google/wiki40b huggingface dataset:
Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseum

Riia Ajaloo- ja Laevandusmuuseum (ka Riia Ajaloo ja Laevanduse Muuseum, harvemini Riia Ajaloo- ja Meremuuseum; läti Rīgas vēstures un kuģniecības muzejs) on Riia vanalinnas Riia toomkiriku juures asuv muuseum, kus eksponeeritakse Riia ajalooga seonduvat alates Riia asutamisest 1201 kuni 20. sajandi I pooleni. Muuseum asutati 1964.
Muuseumi kogudes on üle 500 000 museaali ja nendest on moodustatud ligi 80 kollektsiooni.
Vaak

Keemiline koostis ja kasutamine

Vaakide juured ja risoomid sisaldavad inuliini (kuni 44%), polüsahhatiide, vaiku, liimvaiku, jälgi alkaloididest, saponiine ja eeterlikke õlisid (kuni 4,3%). Eeterlikest õlidest põhiosa moodustavad alfaselineeni saadused kahetsüklilised seskviterpeenid: alantolaktoon, isoalantolaktoon ja dihüdroalantolaktoon. Kahetsükliliste seskviterpeenide hulka kuuluvate laktoonide segu, mis eraldub vaakide eeterlikest õlidest kristallilisel kujul, nimetatakse heleniiniks. Peale heleniini kuuluvad vaakide eeterlike õlide koosseisu alantool, proasuleen ja tokoferool. Heleniin on nime saanud aedvaagi ladinakeelse nime Inula helenium järgi.
Vaakide rohtsed osad sisaldavad eeterlikke õlisid (kuni 3%), askorbiinhapet, mõruainet alantopikriini ning flavonoide kvertsitriini ja isokvertsitriini. Viimased on nime saanud tamme ladinakeelse nime Quercus järgi.
Vaakidest valmistatakse tablette alantolaktooniga (solkmete vastu) ja alantooniga (mao ja kaksteistsõrmiksoole haavandite vastu). Alantoon tugevdab vereringet mao limaskestas, kiirendab haavandite paranemist ning suurendab maomahla happelisust ja vähendab selle pepsiinisisaldust, mis soodustab paranemist.
Vaagil on põletikuvastased, sapieritust soodustavad, röga lahtistavad ja nõrgalt kuseeritust soodustavad omadused. Vaak aeglustab sooltoru kokkutõmbeid ja selle sekretsiooni ning rohkendab ühtlasi sapi juhtimist kaksteistsõrmiksoolde, mis vaagi antiseptilist toimet arvestades aitab seedeelundkonna haigusi ravida.
Vaake peetakse ravimtaimedeks. Korjatakse juuri ja risoome. Need kaevatakse välja ja raputatakse mullast puhtaks ning maapealne osa ja peenikesed juured lõigatakse ära. Ka mustunud, surnud ja kahjustatud juured visatakse ära. Ülejäänud osa pestakse puhtaks külmas vees ning lõigatakse 1–2 dm pikkusteks osadeks, ka pikuti lõigatakse nad mitmeks. Neid kuivatatakse algul 2–3 päeva vabas õhus ja edasi soojas hästi õhutatud ruumis või kuivatis temperatuuril mitte üle +40 °C, kusjuures juuri ei tohi laotada paksema kihina kui 5 cm. Kuivatatud juuri säilitatakse kottides või puu- või klaastaaras kuni 3 aastat.
Konservi- ja kalatööstuses kasutatakse vaakide juuri ja risoome maitseainena ja ingveri asendajana.
Vaakidest saab valmistada sinist värvi, kui taime tõmmisele lisada kaaliumkarbonaati või kaaliumhüdroksiidi.
Galgauska mõis

Galgauska mõis (saksa keeles Golkowsky, läti keeles Galgauskas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Galgauska vallas.
Mõisakompleks (sealhulgas üks tootmishoonetest ja möldri maja) on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 4 ja 3/4 adramaad, sellele allus 374 mees- ja 385 naishinge.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Neuhof ja Veiši (Weissenhof). Veiši karjamõisa juurde kujunes tänapäeva Galgauska asula.
Rioni

Rioni (gruusia რიონი) on jõgi Kaukaasias, Gruusia lääneosas. Saab alguse Svanethi aheliku lõunanõlvalt Ratša piirkonnas. Suubub Musta merre Phothi linna lähedal. Pikkus 327 km. 
Rioni oli muinaskreeklastele tuntud kui Phasis, seda mainivad Hesiodos, Apollonios Rhodoselt ja Vergilius.
Jõe ääres asub Khuthaisi linn.
Andmeedastus

Andmeedastus (ka andmeülekanne) on andmete teisaldus elekterside vahenditega ühest punktist ühte või enamasse punkti.
Läbipõlemissündroom

Läbipõlenud inimene

Läbipõlenud inimene kogeb abitust, lootusetust ja võimetust, talle tundub, et tal pole kontrolli oma ümbruskonna üle. Frustratsioonitaluvus on vähenenud, inimene on ärrituv, tundlik, vaenulik ja kahtlustav. Töö on kaotanud tähenduse. Tähelepanuvõime ja mälu on halvenenud. Väheneb tööga rahulolu ja seotus organisatsiooniga. Organisatsiooni ja ülemustesse suhtutakse kriitiliselt, ei tunta end piisavalt tunnustatud olevat. Inimese sisemine motivatsioon on vähenenud, puudub huvi ja entusiasm, ideaalid on kadunud.
Põhja konn

Põhja konn on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi 1866. aastal kogumikus "Eesti rahva ennemuistsed jutud" ilmunud muinasjutu "Põhja konn" üleloomulikust olendist tegelane, konnataoline koletis.
"Põhja konna" aluseks on Eestiski populaarne rahvusvaheline muinasjututüüp "Lohetapja", kuid August Annisti arvates soovis Kreutzwald lohe omadused eestipärasemale olevusele üle kanda, mõeldes selleks välja põhja konna.
Kreutzwald kujutab põhja konna hiiglasliku olevusena, kellel oli härja keha, konna jalad ja mao saba. Põhja konna keha oli kaetud kivist ja rauast tugevamate soomustega, tema silmad hiilanud heledamini kui küünlad. Põhja konn püüdnud kõike enda teel hävitada ning ajanud ta suust välja tuld ja suitsu. Nagu sünnib teisteski lohetapmislugudes, hävitas põhja konna noormees kavalust appi võttes.

Põhja konn teistes kirjandusteostes

Andrus Kiviräha romaanis "Mees, kes teadis ussisõnu" on Põhja Konn vähemalt teose peategelase jaoks positiivne olend, kes kunagi suutis hävitada kõiki vaenulikult meelestatud võõramaalasi, kuid raamatu tegevusajal magab ta kuskil salajases koopas igavest und. Kiviräha raamatu Põhja Konn on igavene ja hävimatu, samas aga une tõttu ka täiesti tegevusvõimetu.
Georginio Wijnaldum

Georginio Wijnaldum (sündinud 11. novembrilil 1990 Rotterdamis) on Hollandi jalgpallur. 2016. aastast mängib Liverpoolis. Enne seda on kuulunud Rotterdami Feyenoordi, PSV Eindhoveni ja Newcastle Unitedi ridadesse.
2011. aastast alates on ta mänginud Hollandi jalgpallikoondise eest.
2015. aastal valiti ta parimaks Hollandi liigas mängivaks jalgpalluriks.
Pärnu siht

Pärnu siht on meresiht Pärnu lahel sõiduks Pärnu jõkke (sealsesse Pärnu sadamasse, Sauga jõkke või mujale ülesvoolu).
Sihi märgid (tulepaagid) asuvad Pärnu maakonnas Pärnu linnas Vana-Pärnu linnaosas.  Ülemise ja alumise tulepaagi vahe on 819 meetrit. Sihi asimuut on 23,9°.
Sihi esimesed tulepaagid paigaldati 1960. aastal, praegused paagid paigaldati 2002. aastal.
Vastsejärgud

Vastsejärgud ehk larvaalsed staadiumid on kaudse arenguga loomade elutsükli üksteisele järgnevad vastsevormid. Vastsejärgud võivad esineda nii isendi ontogeneesis kui ka põlvkonnavahelduses.
Erinevate organismirühmade vastsejärkude morfoloogia on väga mitmekesine. Olenevalt organismirühmast saab eristada arvukalt vastsestaadiumeid, millest paljud kannavad spetsiifilisi nimetusi. 
Üks vastsejärkude järgnevus vähkidel (täpsemalt aerjalalistel) võiks välja näha järgmine: nauplius --> metanauplius --> kopepodiitnauplius.
Margo Külaots

Margo Külaots (sündinud 1. juulil 1972) on ärijuht.
Ta on 2011. aastast Fortum Eesti AS juhatuse esimees ja 2009. aastast Fortum Tartu AS juhatuse esimees. Lisaks on Margo Külaots AS Fortum Tartu tütarfirmade AS Anne Soojus, AS Tartu Keskkatlamaja ja AS Tartu Jõujaam nõukogude esimees.
Ühiskondliku tegevuse raames on Margo Külaots Eesti energeetika- ja soojavaldkonna ettevõtteid esindava asutuse Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing juhatuse liige, Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Taastuvenergia Koja volikogu liige ja Eesti Turbaliidu juhatuse liige.
Ta on 1990. aastal lõpetanud Tartu 10. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal. On korporatsioon Revelia liige. 1994. aastast on ta tegutsenud soojamajanduse valdkonnas.
Viitina Alajärv

Alajärv (ka Viitina Alajärv, Väike Viitina järv, Kose järv) on järv Võrumaal Rõuge vallas Viitina külas. Selle pindala on 1,8 ha.
Friedrich Berg

Krahv Friedrich Georg Magnus Berg (16. veebruar 1845 Tartu – 22. märts 1938 Sangaste) oli Liivimaa suurpõllumees, sordi- ja tõuaretaja, leidur, krahv (1856), Sangaste mõisnik, Sangaste lossi ehitaja.
Friedrich Bergi vanemad olid Gustav Gotthard Karl von Berg (1796–1861) ja Charlotte Katharina Elisabeth von Sievers (1824–1899).
Berg tegeles rukki aretusega, samuti kirjutas ta teadustöö hariliku kuuse vormidest.
Sangaste Põllumeeste Seltsi asutajaliige ja auesimees.
Soome suurvürstiriigi krahvina oli Berg Soome kodanik. Krahviseisusesse tõstmise tõttu kadus Bergi perekonna nimest "von".
18. augustil 1926 otsustas Vabariigi Valitsus lubada põllutööministril anda Friedrich Bergile eluaegseks kasutamiseks tasuta Sangaste mõisast eraldatud maatükk ja hooned.
1940. aastal omandas Friedrich Bergi põdra-, mägikitse-, pühvli- ja hirvesarvede kollektsiooni (kokku 113 paari) umbes 600 krooni eest Põllutööministeeriumi metsandus- ja jahindusmuuseum ja 13. juunil 1940 viidi need veoautol Tallinna.
Viljandi pärimusmuusika festival

Viljandi pärimusmuusika festival, tuntud ka kui Viljandi folk, on iga-aastane pärimusmuusikaüritus, mis toimub alates 1993. aastast juulikuu lõpus Viljandis.
Esimene festival kestis ühe päeva (15. mai). 1994. aasta festival kestis 3 päeva ning toimus juuli lõpus (22.–24. juuli). Teisel festivalil oli esinejaid ka väljastpoolt Eestit. Alates kolmandast festivalist kestab üritus neli päeva.
19. Viljandi pärimusmuusika festivali 2011. aastal külastas üle 20 000 inimese, lisaks jälgiti videoülekandeid internetis 3059 arvutist kokku 4472 tundi. Esines 42 ansamblit, nende seas Vägilased, Zetod ja Oort (Eesti), Trilok Gurtu (India) ning Hedningarna (Rootsi). Festivali pealkiri oli "Rütm ja pulss", rõhutades rütmilisuse tähtsust lisaks rütmipillidele ka teistel pillidel (viiulil, torupillil, kandlel, lõõtsal) mängitavas tantsumuusikas.
Festivali korraldab Eesti Pärimusmuusika Keskus. Alates 1999. aastast on festival pühendatud millelegi või kellelegi. Näiteks 1999. aasta festivaliga tähistati Eesti rahvamuusika koguja ja populariseerija August Pulsti 110. sünniaastapäeva. Festivalil käib esinejaid igast Euroopa kandist ja väljastpoolt kontinentigi.
Mati Kadak

Mati Kadak (sündinud 26. juulil 1957) on Eesti kohtutäitur.
Mati Kadak Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja aseesimees.
Eesti Reformierakonna liige alates 9. aprillist 1996. Kuulub Eesti Reformierakonna volikogusse.
1. Detsembri Ülikool

1. Detsembri Ülikool (rumeenia keeles Universitatea 1 Decembrie 1918 din Alba Iulia) on ülikool Rumeenias Alba Iulias. Ülikooli nimi viitab sellele, et 1. detsembril 1918 liideti Transilvaania Rumeeniaga. Leping kirjutati alla Alba Iulias.
Ülikool asutati 1991.
Figaro pulm

"Figaro pulm" (originaalpealkirjaga "Le nozze di Figaro") on Wolfgang Amadeus Mozarti neljavaatuseline ooper. Ooperi itaaliakeelse libreto kirjutas Lorenzo Da Ponte. Ooperi esiettekanne oli 1. mail 1786.
Katariina park

Katariina park on üks Puškini linna viiest pargist.  
Park on nime saanud pargis asuva Katariina lossi järgi.
Oskar Hoffmann

Elukäik

Tulevane kunstnik sündis Tartus pagarmeistri peres kolme tütre kõrval ainsa pojana. Kunstiande päris ta tõenäoliselt emalt Emilie Aurora Hoffmannilt (neiuna Frischmuth), kelle isa ja onu olevat olnud kunstialaselt tegevad. Paar aastat töötas Oskar Tartu foto- ja litograafi Karl Schulzi ateljees, omandades muuhulgas teadmised fotograafiast, mis tol ajal olid maalijale peaaegu endastmõistetavad. Hoffmann oli ka hiljem innukas fotografeerija ja võib oletada, et 1880.–1890. aastail Peterburis valminud maalid on maalitud fotode põhjal.
Peagi esines ta juba Tartu Käsitööliste Seltsi näitustel maalidega ja 3. veebruaril 1872 immatrikuleeriti Düsseldorfi kunstiakadeemiasse. Pärast antiigiklassi pääses ta baltisaksa päritolu 1874 professor Eduard von Gebhardti õpilaseks, kuid pidas tema ateljees vastu vaid kolm kuud. Tema teiseks õpetajaks oli eestimaalasest Düsseldorfi professor Eugen Dücker. Hiljem lisandus õpetajate mõjule veel ühe kuulsa baltisakslase Gregor von Bochmanni sõprus ja eeskuju. Hoffmannist vaid aasta vanem Bochmann oli tulnud Düsseldorfi õppima juba 18-aastasena. Just temalt õppiski Hoffmann oma Rembrandti meenutava väljavalgustumise haljustast foonist, hallikaspruuni koloriidi ning portreede nägude rõhutatud ilmestuse.
Lõpetas akadeemia 1877 ja töötas lühemat aega F. Cormoni juures Pariisis. Asutas 1878 Düsseldorfis oma ateljee ning omandas oforditehnika. Elas 1880. aastate alguses Tartus, kust siirdus 1883. aastal Peterburi, kus sai järgmisel aastal Peterburi kunstiakadeemia vaba auliikme nimetuse. Peterburis elades esines kunstnik korduvalt rahvusvahelistel näitustel Viinis, Berliinis ja mujal. Hoffmanni teosed said küllaltki populaarseks ja 1884 valiti ta Düsseldorfi Akvaofortistide Seltsi liikmeks. Endiselt oli Oskar Hoffmann tihedates sidemetes Eestiga.

Looming

Loonud hulga karakteerseid eesti talupoegade portreid ja rühmapilte ning olustiku- ja maastikumaale. Viljelnud akvarelli ja oforti. Tema eesti talupoja tüüp on maani vammuses või kuues, rebasenahkse mütsi või viltkaabuga, pikkade juuste ja tõsimeelse ilmega. Kõik Hoffmanni suuremad talupoegadega stseenid on nähtud justkui läbi akna. Need on hea kompositsiooniga ja hoolega valitud värvigammas. Portreeliselt on Hoffmann kujundanud omamoodi koondportreed eesti 19. sajandi talupojaelu hierarhiast: taluperemehed, kaupmehesellid, sekka üksik hingestatud näoga külakooliõpetaja, kaubajuudid, joodikud ja kerjused. Eksootiline talupojatemaatika oli arvestatav müügiartikkel. Tolle aja maitsele vastavad teosed müüsid hästi nii Saksamaal ja Venemaal kui ka Inglismaal ja Hollandis.
Elu teisel poolel Peterburis elades lisandusid tema loomingusse mütoloogilised ja sümbolistlikud suuremõõtmelised kompositsioonid, millest kahjuks vaid vähesed on tänapäevani säilinud.
Esines arvukail näitustel Düsseldorfis, Münchenis, Viinis, Berliinis jm.
Enn Nõu

Enn Nõu (sündinud 2. oktoobril 1933 Tallinnas) on eesti kirjanik ja arstiteadlane. Tema isa oli Joosep Nõu. 
Enn Nõu õppis Tallinna 28. Algkoolis. Aastal 1944 põgenes ta koos perega Rootsi. Aastatel 1953–1961 õppis ta Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas; 1978. aastal omandas meditsiinidoktori kraadi. Ta on töötanud arstina mitmes Uppsala Ülikooli kliinikus ning dotsendina Uppsala Ülikoolis.
Ta on oma teostes käsitlenud muuhulgas ka Vabariigi Valitsuse eksiilis tegevust.
Enn Nõu valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Isiklikku

Enn Nõu abikaasa on kirjanik Helga Nõu.
Magdalena Krajnakova

Magadalena Krajnakova ehk õde Katarina (sündinud 12. juulil 1968 Slovakkias Popradis) oli Tartu Katoliku Hariduskeskuse president aastatel 2007–2012.
Ta lõpetas 2003. aastal Ružomberoki Katoliikliku Ülikooli doktorikraadiga (teoloogia ja pedagoogika). Ta on Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Õdede Kongregatsiooni liige.
Veiko Vasar

Isiklikku

Tema isa oli füsioloogiaprofessor Elmar Vasar, ema psühhiaater Helju Vasar, vennad füsioloogiaprofessor (ning aastast 2010 Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik) Eero Vasar ja veresoontekirurg Olavi Vasar. Tema emapoolne vanaisa oli veterinaariaprofessor Rudolf Säre.
Trumani doktriin

Trumani doktriin oli USA välispoliitiline doktriin, mis lubas Kreeka ja Türgi valitsustele sõjaväelist ja majandusabi, vältimaks nende riikide langemist Nõukogude Liidu mõjusfääri. Doktriini tegi avalikuks president Harry S. Truman 12. märtsil 1947 ettekandega Kongressile. Doktriin viis USA välispoliitika détente'ilt lähemale George F. Kennani sõnastatud ohjeldamispoliitikale. Paljude ajaloolaste arvates märgib Trumani doktriini väljakuulutamine külma sõja algust.
Teisele maailmasõjale järgneval ajal võistlesid USA ja Nõukogude Liit jõutasakaalu pärast. Suurbritannia teatas, et ei saa pärast 1947. aasta 31. märtsi enam lubada Kreeka ja Türgi toetamist. Pärast Trumani kõnet Kongressile eraldas viimane kiiresti abiks 400 miljonit dollarit.
Ettekandes ütles Truman järgmist:
Maailm pole staatiline ning status quo ei ole püha. Siiski ei saa me lubada muudatusi status quo's ÜRO harta vastaselt, kasutades selliseid meetodeid nagu ähvardus või petlikke vahendeid nagu poliitiline sisseimbumine. Aidates vabadel ja sõltumatutel rahvastel säilitada vabadust, aitab USA ÜRO harta põhimõtteid ellu viia.
Sellest tulenevalt võisid edaspidi analoogsele abile loota ka teised riigid.
Difeomorfism

Difeomorfism on bijektiivne pidevalt diferentseeruv kujutus, mille pöördkujutus on samuti pidevalt diferentseeruv. 
Selle kujutus määramis- ja muutumispiirkonnad võivad olla vektorruumi  lahtised hulgad või üldisemalt diferentseeruvad muutkonnad. Vastavalt diferentseeruvusklassile räägitakse -difeomorfismidest ().
John D. Barrow

John David Barrow (sündinud 29. novembril 1952 Londonis) on Briti füüsik, matemaatik ja teaduskirjanik. 
Ta on 1999. aastast Cambridge'i Ülikooli rakendusmatemaatika ja teoreetilise füüsika osakonna professor.
Tema uurimuste põhivaldkond on matemaatiline füüsika aktsendiga kosmoloogiale, gravitatsiooniteooriale, osakestefüüsikale ja nendega seotud rakendusmatemaatikale.
John Barrow on tunnustatud teaduse populariseerija. Ta on avaldanud üle 420 artikli ajakirjades, tema raamatuid on tõlgitud 28 keelde. Kokku on tal ilmunud 19 raamatut. Ta on pidanud loenguid paljudes kohtades, sealhulgas Downing Street 10-s, Windsori lossis, Vatikani palees ja Veneetsia filmifestivalil.

Haridus ja töökäik

Ta lõpetas 1974. aastal Durhami Ülikooli füüsika ja matemaatika erialal bakalaureusekraadiga ning kaitses 1977. aastal Oxfordi Ülikoolis doktorikraadi astrofüüsikas (doktoritöö juhendaja Dennis W. Sciama).
Pärast kahte aastat järeldoktorina töötamist California Ülikoolis Berkeleys asus ta 1981. aastal tööle Sussexi Ülikooli astronoomiakeskusse lektorina. Aastatel 1989–1999 oli ta samas professor ja 1995–1999 ühtlasi astronoomiakeskuse direktor. Alates 1999. aastast töötab ta matemaatikaprofessorina Cambridge'i Ülikoolis. Aastatel 2003–2007 oli ta ühtlasi Greshami Kolledžis astronoomiaprofessor ja 2008–2011 geomeetriaprofessor.
Airdrie

Airdrie on linn North Lanarkshire’is Šotimaal Suurbritannias. 
Airdries elab umbes 37 000 inimest.
Piret Lilleväli

Piret Lilleväli (sündinud 7. augustil 1960) on eesti riigiametnik.

Haridus

Piret Lilleväli on lõpetanud Université Pierre-Mendès-France (Grenoble II) majandus- ja sotsiaalpoliitika eriala ja saanud magistrikraadi.
2008. aastal lõpetas Kõrgemad Riigikaitsekursused.

Töö

Karjääri alguses on Piret Lilleväli töötanud Tallinna 24. Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, uudistelugejana Kuku raadios, keelekeskuse metoodikuna ja Tallinna Riigikeelekeskuse direktorina.
Aastatel 1995–1999 majandusministeeriumi üldosakonna juhataja, 1999–2005 sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler, 2006–2012 siseministeeriumi Schengeni koordinaator, arendusnõunik ja nõunik sisejulgeoleku alal.
2012. aastast Riigikantselei koosseisuväline nõunik ja projektijuht, 2013. aastast Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi Euroopa Liidu asjade direktori asetäitja, Eesti Euroopa Liidu eesistumise 2018 ettevalmistamise koordinaator.
Aastatel 2000–2005 Töökeskkonna Nõukoja esimees, 2001–2005 Eesti ILO nõukogu liige , 2002–2005 Sotsiaalmajandusnõukogu esimees.
Aastatel 2004–2006 Euroopa Liidu töötajate vaba liikumise nõuandva komitee liige.
2012. aastast Euroopa Liidu IT-agentuuri haldusnõukogu liige.

Isiklikku

Tema tütar on laulja Susan Lilleväli.
Aida tänav (Tartu)

Aida tänav (Speicherstraße) on tänav Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosa piiril.
Tänav algab Kalevi tänavalt, kulgeb kirdesse, ristub Aleksandri tänavaga ja lõpeb Turu tänaval. Teisel pool Turu tänavat algab Aida tänava vastast Väike-Turu tänav. 
Aida tänava pikkus on 260 meetrit.
Weekend Festival

Weekend Festival Rootsis

Detsembris 2015 anti ametlikult teada, et 2016. aastal toimub Weekend Festival ka Rootsis Stockholmis.
Loomade varjupaik

Loomade varjupaik on mõeldud hüljatud või mahajäetud loomadele. Peamiselt on varjupaikades kassid ja koerad.

Loomade varjupaigad Eestis

Eestis reguleerib hulkuvate loomade püüdmist, pidamist ja nende omaniku kindlaks tegemist määrus, mida korraldab kohalik omavalitsusüksus oma haldusterritooriumil. Kehtiva korra kohaselt tuleb hulkuva looma puhul eelnevalt teavitada looma leiukoha linna- või vallaametnikku ning küsida nõusolek looma varjupaika toimetamiseks. Kohaliku omavalitsuse kontaktisik kutsub vajadusel juba ise välja loomapüüdja. Eelnevat kokkulepet ei pea sõlmima Tallinnas, Pärnus, Viljandis ja Võru linnas.
Kehtiva korra kohaselt peab loomade varjupaik esimese 14 päeva jooksul pärast looma saabumist otsima tema peremeest. Pärast kahe nädala möödumist tohib looma anda uude kodusse. On oluline teada, et 14 päeva hakatakse lugema mitte varjupaika saabumisest, vaid looma pildi või kirjelduse avaldamise ajast.
Eestis on loomade varjupaiku Tallinnas, Tartus, Haapsalus, Kohtla-Järvel, Pärnus, Rakveres, Valgas, Viljandis, Võrus, Saaremaal ja Virumaal.
Rein Otson

Rein Otson (28. november 1939 Rakvere – 18. september 1997 Ottawa) oli eesti keemik.

Elulugu

Lahkus 1944 koos vanematega Eestist, elas aastast 1951 Kanadas. Lõpetas 1964 Montrealis Sir George Williamsi Ülikooli, Ph.D. (1972, Carletoni Ülikool). Oli aastast 1972 Kanada Tervishoiuministeeriumi teadur ja vanemteadur.
Kuulus võrkpallis ka Kanada koondisse.
Tema ema Susanna ja õde Lüüli Elliott lõid Rein Otsoni mälestusfondi (Rein Otson Memorial Graduate Scholarship), mis jagab stipendiume Toronto Ülikoolis õppimiseks.

Teadustöö

Uurimusi keskkonnatervishoiu ja -seire alalt. Oli õhu- ja veesaastet põhjustava inimmõju rahvusvaheliselt tunnustatud eriteadlane ja ekspert. Juhtis nii Kanada kui ka rahvusvahelisi projekte, sh 1992–1994 kolme Eestiga seotud projekti; oli mitme teadusajakirja, sh Eesti TA Toimetiste keemiaseeria kolleegiumi liige.
Yunnan

Loodus

Yunnan on mägine. Põhjas asuv Moirigkawagarbo mägi Hengduan Shani ahelikus ulatub 6740 meetri kõrguseni. Lõuna ja ida pool on maastik madalam ja tasasem. Yunnani läbib palju jõgesid, mis algavad Tiibeti kiltmaalt. Neist suurimad on Jangtse, Mekong ja Hồng Hà. Provintsi madalaim koht asub Hồng Hà jõe orus ja on 76 meetrit üle merepinna.

Haldusjaotus

Provints koosneb 8 ringkonna õigustega linnast ja 8 autonoomsest ringkonnast. Need jagunevad 129 maakonna tasemel haldusüksuseks ja 1565 vallaks.

Rahvastik

Yunnan on Hiina kõige mitmekesisema etnilise koostisega provints. Hiinlased moodustavad rahvastikust 66,2%. Suurimad vähemusrahvad on jiid (11%), baid (3,6%), hanid (3,4%), tšuangid (2,7%), taid (2,7%), hmongid (2,5%) ja hueid (hiinlastest moslemid; 1,5%). Ametlikult on vähemusrahvaid kokku 25.
Enamik rahvaid räägib hiina keelte edelamandariini murdeid. Need on lähedased naaberprovintsides Sichuanis ja Guizhous kõneldavatele. Vähemusrahvad kõnelevad tiibeti-birma keeli (jiid, baid ja hanid ning tiibetlased), tai keeli (tšuangid, taid), hmongi keelt ja teisi miao-jao keeli.

Ajalugu

1. mail 1965 avastati Yunnanist Homo erectus'e säilmed (kaks hammast). Lähedusest leiti tööriistu. Nende vanuseks hinnatakse 1,7 miljonit aastat ja see on vanim inimese eellase leid Hiinas.
Adelophis

Levila

Neid võib kohata Mehhikos - Jalisco, Guanajuato ja Morelose osariikides.