google/wiki40b huggingface dataset:
Lahing Lenina all

Orša operatsioon

Nõukogude väed alustasid 12. oktoobril 1943 Orša operatsiooni, et murda läbi saksa vägede kaitsest Valgevene idaosas. üks esimesi lahinguid selles operatsioonis oli lahing Lenina all. GULAGist vabanenud ja halvasti relvastatud poola vägedele anti ülesandeks murda Lenina all läbi saksa kaitseliinist, hõivata Miereja jõe läänekaldal kõrgustik 215,5 ja jõuda välja Dnepri jõeni.

Lahingu algus

9. oktoobril käskis Zygmunt Berling oma vägedel sooritada maastikuluuret. Saksa väed nurjasid selle suurtükitulega, ühtlasi said nad teadlikuks ette valmistatavast rünnakust. Järgmine katse maastikuluureks tehti 11. oktoobril. Luurerühm ei suutnud luuret teostada, nad olid sunnitud kindlustuma ja jäid oma kindlustatud positsioonidele lahingu alguseni.
12. oktoobril kell 8:20 avasid nõukogude väed saksa vägede positsioonidele suurtükitule. Planeeritud 100 minuti asemel kestis see alla tunni. Poola väed hõivasid seejärel sakslaste eelnevalt hüljatud esimese kaitseliini ja ägeda lahingu käigus ka teise kaitseliini. Neid toetama pidanud nõukogude vägede rünnak aga hilines ja ei saavutanud oma eesmärke. Ka ei suutnud rünnakut toetama pidanud tankid ületada soiste kallastega Miereja jõge, sest saksa õhujõud suutsid kontrollida võimalikke ületuskohti.

Lahingu esimene päev

Kell kaks päeval asusid Saksamaa väed vasturünnakule ja hõivasid Palzuchi ning Tryhubava külad. Vaid intensiivne Nõukogude suurtükivägituli päästis Poola väed ümberpiiramisest. Poola vägede komandör saatis seepeale lahingusse reservüksused, mida saatsid 16 jõe ületada suutnud tanki. Vasturünnaku käigus ei suutnud poolakad aga saksa vägede teist kaitseliini enam ohustada. Öösel hõivasid poola väed taas Tryhubava. Sakslased saatsid seepeale poola vägede ridadesse poola keelt oskavad sõdurid, kel õnnestus tappa mõned ohvitserid ja tekitada poola sõdurite seas segadust.

Lahingu teine päev

Lahingu teisel päeval sai poola jõudude komandörile Berlingile selgeks, et rünnaku edasisel jätkamisel pole mõtet. Nõukogude suurtükiväel oli laskemoon lõppemas ja sakslaste teine kaitseliin oli tugev. Gordov käskis siiski vägedel rünnakut jätkata. Seepeale helistas Berling Aleksandr Vassilevskile ja kandis olukorrast ette. Kell 5 päeval saabus peakorterist ka käsk rünnak lõpetada. Poola väed viidi seejärel tagalasse, sellal kui Gordovi väed jäid Lenina sillapead kaitsma.

Lahingu tagajärjed

Lahingu tagajärjel jäi Nõukogude vägede valdusse Lenina küla Miereja läänekaldal, mis oli hilisemate rünnakute ajal väärtuslikuks sillapeaks. Lahingu käigus õnnestus ründajatel vaatamata suurtele kaotustele hävitada 72 saksa kuulipildujat, 42 suurtükki, 2 tanki ja viis lennukit. Sellele vaatamata jäid hõivamata tähtsad kõrgendikud Leninast läänes, mis jäid sakslaste valdusse kuni juunini 1944.

Mälestamine

Peale sõda muudeti Tryhubava küla nimi Kasciuškavaks, kuna poola diviis kandis Tadeusz Kościuszko nime. Aastal 1968 avati Leninas lahingu mälestuseks memoriaalkompleks. Samal aastal anti Leninale Grünwaldi rist.
Küberkiusamine

Küberkiusamine on internetikeskkonnas toimuv kiusamine.
Meg Ryan

Meg Ryan (sünninimega Margaret Mary Emily Anne Hyra; sündinud 19. novembril 1961 Fairfieldis Connecticuti osariigis) on USA näitleja, kes on tuntud peamiselt romantilistest komöödiatest.

Elulugu

Meg Ryan on õppinud New Yorgi ülikoolis ajakirjandust. Oma eraõppe rahastamiseks hakkas ta reklaaminäitlejaks. Aastal 1981 debüteeris filmis "Rich and Famous", misjärel otsustaski ajakirjanikukarjääri katki jätta ja proovida kätt näitlemises. Pärast väiksemaid kõrvalosi sai ta kuulsaks filmiga "Kui Harry kohtus Sallyga", kus ta mängis peaosas koos Billy Crystaliga.

Isiklikku

Meg Ryan on olnud abielus näitleja Dennis Quaidiga. Neil on poeg Jack Henry.
Meg Ryanile kuulub ettevõte Prufrock Pictures.
Akselilõugas

Akselilõugas (eestirootsi keeles Axelsvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare edelarannikul.
Lahes asub muu hulgas Akseli kari.
Lahe koordinaadid on 59° 33′ N, 24° 30′ E.
Riia Riiklik Tehnikum

Riia Riiklik Tehnikum (läti keeles Rīgas Valsts tehnikums, lühendatult RVT) on tehnikum Riias aadressil Valdemāra iela 1c. RVT rektor on Dagnija Vanaga.
RVT asutati 29. detsembril 1919.
Oksendamine

Oksendamine (lad. vomitus) on mao (mõnikord ka kaksteistsõrmiksoole) sisu instinktiivne väljutamine suu ja mõnikord nina kaudu.
Oksendamine on organismi kaitsereaktsioon mürgistuse vastu. Samuti võib oksendamine esineda mitmesuguste haiguste puhul.
The Steinway Tower

The Steinway Tower on ehitamisel olev ülikõrge 82-korruseline pilvelõhkuja, mis asub New Yorgi suurima haljasala Central Parki vahetus läheduses, aadressil 111 West 57ʳᵈ Street. Kõrghoone kõrgus maapinnast on 435 meetrit.
Julia Alpid

Julia Alpid (sloveeni keeles Julijske Alpe, itaalia keeles Alpi Giulie) on mäestik Euroopas Sloveenias ja Itaalias, osa Alpidest. Kulgevad loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 2863 meetrit (Triglav).
Mäestik on saanud nime Julius Caesari auks.
Tugimaantee

Tugimaantee on magistraaltee, mis ühendab linnu omavahel ning linna põhimaanteega.
Permutatsioon

Üldistused

Permutatsiooni mõistet kasutatakse järgnevates kontekstides.

Rühmateoorias

Rühmateoorias käsitletakse suvaliste (isegi lõpmatute) hulkade permutatsioone. Hulga S permutatsiooniks on bijektsioon hulgast S hulka S, mis annabki võimaluse permutatsioonide koostamiseks ja see omakorda võimaldab defineerida permutatsioonide rühma. Kui hulk S on lõplik, sisaldades n elementi, siis hulgal S on n! permutatsiooni.

Substitutsioonide rühm

Bijektiivseid teisendusi hulgal nimetatakse substitutsioonideks. Saab näidata, et hulga substitutsioonid moodustavad rühma. Kui tegu on n elemendist koosneva lõpliku hulgaga, siis nimetatakse selle substitutsioonidest moodustunud rühma substitutsioonide rühmaks ja tähistatakse Sₙ. Substitutsioone on võimalik väljendada permutatsioonide abil.
Cayley-Hamiltoni teoreem ütleb, et iga lõplik rühm G on isomorfne mõne substitutsioonide rühma Sₙ alamrühmaga.
Vecdrusti mõis

Vecdrusti mõis, varem Drusti mõis (saksa keeles Alt-Drostenhof, varem Drostenhof, läti keeles Vecdrustu muiža, varem Drustu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Rauna piirkonnas Drusti valla Drusti külla.
Mõisa peahoone ehitati 1787. Selle omanikeks on olnud Hagemeisterid, teiste seas ka Heinrich Hagemeister.
Fruitvale (Tennessee)

Fruitvale on asula USA-s Tennessee osariigis Crocketti maakonnas.
Fruitvale asub 109 meetri (358 jala) kõrgusel üle merepinna.
Narva raekoda

Raekoja ehitus

Narva raekoja ehitamiseks andis linnavõimudele käsu Rootsi kuningas Karl XI, hoone ehitamise aluseks võeti Lübecki ehitusmeistri Georg Teuffeli projekt. Raekoja ehitamist alustati 1668. aastal ja hoone valmis 1671. aastal, mil raekoja torni tippu paigutati maalermeister Grabbeni kullatud sepistöös tuulelipp – kurg. Hoone siseviimistlustööd kestsid veel neli aastat.

Raekoja hoone läbi aegade

1939. aastal paigutati Narva raekojale esimese hoonena Eestis kodanliku õhukaitse kinnisvaramärk.
Narva raekoda sai tugevalt kannatada Teises maailmasõjas, kui hävis torn, katus, vahelaed, tugevalt said kahjustada portaali figuuridegrupp ja trepp. 
Hoone restaureeriti aastatel 1960–1963, arhitekt Henno Potti ja insener H. Uuetalu juhtimisel.
Eesti NSV ajal tegutses taastatud raekoja hoones Viktor Kingissepa nimeline Narva Pioneeride Palee.
Krüdener

Krüdener (ka Kruedener, Krüdener-Struve) on vana baltisaksa aadlisuguvõsa.
Suguvõsast on esimesed teated pärit 11. novembrist 1289, kui mainitakse Riia raehärrat Henricus Crudener'i.

Krüdenerid Eesti alal

Krüdenerid on kantud Eestimaa, Liivimaa ja Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal nt Voltveti mõis.
Kaarlo Teräsvuori

Kaarlo Kustaa Teräsvuori (enne 1906. aastat Ståhlberg; 5. mai 1884 Kuopio – 1977) oli soome põllumajandusteadlane.
1920-1922 oli ta Tartu ülikoolis professor. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Härgla mõis

Härgla mõis (saksa keeles Herküll) oli rüütlimõis Harjumaal Juuru kihelkonnas, tänapäeval jääb mõisakompleks Rapla maakonna Rapla valla territooriumile.
Härgla mõisa on esmakordselt mainitud 1516. aastal, kui see kuulus Maydellide aadlisuguvõsale. 17. sajandil oli mõis päris pikalt Uexküll-Güldenbandide valduses. 18. sajandil vahetas mõis korduvalt omanikke, olles nii Rehbinderite, Fersenite, Stackelbergide, Douglaste, Mohrenschildtide kui ka Wrangellide omanduses. Alates 1822. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni oli mõis Rosenthalide (Wetter-Rosenthalide) omanduses.
1920. aastal paigutati hoonesse kool, hiljem on siin olnud ka kolhoosi kontor. Nüüd on peahoone eravalduses.
Härgla mõisahoone on ehitatud mitmes järgus, vanimad osad pärinevad ilmselt 17. sajandist. 1747. aastast pärit ajaloolises dokumendis on mainitud kivist mõisahoonet. 18. sajandi IV veerandil ehitati keskaegse mantelkorstnaga hoone ulatuslikult ümber. Praeguse kuju sai hoone aga 19. sajandi alguses.
Härrastemaja on üldjoontes barokne kahekorruseline kõrge kelpkatusega hoone. Esifassaadis klassitsistlik kuue joonia sambaga portikus. Saal ja muud amfilaadses järjestuses esindusruumid paiknevad I korrusel, II korrus on projekteeritud mezzanino'na. Tegemist on ajastu klassitsistlikku mõisaansamblisse kuuluva tüüpilise härrastemaja näitega.
Vabakujunduslik park on rajatud 19. sajandi alguses, fragmente leidub ka varasemast baroksest perioodist. 
Parki suundub maanteelt 2 pikka alleed. Algselt ühendas üks neist Härgla mõisat lähedal asuva Pirgu mõisaga, teine suundub lõuna poole. Praeguseks on alleest alles vaid katkendid.
Ettesõit peahoonele toimub küljelt. Mõisahoone ees asub poolringikujuline teega piiratud esiväljak. Puud (peamiselt pärnad) väljaku äärtel on istutatud vabade rühmadena või ridamisi. Esiväljaku keskele on rajatud ringikujuline madala hekiga ääristatud lillepeenar. 
Peahoone taha jääb avar pargiala koos endise viljaaiaga.
Tagaväljakut ilmestavad vaba istutusega üksikud puud ja paar suurt euroopa lehist. Peahoone lääneküljel on veidi tihedama istutusega puistu.
Endine viljaaed on lage kahelt küljelt kuusehekiga piiratud ala. Siin on märgata ka kunagi mõisapargi piiriks olnud kiviaeda. Peamise pargipuistu moodustavad pärnad ja saared. Ka mõisa juurde suunduv allee koosneb põhiliselt saartest. Park on piirkonna 19. sajandisse kuuluva mõisaansambli segastiilis pargi tüüpiline näide. Allee on 19. sajandi mõisasüdamikele tüüpiline, mõisakompleksi kuuluv maastikumärk.
HMS Invincible (1907)

Laeva üldandmed

Pikkus: 172,8 m
Laius: 23,9 m
Süvis: 7,8 m
Veeväljasurve: 17 420 t
Võimsus: 41 000 hj
Kiirus: 25 sõlme
Meeskond: 784 inimest
Miami Gardens

Miami Gardens on linna Floridas, Ameerika Ühendriikides. Miami Gardensis elab 2010. aasta seisuga üle 110 000 inimese.
The Star-Spangled Banner

"The Star-Spangled Banner" on Ameerika Ühendriikide riigihümn.
Hümni viis on "To Anacreon in Heaven" ning sõnad on loonud Francis Scott Key.
Tavaliselt lauldakse ainult esimest salmi.

Sõnad (inglise keeles)

O say, can you see, by the dawn's early light,

What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming?

Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,

O'er the ramparts we watched, were so gallantly streaming!

And the rockets' red glare, the bombs bursting in air,

Gave proof through the night that our flag was still there:

O say, does that star-spangled banner yet wave

O'er the land of the free and the home of the brave?
On the shore, dimly seen through the mists of the deep,

Where the foe's haughty host in dread silence reposes,

What is that which the breeze, o'er the towering steep,

As it fitfully blows, now conceals, now discloses?

Now it catches the gleam of the morning's first beam,

In full glory reflected now shines on the stream:

'Tis the star-spangled banner! O long may it wave

O'er the land of the free and the home of the brave!
And where is that band who so vauntingly swore

That the havoc of war and the battle's confusion

A home and a country should leave us no more?

Their blood has washed out their foul footsteps' pollution.

No refuge could save the hireling and slave

From the terror of flight, or the gloom of the grave:

And the star-spangled banner in triumph doth wave

O'er the land of the free and the home of the brave!
Oh! thus be it ever, when freemen shall stand

Between their loved homes and the war's desolation!

Blest with victory and peace, may the Heaven-rescued land

Praise the Power that hath made and preserved us a nation.

Then conquer we must, for our cause it is just,

And this be our motto: "In God is our trust."

And the star-spangled banner in triumph shall wave

O'er the land of the free and the home of the brave!
Mattias Jonson

Isiklikku

Mattias Jonson on 179 cm pikk.
Külvaja (kolhoos)

Külvaja oli kolhoos Haapsalu rajoonis Ridala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Ridala. Kolhoosi pindala oli 12 500 ha.
Kolhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 335.
Geert Hofstede

Geert Hofstede (õieti Gerard Hendrik Hofstede; sündinud 2. oktoobril 1928 Haarlemis Hollandis) on mõjukas Hollandi teadlane, kelle uurimistöö keskmes on organisatsioonikultuur, kultuuriökonoomika ja juhtimisteooria. Ta on eelkõige tuntud kultuuridimensioonide teooria autorina.
Ta on paljude ülikoolide audoktor. 2012. aastal promoveeriti ta ka Tartu Ülikooli audoktoriks.
August Vellner

August Evald Vellner (10. november 1904 Kährimäe talu, Restu küla, Sangaste vald, Valgamaa – 12. mai 1937 sealsamas) oli eesti agronoom.
Fakt

Faktilisus filosoofias

Uuskantiaanluse raames sai tavaks vastandada fakte ja norme. Fakt osutab selle järgi eelkõige millegi tegelikkusele ehk sellele, et miski on, aga ei ütle, mis see iseendast on. Faktilisus pole seega piisav inimese elu puudutavate otsuste tegemiseks, sh ühiskonna asjade otsustamiseks, ajaloolise tegelikkuse mõtestamiseks ja faktiteaduste metoodika ei kõlba selliste väärtusi puudutavate valdkondade käsitlemiseks. Nende valdkondade puhul kerkibki fakti asemel põhimõisteks väärtus.
Martin Heidegger räägib oma peateoses "Olemine ja aeg" inimese olemasolu (Dasein) faktilisusest, millega ta osutab eelkõige inimese surelikkusele, kuid samas on faktilisus seotud olemasolu heidetusega kui selle et-olemise vältimatute karakteristikutega laiemalt. Faktilisust tõlgendatakse siin kogemuse eelteoreetilisest iseloomust lähtuvalt.
CIRRUS

Struktuur

2013. aastast on sekretariaat Eesti Kunstiakadeemias, võrgustiku juht on Lone Dalsgaard Andre Koldingi Disainikoolist.

Ajalugu

CIRRUS-võrgustik asutati 1990. aastal Põhjamaade kunsti- ja disainiülikoolide koostöö tõhustamiseks Helsingi Kunsti- ja Disainiülikooli initsiatiivil, kus asus 1990–2007 ka võrgustiku sekretariaat.

Rahastamine

CIRRUS-võrgustiku sekretariaat esitab igal aastal taotluse Nordplusi kõrgharidusprogrammist põhitegevuste rahastamiseks.
1,3-butadieen

1,3-butadieen (IUPAC-i nomenklatuuris but-1,3-dieen) ehk divinüül ehk vinüületüleen on konjugeerunud dieen keemilise valemiga CH₂=CH-CH=CH₂.
1,3-Butadieen on värvitu gaas, keemistemperatuur -4,4ºC, sulamistemperatuur -108,9ºC, tihedus veeldatult -6 ºC juures 0,64 g/cm³.
1,3-Butadieen on olulise tähtsusega monomeer sünteetilise kummi tootmisel.
Märkus: Vahel kasutatakse 1,3-butadieeni kohta lihtsalt nimetust butadieen. See nimetus võib tähendada ka isomeerset kumuleerunud dieeni 1,2-butadieeni, mis on raskesti valmistatav ja keemias ei oma olulist tähtsust.
Rein Siim

Rein Siim (2. november 1938 Tallinn – 30. aprill 2015 Soome) oli eesti maalikunstnik, karatetreener ja taiji-õpetaja.
Rein Siim oli Eesti esimene karatetreener ja eesti karate looja, kes 1970. aastal moodustas tollase Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) juurde Eesti esimese karaterühma ning kelle õpilased võitsid hiljem Nõukogude Liidu esimestel ametlikel karatevõistlustel pooled kuldmedalitest. Paljud omaaegsed Eesti karatekad olid Rein Siimu õpilased või õpilaste õpilased.
Elas alates 1978. aastast kuni elu lõpuni Soomes. 
Ja 1970. aastate teisest poolest alates tegeles ta rohkem taiji'ga.

Haridus- ja teenistuskäik

Rein Siim sündis 1938. aastal Tallinnas ohvitseri perekonnas. Lõpetas 1956. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1965. aastal arhitektina Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Töötas aastatel 1965–1970 Tallinnas Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis (1968–1970 oli sealsamas aspirant). Seejärel tegutses vabakutselise kunstnikuna ja juhendas aastatel 1970–1975 TPI kehalise kasvatuse kateedri juures Eesti esimest (enda moodustatud) karaterühma. 1978. aastast alates elas ta kuni elu lõpuni Soomes.
Oli aastast 1975 Eesti Kunstnike Liidu liige, aastast 1978 Soome Maalikunstnike Liidu ja aastast 1984 Turu Graafikute Liidu liige.

Karate

Rein Siim alustas 1970. aastal karatetreeningute juhendamist, kuid tegutses n-ö põranda all, sest see spordiala polnud Nõukogude Liidus ametlikult lubatud. Rein Siimu karate-dō-õpilased Ilmar Heinsoo, Etker Jõeleht, Lembit Kolk, Mart Rossman ja Peeter Saar viisid Eesti karate ERR Spordi andmetel rahvusvahelisele tasemele.
1978. aastal, kui karatest sai Nõukogude Liidus ametlik spordiala, oli Rein Siim juba Soome elama asunud, kus elas kuni surmani.

Isiklikku

Rein Siim oli abielus maalikunstnik Ludmilla Siimuga. Tema isa oli kapten Hugo Siim. Tema ema oli moe- ja teatrikunstnik Karin Siim-Juse, tädi maali- ja tekstiilikunstnik Vida Pääbo-Juse, täditütar raamatugraafik Ilon Wikland.
Dmitri Kuzmin

Dmitri Kuzmin (8. november 1908 Narva – 21. mai 1998 Tallinn) oli Eesti NSV parteitegelane ja riigiametnik.
Ta lõpetas aastal 1924 Narvas gümnaasiumi.
Aastatel 1924–1929 oli ta Narvas vabrikutööline, aastatel 1929–1936 oli ta poliitvang. Aastatel 1936–1938 töötas ta Tallinnas ehitustöölise ja raamatupidajana; aastatel 1938–1939 ehitustöölisena Viljandimaal. Aastal 1940 oli ta ajakirja Trudovoi put toimetaja; aastatel 1940–1941 EK(b)P Keskkomitee organiseerimise ja instrueerimise osakonna instruktor ja kaubandusosakonna juhataja kohusetäitja. Aastatel 1941–1942 töötas ta Tšeljabinski traktoritehases ning oli EK(b)P Keskkomitee volinik eesti väeosade komplekteerimisel. Aastatel 1946–1948 ja 1950–1952 oli ta EK(b)P Keskkomitee sekretär. Aastatel 1953–1957 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister, aastatel 1958–1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Kontrolli Komitee esimees, aastatel 1961–1963 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riigikontrolli Komitee esimees, aastatel 1963–1965 EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Partei ja Riigikontrolli Komitee esimehe asetäitja, aastatel 1965–1971 Eesti NSV Rahvakontrolli Komitee esimehe asetäitja.
Ta oli aastast 1926 EKP liige, aastatel 1946–1952 ja 1956–1966 oli ta EKP Keskkomitee liige ning aastatel 1946–1948 ja 1950–1952 oli ta EKP Keskkomitee büroo liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu I, II, III, IV, V, VI ja VII koosseisu saadik.
Telugu keel

Ajalugu

Esimesed pealiskirjad, mis sisaldasid telugu keelt, pärinevad aastast 400 e.m.a. Esimene pealiskiri, mis on läbinisti telugu keeles on pärit aastast 575. Mõlemad leiti tänapäeva Andhra Pradeshi aladelt.

Häälikud

Telugu keeles on 16 täishäälikut, millest igaühel on iseseisev vorm ja diakriitiline vorm. Täishääliku diakriitilisi vorme kasutatakse koos kaashäälikutega, et luua silpe. Täishääliku iseseisvat vormi kasutatakse, kui täishäälik on kas silbi või sõna esimene täht või esineb iseseisvana.
Telugu keeles on 41 kaashäälikut. Kui kaashäälikud esinevad koos, siis nad ühinevad kirjapildis. 
Lisaks sellele on telugu keeles 4 diakriitilist märki, millel on erinevad funktsioonid (nasaalne hääldamine, hääletu hinge sõna lõpus jne). Need lisanduvad tähtedele nagu tavalised rõhumärgid.

Sõnajärg

Telugu keele sõnajärg on alus – sihitis – öeldis (SOV). Kui esinevad vaid alus ja öeldis, siis järjekorras alus ja öeldis. Kui aga esinevad vaid sihitis ja öeldis, siis on enne sihitis ja siis öeldis.

Ainsus ja mitmus

Telugu keeles eristatakse ainsust ja mitmust. Mitmust kasutatakse ka rääkimisel vanemate inimestega austuse märgiks. Sõnad "jumal" (Bhavantudu), "päike" (sUryuDu), "maa" (bhUumi) ja "kuu" (caNdruDu) on alati ainsuses.

Sugu

Telugu keeles on kolm sugu (naissugu, meessugu ja kesksugu, nagu ka saksa keeles või ladina keeles).

Käänded

Telugu keeles on 7 käänet: nominatiiv ehk nimetav, akusatiiv ehk sihitav, genitiiv ehk omastav, daativ, vokatiiv (kääne kutsumiseks), instrumentaal ja lokatiiv.

Muud grammatilised aspektid

Telugu keeles kasutatakse tagasõnu, mis samuti käänduvad.
Telugu keeles kasutatakse morfoloogilist protsessi, et sõnu ühendades moodustada keerulisi sõnu. Seda protsessi nimetatakse sandhiks. Nt Shankara + Abharanam = shankarbhranamu. Esineb väga palju erinevaid sandhi tüüpe.

Kirjaviis

Telugu keeles on kasutusel nii telugu kiri kui ka Braille kiri. Telugu kiri tuleneb braahmi kirjaviisist.

Keelenäide

Pratipattisvatvamula visyamuna mānavulellarunu janmataḥ svataṁtrulunu samānulunu naguduru. Vāru vivēdanāṁtaḥkaraṇa saṁpannulaguṭacaē parasparamu bhrātṛbhāvamutō vartiṁpavalayunu.
Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim (ÜRO Inimõiguste ülddeklaratsiooni 1. artikkel).

Arvsõnad

Arvsõnad üks kuni kümme telugu keeles:
üks – okati
kaks – rendu
kolm – moodu
neli – naalugu
viis – aidhu
kuus – aaru
seitse – eedu
kaheksa – enimidhi
üheksa – thommidhi
kümme – padi
Kuigi telugu keeles on oma numbrisüsteem, kasutatakse peamiselt araabia numbreid.

Huvitavat

Telugu keeles kasutatakse koma ja punkti asemel /, //. Tänapäeval kasutatakse aga pigem inglise keelest laenatud kirjavahemärke.
Telugu keeles lõpeb enamik sõnu täishäälikuga. Vanas telugu keeles lõppesid kõik sõnad täishäälikutega, kuid tänapäeval lõpevad mõned sõnad ka m, n, y või w-ga.
Mart Tammesild

Mart Tammesild (kuni 1936. aastani Mart Tibu; 2/14. aprill 1897 – 3. märts 1987) oli Eesti omavalitsustegelane.
1939. aasta kohalike omavalitsuste esinduskogude valimistel kandideeris ta Elva linnavolikokku ja sai 103 häält.
Ta oli 1944. aastal Elva raehärra.