Gamviki vald

Nimi

Oletatavasti on nime varasem kuju Gangvik. Nime esimene pool on sel juhul pärit vanapõhja sõnast gangr ('karjatee'). Teine pool vik tähendab 'laht'.

Haldusajalugu

1. jaanuaril 1864 eraldati praeguse Gamviki valla ala Lebesby vallast ning viidi üle Tana valda.
Gamviki vald eraldati Tana vallast 1. juulil 1913.

Rannajoon

Rannad on järsud.
Gamviki valla piiril loodenurgas on Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt Nordkinn.
Nordkinni poolsaare ja valla lõunaosa vahele lõikub Hopsfjorden. Edela suunas lõikub Tanafjordenist maasse Langjforden. On ka palju väikseid lahti ja fjorde.

Geoloogiline ehitus

Vald paikneb Eokambriumi moondunud settekivimitel.

Pinnamood

Vald paikneb suhteliselt tasasel lavamaal, mille kõrgus merepinnast on Nordkinni poolsaarel 200...400 m ning lõuna pool 300...500 m.
Kõrgeim tipp on Duolbagáisá (673 m), mis asub valla kaguosas Tana valla piiril.

Kliima

Kliima on väga karm. Meteoroloogia seisukohast puudub suvi Gamviki ümber üldse. Suvekuu keskmine õhutemperatuur peaks olema üle 10 °C. Mõõtmete järgi on kõige soojema kuu – augusti – keskmine õhutemperatuur Slettnesi tuletorni juures on 9,6 °C. Nii on Gamviki vallas ainult talv, kevad ja sügis, kuigi on päikesepaistelise ja sooja ilma pikad perioodid ja päike paistab öö keskpaigas. Gulfi hoovus samuti muutub selle piirkonna kliima pehmemaks, kui oodetakse nii kaugel ekvaatorist põhja poole. 
Tuule keskmine kiirus on suur.

Loomad

Omgangsstauran Gamvikist kagus on tähtis veelindude pesitsusala. Gamvikist läänes on Slettnesi looduskaitseala ja linnuvaatlusjaam.

Vallavalitsus

Gamviki vallavanem on 2007. aastast Marius Nilsen (Norra Tööpartei). Eelmine vallavanem oli 2004. aastast Roger Hansen samast parteist.

Politsei

Vald kuulub Ida-Finnmargi politseiringkonna Berlevågi ja Gamviki lensmanniringkonda.

Kohus

Vald kuulub Ida-Finnmargi ringkonnakohtu alla.

Sooline koosseis

1. jaanuaril 2005 elas vallas 568 naissoost isikut (50,99%) ja 546 meessoost isikut (49,01%).
1. jaanuaril 2008 oli 20–39-aastaste elanike seas 100 mehe kohta 93,6 naist.

Ränne

Viimastel aastatel on väljaränne olnud suur ja sisseränne väike.

Asustus

Gamviki vallas on Mehamn, Skjånes, Langfjordnes, Nervei ja Gamvik.
Suurem osa rahvastikust (umbes 700) elab Mehamnis. Mehamni elanike arv on kasvanud, Gamviki oma kahanenud.
Üle 90% rahvastikust elab Mehamnis ja Gamvikis. Ülejäänud on ranna ääres hajali, neist suurem osa Hopsfjordeni põhjakaldal, kus on ka Skjånes.
Varem oli vallas ka teisi kalurikülasid, sealhulgas Omgang, Losvik ja Finnkongkeila, mida pärast sakslaste poolt maatasa tegemist 1944 enam üles ei ehitatud.

Kalandus

Majanduses on põhikohal kalandus, eriti kevadine tursapüük. Peale tursa püütakse ka kiltturska. Toimub ka kalatöötlemine.
Kalapüük on sesoonse iseloomuga, mistõttu ka tööhõive on sesoonne. Ka pikemas perspektiivis on kalanduse tööjõuvajadused kõikuvad.
Kasutatakse väikseid lahtisi kaldapaate ja ka üksikuid paate, millega saab kaugemale merele minna.

Põhjapõdrad

Sisemaal on põhjapõtrade karjamaad.

Turism

Turism on elavemas.
Slettnesi tuletorni lähedal on Norra kõige põhjapoolsem laagriplats.

Transport

Lennuühendus käib lühikese rajaga Mehamni lennujaama kaudu. On olemas ka Gamviki lennuväli, mida kasutatakse häda korral. Viimane oli valla esimene lennujaam ja see rajati Røde Kors Hjelpekorpsi ja A/S Varangfly (hiljem Norving) koostöös kiirabi- ja taksolennumaandumisrajana.
Laevaliin Hurtigruten peatub iga päev mõlemas suunas Mehamnis ja Gamvikis.
Gamviki lähedal on Slettnesi tuletorn, mis on Euroopa ja väidetavalt maailma põhjapoolseim mandrituletorn.
Nordkinni poolsaarelt pääseb üle Hopseideti mööda maanteed fylkesvei 888, mid viib Ifjordi, kust pääseb maanteele riksvei 98, mis viib Lakselvist Deanušaldoni. Riksvei 894 läheb Kjøllefjordist Mehamnelvi sillani, kus ta jõuab fylkesvei 888-le.
Kohalikud maanteed viivad Gamviki ja Skjånesi.
Riksvei 894 sisaldab parvlaevaühendust Kifjord ja Kalaki vahel; talvel see puudub.

Haridus

Seisuga 1. oktoober 2004 oli vallas 4 põhikooli 153 õpilasega.
Mehamnis on keskkooli filiaalklass.

Ajalugu

Kuni Esimese maailmasõjani käis pomoorikaubandus. Kala vahetati jahu jm vastu.
19. sajandi teisel poolel tegutses Mehamnis Svend Foyni vaalapüügijaam. See lõhuti juunis 1903 Mehamni mässu käigus.
Aastal 1944 hävitasid sakslased taganedes peaaegu kogu hoonestuse.
12. märtsil 1982 kukkus Mehamni lähedal merre Widerøe lennukompanii lennuk Twin Otter. Mehamni õnnetuse asjaolud ei ole seniajani päris selged.

Kultuur

Gamvikis on Gamviki muuseum ja raamatukogu.
Vestnes on loodus- ja kultuurimälestis, kus on muu hulgas varemed, hauad ja goahtide jäänused.
Arhitektuurilist huvi pakub Gamviki kirik.

Kirik

Gamviki kogudus kuulub Gamviki kihelkonda, Varangeri praostkonda ja Põhja-Hålogalandi piiskopkonda.