google/wiki40b huggingface dataset:
Bernard Bõhhovski

Bernard Emmanuilovitš Bõhhovski (vene keeles Бернард Эммануилович Быховский; 12. september 1898 – 19. aprill 1980) oli vene nõukogude filosoof. Filosoofiadoktor, professor. Lisaks dialektilisele materialismile keskendus ta neotomismile ning George Berkeley, Søren Kierkegaardi, Ludwig Feuerbachi ja Schopenhaueri filosoofiale. 3-köitelise "Filosoofia ajaloo" autor ja toimetaja (1940–1943), sai selle eest muude autorite seas Stalini preemia. 
1944. aastal järgnes aga 3. köite hukkamõistmine ÜK(b)P Keskkomitee poolt; Bõhhovskit nimetati ühena 18.-19. sajandi klassikalise filosoofia "vale" kajastamise "süüdlastest". Bõhhovski vallandati Filosoofia Instituudist ja suunati ümber Suure nõukogude entsüklopeedia toimetajaks filosoofia vallas.
Eesti keeles on Bõhhovski sulest ilmunud Berkeley, Feuerbachi ja Kierkegaardi elulugu.
Jaak Ressaar

Jaak Ressaar (22. august 1838 – november 1939) oli Lahmuse talu peremees Tänassilma vallas.
Dehüdrokloreerimine

Dehüdrokloreerimine on keemiline reaktsioon, mille tulemusena eemaldatakse ühendist vesinik ja kloor või vesinikkloriid.
Dehüdrokloreerimise näitena on toodud 1,2-dikloroetaani lagundamine vinüülkloriidiks ja vesinikkloriidiks.
CH₂ClCH₂Cl → CH₂=CHCl + HCl
Arnold Humal

Arnold Humal (kuni 1936 Arnold Tudeberg, 10. märts 1908 Tallinn – 13. detsember 1987 Tallinn) oli eesti matemaatik, Eesti NSV Teaduste Akadeemia akadeemik.

Haridus

Lõpetas Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi (Gustav Adolfi Gümnaasium) 1925, Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna 1929; Tartu Ülikooli teaduslik stipendiaat Viini ja Göttingeni Ülikoolis 1932–1934.

Teaduskraad ja kutse

mag. math. 1930; dr. phil. nat. 1934 (TÜ); professor 1940 (kinnitus 1945); füüsika-matemaatikadoktor 1946 (kinnitus).

Teenistuskäik

TÜ matemaatikainstituudi abijõud 1928–1931; ajateenistus topograafina suurtükiväes 1931–1932; TÜ vanemassistent 1934–1941, dotsent 1937–1938; praktilise matemaatika adjunktprofessor 1938–1940; matemaatika kateedri juhataja, professor 1940/1941 (vallandati TÜst Saksa okupatsioonivõimude poolt, hoiti 1941 sügisel Tartu koonduslaagris); Tallinna II Gümnaasiumi õpetaja ajutine kohusetäitja 1942–1944.
TTÜs 1944–1987: matemaatika ja teoreetilise mehaanika kateedri professor ja juhataja 1944–1953; õppeosakonna juhataja 1944–1946; nõukogu teadussekretär 1946–1947; matemaatika kateedri professor 1954–1971 (osalise koormusega 1953–1964), kateedrijuhataja 1966–1971, konsultantprofessor 1971–1987.
Eesti NSV TA Füüsika, Matemaatika ja Mehaanika Instituudi direktor 1947–1950 (vallandati 1950. aastal poliitilistel põhjustel instituudi direktori ametist), TA asepresident 1953–1964.

Teadustöö põhisuunad

Arvutusmatemaatika graafilised meetodid, rakendusmatemaatika ning kujutav geomeetria.
Avaldanud töid matemaatika ajaloost, kõrgkooliõpikuid (sh "Finantsmatemaatika" (1940), esimene eestikeelne õpik "Kujutav geomeetria" 1.–3. osa (1946–1949, kaasautorid Ott Rünk ja Aleksander Garšnek)) ja populaarteaduslikke artikleid. Tema juhendamisel on kaitstud kandidaadiväitekirju.

Teaduskorralduslik tegevus

Oli Eesti NSV TA Presiidiumi liige, Eesti NSV TA toimetus-kirjastusnõukogu esimees, füüsika-matemaatika sarja toimetuskolleegiumi esimees; füüsika-matemaatika ja tehnikateaduste osakonna nõukogu esimees, võõrkeelte eksamikomisjoni esimees; ametkondadevahelise terminoloogiakomisjoni liige. Eesti Matemaatika Seltsi liige, auesimees; NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi matemaatika-alase teaduslik-metoodilise nõukogu liige; pühendus matemaatika oskuskeele ja matemaatika õpetamise arendamisele; ühingu Teadus asutajaid 1947 ja juhatuse esimees 1953–1960.
Tallinna Teadlaste Maja liige.

Isiklikku

Arnold Humalal sündisid tütar, hilisem matemaatik Ene-Margit Tiit ning pojad, hilisem füüsik Leo-Henn Humal ja hilisem muusikateadlane Mart Humal.

Harrastused ja huvialad

Nooruses oli Tartus teaduslike, spordi- ja muusikaühenduste ning 1935–1940 Eesti Vabamõtlejate Ühingu Humanitas liige, ÜS Veljesto vilistlane; harrastas kõrge eani tennisemängu.
Premier League'i hooaeg 2010–2011

Meeskonnad

Premier League'i hooaja 2009-2010 tulemuste põhjal lahkusid liigast Hull City, Portsmouth ja Burnley. Football League Championshipi hooaja 2009–10 põhjal pääsesid Premier League'i Newcastle United, West Bromwich Albion ja Blackpool.
Ingegerd Wärnersson

Ingegerd Wärnersson (sünninimi Ingegerd Lundborg; sündinud 19. jaanuaril 1947 Vetlandas) on Rootsi poliitik.
Ta kuulub Rootsi Sotsiaaldemokraatlikku Töölisparteisse.
Aastatel 1988–1991 ja 1994–2002 oli ta Riksdag'i liige, 1998–2002 konsultatiivne riiginõunik (portfellita minister: kooliminister), 2002–2008 Blekinge maavanem.
ENEKE

"ENEKE" on kirjastuse Valgus Eesti nõukogude entsüklopeedia peatoimetuse poolt 1982–1986 välja antud noortele suunatud üldentsüklopeedia. ENEKE koosneb neljast köitest ning sisaldab ligikaudu 9000 märksõna.
Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond)

Suuremõisa vald (saksa keeles Magnushof) oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893.
Polotski kubermang

Ajalugu

Kubermang moodustati 1776. aastal Pihkva kubermangu kolme provintsi (Daugavpils, Polotsk ja Vitebsk) aladest, mis olid esimese Poola jagamisega 1772. aastal liidetud Venemaaga. Haldusüksus koosnes 11 maakonnast ja selle pealinnaks oli Polotsk. 1777. aastal nimetati kubermang ümber Polotski asehaldurkonnaks.
Sandra Oxenryd

Sandra Oxenryd (artistinimi Sandra; sündinud 1. oktoobril 1982) on rootsi laulja.
Rootsis on Sandra kuulsaks saanud sellega, et võitis 2005. aasta tõsielusarja "Fame Factory". Samal aastal ilmus ka tema debüütalbum "All There Is".
Sandra Oxenryd esindas Eestit Ateenas toimunud 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Through My Window". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Laulu sõnade autor on Jana Hallas, muusika autorid (heliloojad) Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas. Eesti finaalis edestas ta teisele kohale tulnud Eda-Ines Etti esitatud laulu "Iseendale" kõigest kahe punktiga.
Laulu lavaesituses osales lisaks solistile 5 taustalauljat, kellest kaks – Dagmar Oja ja Jelena Juzvik – olid Eestist.
Johannes XXIII ametisse nimetatud kardinalid

Johannes XXIII pühitses 52 kardinali 5 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Paulus VI. 18. märtsil 1960 määras ta ametisse kolm kardinali in pectore, kuid nende nimesid ei avalikustatud kunagi.
Johannes XXIII tühistas Sixtus V kehtestatud kardinalide maksimaalse piirarvu, tõstes selle oma ametiajal 87-ni ja laiendas kardinalide rahvuslikku koosseisu. 10. märtsil 1960 avaldatud motu proprio's "Ad suburbicarias" rõhutas ta, et kardinalpiiskoppidel pole jurisdiktsiooniõigust nende titulaarkirikute juurde kuuluvate abikirikute üle ja nende surma järel pole vanematel kardinalpreestritel ja kardinaldiakonitel õigust omandada neid abikirikuid muidu kui paavsti loal. 11. aprillil 1962 avaldatud motu proprio's "Suburbicariis sedibus" reguleeris ta kardinalpiiskoppide kohustusi. 15. aprillil 1962 avaldatud motu proprio's "Cum gravissima" kohustas ta kõigi kardinalide pühitsemist piiskoppideks. 5. septembril 1962 avaldatud motu proprio's "Summi pontificis" reguleeris ta Pius XII poolt kehtestatud süsteemi, mille järgi tuleb konklaavil „kaks kolmandikku pluss üks hääl” süsteemi rakendada vaid juhul, kui hääletamisest osavõtjate arv ei jagune 3-ga.
Rõngu vasallilinnus

Rõngu vasallilinnus (saksa k. Ringen) oli Tartu piiskopi vasalli linnus, mille varemed asuvad Rõngu lähedal Lossimäe külas.

Asukoht ja paiknemine

Linnus asetses Rõngu jõe 12 m kõrgusel põhjakaldal, põhja-lõunasuunalise ovaalse Lossimäe künka lõunatipus. Merepinnast jääb linnus u. 73 m kõrgusele. Linnus kaitses teederisti, kus Tartust tulev maantee hargnes seal Viljandisse ja Riiga minevaks maanteeks, millega omakorda ristus Rannu-Otepää maantee. Umbes 30*30 m suurune pealinnus oli ehitatud nurkadega põhiilmakaarte suundades, selle asendi andis ette juba kümka lõunatipu kuju. Kaitseehitise juurde kuulus ka eeslinnus, kuid selle paiknemine pole teada, linnuseala ise on u. 180*180 m suurune plats. 1,5 km kaugusele edelasse teederisti jäi ka Rõngu Miikaeli kihelkonnakirik.
Okasnahksed

Teadus

Okasnahksete embrüod leiavad mudelitena rakendust mitmete inimestele suunatud biomolekulide (sh pahaloomuliste kasvajate raviained) väljatöötamisel ka paljude molekulaarbioloogia ja biotehnoloogia uurimislaborites.
Bobi Andonov

Bobi Andonov (makedoonia keeles Боби Андонов; sündinud 18. augustil 1994 Melbourne'is) on makedoonia päritolu Austraalia laulja ja tantsija. 
Ta esindas lauluga "Prati mi SMS" ("Saada mulle SMS") Makedooniat 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tema laul saavutas seal viienda koha.
Eesti otsib lemmiklaulu

"Eesti otsib lemmiklaulu" oli Eesti telesaade, mille raames selgitati välja läbi aegade parim eesti artistide esitatud laul. Sarja tootis ja kandis üle TV3, saatejuht oli Alari Kivisaar. Võistluse võitis Tõnis Mägi laul "Koit", mis võistlusel kõlas Oliver Timmuski ja Tartu Akadeemilise Meeskoori esituses.
2009. aasta alguses oli kõikidel soovijatel võimalus pakkuda TV3 kodulehel saatesse oma lemmiklugusid. Sadadest lauludest valis 70-liikmeline akadeemia välja 64 lugu, mis jaotati ära kaheksasse saatesse. Igal saatel oli oma pealkiri / teema. Igas saates osales 8 laulu, millest pääses finaali kaks laulu, üks akadeemia punktidega ja teine telefonihääletuse tulemuste põhjal. Igas saates oli kohal kolmeliikmeline akadeemia esindus, kes kommenteeris esitatud laule ning lisasid oma mälestusi selle lauluga seoses. Finaalis osales 16 lugu, millest telefonihääletusega selgus välja võitja.

Akadeemia

Akadeemia oli seitsmekümneliikmeline. Mõned akadeemiasse kuulunud isikud olid: Aarne Saluveer, Allan Roosileht, Anne Veesaar, Contra, Elektra, Emil Rutiku, Hirvo Surva, Imre Sooäär, Ivar Must, Jaanus Nõgisto, Juhan Paadam, Kaari Sillamaa, Laine Jänes, Maian Kärmas, Margus Tsahkna, Mart Sander, Owe Petersell, Peeter Rebane, Priit Pajusaar, Reet Linna, Romi Hasa, Tanel Tatter, Tiia-Ester Loitme, Urmas Lattikas, Valdo Randpere, Heidy Purga, Peeter Oja.
Padise vald

Ajalugu

13. sajandil saabusid mungad-tsistertslased, kes rajasid Padise kloostri ja hilisemad kihelkondade sümbolid: Harju-Madise ja Risti kiriku. 
Padise kujunes võrdlemisi laialdase ala keskuseks juba muinasajal. On tõenäoline, et Muinas-Eesti Rävala maakonna Vomentagana kihelkonna keskus asus siin ning haaras hilisemate Keila, Harju-Madise, Risti ja osa Nissi kihelkonna alasid. Selliseks arvamuseks annab aluse ka keskmisest rauaajast pärinev linnusekoht. 
Kas keskne asula asus just hilisema Padise kloostri kohal või kuskil lähikonnas, on raske kindlaks teha, samuti ei ole kindlat seletust ka paiga nimele: kas sai koht nime aluspinnas leiduva pae järgi või andis nime selle paikkonna tollane suurim küla – Paeküla. Igatahes andsid mungad Padise nime ka rajatud kloostrile.
Padise mail pani eesti rahvusliku kooli rajaja Bengt Gottfried Forselius aluse esimestele koolidele juba 1683/1684. aasta talvel.
Padise valla eelkäija oli Harju-Madise kihelkonna Padise kloostri mõisavald (Gemeinde Padis-Kloster), mis moodustati 19. sajandi esimesel poolel mõisavallana, kuhu kuulusid Padise mõis, Harju-Madise ja Risti kirikumõis. Sellesse vallaperioodi jääb ka perenimede panemine. Vallas said perenimed 355 taluperet.
1866. aasta vallaseadusega muutus Padise vald mõisast sõltumatuks haldusüksuseks.
1891. aastal liideti Padise vallaga Vasalemma, Leetse-Pallaste, Ämari ja Põllküla vald. 1893. aastal liideti veel endiste Risti ja Hatu mõisa maad, mis eraldati Nõva vallast, ning Laoküla ümbrus. Alates 1925 kuni 1938. aastani kandis Padise vald nime Kloostri vald. 1. aprillist 1939 nimetati valda uuesti Padise vallaks.
1. oktoobril 1950 kehtestati Eestis uus administratiiv-territoriaalne jaotus, mis oli vastavuses NSV Liidus kehtivaga. Uue korraga kaotati kõik maakonnad ja vallad. 
Padise vald taastati 16. jaanuaril 1992. Vallavanem oli valla taasasutamisest kuni selle liitmiseni Leemet Vaikmaa. Ta sai ametisse veel külanõukogu esimehena detsembris 1989 ja osutus hilisematel valimistel alati tagasivalituks.  1980-ndatel oli Vaikmaa lühikest aega külanõukogu esimees.
Juulis 2017 otsustas valitsus liita Padise valla koos Paldiski linna, Vasalemma valla ja Keila vallaga Lääne-Harju vallaks. Padise Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Lääne-Harju vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. Otsus jõustus pärast kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi oktoobris 2017.

Külad

Padise valda kuulus 24 küla: Alliklepa, Altküla, Audevälja, Harju-Risti, Hatu, Karilepa, Kasepere, Keibu, Kobru, Kurkse, Kõmmaste, Laane, Langa, Madise, Metslõugu, Määra, Padise, Pae, Pedase, Suurküla, Vihterpalu, Vilivalla, Vintse ja Änglema.
Mihkel Reimann

Mihkel Reimann (19. juuli 1889 Väätsa vald, Järvamaa – 26. november 1968) oli Väätsa talupidaja ja Eesti poliitik.
I Riigivolikogu valimistel kandideerisid 22. ringkonnas Peet Nõmmik, Mihkel Reimann (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Mihkel Rõuk, kes said vastavalt 1251, 2647 ja 2133 häält, seega valiti 22. valimisringkonnast Riigivolikogusse Mihkel Reimann. Riigivolikogu 22. valimisringkond asus Järvamaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Väätsa, Käru ja Särevere vald ning Türi linn.
Mihkel Reimanni arreteerisid bolševikud 18. detsembril 1944 ning talle määrati 10 aastat vangistust. Ta oli 1944–1949 Leningradis vangimajas. 1949–1954 oli ta Mordvas koonduslaagris.
Mihkel Reimanni lapselapselaps on Priit Värk, kes oli aastatel 2014–2015 Paide linnapea.
Howe' sõrestik

Howe' sõrestik, ka Howe' ferm, (inglise Howe truss) on metallpuitsõrestiku tüüp.  
Howe' sõrestiku patenteeris 1840. aastal USA sillaehitaja William Howe. Tema sõrestikku täiustas 1840. aastate teisel poolel ja 1850. aastate esimesel poolel vene sillaehitaja Dmitri Žuravski, seetõttu nimetati Venemaal sellist sõrestikutüüpi ka Howe'-Žuravski fermiks.
Howe' sõrestikkonstruktsioonide vööd ja ristuvad diagonaalid tehakse puidust (palkidest või prussidest) ja postid ümarterasest tõmbidena. 
Howe' sõrestik oli levinud kandekonstruktsioonina sillaehituses, kus neid kasutati avadel 20–50 m sõiduteega ülal või all. Suure puidu- ja metallikulu tõttu ning vajadusega selliseid ferme kokku panna detailidest kohapeal kasutatakse tänapäeval Howe' sõrestikku harva.
Teises maailmasõjas leidsid kasutust purustatud sildade taastamisel metallpuitfermid metallist alumise vööga. Tavatingimustes on selliste fermide kasutus ebaotstarbekas lühikese ekspluatatsiooniea ja suure metallikulu tõttu.
Kare vesi

Kare vesi (ka kalk vesi) on vesi, mis on suure mineraalainete sisaldusega (võrrelduna pehme veega). 
Kare vesi sisaldab palju Ca²⁺ ja Mg²⁺ katioone, samuti väiksemates kogustes vesinikkarbonaate ja sulfaate. Enamasti pärineb vees olev kaltsium kaltsiumkarbonaadist (CaCO₃) ja kaltsiumsulfaadist (CaSO₄), magneesium aga enamasti CaMg(CO₃)₂-st. Üldjuhul pole kare vesi kahjulik.
Kareda vee kuumutamisel tekib katlakivi.
Granö keskus

Granö keskus on Turu Ülikooli ja Tartu Ülikooli ühine sihtasutus
See sai nime soome geograafi Johannes Gabriel Granö järgi, kes oli Turu Ülikooli rektor ja Tartu Ülikooli geograafiaprofessor ning rajas Soome-Eesti geograafiakoolkonna.
Keskus avati 2000. aasta aprillis Tartus, Tähtvere linnaosas aadressil Kreutzwaldi tänav 6 asuvas Soome arhitekti Alvar Aalto projekteeritud funktsionalistlikus hoones Villa Tammekannus.
Röösa mõis

Röösa mõis (Rösarshof) oli riigimõis Saaremaal Valjala kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Saare maakonna Saaremaa valla maadele.
1923. aasta talvel jagati Valjala vallavolikogu otsusega Röösa mõisa maad.
Mõisas on olnud külakool.
Toyota Auris

Toyota Auris on Toyota luukpära ja universaal (Touring Sports).
Seda on toodetud 2 põlvkonda. 1. põlvkonda hakati tootma 2005, 2. põlvkonda 2013.
Märtsis 2014 müüdi seda Eestis 57 tükki.
Tallinna Saksa Kultuuriinstituut

Tallinna Saksa Kultuuriinstituut (lühend Tallinna SKI) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on Eestis saksa kultuuri tutvustamine, kultuurikontaktide loomine Saksamaa ja Eesti vahel ning saksa keele kursuste korraldamine.
Aastast 1999 on Tallinna SKI tegevus tugevasti seotud 1999. aastal loodud Goethe Instituudiga (lühend GI) ja sageli kasutavad nad ühisettevõtmiste puhul ühendnime Tallinna Saksa Kultuuriinstituut/Goethe Instituut (Tallinna SKI/GI). Saksa Kultuuriinstituut on Goethe Instituudi akrediteeritud koostööpartner. Saksa Kultuuriinstituudis saab sooritada Goethe Instituudi eksameid.
Tallinna SKI-l on oma raamatukogu.
Kruberi koobas

Kruberi koobas (ka Voronja koobas) on koobas Abhaasias Gagra rajoonis.
Koobas asub Kaukasuse lääneosas Arabika massiivis. Selle geograafilised koordinaadid on 43° 24′ 35″ N, 40° 21′ 44″ E.
See on maailma sügavaim teadaolev koobas. Koopasuu asub 2250 meetri kõrgusel merepinnast. Koopa sissekäigu ja sügavaima teadaoleva koha vaheline kõrguste vahe on 2191 meetrit. Koopa pikkus on üle 13 km.
Ta on lubjakivisse uuristunud karstikoobas. See koosneb mitmest omavahel käikudega ühendatud vertikaalkäigust. Umbes 200 meetri sügavuses jaguneb koobas kaheks; üks haru ulatub 1293 meetri sügavusele ja peaharu 2191 meetri sügavusele. Viimane jaguneb umbes 1300 meetri sügavusel omakorda mitmeks haruks.
Kruberi koopast saab alguse 18 meetri pikkune Reprua jõgi, mis on tõenäoliselt maailma lühim nime saanud jõgi.
Koopa avastasid 1960. aastal gruusia speleoloogid ning uurisid seda kuni umbes saja meetri sügavuseni. Sellele anti nimi vene geograafi Aleksandr Kruberi auks. Vahepeal koobast eriti ei uuritud ning 1980. aastatel hakkasid koopa uurijad seda koopasuus pesitsevate vareste järgi hüüdma ka Voronja koopaks. Koopa sügavaimasse kohta jõuti esmakordselt 2007. aastal.
Aastal 2010 avastas CAVEX ekspeditsioon sealt sügavaimal koopas (1980 m koopa sissepääsust) elava masimaalooma Plutomurus ortobalaganensis.
Albert von der Recke

Albert von der Recke (ka Albertus) oli Liivi ordu rüütelvend 14. sajandi teisel poolel.
Albert oli esimene teadaolev Recke aadlisuguvõsa liige, kes Liivi ordu liikmeks sai. Tema päritolu pole täpselt teada, ent ta tuli Vestfaalist Marki krahvkonnast. 1381. aastal oli ta Riia linnusekomtuur (Hauskomtur).
Vaikne nädal

Vaikne nädal ehk suur nädal ehk kannatusnädal on nädal palmipuudepühast ülestõusmispühani.
Suur nädal on Kristuse viimane avaliku tegevuse nädal, pärast ristisurma ja ülestõusmist on ta ilmunud vaid valituile.
Tähtsamad pühad sel nädalal on palmipuudepüha, suur neljapäev, suur reede ja vaikne laupäev; neile järgnevad ülestõusmispühad.
Kehtib juba nädala nimetuses peegelduv vaikuse nõue ja keeld müra teha või kärarikkaid töid ette võtta, sest muidu on oodata piksekahju.
E.O.S.

AS E.O.S. (Estonian Oil Service) oli Eesti ettevõte, mis tegeles nafta ja naftasaaduste laadimise ja ladustamisega.
Ettevõte registreeriti 1993. aasta lõpul ja kanti Äriregistrisse jaanuaris 1997.
Septembris 2002 võttis Hollandi investeerimisfirma Baltica Finance N.V ettevõtte üle varasemalt omanikult USA gaasiettevõttelt El Pasolt ning alustas mahutipargi suurendamist Maardus. 2004. aastal ostis E.O.S.-i Venemaa ettevõte Severstaltrans.
2006. aasta oktoobris teatati plaanist viia ettevõte Tallinna börsile. Sel hetkel kuulusid E.O.S.-i omanikeringi Severstaltrans (78,6%), OÜ Circle (12%), Aadu Luukase perekond (4%) ja väikeaktsionärid (5,4%). Samal aastal liideti ettevõttega Trendgate'i terminal (mille tulemusel tõusis E.O.S. Eesti suurimaks kütusefirmaks) ja valmistati ette Eurodeki varade ülevõtmist. Varasemalt oli ebaõnnestunud ettevõtte liitmine Pakterminaliga. Eurodeki liitmise osas aga kaubale ei saadud ja 2007. aastal sai selle uueks omanikuks Küprosel registreeritud firma Mercuria Energy Group Ltd (Eurodek muutis hiljem nime Vesta Terminaliks).
Pärast 2007. aasta aprillisündmusi vähendas Venemaa järsult oma kaupade liigutamist läbi Eesti.
2007. aastal teatas Severstaltrans plaanist maha müüa oma osalus ettevõttes. Pärast seda, kui Hollandi Royal Vopak, kellele kuulus pool Pakterminalist, ostis ettevõtte omanike ringist välja aktsionäri Trans-Kullo (mille etteotsa kuulusid Endel Siff ja Anatoli Kanajev), teatati ühinemiskõneluste alustamisest. Plaanis oli Pakterminali aktsiate üleandmine E.O.S.-ile vastutasuks veerandi E.O.S.-i aktsiate eest.
2008. aastal moodustati Eesti suurimate naftatransiidi ettevõtete Pakterminal ja E.O.S. ühendamisel uus ettevõte Vopak E.O.S., mille hallata oli 735 000-kuupmeetrine mahutipark ning neli süvaveekaid. Loodud ühisettevõttest kuulus N-Transile 65% ja Vopakile 35% (Vene transiidikontsern Severstaltrans muutis 2008. aasta algul oma nime N-Trans Company Groupiks). Seejuures jäi Vopakile võimalus oma osalust suurendada.
Ajaleht Äripäev valis E.O.S.-i aastatel 1999, 2006 ja 2007 Eesti edukaimaks ettevõtteks.
Tarmo Neemelo

Klubikarjäär

Kevadhooajal 2009 kuulus Belgia klubi SV Zulte Waregem ridadesse, kuid ei löönud 11 liigakohtumises ühtegi väravat.
2009. aastal siirdus ta FC Levadiasse.
2011. aastal liitus ta Nõmme Kaljuga.

Koondisekarjäär

Aastatel 2005–2007 mängis Eesti koondises 20 korda, lõi ühe värava, mis võitis ka Hõbepalli. 2012. aastal mängis veel kaks mängu.
Akmenė

Ajalugu

Kęsgailadele kuuluvat mõisa mainitakse esmakordselt 1511. aastal. Asula sai reaalselt alguse aastal 1531, mil kuningas Zygmunt I selle juurde Dabikinė nime kandva alevi rajas. Aastast 1561 on teada, et selle juurees asus ka kirik. 
Linnaõigused sai aastal 1592. Aastal 1596 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus. Hakati koguma raha uue kiriku rajamiseks, linn sai ka kihelkonnakooli. Linn kandis Dabikinė nime kuni XVII sajandini.
Aastal 1705 rüüstasid linna rootsi väed, aastail 1710-1711 laastas linna katk. Aastal 1754 oli linnal õigus pidada neli korda aastas laata.
Aastal 1941 sai Akmenėst Leedu esimese kolhoosi keskus. Aastast 2012 kuulub Akmenė vabamajanduspiirkonda.
Madis Ligema

Madis Ligema (sündinud 13. augustil 1986) on eesti filmirežissöör. 
Ta lõpetas 2009. aastal Tartu Ülikooli semiootika ja kultuuriteooria erialal.  
Ta on dokumentaalfilmide "Kuidas ehitada kosmoselaeva?" ja "Kümnest kümneni" režissöör.
Struktuurpäringukeel

Ajalugu

SQL-i töötasid IBM-is 1970. aastate alguses välja Donald Chamberlin ja Raymond Boyce. See versioon nimega SEQUEL oli loodud andmete muutmiseks ja hankimiseks IBM-i andmebaasisüsteemist System R.
1970ndatel töötas IBM-i San Jose Uurimislabori töörühm välja relatsioonbaasihalduri System R. Donald Chamberlin ja Raymond Boyce lõid keele Structured English Query Language (SEQUEL or SEQL), et hallata System R-is salvestatud andmeid. SEQUEL muudeti hiljem SQL-iks.
Esimene relatsioonbaasihaldur oli RDMS, mis loodi MIT-is 1970ndate algul. Sellele järgnes omakorda Ingres, mis loodi 1974. aastal California ülikoolis. Ingres kasutas päringukeelt QUEL, mille SQL hiljem turult välja tõrjus.
1970ndate lõpus arendas firma nimega Relational Software (praegune Oracle) Coddi, Chamberlini ja Boyce'i kirjeldatud põhimõtete kui paljutõotava põhjal välja oma SQL-põhise relatsioonbaasihalduri. Ettevõtte eesmärk oli müüa seda USA mereväele, Luure Keskagentuurile ja teistele riiklikele agentuuridele. 1979. aasta suvel tutvustas Relational Software esimest kaubanduslikku SQL-i kasutavat andmebaasihaldurit Oracle V2, mis oli mõeldud VAX-tüüpi arvutitele.
Pärast SQL-i otstarbekus- ja kasutatavuskatseid hakkas IBM arendama kommertsvariante System/38, SQL/DS ja DB2, mis tulid välja vastavalt aastatel 1979, 1981 ja 1983. Need põhinesid esialgsel System R-il.
SQL-i on kritiseeritud märgatava platvormide vahelise ühilduvuse puudumise, puuduvate andmete käsitsemise jaoks ebasobivuse ning liigselt keeruka ja ajuti ebaselge grammatika ja semantika tõttu. Samuti puudub tal formaalsemate keelte nagu relatsioonialgebra rangus.
Jalami-kilpsamblik

Jalami-kilpsamblik (Peltigera praetextata) on kilpsambliku perekonda kuuluv liik samblikke.
Jalami-kilpsambliku fotosünteesivaks komponendiks on tsüanobakter.
Erinevalt koer-kilpsamblikust on jalami-kilpsamblikul talluse peal väikeste soomuste või isiidide kogumikud, mõnikord küll päris vähe, aga ikkagi olemas, koer-kilpsamblikul pole neid kunagi.
Jalami-kilpsamblik on väga tundlik õhureostuse suhtes.
E-õpe

E-õpe on õppevorm, mille korral tavaliselt õpilane ja õpetaja ei asu samas ruumis ja õppetöö toimub elektrooniliste sidevahendite abil harilikult interneti, erakaugõppevõrgu või intraneti kaudu. Tänapäeval kasutavad e-õpet paljud ülikoolid ja kutsekoolid, aga ka gümnaasiumid.