google/wiki40b huggingface dataset:
August Goldberg

August Goldberg (3. veebruar 1908 Kainski maakond, Tomski kubermang – 29. märts 1994 Tallinn) oli Eesti NSV tervishoiuminister.
Ta lõpetas aastal 1937 Tomski Meditsiiniinstituudi.
Aastatel 1942–1951 oli ta Hakassi autonoomse oblasti TSN TK tervishoiuosakonna juhataja. Aastatel 1951–1952 oli ta Eesti NSV tervishoiuministri asetäitja, aastatel 1952–1975 minister.
Ta oli aastast 1941 NLKP liige. Aastatel 1960–1961 oli ta EKP revisjonikomisjoni liige, aastast 1961 oli ta EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IV ja V koosseisu saadik.
August Goldberg suri 29. märtsil 1994 ja ta maeti 31. märtsil 1994 Liiva kalmistule.
Torma raamatukogu

Torma raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Torma alevikus. Raamatukogu juhataja on Nele Tõnissoo.
Peeter Laul

Peeter Laul (sündinud 28. novembril 1977 Leningradis) on eesti juurtega pianist ja pedagoog Venemaal.
Ta on õppinud Peterburi muusikakeskkoolis (1990–1995), Peterburi konservatooriumis (1995–2000) ja samas aspirantuuris (2000–2002). Töötab 2002. aastast Peterburi konservatooriumis õppejõuna.
Laul on aktiivne kontsertpianist, mitmete rahvusvaheliste konkursside laureaat. Võitnud I koha rahvusvahelisel Aleksandr Skrjabini nimelisel pianistide konkursil 2000. aastal Moskvas.
Ta on ka sage külaline Eesti kontserdilavadel, esinenud näiteks Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus.
Peeter Laulu isa on Peterburis tegutsev muusikateadlane ja helilooja Rein Laul.
Code mõis

Code mõis (saksa keeles Zohden, läti keeles Codes muiža) oli rüütlimõis Kuramaal Bauska kreisis Bauska kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Bauska piirkonnas Code vallas Codes.

Mõisaansambel

Peahoone (ehitatud 1747. aastal) on poolteisekorruseline barokse poolkelpkatusega kivihoone.
Illuka Kool

Illuka Kool on lasteaed-põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Illuka külas Illuka mõisa peahoones häärberis. 
Õppeasutuse direktor on Anneli Bogens. 
Enne 2010. aastat olid Illuka Lasteaed ja Illuka Põhikool eraldi asutused. 
Illuka mõisa peahoones on kool tegutsenud alates 1921. aastast. 
Õppeasutuses on õppeaastal 2016/2017 62 õpilast põhikoolis ja 41 last lasteaias.
Kaak (väljaanne)

Kaak oli aastal 1906 Eduard Vilde eestvõtmisel Helsingis ilmunud satiirileht. Toimetus asus Helsingis, Sirkuskatu 1. Vastutavaks toimetajaks oli O. Tiuppa ja tegevtoimetajaks Eduard Vilde.
Esimene ajaleht ilmus 1. juulil 1906. aastal ja oli 16 lk, ning osaliselt ka värvitrükis. Lehe sisu kirjutas peamiselt Eduard Vilde, joonistused tegid Nikolai Triik (kandis pseudonüümi Waikne), Konrad Mägi ja Karl Alfred Jentson (kandis pseudonüümi Pessimist). 
Eduard Vilde avaldas ajalehes artikli ja karikatuuri, mille esimeses osas vedeleb Konstantin Päts laeva kajutis sohval ja teatab - "Ei mõista, mida kapitalismile ette heita. Tema on saanud vaid head – esimese klassi söögid ja raha rahakotti ja selle eest ei ole vaja muud teha, kui kiita ajalehtedes Company maid". Peale seda artiklilt ja Eduard Vilde (kes oli Pätsi Teataja omaaegne kaastööline) suhted jahenesid pikaks ajaks. 
Ajalehte anti välja Soome sotsiaaldemokraatide toel. Ajaleht oli väga riigi- ja ühiskonnakriitiline, et selle esimese kahe numbri levikut takistati ja kolmandast numbrist alates ajaleht keelati ära. 
Lehes muu hulgas naeruvääristati keisrivõimu. 
Ajalehte trükiti Soomes, Helsingis "Työväen kirjapaino" trükikojas. 
1965. aastal anti kirjastuselt "Eesti Raamat" Eduard Vilde 100 juubeliks välja ajalehe faksiimileväljaanne kaanekujundus oli Heino Kersna't, millel oli puugravüür Ernst Kollom Eduard Vildest. Trükiti 1000 eksemplari ja iga raamat oli nummerdatud.
Kristiina Heinmets-Aigro

Haridus

1996. aastal lõpetas Kristiina Heinmets-Aigro Tallinna Prantsuse Lütseumi ja Tallinna Jakob Westholmi muusikakooli klaverieriala. Seejärel asus ta õppima Eesti Kõrgemasse Kommertskooli rahvusvahelist majandust. 2003. aastal lõpetas cum laude Kristiina Heinmets-Aigro Concordia Ülikooli meediateaduskonda.

Miss ja modell

1997. aastal valiti Kristiina Heinmets-Aigro Eesti Miss Estoniaks. Seejärel jõudis ta esimese eestlannana Miss Universum iludusvõistlustel TOP10 hulka.

Teleajakirjanik ja produtsent

Kristiina Heinmets-Aigro on juhtinud telesaateid, millest suurimad on olnud rahvusvahelised koostöösaated nagu "Tantsud tähtedega" ja "Eesti talent". 10 aasta vältel on ta olnud heategevusliku telesaate "Eestimaa uhkus", kus tunnustati heategusid teinud Eestimaa inimesi, üks produtsente. Kristiina Heinmets-Aigro on kuulunud TV3 uudistetoimetusse juba üliõpilasena praktikandina kui ka hiljem ligi kolm aastat telekanali kultuuri ja moeuudiste toimetajana.

Poliitik

Kristiina Heinmets-Aigro astus 1998. aasta sügisel Keskerakonda ja erakonna noortekogusse. 2018. aasta kandideeris ta Riigikokku 2019. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaa valimisringkonnas. Ta kogus 222 häält ega osutunud valituks.

Isiklikku

Ta abiellus 3. juulil 2004 Aivar Aigroga. Neil on kaks poega ja tütar.
Penn (arhitektuur)

Penn ehk sõlgpuu on hoone katuse sarikapaari omavahel ühendav rõhtpuu.

Sõnavara

Detaili kohta kasutatakse kirjanduses veel sõnu laepenn, vahel ka eksitavalt laetala. Pennidega katusekonstruktsiooniga katust nimetatakse pennkatus
Maia (eesnimi)

Maia on naisenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Maia 1004 naisel. Maia oli populaarsuselt 187. naisenimi. Maia oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Maia vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,1.
Toomas Leito

Toomas Leito (sündinud 11. juulil 1946 Rakveres) on endine Eesti NSV parteitegelane, EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja. Eesti Vabariigis on ta ajakirjanik ning kirjastaja.

Tegevus pärast 1991. aastat

Toomas Leito oli aastast 1987 kuni märtsini 1994 ajalehe Rahva Hääl toimetaja/peatoimetaja ning aastail 1994–1995 Eesti Sõnumite ja 1995–1998 Sõnumilehe vastutav väljaandja. 
Augustini 2010 oli Toomas Leito Eesti Ajalehtede Liidu tegevdirektor ja on ajalehe Nelli Teataja vastutav väljaandja.

Looming

2007. aastal avaldas Toomas Leito luulekogu "Eks me kõik ole kunagi noored olnud" (kirjastus Kentaur).

Isiklikku

Eesti Iseseisvuspartei juht, automaatikainsener Vello Leito on Toomas Leito vend, nende õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017), nende vennad on ornitoloog Tiit Leito ja oli ornitoloog Aivar Leito.
Vassili Nalimov

Vassili Nalimov (Василий Васильевич Налимов, 4. november 1910 — 19. jaanuar 1997) oli komi rahvusest Venemaa filosoof ja statistik. 
Ta osales Eestis mitmel teoreetilise bioloogia ja matemaatilise statistika üritusel 19870ndail ja 1980ndail aastail.
Veeremine

Veeremine on mehaanikas liikumise tüüp, kus keha pöörleb olles kontaktis mingi pinnaga ja samas liigub keha pöörlemistelg kulgevalt antud pinna suhtes. Veeremist ilma pindade vahelise libisemiseta nimetatakse puhtaks veeremiseks. Sel juhul on veereva keha kokkupuutepunkti hetkeline kiirus võrdne pinna kiirusega ehk veereva keha pinnaga kokkupuutepunkti hetkeline kiirus pinna suhtes on võrdne nulliga.

Veeremise kirjeldamine

Lihtsaimini kirjeldatav veeremine on puhas veeremine, kus silindriline keha veereb ilma libisemiseta tasapinnal. Sellisel juhul joonistavad külgvaates kõik silindri punktid veeremisel trohhoide, välja arvatud punktid pöörlemisteljel, mis moodustavad sirgeid jooni ja punktid silindri pinnal, mis moodustavad tsükloide.
Iga veereva keha punkti hetkelise kiiruse saab leida valemiga , kus  on vaadeldava punkti kohavektor kontaktis oleva punkti (joone) suhtes ja   on nurkkiirus sama punkti suhtes. Seega jagunegad veereva keha punktide hetkelised kiirused analoogselt juhuga, kui keha pöörleks kokkupuutejoone ümber.
José Froilán González

José Froilán González (5. oktoober 1922 – 15. juuni 2013) oli Argentina autovõidusõitja.
Ta osales Vormel 1 sarjas 26 Grand Prix'l aastatel 1950–1957 ja 1960 Maserati, Talbot-Lago, Ferrari ja Vanwalli meeskonnas.
José Froilán González tõi 1951. aastal Suurbritannias Ferrari meeskonnale tema esimese võidu. Ta võitis oma karjääri jooksul kaks etappi, sai 15 poodiumikohta ja kolm parimat stardikohta ning sõitis kuus kiireimat ringi.
Aastal 1954 võitis ta koos Maurice Trintignantiga Le Mansi 24 tunni sõidu.
Saksa kuningas

Saksa kuningas on historiograafiline nimetus Saksamaa kuningriiki valitsenud monarhide kohta keskajal. Saksa kuninga tiitel on tihedalt seotud Saksa-Rooma keisri mõistega.

Algus ja Otto I reformid

Üldiselt peetakse esimeseks Saksa kuningaks Ida-Frangi kuningat (817/843–876) Ludwig Sakslast, kelle riik hõlmas enamiku hilisemast Saksamaast, ehkki kuni Heinrich I (919–936) või isegi ta poja Otto I-ni (Saksa kuningas 936–973, Saksa-Rooma keiser 962–973) kasutatakse tavaliselt nimetust Ida-Frangi kuningas. Kuid Otto sidus Saksa kuninga ning Rooma keisri institutsioonid ühte. Alates temast pidi Saksa kuningaks saanu kroonitama ka Itaalia kuningaks ning Rooma keisriks, seega tähendas kuningatiitli omandamine automaatselt ka tulevikus keisritiitli omandamist. Reaalselt paljudel keisritiitlit ära oodata ei õnnestunud, kuna nad kas surid enne, olid võimul neile vastalised paavstid või polnud nad keisritiitlist lihtsalt huvitatud.

Nimetusest

Kuni 11. sajandini nimetasid Saksa kuningad end üldiselt edasi Ida-Frangi kuningaiks, kuid siis tekkis tüli paavstide ja keisrite vahel ning ilmselt oli Gregorius VII see, kes võttis kasutusele mõiste "Saksa (või sakslaste) kuningas" (rex teutonicum), viidates sellele, et tegu on kaugelt põhjast pärit võõramaalasega, kel pole tegelikult õigust valitseda varem Rooma impeeriumile kuulunud alasid, veel vähem kanda keisrikrooni. Kuningad-keisrid vastasid aga sellega, et hakkasid end nimetama roomlaste kuningaks. Nimetus roomlaste kuningas püsis ametliku nimetusena kuni 16. sajandini, mil keisrid nõustusid end tihedamalt tärkava saksa rahvuslusega siduma. Kohati kasutati seda arhailist nimetust ka hiljem.

Tiitli tähenduse muutumisest

Et Saksa kuningaks saamine tähendas tulevikus keisriks saamist, siis lasi mitu Saksa-Rooma keisrit oma poja juba omaenese eluajal kuningaks valida, et neile keisrikroon kindlustada. Selline poliitika tekitas mõnikord vastumeelsust ning viis kodusõdadenigi. Kuid 16. sajandil, mil keisritiitli sakraalne ja reaalne väärtus kaduma kippus, muutus termin 'Saksa kuningas' sisuliselt troonipärija tiitliks ning kaotas oma senise tähtsuse ja tähenduse, kuna tiitel oli reaalselt pärilik ning Habsburgide valduses. Uusajal vähenes tiitli "Saksa kuningas" tähtsus veelgi, kuna keisritiitel anti keisriks valitule kohe pärast valimisi (valitud keisri tiitli võttis endale esimesena Maximilian I). Samas kasutati seda ikkagi kuni keisririigi lõpuni välja.
Nelli Privalova

Nelli Privalova (sündinud 7. veebruaril 1945 Tallinnas) on Eesti poliitik ja ajakirjanik.

Haridus

Nelli Privalova lõpetas 13. Õhtukeskkooli 1963 ning Leningradi Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal 1968.

Töökäik

Privalova on töötanud Volta tehases lukksepana 1963–1964 ning Eesti Raadios korrespondendi, toimetaja ja vastutava toimetajana 1968–2002. Aastatel 1979–1980 oli ta korralduskomitee "Olümpia-80" Tallinna Valitsuse pressikeskuse toimetaja.

Poliitiline tegevus

Privalova on Eesti Keskerakonna liige alates 1996. aastast. Ta on olnud Tallinna Linnavolikogu liige 1999–2005, IX Riigikogu liige 2002–2003 ja X Riigikogu liige. Ta oli XI Riigikogu liige ning kuulus Eesti-Iisraeli parlamendirühma.
Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 422 häält, kuid valituks ei osutunud.
Eestlaste Kesknõukogu Kanadas

Eestlaste Kesknõukogu Kanadas (ingliskeelse nimega Estonian Central Council in Canada) on väliseesti organisatsioon Kanadas. See on asutatud 1951. aastal.
Henrik Larsson

Karjääri algus

Larsson alustas karjääri Rootsi jalgpalliklubis Högaborgs BK. Peale Högaborgsi mängis ta Helsingborgsis ja Hollandi klubis Feyenoord. 
1997. aastal liitus ta Celticuga, kus mängis 7 aastat. Selle aja jooksul tuli ta neli korda Šoti meistriks, tegi kaasa 315 kohtumises ja lõi 242 väravat.

Hilisem karjäär

Henrik Larsson siirdus 2004. aastal mängima Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. 
Ta tuli Barcelonaga kaks korda Hispaania meistriks ja võitis ka Meistrite Liiga. Veel mängis ta sellistes klubides nagu Manchester United ja Råå IF.
Larsson lõpetas sportlaskarjääri oktoobris 2009.

Koondisekarjäär

Rootsi rahvuskoondises tegi Larsson debüüdi 13. oktoobril 1993, kui mängiti Helsingis Soomega ja võideti 3:2. 
Ta esindas Rootsit kolmedel maailmameistrivõistlustel ja kahtedel Euroopa meistrivõistlustel. 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel Portugalis lõi ta neljas mängus kolm väravat. 
Larsson mängis rahvuskoondises 106 korda ja lõi 37 väravat.

Isiklikku

Henrik Larsson on 178 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta on abielus ning tal on kaks last.
Laidevahe looduskaitseala

Laidevahe looduskaitseala on kaitseala Lõuna-Saaremaal, mis jääb Saaremaa valla territooriumile. 
Laidevahe looduskaitseala pindala on 2442 ha (sellest maismaad 1672 ha), mis teeb ta Vilsandi rahvuspargi järel suuruselt teiseks kaitseala Saaremaal.  Tegemist on suhteliselt uue kaitsealaga, asutamisaasta on 2002. 
Laidevahe kaitseala olulisimad osad on esiteks Laidevahe laht koos sealsete saarestike ja jäänukjärvedega ning teiseks ohustatud poollooduslikud kooslused. Rannajoon on looklev ja vahelduv. Kaitsealal on võrdlemisi hästi säilinud rannaniite ja loopealseid, samuti vana laialehelist metsa ja salumetsa. Laidevahe looduskaitseala on oluline veelindude pesitsus-, sulgimis- ja rändepeatuspaik ning kalade sigimis- ja turgutusala. See on ka mitmete ohustatud liikide elupaigaks.
Laidevahe looduskaitsealale jäävad Laidevahe laht, Põldealune laht, Aenga laht, Oessaare laht, Poka laht,  Poka oja, Lõve jõgi, Masa peakraav, Sandla kraav, Sandla rand, Siiksaare rand ja Ristilaiu abajas. 
31. märtsil 2003 kanti kaitseala Ramsari konventsiooni rahvusvahelise tähtsusega märgalade registrisse.
Mikojan-Gurevitš MiG-35

Mikojan-Gurevitš MiG-35 (NATO koodnimega Fulcrum-F) on Venemaa hävituslennuk.
Esimest prototüüpi esitleti 2007. aasta Aero India lennundusnäitusel. Lennuki seeriatootmine on edasi lükkunud. Arvatavasti antakse esimesed lennukid lennuväele üle 2019. aastal.
Kose mõisa kalmistu

Kose mõisa kalmistu on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi aadressiga Rummu tee 3d Pirita linnaosas Tallinnas. Kalmistu jääb Kose poolmõisa südamest linnulennult umbes 1,7 km kaugusele lääneloodesse. Kalmistu pindala on 0,03 ha.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Kochid ajavahemikus 1790 (siis eraldati maad Nehatu mõisast ja loodi Kose poolmõis) kuni 1875 (siis rajati kalmistule kabel). Seni asus suguvõsa hauakabel Kopli kalmistul.
Kalmistu püsis Kochi suguvõsa valduses ka veel pärast 1919. aasta järgset mõisate riigistamist. 1929. aastal telliti kalmistule üks marmorist hauakuju ka Juhan Raudsepalt. Kalmistule maetute üldarv pole teada. See on olnud jäetud maha ja rüüstatud, kuid praegu on kalmistu korrastatud.

Kalmistu kabel

Andreas Cristian Koch tellis Rudolf Otto von Knüpfferilt kalmistule kabeli projekti. Kabel valmis 1875. aastal, tõenäoliselt oli selle rajamise eeskuju üle Pirita jõe avanenud romantilised vaated jõeorule, Pirita kloostri varemetele ning Viimsi mõisa kalmistu kabelile. 
Kabelis olid August Weizenbergi loodud marmorskulptuurid, osa kujusid on hävinud või läinud kaduma, osa kujusid on aga siiani säilinud Eesti Kunstimuuseumis. Kabelisse pole maetud kedagi.
1990. aastate alguseks oli matusekabel siiski juba lagunenud ning kabel taastati arhitekt Tiina Linna projekti järgi aastatel 1999–2003, seda toetasid ka Kochi perekonna järeltulijad.
Merli Kaljuve

Merli Kaljuve (sündinud 18. detsembril 1984) on eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Flora.
2003-2009 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Meditsiin

Euroopa Liidu Meditsiinisüsteem

Eesti astumine Euroopa Liitu mõjutas ka meie tervishoiusüsteemi, sh akadeemilisele meditsiinipersonalile esitatavaid hariduslikke nõudmisi (hambaarstide õdede kõrghariduse nõue jm). Seadusandlikus, majanduslikus ning meditsiiniseadmete, protseduuride ja ravimitega seotut reguleerib Euroopa Nõukogu ning detailsemalt on määrustiku üldjuhised koondatud Euroopa Farmakopöasse.

Eesti Vabariigi meditsiini- ja tervishoiusüsteem

Eesti Vabariigis kehtiv tervishoiusüsteem ja sellega seotu põhineb solidaarsel kindlustusel. Tervishoiusüsteemi majandab EV Sotsiaalministeerium koos Haigekassaga, juhindudes riigieelarve seaduses ettenähtud kuludest ning tuludest (2012. aasta riigieelarve seadus sätestas jaotises 11.Sotsiaalministeeriumi eelarve tulude osaks 57,18 miljonit eurot ja kuludeks 2,770 miljonit eurot.

Meditsiini erialad Eesti Teadussüsteemis

Eesti kaudu koolitatakse akadeemilise kõrgharidusega arste ja eriarste peamiselt Tartu Ülikooli Arstiteaduskonnas ning akadeemilise kõrg-, eri-kesk jne meditsiinipersonali vastavates asutustes. Eeskirjade kohaselt loeb Tartu Ülikooli Arstiteaduskond oma eesmärkideks pakkuda arstidele tööks vajalikke teoreetilisi teadmisi ning praktilisi oskusi, mis võimaldaksid eriala lõpetanuil arstiks kujuneda.

Akadeemilise meditsiini erialad

Tasustatavaid ning akrediteeritud meditsiiniteenuseid ja -vahendeid võivad meil pakkuda üksnes Tervishoiuametis registreeritud asutused ning arstina ehk õena (ka erialaarstina ning erialaõena) registreerinud isikud. Isikute register on avalik ja kättesaadav:http://www.terviseamet.ee/tervishoid/tervishoiutootaja-registreerimine.html.

Alternatiivmeditsiini eriala

Patsientide nõustamine,profülaktika, diagnoosimine ning ravimine kehtivaid arstina/farmatseudina jms registreerimisnõudeid ja protseduuri ning teadmusreegelid ning eriaalaseid andmebaase, meetodeid, statistilisi analüüse ning teadusuuringuid kasutamata või omakäelisel kasutamisel, kuid inimesi/loomi/linde haiguslike seisundite ennetamisel, ravimisel ja mõistliku, teadvustatud nõusoleku olemasolul, siiski avitavad inimesed, kellel on piisav hulk hoolealuseid loetakse alternatiivmeditsiini eriala juurde kuuluvaks. Siiski pensionipõlve pidav endine arst, kes nõustab oma lähedasi, ei tegele alternatiivmeditsiiniga, nagu ka oma lähedaste tervislikku seisundit jälgiv ja ravimteesid kasutav lapsevanem ei tegele alternatiivmeditsiiniga.
Kormoran

Välimus

Kormoran on hanesuurune, kuid saledam. Tema pikkus küündib meetrini, kaal 2–3 kilogrammini.

Elupaigad ja pesitsemine

Eesti haudelinnustikus on kormoran suhteliselt uus. Ta elab ja pesitseb laidudel (näiteks Tondirahul, Langekarel), puhkab ranniku lähedal kividel. Kormoranid pesitsevad kolooniatena nii maapinnal kui ka puudel ja tehisrajatistel, tegutsedes enamasti hulgakesti.
Kormoranide pesitsusaegset arvukust hinnatakse 9000–14 000 paarile, talvist arvukust 100–300 isendile .
Kõrge pesa teevad kormoranid oksarisust või kõikvõimalikust sodist (adru, kilekotid ja muud). Emaslind muneb 5-6 muna.

Toitumine

Kormoranid toituvad kaladest ja konkureerivad inimestest kaluritega. Kormorani keskmine päevane toidunorm on 300–400 g kala. Vahel on kormoranide maost leitud üksikuid limuseid, kahepaikseid, putukaid ja isegi taimi, mis on sinna arvatavasti juhuslikult sattunud. Doonau deltas on täheldatud ebatavalist vaatepilti, kus kormoranid haarasid otse lennult ja kugistasid alla madalal lendavaid pääsukesi.
Looduses elavad kormoranid püüavad kala sageli rühmas, mis võimaldab kalaparve tõhusalt ette ajada.

Arvukuse piiramine

Kormoranid ei kuulu looduskaitse alla. Neid kütitakse arvukuse piiramiseks.
Kormorani arvukuse piiramisel on abi hallvarestest. Vares laskub hauduvale kormoranile lähedale, tema nokaulatusest siiski väljapoole, ja hakkab teda õrritama. Kormoran on varesest tugevam, niisiis tõuseb ta varsti püsti, et vares minema ajada. Vares põgeneb tema eest, aga sel ajal varastab tema kaaslane kormorani pesast muna ära.

Toiduks kasutamine

Kormorani liha on söödav, aga tuim. Kõigepealt tuleb linnul nahk maha võtta ja siis tükk aega keeta. Noorlinnud on õrnema lihaga.
Valeri Nikitin

Olümpiamängud

1992. aasta suveolümpiamängudel Hispaanias alistas Nikitin kuni 68 kg kaalus avavoorus Söuli olümpiahõbeda Sung Moon Kimi (Lõuna-Korea) 9:6, aga siis kaotas Abdullah Chamongolile (Iraan) 5:7 ja mitmekordsele maailmameistrile tšetšeenile Islam Dugutšijevile (SRÜ) 0:4 ning langes välja. See andis talle 12. koha. 
1996. aasta suveolümpiamängudel USA-s Atlantas sai Nikitin avakohtumises seljakaotuse Rumeenia maadlejalt Ender Memerilt 1.45-ga. Teises voorus seljatas Nikitin 1993. aasta Euroopa juunioride meistri Tariel Melašvili (Gruusia) ning kolmandas voorus olümpiavõitja ja Euroopa meistri Attila Repka (Ungari). Repka kael sai vigastada, nii et ta tuli kanderaamil välja kanda. Neljandast vastasest Yasushi Miyakest (Jaapan) oli Nikitin tehniliselt selgelt üle ja jõudis veerandfinaali, kus tuli maadelda Venemaa sportlase Aleksandr Tretjakoviga. Normaalaeg lõppes viigiliselt, aga lisaajal sai Nikitin punktikaotuse. Seitsmenda koha matši Kuuba maadleja Colas Orise vastu ei võtnud Nikitin enam tõsiselt, sest tema jaoks polnud 7. ja 8. kohal vahet.
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys loositi Nikitin samasse alagruppi kahe suurvõistluste medalimehe Ghani Yalouziga (Prantsusmaa) ja Czaba Hirbikiga (Ungari). Kõigepealt kohtusid Yalouz ja Hirbik omavahel ja Yalouz võitis 7:4. Yalouzile oli Nikitin varem kahel korral kaotanud: 1994 Tamperes ja 1995 Besançonis. Kuid minut enne lõppu suutis Nikitin Atlanta olümpiahõbeda Yalouzi seljatada. Seejärel pidi Euroopa ja maailmameistrivõistluste hõbe Hirbik Nikitini kindlasti seljatama, et alagrupp võita, seevastu Nikitinile piisas isegi punktikaotusest. Nikitin alistas Hirbiki 4:3 ja pääses veerandfinaali, kus ootas Aserbaidžaani esindav Islam Dugutšijev, neljakordne maailmameister ja Barcelona hõbe. Nikitin alistas ka tšetšeeni 4:1. Poolfinaalis kaotas Nikitin Atlanta olümpiavõitjale Filiberto Azcuyle Kuubalt 0:6 ja pronksikohtumises ka Venemaa maadlejale Aleksei Gluškovile 0:5 ning jäi neljandaks.
Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium

Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium (inglise keeles United States Department of the Treasury) on Ameerika Ühendriikide valitsuskabineti tasemel ministeerium, mis tegeleb eelarveküsimustega. Eesti kontekstis vastaks sellele Rahandusministeerium.
Asutati ja alustas tööd 1789. aastal Kongressi otsuse alusel. Ühendriikide esimene rahandusminister Alexander Hamilton andis ametivande 11. septembril 1789. Hamiltoni palus ametisse astuda president George Washington pärast seda, kui esialgne kandidaat Robert Morris keeldus ning soovitas enda asemel Hamiltoni. Hamilton töötas peaaegu üksi välja USA esialgse rahandussüsteemi ning kuulus aastaid Washingtoni administratsiooni. Tema portree on USA kümnedollarisel rahatähel, mille tagumine külg kujutab rahandusministeeriumi hoonet.
Rahandusministri kõrval on üks rahandusministeeriumi tuntumaid ametnikke Ameerika Ühendriikide laekur, kes võtab vastu ja hoiab Ühendriikide raha. Rahandusministri ja laekuri allkirjade koopiad on kõigil tänapäevastel USA rahatähtedel. 
Rahandusministeerium trükib ja mündib käibivat paber- ja metallraha Graveerimis- ja Trükibüroos ning Ameerika Ühendriikide Rahapajas. Samuti kogub rahandusministeeriumile alluv Ühendriikide Maksuamet föderaalmakse ning haldab riigi võlakirju.
Praegune rahandusminister on Jack Lew. Ta astus ametisse 28. veebruaril 2013. Laekur on Rosa Gumataotao Rios.
Eelmine rahandusminister on Timothy F. Geithner.
Long Island City

Long Island City (LIC) on kõige läänepoolseim elamu- ja kommertsrajoon New Yorgi Queensi linnaosas. 
Long Island City on tuntud New Yorgis oma kiiresti kasvava elanike ja elamute arvu poolest. Long Island Citys elab 2017. aasta andmetel 68 117 elanikku.
Inés Arrimadas

Isiklikku

Ta on aastast 2016 abielus Xavier Cimaga.
Atlanticu maakond

Atlanticu maakond (Atlantic County) on maakond USA-s New Jersey osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39° 28′ N, 74° 38′ W.
Maakonna halduskeskus on Mays Landing ja suurim linn Egg Harbori vald.
Maakonna pindala on 1740 km², millest 301 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 274 549. Aastal 2000 oli elanike arv 252 552.

Ajalugu

Atlanticu maakond moodustati 1837. aastal. Maakond piirneb Atlandi ookeaniga ja ta sai ka selle järgi nime.