google/wiki40b huggingface dataset:
Gaurė

Ajalugu

Gaurėt mainiti esimest korda aastal 1500. Toona viis sealt läbi Preisimaale viiv tee, alevis asus aga tollipunkt. Aastast 1561 on teada, et seal asus kõrts, mille omanikuks oli Zofija Gaura. XVI sajandist on teateid ka Gaurė mõisast, kuigi see asus kujunevast alevikust kaks kilomeetrit eemal.
Omanikeks on olnud aastast 1522 Skopid, seejärel Kamieńskid (Jeržy Kamieński ehitas aastal 1564 Šešuva jõele silla). Aastast 1674 olid alevi omanikeks Billewiczid, aastast 1742 Mirskid, aastast 1796 Goštautased, aastast 1813 Szemiotid. 
Aastail 1661-1771 ehitati sinna kalvinistide kirik. Aastal 1670 ehitati sinna ka katoliku kirik, alev sai Gaurėst samal aastal. Aastal 1701 sai alev turuprivileegid, kuid XVIII sajandi alguses kannatas see rängalt katku läbi. Aastal 1773 valmis vana asemele uus katoliku kirik. Aastal 1834 hävitas alevi suur põleng. XIX sajandi teisel poolel oli alev knygnešyste keskuseks.
Peale Leedu iseseisvumist avati alevis leedukeelne kool, mõisa juures tegutsesid veski ja saekaater. Teise maailmasõja ajal tapsid saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Peale sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1970 põles sealne katoliku kirik maha, uus kirik valmis aastal 1991.
Männi-juureürask

Levila

Neid võib kohata Euroopas (sh Eestis ja Soomes).

Kirjeldus

Männi-juureürask on 4,5–5 mm pikkune mardikas.

Toitumine

Nad toituvad peremeestaime, harilikult hariliku männi juurtest, aga nende söömakäike võib leida ka männitüvedel ja kändudel.

Paljunemine

Emane muneb mändide kändudesse. Munadest arenevad vastsed kelle toidukäigud on enne nukkumist sagedasti männikoore all. Noored täiskasvanud männi-juureüraskid liiguvad kas noorte männipuude juurde ehk kändudesse sööma. Nad talvituvad täiskasvanud mardikana. Suguküpsuse saavutavad järgmisel suvel.

Juurekahjurina

Männi-juureüraskid toituvad noorte mändide juurtest ja selle tulemusel võib puu ära surra, seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks.
Kazanets

Kazanets oli Venemaale kuulunud "Ukraina" tüüpi miiniristleja.  
Laev ehitati 1905 Riias ja kuulus Balti laevastikku. Laev uppus 28. oktoobril 1916 Saksa allveelaeva UC-27 torpeedotabamusest Soome lahes Osmussaare lähedal. 
Laevavrakk avastati 1993. Laevavrakk on arvele võetud kultuurimälestisena (Eesti territoriaalmeres asuv kultuurimälestis).
KVN

"KVN" (vene keeles "КВН" ehk "Клуб Весёлых и Находчивых", 'lõbusate ja leidlike klubi') on huumoritelesaade ja -mäng, milles osalevad erineva suurusega rühmad, kes esitavad ettevalmistatud stseene, improviseerivad vastuseks žurii ja vaatajate küsimustele jne. Mäng on väga populaarne Venemaal ja venelaste seas kogu maailmas.
Trombotsütopeenia sündroomiga tõsine palavik

Trombotsütopeenia sündroomiga tõsine palavik (ingl lüh SFTS) on hemorraagiline viiruspalavike hulka liigitatud zoonoos. 
Hiinas, Jaapanis ja Lõuna-Koreas levivat zoonoosi põhjustab SFTS virus ja sellesse  võivad mitmed loomad nakatuda "puukide hammustuse", nagu Haemaphysalis longicornis, vahendusel. 
Zoonootilise nakkuskandluse ohuallikaks võivad olla ka nakatunud puukide vahendusel nakkuse saanud loomad, nii suri Jaapanis naine, keda hammustas viiruskandlusega kass.   
SFTS virus (SFTSV) tuvastati Hiinas 2009.

Sümptomid

Trombotsütopeenia sündroomiga tõsise palaviku  sümptomid avalduvad harilikult 2 nädala jooksul nakatumisest.
Kliinilisteks sümptomiteks on palavik, oksendamine, kõhulahtisus, hulgiorganpuudulikkus (harilikult maks, süda, kopsud, neerud), trombotsütopeenia, leukopeenia, lümfadenopaatia, veritsemine ja maksaensüümide taseme tõus, ka surm. Suremuse määr on 12–30%, fataalsete haigusjuhtumite korral esineb hüpertsütokineemia, haige võib langeda koomasse, raskete haigusjuhtumite korral on esinenud ka entsefaliiti. 
Viirushaiguse raviks ravimid (ka legaalsed vaktsiinid) praegu puuduvad, patsient saab nn toetavat ravi, mis aitab tal haigusest ise välja tulla.
8. strategeem

Tsitaat Muutuste raamatust

Kuusjoones 42. Yi (Kasv, kasu) tekstis sisalduv ütlus selle kolmjoonte kohta.

Näiteid

Hani dünastia rajaja Liu Bang taganes Chu-Hani sõja ajal Sichuani, et valmistuda vastasseisuks Xiang Yu'ga. Kui ta oli täiesti valmis, laskis ta vaevaga parandada põlenud puuteed üle mägede, mille ta oli varem hävitanud. See tekitas vaenlastel kindluse, et tööd võtavad veel aastaid. Samal ajal saatis ta salaja oma väed Guanzhongi poole läbi väikese Chencangi linna. Liu Bang lõi üllatatud vaenlast; see viiski lõpuks Hani dünastia rajamiseni.
Austria vapp

Austria vapp on Austria Vabariigi vapp.
Improvisatsioon

Improvisatsioon ehk improviseerimine ehk improviseering (itaalia improvvisazione) on hetkelooming. Improvisatsiooniga tegelajat nimetatakse improviseerijaks või improvisaatoriks.
Improvisatsioonilise teose esitus toimub samaaegselt selle loomisega.
Šotha Rusthaveli

Šotha Rusthaveli (შოთა რუსთაველი; sündinud ajavahemikus 1160 kuni 1166, surnud 1216) oli Gruusia luuletaja, kes kirjutas Gruusia rahvuseepose "Kangelane tiigrinahas" (ვეფხისტყაოსანი). Rusthaveli ei ole mitte tema perekonnanimi, vaid epiteet, mis osutab luuletaja pärinemisele paigast, mille nimi oli Rusthavi.
Rusthaveli eluloost on teada väga vähe. Ta õppis Kreekas ja oli hiljem kuninganna Thamari (თამარი) varahoidja.
Tallinna Linnakantselei linna finantsteenistus

Tallinna Linnakantselei linna finantsteenistus on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud valdkondlik teenistus, mille ülesanne on tagada linna tõhus ja jätkusuutlik finantshaldus, linna majandustegevuse vastavus õigusaktidele ning osutada kvaliteetseid finantsteenuseid linna asutustele ja linna valitseva mõju all olevatele äriühingutele, sihtasutustele ning mittetulundusühingutele.
Linna finantsteenistust juhib finantsdirektor Katrin Kendra.
Teenistuse postiaadress on Rotermanni tänav 14, Tallinn.

Struktuuriüksused ja ülesanded

Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid:
Baktria

Baktria on muinas-Pärsia maakond, mis asetses Kesk-Aasias. Selle pealinn oli Baktra. 
Kyros II Suur (umbes 600 eKr või 576 eKr–530 eKr), ahhemeniidide dünastiast Pärsia kuningas, Pärsia impeeriumi rajaja vallutas selle ning tegi sellest Pärsia maakonna.
Kui Vana-Makedoonia kuningas  Aleksander Suur võitis Pärsia viimast valitsejat (334 eKr–330 eKr) Dareios III, üritas Baktria satraap Bessos organiseerida vastupanu Baktria kaudu. Aleksander vallutas ka Baktria 329–327 eKr ja sellest sai uue Makedoonia riigi maakond. Hiljem, diadohhide sõdade järel sai Baktriast hellenistliku Seleukiidide riigi osa. Aleksandri ja seleukiidide ajal asutati Baktrias uusi linnu (Ai-Khanoum) ning sinna saabus palju kreeka päritolu elanikke.
Tuuli Reijonen

Tuuli Reijonen (õieti Tuuli Reijonen-Uibopuu; 19. oktoober 1904 Tampere – 17. oktoober 1997 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija.
Pärast Turu Ülikooli lõpetamist tegutses ajakirjanikuna, oli ajakirja Sirkka toimetuse sekretär, töötas ajakirjade Naamio ja Naisten Ääni toimetuses, oli Suomen Kuvalehti toimetuse sekretär ning aastatel 1945–1954 kultuurilehe Kuva peatoimetaja. Aastatel 1954–1968 oli ta Helsingin Sanomate kultuuriosakonna toimetaja, hiljem kutseline kirjanik. 1961. aastal avaldas ta kapten Herman Treiali juhtumil põhineva romaani „Kenen on syy” („Kes on süüdi?”).
Reijonen on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Isiklikku

Ta oli aastatel 1944–1964 abielus eesti kirjaniku Valev Uibopuuga. Tema isa Erkki Reijonen oli ajakirjanik ja tõlkija ning Soome Vabariigi esimene täievoliline saadik Eestis 1921–1923.
Nigeeria jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Nigeeria jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Aafrika rahvarohkeim riik Nigeeria osales MM-finaalturniiril juba kolmandat korda järjest.

Peatreener

Adegboye Onigbinde
Benedikt Gottlieb Haken

Benedikt Gottlieb Haken (18. august/29. august 1744 Ventspils – 8. oktoober/20. oktoober 1810 Märjamaa) oli Eesti vaimulik.
Haken immatrikuleeriti 20. jaanuaril 1764 Jena Ülikooli, 28. mail 1764 Helmstedti Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Saaremaal. Ordineeriti 23. märtsil/3. aprillil 1771 õpetajaks.
Oli aastatel 1771–1781 Jämaja Kolmainu koguduse õpetaja. Aastatel 1781–1810 oli ta Märjamaa Maarja koguduse õpetaja; oli aastatel 1807–1810 veel Maa-Lääne praostkonna abipraost.
Aastal 1787 avas ta Märjamaal aadli lastele õppeasutuse, sellest teatas ta Tallinna ajalehes Revalsche Wöchentliche Nachrichten.

Isiklikku

Tema isa Wilhelm Moritz Haken oli Ventspilsis luterlikuks vaimulikuks, tema väimees Carl Justus Wilhelm Meder oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, tema tütrepoeg Wilhelm Johann Benedikt Meder oli Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Big Band Tartu

Big Band Tartu on Tartus tegutsev džässi- ja svingikollektiiv.
Kollektiivi asutas veebruaris 1998 Koit Lepalaan. Tollal kandis kollektiiv nime Tartu Junior Big Band.
2007 sai kollektiivi nimeks Big Band Tartu.
Eeta Carinae

Eeta Carinae (η Carinae, lühend η Car) on 4. magnituudi täht ja ühtlasi ka kõige kaugem täht, mida on võimalik palja silmaga näha.
Eeta Carinae asub umbes 7800 valgusaasta kaugusel ja kuulub Kiilu tähekogusse.

Avastamine ja nimetamine

Eeta Carinae avastas ajavahemikus 1595-1596 navigaator Pieter Keyser.
Uuesalu Lasteaed

Uuesalu Lasteaed on lasteaed Rae vallas Rae ja Kiili valla piiri lähedal Uuesalu külas.
Uuesalu Lasteaed töötas algul eralasteaiana. Pärast remonti ja laiendust alustas 12. oktoobril 2009 Uuesalus tegevust kaherühmaline Kiili lasteaia filiaal. Üks rühm on liitrühm, teine rühm moodustati 3-4-aastastest lastest. Kumbki rühm mahutab 18 last, kokku on filiaalis 36 kohta. 36 lasteaiakohast 8 jäid Rae valla Uuesalu küla lastele, ülejäänud 28 kohta täideti Kiili valla lastega.
Uuesalu filiaalis töötab viis õpetajat ja kaks õpetajaabi.
Kokkuleppel lastevanematega jätkas 3-4-aastaste rühm pärast esimest õppeaastat Kiili lasteaias, liitrühm jäi Uuesalu ruumidesse kuni lasteaia lõpuni.
Filiaali avamisega on Kiili valla põhjaosa elanikel võimalus Kiili lasteaias käiv laps Uuesallu ümber tuua. Suured ühisüritused, näiteks teatrietendused ja kontserdid, on kavas pidada ühiselt Kiili lasteaia ruumides. Transportimiseks saab kasutada valla bussi.
Burti maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1854. aastal.
Jüri Simovart

Jüri Simovart (sündinud 9. juunil 1941) on eesti maakarjakasvataja.
Ta pidas koos abikaasa Maarja Simovartiga Harju maakonnas Nissi vallas Pala talus ligi 30 Eesti maatõugu lehma.
Ants Silvere

Ants Silvere (1935. aastani Hans Silbergleich; 12. detsember 1873 Paasvere vald, Virumaa – 11. märts 1943 Assino, Tomski oblast) oli Eesti ettevõtja. 
Silvere sündis Paasvere vallas Aru talus Virumaal talumehe pojana. 1916. aastal omandas ta Tartus Kalda tänaval asuva õlletööstuse Livonia (loodud 1863, moderniseeritud auruõlletehaseks 1910). 1930 võttis ettevõtte juhtimise üle tema poeg Albert Silvere, kes oli õppinud õlletehnoloogiat Tšehhoslovakkias ja Saksamaal. Ants Silvere ise juhtis Jõgeval Uku jahu-, vilja- ja saeveskeid. 30. novembril 1937 valiti Ants Silvere Kaubandus-Tööstuskoja kesk- ja väiketööstuse sektsiooni liikmeks.
1939. aastal reorganiseeriti perekonnale kuuluvad äriettevõtted aktsiaseltsiks A. Silvere & Ko. 1940. aastal Livonia natsionaliseeriti ja liideti aprillis 1941 Tartu Õlletehasega (endine A. Le Coq), Livoniast sai selle Kalda tänava osakond. Tehas sai sõjasuvel 1941 tõsiselt kannatada, tootmishooned hävisid lõplikult 1944. 14. juunil 1941 küüditati Silvere Jõgevalt Siberisse, kus Ants Silvere 1942. aastal suri.
Ants Silvere oli abielus Maria Silverega (neiuna Ruusmann), nende tütar oli Laine Silvere-Pant (1911–2013).
Ants ja Maria Silvere ning Siegfried Panti mälestuseks asutas Tartu Ülikooli auliige Laine Silvere-Pant 1995. aastal Tartu Ülikooli Sihtasutuse kaudu Tartu Ülikooli juures mälestusfondi eesti haritlaste õppetegevuse toetamiseks ning edutamiseks. Fond annab välja Ants ja Maria Silvere ning Sigfried Panti mälestusstipendiumit majanduslikku abi vajavate Tartu Ülikooli üliõpilaste ja edasiõppijate toetuseks.
Käsipall

Käsipall ehk väravpall on võistkondlik pallimäng.
Võistkonda kuulub kuusteist mängijat, kus platsil võib viibida korraga 7 mängijat (6 väljakumängijat ja üks väravavaht).
Mäng kulgeb nii, et mängijad liiguvad väljakul üksteisele palli söötes ja vahepeal väljakule põrgatades.
Et mängu käigus on suhteliselt palju füüsilisi kontakte vastasvõistkonna mängijatega, siis määratakse ka karistusi liiga ohtliku mängu eest.
Käsipalliväljak on 40 m pikkune ja 20 m laiune. Väljaku kummaski otsas on värav, mille kõrgus on 2 m ja laius 3 m.

Ajalugu

Käsipalli loojaks peetakse taanlast Holger Nielsenit, kes Ordrupi reaalkooli õpetajana mängis 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks. Juba kuus aastat varem mängiti Tšehhoslovakkias kooliinspektor Josef Klenkeri koostatud sportmängu, mis sarnanes käsipalliga.
1928. aastal asutati Rahvusvaheline Käsipalliföderatsioon (International Amateur Handball Federation, IAHF), 1946. aastal anti talle nimeks International Handball Federation (IHF). Praegu on alaliidul 150 liikmesriiki.
Esimesed meeste MM-võistlused nii suures kui ka väikeses käsipallis peeti 1938. aastal. Naiste suure käsipalli MM-võistlusi korraldati aastast 1949, väikese käsipalli omi aastast 1957. Aastast 1961 pole MM-võistluste kavas enam suurt käsipalli. Olümpiamängude kavas oli 11:11 variant esmakordselt 1936. aastal Berliinis, siis tuli 36-aastane vaheaeg ning 1972 Münchenis mängisid mehed juba 7:7 varianti. Neli aastat hiljem Montrealis selgitasid esimese olümpiavõitja ka naised.
Cyprien Ayer

Cyprien Ayer (1825 Sorens – 8. september 1884 Neuchâtel) oli Šveitsi geograaf ja keeleteadlane, Alfred Ayeri vanaisa.

Elulugu

Ayer oli kõigepealt koduõpetaja Krakówis, seejärel prantsuse keele õpetaja Zürichis ja Fribourgi kantonikoolis, lõpuks Neuchâtelis 1840ndate lõpus ajakirjanik (toimetas vasakliberaalseid ajalehti Le Confédéré ja hiljem L'Union Démocratique), 1858. aastast linnanõunik, 1861. aastast tööstuskooli õpetaja, 1866. aastast Neuchâteli Akadeemia (hilisem Neuchâteli Ülikooli) poliitilise ökonoomia, geograafia ja grammatika professor, 1878. aastast rektor.
Ta oli kirikuvastane valgustusmõtleja, föderalist ja demokraat, kes käis läbi radikaalsete juhtpoliitikutega, sealhulgas Numa Droziga. Tema raamatud olid kuivad faktide kogumikud.

Isiklikku

Ühe sugulase sõnul oli Cyprien särav, kuid väga raske iseloomuga.
Cyprien abiellus Sophie Henriette Raetz, kes oli sündinud 1844. aasta paiku Berni kantonis. Neil sündis neli last: Jules (1867), veel üks poeg ning tütred Berthe ja Marie. 1870ndate lõpus jättis Sophie mehe maha ning asus elama Londonisse. Lapsed järgnesid talle alles pärast isa surma 1884. Jules ja tema vend said Rothschildide pangas tööd. Nende õed Berthe ja Marie abiellusid šveitslastega, kellest üks sai Belgia Kongo kuberneriks ja teine, Philippe Suchard, oli vabrikandi pojapoeg ja elas Šveitsis Veveys Genfi järve ääres rantjeena. Julesi poeg oli Alfred Ayer.
Pent Nurmekund

Pent Nurmekund (detsembrini 1936 Arthur Roosmann; 16. detsember 1906 Kilingi vald, Pärnumaa – 28. detsember 1996 Tartu) oli eesti keeleteadlane, polüglott, orientalist ja mulgi murdeluuletaja; mag. phil. (1935), filoloogiakandidaat (1968).

Elukäik

Ta sündis vaeste rentnike peres.
Kooliteed alustas Esimese maailmasõja tõttu alles 12-aastaselt Kilingi vallakoolis.
Kolme aasta möödudes siirdus Saarde kõrgemasse algkooli, lõpetades selle 1922. Samal aastal alustas õpinguid Pärnu Linna Ühisgümnaasiumis. Keskkooli lõpetas ta 1928. aastal Viljandi Poeglaste Gümnaasiumis. Pärast seda asus sama aasta sügisel sõjaväekohustuslasena Eesti kaitseväkke. 27. novembril 1929 ülendati ta lipnikuks ja arvati 1. Jalaväerügemendist erru.
Aastatel 1930–1935 õppis ta Tartu Ülikoolis (tahtes algul küll õppida arstiteadust) romaani ja germaani filoloogiat. Seejärel täiendas ennast algul Kopenhaageni, hiljem Berliini, Müncheni, Pariisi ja Göteborgi ülikoolis.
Aastal 1940 naasis Eestisse, kus 1941–1944 oli Tartu Ülikoolis õppeülesandetäitja.
Ta võttis osa Teisest maailmasõjast, olles 1944. aastal piirikaitserügemendi allohvitser. Aastad 1944–1947 veetis vangilaagris.
Aastail 1955–1986 oli Tartu Riikliku Ülikooli õppejõud, aastast 1976 dotsent. 1950. aastail taastas sealsamas Idamaade keelte õpetamise ning rajas orientalistikakabineti. 1992–1994 õpetas ta TÜ usuteaduskonnas araabia ja pärsia keelt.
Erik V. Gunnemark väidab oma raamatus, et Nurmekund oli võimeline tõlkima 80 keelest, kusjuures suutis neist paljusid ka rääkida. Väidetavalt oskas ta muuhulgas vanaegiptuse keelt.

Isiklikku

Tema abikaasa oli keeleteadlane Salme Nigol.
Argo Rosin

Argo Rosin (sündinud 9. augustil 1972 Tallinnas) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Lõpetas 1991 Tallinna Polütehnikumi ja 1996 TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika alal; tehnikateaduste magister (1998, TTÜ), väitekiri "Programmeeritavad kontrollerid (ülikooliõpik)", tehnikateaduste doktor (2005, TTÜ), väitekiri "Kergrööbastranspordi juhtimine, talitlusjärelevalve ja diagnostika". Täiendas end 1994–1996 Saksamaal Kempteni Rakenduskõrgkoolis. Oli 1995–1997 TTÜ elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi insener, 1998–2005 teadur ja 2005– vanemteadur, 1998–2001 AS Contactus peaautomaatik, 2004– OÜ Süsteemitehnika juhatuse liige.
Oli 2011– 2016 TTÜ nõukogu liige, 2012–2016 TTÜ energeetikateaduskonna prodekaan. Alates 2017 aastast on TTÜ inseneriteaduskonna prodekaan.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: elektri tarkvõrgud ja elektrivarustus, robotitehnika ja automatiseerimine, elektriajamid ja jõuelektroonika, energeetika, ühistranspordi juhtimis-, talitlusjärelevalve- ja infosüsteemid, telemaatika. Eesti Inseneride Liidu, Eesti Transpordi ja Teede Ühingu ning Eesti Moritz Hermann Jacobi Seltsi liige.
Kokku enam kui 60 teadustrükist.
Eesti Teaduste Akadeemia naiskoor

Eesti Teaduste Akadeemia Naiskoor (lühend: TAN) on aastast 1959 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev naiskoor.
TANi asutaja ja asutamisest 1986. aastani oli peadirigent Arvo Ratassepp. Tema kõrval ning pärast Arvo Ratasseppa on kooriga töötanud paljud dirigendid — 1978–1989 Imbi Potter, 1986–1987 Peeter Perens senior,  1988–1994 Ranno Linde (sünd. 1964), 1990–1991 Ants Soots jt. 1990–2005 juhatas TAN-i Merike Toro (sünd. 1947). Tema käe all sai koor üle vahepealsete aegade mõõnaperioodist ning asus taas tegutsema aktiivse kontsertkoorina, võttis osa rahvusvahelistest koorikonkurssidest ning andis välja mitu heliplaati. 2000. aastal juhatas koori Anne Alt (sünd. 1974) ja aastal 2005 oli dirigendipuldis Veronika Portsmuth. Aastast 2006 on TANi peadirigent Andrus Siimon.
TAN on osalenud paljudel rahvusvahelistel konkurssidel ja festivalidel, nt Ungaris, Soomes, Rootsis. Eestis on ta aastas andnud kümmekond kontserti.
TANi repertuaar on olnud lai: esitatud on nii kiriku- kui ka ilmalikku muusikat.
Sotíris Kaïáfas

Sotíris Kaïáfas (kreeka keeles Σωτήρης Καϊάφας; sündinud 17. detsembril 1949 Nikosias) on Küprose endine jalgpallur.
Sotíris Kaïáfast peetakse Küprose kõigi aegade parimaks jalgpalluriks ja üheks väljapaistvamaks Küprose sportlaseks.
Ta mängis Küprose koondises 33 mängu ja lõi 19 väravat. Aastatel 1967–1984 mängis ta klubis Omónoia. Aastal 1976 võitis ta Euroopa kuldsaapa.
Kuressaare Siioni kirik

Kuressaare Siioni kirik on esimene Eesti taasiseseisvumise (1991) järel ehitatud kirikuhoone Kuressaares. 
Hoone valmis 1993. aastal, arhitekt Priit Kaljapulk. Pühakoda on koduks baptistidest, priilastest, evangeeliumi kristlastest ja nelipühilastest ühendatud Kuressaare Siioni kogudusele.
Toiduõli

Toiduõli on taimset, loomset või sünteetilist päritolu õli, mida kasutatakse toiduvalmistamisel: praadimisel, küpsetamisel, frittimisel, salatikastmetes, maitsestamiseks jm.
Toiduõlina kasutatakse peamiselt mitmesuguseid taimeõlisid, sh rapsiõli, päevalilleõli, oliiviõli, palmiõli, sojaõli, maisiõli jne.
Toiduvalmistamiseks kasutatakse ka toatemperatuuril tahkes olekus rasvaineid, nagu näiteks või, margariin, searasv jne, mida õlideks ei nimetata.
Roidvõlv

Roidvõlv on igasugune võlvitüüp, millel on toetavatest võlviroideist skelett. Roidestik kannab võlvisiile, mis võivad olla õhukesed ja kerged, sest peamine konstruktiivne osa on roietel. Levinuim roidvõlv on ristroidvõlv (nelja- või kuueosaline), aga roidestiku kuju järgi tuntakse täht-, võrk-, lehvik- ja muid võlve.
Biksēre mõis

Biksēre mõis ehk Libe mõis (saksa keeles Libbien, läti keeles Biksēres muiža, ka Libes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Praegu asub Lätis Madona piirkonnas Sarkaņi vallas Biksēres. Biksēres asuv ja tänapäeval Biksēre mõisaks kutsutav kompleks on tegelikult endise Libe mõisa süda, tegelik Biksēre mõis asus sealt 2,5 kilomeetrit eemal.

Ajalugu

Biksēre mõisa mainitakse esimest korda aastal 1583. Toona andis Stefan Batoryide mõisa Ramelitele. Hiljem vahetas mõis korduvalt omanikke, kuni aastal 1824 sattus see Magnuste suguvõsa kätte. Mõisakompleks jäi Magnuste valdusse kuni aastani 1939.

Mõisaansambel

Mõisakompleksi säilinud hooned on kõik ehitatud Magnuste ajal. Lihtsat peahoonet ehib arhitektuurilise kurioosumina uusgooti stiilis torn. Tänapäeval asub hoones vallamaja. Mõisakompleksi juures ei olnud tootmishooneid ega isegi teenijate maja, see-eest asusid seal kõrts ja tenniseväljak. Vanas mõisa magasiaidas asub muuseum. Endisel mõisa golfiväljakul asub praegu lava.
Mõisakompleksi juures asub 15 hektari suurune park. Aastal 2006 avati seal puuskulptuuride kollektsioon.
Lerum

Lerum on asula ja Lerumi valla keskus Lääne-Rootsis Västra Götalandi läänis. Lerum asub umbes 20 km Göteborgist ida suunas.
Vallas elab aastal 2018 umbes 40 000 elanikku, Lerumi asulas elab umbes 26 000 elanikku.
Koordinaadid: 57°46′10″N 12°16′5″
Subfossiil

Subfossiil on geoloogilises mõttes suhteliselt hiljuti mattunud taime- või loomajäänus, mis pole veel jõudnud muutuda kivistiseks ehk fossiilistuda. 
Subfossiilid on nt tarvaluud, mammutilaip, mis on säilinud igikeltsas.
Eha tänav (Tallinn)

Eha tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Eha tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Amandus Adamsoni tänaval. Eha tänav on põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 225 meetri pikkune. Eha tänav on paralleelne Koidu tänava ja Ao tänavaga.
Aadressil Eha 8 asub Eesti Punase Risti Keskbüroo.

Tänava nimi ja ajalugu

Tänava varasem nimi oli Nikitini tänav (saksa keeles Nikitinstrasse, vene keeles Никитинская улица). 1885. aastal oli see ka Nigittina uulits, mis tulenes Paldiski maantee ning praeguse Eha ja Koidu tänava nurgal asetsenud maja tolleaegse omaniku ja kaupmehe Pimin Nikitini nimest. Mõnel juhul on tänavat nimetatud saksa keeles ka nimega Armentrasse (Vaeste tänav) selle ja praeguse Amandus Adamsoni tänava nurgal paiknenud Toomkoguduse vaestemaja järgi. Eesti keeles nimetati tänavat 1884. aastal ka Nikolai tänavaks. Praeguse nime sai Eha tänav 17. jaanuaril 1923.
Macroni tamm

Macroni tamm oli Prantsusmaa presidendi Emmanuel Macroni poolt USA presidendile Donald Trumpile 2018. aastal kingitud kivitamm.
Tamm kasvas algselt Põhja-Prantsusmaal Esimese maailmasõja Belleau metsade lahingu paigal ning istutati Prantsuse presidendi riigivisiidi ajal tseremoniaalselt mõlema riigi presidendi poolt Valge Maja aeda, misjärel viidi taim kohustuslikku karantiini.
Tamm ja tagavarapuu otsustati karantiini jätta vähemalt kaheks aastaks. Le Monde'i andmetel on Macroni kingitud tamm karantiinis hukkunud, tagavarapuu kohta teated puuduvad.