google/wiki40b huggingface dataset:
Tingimuslause

Kahene valik programmeerimises

Kahest valikut nimetatakse tihti ka if-lauseks, sest tavaliselt on tingimuslause programmeerimises esitatav kujul
if <tingimus> then <tegevus>
või veidi keerulisem ja pisut rohkem võimalusi pakkuv variant
if <tingimus> then <tegevus1> else <tegevus2>
Esimeses variandis kontrollitakse tingimuse täidetust ja kui tingimus osutub tõeseks, siis järgnev tegevus täidetakse. Alternatiivset tegevust ei kirjeldata ning kui tingimus on väär, siis ei ole vaja mingit tegevust täita ning saab jätkata programmi järgmiste lausetega. Teises variandis täidetakse tingimuse tõesuse korral <tegevus1>, aga kui tingimus on väär, siis <tegevus2>.

Mitmene valik programmeerimises

Mitmene valik on kasulik juhul, kui tingimusel on rohkem kui kaks väärtust. Mitmene valik on esitatav järgnevalt:
switch <tingimus>
  <väärtus1>:<tegevus1>
  <väärtus2>:<tegevus2>
  ...
  <vaikimisi>:<vaikimisi_tegevus>
Sellisel juhul leitakse tingimuse väärtus. Kui see on <väärtus1>, siis täidetakse <tegevus1>, kui <väärtus2>, siis <tegevus2> ja nii edasi. Kui tingimuse ei ühti ühegi etteantud väärtusega, siis täidetakse <vaikimisi_tegevus>. Nii nagu kaheses valikus võib else-osa kirjutamata jätta, nii ka mitmeses valikus võib vaikimisi tegevuse kirjutamata jätta, sel juhul vastab sellele tühi tegevus.
Hammarlandi vald

Külad

Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle, Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra, Äppelö
Aktiivmeetmed

Aktiivmeetmete teostamine

NSV Liidu poliitilise juhtkonna poolt välja töötatud ja kinnitatud desinformatsiooni ja mõjutusoperatsioone teostas välismaal luure ja teabehanketegevusega tegelenud NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese peavalitsuse A-teenistus (Служба А).
Mõjuoperatsioonide läbiviimiseks loodi NSV Liidu Riikliku julgeoleku ametkonnas D-valitsus 1959. aasta jaanuaris, kuid desinformatsiooni ja valeandmete edastamisega välisriiikide luureorganisatsioonidele, tegelesid nõukogude luureteenistused juba 1922. aastast , kui moodustati ÜK(b)P KK Poliitbüroo otsusega OGPU juures desinformatsiooni spetsiaalbüroo, mille koosseisu kuulusid: OGPU Vastuluureosakonna, nõukogude sõjaväeluure peavalitsuse ja NSV Liidu Välisasjade Rahvakomissariaadi esindajad. Praktilist desinformatsioonimaterjalide ettevalmistamist Punaarmee ja nõukogude sõjalisest olukorrast viis läbi 3 Tööliste ja talupoegade Punaarmee Luurevalitsuse töötajat, kes alustasid tööd 22. detsembril 1922. Eesmärgiga nõrgendada NSV Liidu vastaseid kasutas teenistus ära ka pahaaimamatuid inimesi, kes polnud kaugeltki kommunistid. Eesmärgina NATO tuumaheidutuse nõrgestamiseks kasutati 1980. aastail Lääne-Euroopas levinud tuumarelvavastased valitsusvälised survegrupid, keda rahastati või kasutati „sobiva” infoga varustamiseks. Nende liikumistega oli võimalik suunata rohelise mõtteviisiga inimesi ja teadlasi, kes võisid olla ka täiesti apoliitilised ning seepärast Nõukogude Liidu huvidega mitteseostatavad. Nii osales tuumavastases liikumises näiteks Euroopa Komisjoni välissuhete volinik (2009), komisjoni asepresident Catherine Ashton.
Laudkatus

Laudkatus on katus, kus kattematerjaliks on kasutatud lõhestatud, saetud või hööveldatud laudu.

Ehitus

Katuse naelutamisel on hea kasutada vintnaelu, kuna laudadel on tugevad sisepinged ja lauad võivad tavalised naelad aja jooksul väljapoole tõmmata. Kruvi tugevus on reeglina väiksem ja kruvid kipuvad mõne talve järel pooleks murduma. Vanasti kasutati naelte asemel ka puupulki (kadakas või tamm).
Katusenurk on looduslike materjalide puhul olnud ca 45 kraadi. Laudkatuseid võib 
teha ka madalama nurgaga, aga mida madalam on nurk, seda suurem on tõenäosuse, et katus mädaneb kiiremini ära.
Roovitise sammuks piisab ca 50 cm-st. Kui kasutatakse suuremat roovisammu, siis tuleks lauad vahepeal omavahel siiski kokku kinnitada, et vesi ei pääseks laudade vahele.
Praegu peaks Eestis olema kolm laudkatusega kirikut – Ruhnu, Anna ja viimati tehti see Noarootsi kirikule.
Avenüü

Avenüü (harvem, eelkõige Venemaa kontekstis ka prospekt) on lai sirge tänav, mis on tihti ka puudega palistatud (puiestee).
Ristplaneeringuga linnades nimetatakse vahel ühes suunas kulgevaid tänavaid tänavateks ja nendega ristuvaid tänavaid avenüüdeks. Nii kulgevad New Yorgis Manhattani linnajaos avenüüd edelast kirdesse, tänavad aga loodest kagusse.
Jaroslav Seifert

Jaroslav Seifert (23. september 1901 Praha – 10. jaanuar 1986 Praha) oli tšehhi kirjanik ja ajakirjanik. 1984. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Elukäik

Seifert kasvas Praha töölislinnaosas Žižkovis. Tema ema oli katoliiklane ja isa oli sotsialistlik ateist. Seifert jättis gümnaasiumis pooleli ja hakkas tööle ajakirjanikuna.
Esimesed luuletused kirjutas Seifert  Esimese maailmasõja ajal.  Need olid anarhistliku sisuga. Iseseisvas Tšehhoslovakkias sai temast sotsiaaldemokraat ja kommunist.
1920. aastal asutas Seifert koos teiste kunstnike ja kirjanikena rühmituse Devĕtsil ('katkujuur', sõna-sõnalt 'üheksa jõudu'), mille eesmärk oli "maailma uuesti üles ehitada."  Tema kaaslaste seas oli Karel Teige.
Sel ajal tegi Seifert kaastööd Praha ja Brno ajalehtedele ja ajakirjadele.
Aastatel 1925 ja 1928 reisis ta Nõukogude Liidus. Aastal 1929 kirjutas ta alla kommunistliku partei juhtkonna vastasele kirjale, mistõttu ta heideti parteist välja. Hiljem avaldas ta luulekogusid.
Saksa okupatsiooni ajal ilmus Seifertil  kolme luulekogu. Kommunistliku režiimi ajal kritiseeriti tema loomingut ning teda sunniti avalikust elust lahkuma.
Ta kirjutas ja rääkis avalikust vastutusest ja kodanikuteadlikkusest.  Aastal 1956 ütles ta teises tšehhi kirjanike kongressil kõneldes: "Kui keegi teine vaikib tõe maha, võib see olla taktikaline manööver. Kui kirjanik vaikib tõe maha, siis ta valetab."
Pärast Praha kevadet jätkas ta kirjutamist, aga halva tervise tõttu ei saanud poliitilises tegevuses kuigivõrd osaleda. Kirjanik suri oma kodus Břevnovis Prahas.

Teosed

Seiferti esimeses luulekogu "Město v slzách" ("Pisarates linn", 1921) segunevad emotsionaalsed teemad poliitikaga.
Tema noorpõlve luuletused olid inspireeritud Prahast, näiteks vanalinna vaatamisväärsustest, kirikutest ja parkidest, ja Vltava jõest.
Seifert tõlkis vene ja prantsuse keelest, sealhulgas Aleksandr Bloki, Paul Verlaine'i ja Guillaume Apollinaire'i luulet.
Joseph Gerhard Zuccarini

Joseph Gerhard Zuccarini (10. august 1797 – 18. veebruar 1848) oli saksa botaanik.
Ta oli Müncheni ülikooli botaanikaprofessor. Ta töötas koos Philipp Franz von Sieboldiga, aidates kirjeldada viimase muu hulgas Jaapanist kogutud taimenäidiseid.
Joseph Gerhard Zuccarini järgi on nimetatud madaraliste sugukonda kuuluv taimeperekond Zuccarinia.
Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Zucc..
Surju Jumalaema Sündimise kirik

Surju Jumalaema Sündimise  kirik on varemetes õigeusu kirik Pärnu maakonnas Surju külas. 
Kirikut kasutas Surju Jumalaema Sündimise kogudus.
Pictoni saar

Pictoni saar kuulub Tšiilile ning on kõige väiksem kolmest Beagle'i saarest Tulemaal Beagle'i väinas. Saare pindala on 105 km². Üks peatuspaik saare põhjaküljel on Banneri laht. Varasemal ajal oli saar peatuspaigaks söelaevadele, ning mööduvad laevad said seal oma söevarusid täiendada.

Ajalugu

Saarel elas nüüdseks peaaegu täielikult välja surnud indiaanirahvas jaganid.
Saart külastas ka Briti mereväeohvitser ja misjonär Allen Francis Gardiner (1794–1851). 5. detsembril 1850 saabus ta laeval Ocean Queen Pictoni saarele, et õpetada mõnedele kohalikele inglise keelt. Maale minekuks oli neil kaasas kaks paati varustusega, millest üks sai aga tõsise vigastuse ning teine läks segastel asjaoludel kaduma. Kohalikud olid nende suhtes uudishimulikud, kuid vaenulikud. Nii jäid nad kuueks kuuks, ilma varustuseta, sealhulgas püssirohuta, saarele, kuni lõpuks surid nälga. Viimasena suri Gardiner ise, 6. septembril 1851. 6. jaanuaril 1852 leidis ja mattis John Davidson nende surnukehad ning tõi kaasa Gardineri päeviku.
1977. aasta Tšiili ja Argentina konflikti käigus saar mineeriti osaliselt, millest jäänukmärgina on säilinud mõned miiniväljad. Konflikti põhjuseks olid lahkarvamused 1881 sõlmitud piirileppe osas.
Chinchón (jook)

Chinchón on Hispaania aniisiliköör. Seda valmistatakse ja villitakse Chinchóni linnas Madridi autonoomses piirkonnas.

Valmistamine

11.-12. sajandil hakati Chinchóni põldudel kasvatama viinapuid ja aniisi. Seda likööri valmistatakse hariliku aniisi (pimpinella anisum) seemnetest, mis lisatakse keskmise kangusega põllumajanduslikku päritolu alkoholile. Segu kääritatakse umbes 12–14 tundi. Seejärel valatakse segu vasest destillaatorisse. Selleks, et liköör destillaatori külge kinni ei jääks, lastakse anumasse veeauru.
Samamoodi nagu ka brändit, kasutatakse Chinchóni likööri valmistamiseks "puhast" alkoholi, mille alkoholisisaldus jääb 74% vol ja 79% vol vahele. Kangus väheneb suhkru ja glükoosisiirupi lisamisel. Magustamata Chinchóni likööri ehk aniisiviina (seco ja extra seco) valmistamiseks lisatakse joogile demineraliseeritud vett, et vähendada selle alkoholisisaldust. Nendele suhkrut ei lisata.
Chinchóni aniisimaitselised joogid jagunevad alkoholisisalduse järgi neljaks. Magusas Chinchónis on 200 grammi suhkrut liitri kohta ja selle alkoholisisaldus jääb 35–40% vol vahele. Kuiva Chinchóni (seco) alkoholisisaldus jääb 40–50% vol vahele ja ekstra kuiva (extraseco) Chinchóni puhul 50–55% vol vahele ning kõige kuivema Chinchóni aniisiviina (seco especial) alkoholisisaldus on 74% vol.

Omadused ja degusteerimine

Chinchón on läbipaistev, aniisimaitseline ja enam-vähem magus, mis sõltub Chinchóni tüübist. Jooki serveeritakse tavaliselt aniisipitsist. Chinchóni võib juua puhtalt või veega segatult ja toatemperatuuril või jahutatult.
Ekiden

Ekiden on kergejõustiku ala, pikamaa-teatejooks.
Ekideni mõiste pärineb Jaapanist, ehkki pikamaateatejookse on teada ka teistest riikidest. Esimene ekideni nime kandev võistlus toimus 1917. aastal, distantsi pikkus oli 508 km ja see kulges Kyōtost Tōkyōsse. Võistlus kestis 3 päeva ja sellega tähistati Jaapani pealinna Kyōtost Tōkyōsse kolimise aastapäeva.
Ekideni võistluste distantsi pikkus ja etappide arv (ühtlasi võistkonnas osalevate liikmete arv) võib olla väga erinev. Võistlused toimuvad enamasti maanteedel või kergliiklusteedel (mitte staadionil).
Eesti Kergejõustikuliidu korraldatavatel Eesti ekideni meistrivõistlustel on võistkonnas 6 liiget, kes läbivad kokku maratoni pikkuse distantsi 42,195 km, mis jaguneb etappideks 5 km, 10 km, 5 km, 10 km, 5 km ja 7,195 km.
Eesti rekord ekidenis kuulub 2013. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi meeskonnale ajaga 2:09.59. Meeskonda kuulusid Deniss Košelev, Tiidrek Nurme, Alexey Markov, Nikolai Vedehin, Kenny Kivikas ja Allar Lamp.
Mokili keel

Süntaks

Sõnajärjekord lauses on SVO: subjekt, verb, objekt.

Kirjaviis

Kasutab ladina tähestikku. [1]

Huvitavat

Kui näiteks saksa keeles tähendab sõna Hand vaid labakätt ja sõna Arm käe kogu ülejäänud osa, siis mokili keeles on süsteem sama kui eesti keeleski, kus me üldistame ja kasutame mõlemaks väljenduseks üht terminit. Mokili keeles: poa. Sõrmede kohta on aga 2 erinevat väljendust: jaid ja jandin poa.
Rilusool

Nimetused ja tähised

IUPAC-nimetus: 6-(trifluoromethoxy)benzothiazol-2-amine
CAS-i registreerimisnumber on 1744-22-5. PubChemi number on CID 5070.   
Farmakoterapeutiline rühm: teised närvisüsteemi toimivad ained, ATC-kood on N07XX02.

Näidustused

Seni puuduvad tõendid, et rilusool omaks ravitoimet motoneuronite funktsioonile, kopsufunktsioonile, fastsikulatsioonile, lihasjõudlusele ja motoorsetele sümptomitele.
Rilusooli manustamise näidustusteks on ALS-i haige eluea pikendamine või mehaanilise ventilatsiooni vajaduse edasilükkamine.
Rilusooli tarvitajate elumus pikenes mõne uuringu kohaselt 3 kuud.
Rilusool ei ole efektiivne ALS-i hilisstaadiumis.

Annustamine ja kulud

Rilusooli annustamine täiskasvanutele ja eakatele: 100 mg (50 mg iga 12 tunni järel).
Tablettide maksumus 30 päeva jooksul tarbimiseks varieerub ja oleneb ravimi nimetusest, jäädes vahemikku 200–900 dollarit.

Toimemehhanism

ALS-i patofüsioloogia ei ole seni täielikult selge, arvatakse, et selle tekkes mängib rolli neurotransmitter glutamaat. Rilusooli arvatav toimemehhanismiks on glutamaadi vabanemise inhibeerimine.

Kõrvaltoimed ja ohud

Rilusool võib III faasi kliiniliste uuringute alusel ALS-i haigetel põhjustada kõrvaltoimetena asteeniat, iiveldust, diarröat, ülakõhuvalu, oksendamist, anafülaktoidreaktsiooni, angioödeemi, peavalu, pearinglust, suu paresteesiat ja unisust ning tahhükardiat ja sagedasti ka maksa ja sapiteede häireid, väheneb vere valgeliblede arv.
Peapöörituse, unisuse ja uimasuse ajal ei tohiks juhtida sõidukit ega töötada masinatega.
Rilusooli ei tohi kasutada raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal.
Vladimir Paul

Elulugu

Vladimir Paul oli preestri poeg.
Lõpetas 1918 Tartus Aleksandri Gümnaasiumi, õppis aastast 1920 TÜ-s (vaheaegadega), lõpetas 1930 geoloogia osakonna, geoloogiamagister (1931, TÜ), väitekiri "Rakvere lademe Bryozoa". Majanduslikust olukorrast tingitud õpinguvaheaegadel töötas kooliõpetajana, kantseleiametnikuna jm. Oli 1931–44 TÜ geoloogia ja mineraloogia kabineti abijõud, assistent ja vanemassistent. Täiendas end 1939 Stockholmis ja Uppsalas (Vilistlaste Kapitali toetusega). Läks 1944 Saksamaale, oli 1946–49 Berliini Ülikooli mineralooogia lektor. Siirdus 1950 Austraaliasse, töötas kuni surmani Canberras Maavarade, Geoloogia ja Geofüüsika Büroos.

Teadustöö

Uuris Eestis ordoviitsiumi sammalloomi ja devoni kalu.
Flaschenhalsi Vabariik

Flaschenhalsi Vabariik (saksa keeles Freistaat Flaschenhals, sõna-sõnalt pudelikaela vabariik) oli lühiealine riiklik moodustis Saksamaal aastail 1919–1923.
Riik tekkis Prantsusmaa ja USA okupatsioonitsoonide vahelisele pudelikaela kujuga alale, mis oli Saksamaa ülejäänud territooriumist ära lõigatud.
Mary Henrietta Stuart

Lapsepõlv

Mary sündis St Jamesi palees Londonis. 1642. aastal andis Charles I tütrele kuningliku printsessi tiitli, algatades seeläbi traditsiooni, et Inglismaa monarhi vanim tütar kannab kuningliku printsessi tiitlit.

Hilisemad aastad

Märtsis 1647 sai Mary abikaasast Ühendatud Provintside asehaldur. Novembris 1650, kohe pärast katset vangistada Amsterdamis asunud oponente, suri ta rõugetesse. Nende ainus poeg sündis mõned päevad hiljem. Leskprintsess Mary oli kohustatud jagama poja hooldusõigust oma ämma Ameliaga ja Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelmiga.
Mary oli hollandlaste seas ebapopulaarne, kuna ta avaldas suurt poolehoidu Stuartidele ja oli külalislahke oma eksiilis asuvate vendade Charles II ja Yorki hertsogi vastu. Lõpuks keelati tal nendega kohtumine. Aastail 1654–1657 viibis Mary enamuse ajast väljaspool Hollandit. 1657. aastal sai tast oma poja asemel regent, kuid tema nõrk positsioon sundis teda abi paluma Louis XIV-lt. Prantsuse kuningas vastas abipalvele Oranje vallutamisega.
Charles II ajal toimunud Stuartide restauratsioon tugevdas tunduvalt Mary ja ta poja positsiooni.

Surm

1660. aastal naasis Mary Inglismaale, kus ta sama aasta jõululaupäeval rõugetesse suri. Mary maeti Westminster Abbeysse Londonis.
Kofi Annan

Isiklikku

Annani esimene abikaasa oli Nigeeria päritolu Titi Alakija, neil sündisid lapsed Kojo ja Ama. Abielu lahutati 1970ndate lõpus.  
Alates 1984. aastast oli Annan abielus Rootsi juristi Nane Lagergreniga, kes on Raoul Wallenbergi sugulane.
Juhan Viiding

Juhan Viiding (pseudonüüm Jüri Üdi; 1. juuni 1948 Tallinn – 21. veebruar 1995 Rapla) oli eesti luuletaja, näitleja ja lavastaja.

Elukäik

Juhan Viiding sündis Tallinnas kirjanik Paul Viidingu ja tõlkija Linda Viidingu pere neljanda lapsena (tema õed olid näitleja ja muuseumiteadur Anni Kreem ning raadioajakirjanik Mari Tarand). Pärast keskhariduse omandamist Tallinna 6. Töölisnoorte Keskkoolis, õppis ta 1968–1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (lavaka V lend). Seejärel asus tööle Draamateatrisse.
Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale.
21. veebruaril 1995 lõpetas ta oma elu enesetapuga.

Looming

Tema luule on avaldanud mõju paljudele üle mitme aastakümne. Oma esimesed luuletused avaldas ta Jüri Üdi nime all, mis ei olnud mitte ainult varjunimi kirjandusmaailmas, vaid ka luuletaja alter ego. Tema luule oli mitmekülgne ja tihti muutuv. Ta võis keskenduda nii ühiskonna probleemidele kui ka kergelt mängelda või õrritada. Ta oli üks nendest poeetidest, kes on mõjutanud terve põlvkonna luulevormi ja elutunnetust. 
Ühiskogu "Närvitrükk" (koos Johnny B. Isotamme, Joel Sanga ja Toomas Liiviga) ilmus Loomingu Raamatukogus 1971. aastal. Aastal 1978 ilmunud kogu "Ma olin Jüri Üdi" oli viimane, mille ta avaldas Jüri Üdi pseudonüümi all, see sisaldab lõpuosana ka "Juhan Viidingu luulet". Aastal 1980 ilmus "Elulootus" juba Juhan Viidingu nime all. Samas oli seal säilmeid Jüri Üdi kirjandusstiilist, mida paljud lugejad tähele panid.
Juhan Viiding oli ka edukas näitleja Eesti Draamateatris. Ta mängis mitmes tähtsas rollis, nagu näiteks Hamlet ja Peer Gynt. Tema oskus luulet hingeliselt väljendada tegi temast legendi laval.
Juhan Viiding on kirjutanud näidendeid ("Olevused"), filmistsenaariume ("Nipernaadi") ning esinenud lauljana (ansamblis "Amor Trio" jm). 
Aastal 1998 ilmus mahukas kogumik "Kogutud luuletused". Aastal 2004 ilmus 5 CD kogumik ("Juhan Viiding") tema luule ja lauludega.

Isiklikku

Juhan Viiding abiellus Riina Kiisaga 20. märtsil 1972. Täpselt kaks aastat hiljem sündis tütar Elo.
Kuklarihm

Kuklarihm on valjaste osa.  Rihm käib hobuse kõrvade tagant läbi, ühendades suuremaid valjaste osi.
Tänapäevased kuklarihmad on laiad ja anatoomilise kujuga. Sisselõiked hobuse kõrvade kohal hoiavad ära ebameeldiva hõõrdumise. Kuklarihmad valmistatakse vasikanahast ja omavad vahust pehmendust, mille keskel on tühimik. See vabastab hobuse esimese kaelalüli hõõrdumisest.
Valitsuse õhtukool

Valitsuse õhtukool on  Soome Riiginõukogu (valitsuse) mitteametlik koostöövorm. See on kord nädalas toimuv ministrite mitteametlik kokkusaamine, kus valmistatakse ette küsimusi ja teemasid enne järgmist Riiginõukogu  täiskogu istungit. Õhtukoolis ei võeta vastu otsuseid.
Kuigi õhtukool kui valitsusliikmete mitteametlik töövorm  ei ole fikseeritud põhiseaduses, on  sellel tähtis osa Soomes väljakujunenud valitsusparteide vahelises  koostöös.
Õhtukoolis osalejad kutsub kokku Soome peaminister. Õhtukooli läbiviimine annab peaministrile enne järgmist ametlikku valitsuse istungit rohkem mõjujõudu, sest just tema paneb kokku Riiginõukogu täiskogu istungil arutusele tulevate küsimuste nimekirja. Teiselt poolt annab see ministritele  võimaluse esineda omapoolsete ettepanekutega
Tavapäraselt peetakse õhtukooli kolmapäeviti kell 17.00. Sellest võivad osa võtta lisaks ministritele ka valitsusparteide parlamendifraktsioonide esimehed, õiguskantsler, riigisekretär ja Riiginõukogu pressisekretär.  Riiginõukogu istung toimub tavaliselt neljapäeviti kell 13.00 ja presidendi  päevakohane  esinemine reedeti kell 11.00.

Ajalugu

Õhtukooliga tehti algust peaministri A. K. Cajanderi kolmandal valitsusajal (12.03.1937–1.12.1939), kui  ta kutsus valitsuse liikmeid kolmapäeva õhtuti oma ametikorterisse kokku. Selline töövorm sai oma nime õhtuse kooskäimise aja ning õhtut juhatava A. K. Cajanderi koolmeistriliku välimuse järgi. Nimelt kandis ta tollal Soome koolijuhatajatele iseloomulikke vuntse. Esialgu peeti üldist arutelu, kuid peagi hakati neil koosviibimistel ette valmistama järgmise täiskogu istungi päevakorraküsimusi.
J. K. Paasikivi peaministriks olles hakati koosviibimistel kõneldut protokollima. Seda tegi kas peaministri sekretär või keegi teine peaministri poolt volitatud isik. Protokollid ei ole üldsusele avalikud.
Pennsylvania Ülikool

Pennsylvania Ülikool (University of Pennsylvania, lühendatult Penn või UPenn) on eraülikool Ameerika Ühendriikides Philadelphias.
Asutatud aastal 1740, vanuselt neljas kõrgkool Ameerika Ühendriikides.
Merkuri Vagin

Merkuri Vagin (Меркурий Вагин, suri 1712) oli Siberi kasakast vene meresõitja, maadeavastaja ja kaupmees.
Aastal 1711 alustas Merkuri Vagin kümne kasaka (sealhulgas lootsi Jakov Permjakoviga) Jakutski vojevoodi käsul uute saarte otsimist. Märtsis 1712 suundus tema salk koos mitme töösturiga koerarakendiga Ust-Janskist mere poole. Svjatoi Nossi ninast läksid nad üle jääga kaetud väina otse põhja suunas asustamata Bližni saarele (praegu Suur-Ljahhovi saar), kust märkasid merel teist maad (nähtavasti Väike-Ljahhovi saart). Et aga lähenes suvi ja seetõttu selle maa külastamine oli ohtlik ning ka toiduvarad said otsa, siis pöördus Merkuri Vagin koos kaaslastega tagasi mandrile Svjatoi Nossi.
Talvel tekkis neil nälg. Merkuri Vagin planeeris "suurt saart" otsima hakata, aga kasakad said sellest teada ning tapsid Merkuri Vagini, tema poja ja Jakov Permjakovi.
Merkuri Vagini auks sai nime tema tapmise koht – pikk maasäär Merkušina Strelka, mis eraldab Omuljahhi lahte Ida-Siberi merest.
Kalle Põder

Kalle Põder  (sündinud 2. oktoobril 1949 Kanepis) on eesti sõudja ja spordiarst. 168 cm, 55 kg. 
Lõpetas 1968 Tartu 8. Keskkooli ja 1976 spordimeditsiini erialal TRÜ arstiteaduskonna. Aastast 1980 töötanud Põhja-Eesti Regionaalhaiglas radioloogina ja üksuse juhina. 
Sportima hakkas 1961 Agu Tani vettehüppetreeningutel, 1965–1969 harrastas Vello Kade käe all poksi ja 1965–68 Jüri Kuruli rühmas sõudmist.
Maiken Pius

Maiken Pius (kuni 2019. aastani Maiken Schmidt; sündinud 17. aprillil 1985) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2003 Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi. Aastal 2006 lõpetas ta Tallinna Ülikooli koreograafia osakonna ja aastal 2012 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.
Ta on aastast 2012 Tallinna Linnateatri näitleja.

Isiklikku

Tema abikaasa on näitleja Priit Pius, nende poeg sündis 22. märtsil 2018. Nad abiellusid juulis 2019.
Sojuz (kosmoselaev)

Ajalugu

Esimene Sojuzi lend oli mehitamata. See startis 28. novembril 1966.
Esimene mehitatud Sojuz-tüüpi kosmoselaev Sojuz 1 startis 23. aprillil 1967. Maanduri langevarju rikke tagajärjel hukkus ainus meeskonnaliige, kosmonaut Vladimir Komarov.
Sojuz 2 oli mehitamata kosmoselaev.
Sojuz 3 startis 26. oktoobril 1968. See oli Sojuzi esimene õnnestunud mehitatud lend.
Vähemalt üks Sojuz-tüüpi kosmoselaev on võimalike avariiolukordade puhuks põkatud rahvusvahelise kosmosejaamaga tagavaralaevana.
Hõbetäht

Hõbetäht (inglise keeles: Silver Star) on USA tähtsuselt kolmas sõjaline teenetemärk, mida antakse USA armees töötavale isikule vapruse eest lahingus USA vaenlase vastu.
Teenetemärk asutati 1932. Teenetemärgi saanud inimeste täpne arv pole teada, kuid USA Kaitseministeerium arvab, et teenetemärgi on saanud 100 000 – 150 000 isikut. Teadaolevalt on Hõbetähtede rekord David Hackworthi käes, kes Korea ja Vietnami sõja ajal teenis 10 Hõbetähte.
Albert Lukas

Albert Lukas VR II/3 (20. veebruar 1899 Käo, Viljandimaa – 25. aprill 1980 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kaptenmajor).
Theoderic de Bekeshovede

Theoderic de Bekeshovede (ka Theoderic(h) von Buxhövden, von Buxhoeveden, de Bikeshoved, Theoderic(h) de Raupe, de Raupena, de Rope, de Ropa, von der Ropp) oli Riia piiskopi Alberti vend, Idumea foogt, oma teise venna piiskop Hermanni vasall Ugandis ning de Rope'de (von der Ropp) mõisnikusoo rajaja. Tema elust ja tegevusest on eelkõige teada Liivi ristisõja kontekstis Henriku Liivimaa kroonika vahendusel.
Theoderic saabus Liivimaale 1203. aastal. Edaspidi osales ta nii sõjategevuses Riia piiskopi vaenlaste vastu kui ka allutatud alade valitsemisel. 1212. aastal abiellus Theoderic Pihkva vürsti Vladimiri tütrega, andis oma foogtikoha Idumeas üle äiale ning siirdus kuni 1215. aastani Saksamaale. 1222. aastal osales ta Taani kuninga poolt Saaremaale rajatud linnuse kaitsmisel, kus pärast seesolijate alistumist jätsid saarlased ta kuni 1224. aastani enda juurde pantvangiks. Pärast vabanemist läänistas tema Tartu piiskopiks saanud vend Hermann Theodericile Ugandis maad, tõenäoliselt Otepää kihelkonna.
Toronto Eesti Selts

Toronto Eesti Selts (inglise keeles Toronto Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Torontos. Seltsi esimees on Anne Liis Keelmann.