ja juhendatud OECD poolt. Seda rahastavad osalevad riigid. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, uuringu viib läbi SA Innove.