google/wiki40b huggingface dataset:
Gerhard Normann

Gerhard Normann (10. detsember 1891 Pühalepa – 1. august 1975 Stendal) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna Toomkooli. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta (vaheaegadega) aastatel 1909–1921. Aastatel 1912–1914 ja 1917 töötas ta kodukooliõpetajana ning 1918–1920 võttis Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast. Prooviaastal oli ta Kuusalu ja Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti õpetajaks 28. mail 1922.
Oli 1922–1934 Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, 1934–1939 teenis ta Paide Saksa Püha Risti kogudust.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Perioodil 1939–1945 oli ta algul pastor Gostingenis (praegu Gostyń Suur-Poola vojevoodkonnas), hiljem Koschminis (praegu Koźmin Wielkopolski Krotoszyni maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). 1945–1950 oli ta pastor Heiligenthalis Mansfeld-Südharzi kreisis Saksi-Anhalti liidumaal. Aastatel 1950–1961 oli ta pastor Horsmaris Mühlhauseni lähedal (Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal). Aastal 1961 jäi ta emerituuri, elades Uenglingenis (Stendali linnaosas) Saksi-Anhalti liidumaal), kus ta ka suri.

Isiklikku

Tema isa Paul Theodor Leopold Normann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja.
Heinrich Vick noorem

Heinrich Vick (ka August Heinrich Vick; 15. juuli 1725 Muhu – 28. august 1795 Urvaste) oli Eesti vaimulik.
Õppis Kuressaare linnakoolis ja Tallinna Toomkoolis. Usuteadust õppis (immatrikuleeriti 10. augustil 1745) aastatel 1745–1748 Halle Ülikoolis. Ordineeriti 7. novembril 1751 õpetajaks.
Oli aastatel (introdutseeriti 8. detsembril 1751) 1751–1795 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Oli veel aastatel 1775–1784 Tartu praostkonna praost ja aastatel 1784–1795 Võru praostkonna praost.

Isiklikku

Tema isa Heinrich Vick ja vend August Heinrich Vick olid Muhu Katariina koguduse õpetajad, vennapoeg Ludwig Nathanael Vick oli Karula koguduse õpetaja, äi Ephraim Dietrich Hövel oli Hargla koguduse õpetaja.
Elektrotehnika

Elektrotehnika on teaduse ja tehnika haru. Teadusharuna käsitleb elektrotehnika elektri ja magnetismi nähtuste teoreetilisi aluseid. Elektrotehnika kui tehnikaharu tegeleb nende nähtuste rakendamisega.  Elektrotehnika rakendusliku osa põhiliigid on tugevvoolutehnika ja nõrkvoolutehnika.
Tugevvoolutehnika (nagu ka sellega suures osas kattuv elektroenergeetika) tegeleb elektrienergia tootmise, muundamise, jaotamise ja tarbimise tehniliste vahenditega (elektrienergia allikad, elektrimasinad ja -aparaadid, elektrijaamad ja -võrgud, elektriajamid, elektervedu, elektervalgustus jm).
Nõrkvoolutehnika hõlmas 20. sajandi algupoolel peamiselt side- ja raadiotehnikat. Valdkondadena järgnesid elektroautomaatika, elektrimõõtetehnika, infotehnoloogia, andmetöötlus ja andmeedastus. Nõrkvoolutehnika tugineb riistvaraliselt elektroonika rakendustele ja tarkvaraliselt digitaalsignaalide kasutamisele.
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises

1962. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid  25. märtsist 3. aprillini Riias. Arvult olid need üheteistkümnendad.
Uno Ruus

Uno Ruus (28. veebruar 1926 Tallinn – 9. märts 2000 Toronto) oli eesti õigusteadlane.
Ta õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikoolis matemaatikat, 1945–1949 Kieli Ülikoolis õigusteadust (dr. jur.; "Die staatsrechtliche Stellung des Präsidenten der Republik Estland und ihre Entwicklung"), 1980–1983 Toronto Ülikoolis majandusteadust (M. B. A.), 1983–1991 samas haridusteadust (M. Ed.).
Põgenes Suure põgenemise ajal 1944. aastal Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale, siirdus sealt 1949. aastal Rootsi, 1951. aastal Kanadasse. 
Ta soovis kandideerida 1992. aasta Eesti presidendivalimistel, kuid ei saanud vajalikku 10 000 toetusallkirja kokku.
Darmstadt

Ajalugu

Darmstadti on esmakordselt mainitud 11. sajandi lõpus. Aastal 1330 sai see linnaõigused.
20. sajandi alguses oli Darmstadt juugendstiili keskuseks.
Linnas asub Darmstadti Tehnikaülikool.
Selle linna järgi on nimetuse saanud keemiline element darmstadtium.
Melle (Saksamaa)

Ajalugu

Mellet on esmakordselt mainitud 1169. aastal. 1443. aastal andis Osnabrücki piiskop Heinrich II von Moers Mellele privileegi Wigbold. Osnabrück hoolitses Melle huvide eest Vestfaali Hansa Liidus. Melle kuulus Hannoveri kuningriiki 1866. aastani, mil see sai Preisi kuningriigi osaks. 1885. aastal moodustasid Amt Grönenberg ja Melle vald Preisimaa Melle kreisi. Melle kreisist sai hiljem Melle vald. 1972. aastal ühendati endine kreis oma 56 vallaga Melle linnaks, mis sealt alates on Osnabrücki kreisi osa.

Geograafia

Melle asub Wieheni mägede (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahelises orus. Osnabrücki ja Bielefeldi linnad on umbes 30 km eemal. Münster/Osnabrücki rahvusvaheline lennujaam paikneb umbes 60 km edelas.
Linn koosneb kaheksast osast: Melle-Mitte, Buer, Bruchmühlen, Gesmold, Neuenkirchen, Oldendorf, Riemsloh ja Wellingholzhausen.

Majandus

Melle oluline majanduslik tegur on puidutöötlemistööstus. Muud olulised harud on metallide, toiduainete ja plastide töötlemine. Tetra GmbH asutati Melles. Viimastel aastatel on Melle üha enam muutunud logistikakohaks A 30 kiirtee ääres.

Observatooriumid

Melle ümbruses on kaks observatooriumit, mis pakuvad avalikkusele giidiga ekskursioone. EXPO 2000 observatoorium Melle-Oberholstenis juhib suurimat Newtoni teleskoopi, mida kasutatakse avalikuks vaatlemiseks.
Ivar Rüütli

Ivar Rüütli on eesti tõlkija ja ajaloolane.
Rüütli lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.
Rüütli on Paslepa rahvaülikooli üks eestvedajatest ja Rannarootsi muuseumis asuva eestirootslaste teaduslikule raamatukogule alusepanija.
Ta oli ka Noarootsi Gümnaasiumi esimene ajalooõpetaja.
Franz Burchard Dörbeck

Franz Burchard Dörbeck (21. veebruar 1799 Viljandi – 2. oktoober 1835 Viljandi) oli baltisaksa kunstnik ja Eesti esimene tuntud karikaturist.
Aastatel 1814-1816 õppis ta gravüüri Peterburis. Peale oma esimese abikaasa varajast surma kolis ta Riiga, kus ta oli alates 1820. aastast aktiivne portreekunstnik. 1823. aastal kolis ta Berliini, kus ta jätkas graafikuna ja raamatute illustraatorina. Tema avaldatud karikatuurid ajalehtedes on kogunud talle kuulsust.
1960. aastal anti tema nimi Berliini Spandau linnarajooni ühele uusarenduse tänavale - Dörbeckweg.

Looming

Eestiga seoses on tuntud tema Kristjan Jaak Petersoni portree, mis on üldse ainus teada olev pilt Petersonist.
Ooker

Ooker (vanakreeka keeles ochros 'kahvatu') on looduslik kollane pigment, mida kasutatakse mitmesuguste värvide (nt liim-, õli-, emailvärvid) tegemiseks.
Ookrit tunti juba neoliitikumis.
Liina Salur

Liina Salur (aastani 1987 Laan, sündinud 17. detsembril 1961 Tallinnas) on Eesti arstiteadlane ja immunoloog.

Elulugu

Liina Salur on Ingrid ja Ilmar Laane tütar.
Lõpetas 1980. Tallinna 21. Keskkooli, 1987 TÜ arstiteaduskonna, M.Sc. (biomeditsiin, 2006, TÜ), väitekiri "Esimest tüüpi diabeediga assotsieeruvate enteroviiruste vastaste antikehade esinemine rasedatel ja ühes vastsündinute kohordis: immunogeneetiline uuring". Oli 1988–89 TÜ intern, 1989–92 Kehra ambulatooriumi jaoskonnaarst, 1995–99 Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori arst, 1995–2006 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi immunoloogia õppetooli laborant ja 1999–2004 doktorant, aastast 2006 teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: viirushaigused, organispetsiifilised autoimmuunsed koekahjustused. Eesti Immunoloogide ja Allergoloogide Seltsi asutajaliige (2001). 20 teadustrükist.
Sandovo rajoon

Sandovo rajoon (vene keeles Сандовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Sandovo alev.
Rajoon piirneb põhjas Vologda oblastiga, idas Vesjegonski rajooniga, lõunas Molokovo rajooniga, edelas Maksatihha rajooniga, läänes Lesnoje rajooniga ja loodes Novgorodi oblastiga.
Rajooni pindala on 1603 km².
Rajoonis asustatud punktid kuuluvad Sandovo alevi ja viie valla (külaasunduse) koosseisu.
Kuressaare vald (Tarvastu kihelkond)

Kuressaare vald (saksa keeles Kurresaar) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Kuressaare vald Tarvastu vallaga.
Valla alal asus Kuressaare ja Saare mõis ning Tarvastu kirikumõis.
Limneameri

Limneameri on nüüdis-Läänemere viimane ja tänaseni kestev merestaadium.
Limneamere alguseks loetakse umbes 4000 aastat tagasi. Limneamere algusperioodil valitses kuiv ja soe subboreaalne, hiljem jahe ja niiske subatlantiline (praegune) kliima.
Mõnede autorite arvates on otstarbekas eristada uut – nn Müüamere staadiumit, mis on tingitud sellest, et umbes 500 aastat tagasi jõudis Läänemerre suhteliselt karakteerne liik liiva-uurikkarp (Mya arenaria).
Mátyás Rákosi

Mátyás Rákosi (sünninimi Mátyás Rosenfeld; 9. märts 1892 – 5. veebruar 1971) oli Ungari riigitegelane. Ta sündis praeguses Serbias.
Ta oli Ungari tegelik riigijuht aastatel 1945–1956: aastatel 1945–1948 oli ta Ungari Kommunistliku Partei peasekretär, 1948–1956 oli ta Ungari Töölispartei peasekretär.

Elulugu

Mátyás sündis Serbias, Vojvodina autonoomses piirkonnas Ada linnas (mis toona kuulus Austria-Ungari keisririigi koosseisu) juudi perekonnas.
Esimese maailmasõja ajal teenis Rákosi Austria-Ungari armees ja sattus idarindel sõjavangi. Ungarisse tagasi jõudes oli ta üks Béla Kuni kommunistliku valitsuse liikmeid kuni selle langemiseni, siis põgenes Nõukogude Liitu.
1924 tuli Rákosi Ungarisse tagasi ja vahistati, kuid 1940 anti üle Nõukogude Liidule 1848. aasta Ungari revolutsiooni lippude vastu, mille Vene tsaariarmee sõdurid omastasid Világoses (praegune Şiria Rumeenias) 1849. aastal. Nõukogude Liidus sai Rákosist Kominterni juht.
30. jaanuaril 1945 saadeti Rákosi Debreceni Ungarisse korraldama Ungari Kommunistliku Partei tööd. Seal sai Rákosi Ungari Kommunistliku Partei juhiks. Ta nimetas ennast "Stalini parimaks õpilaseks". Kommunismivastase opositsiooni elimineerimiseks leiutas Rákosi "salaamitaktika", kujutades oma rivaale fašistidena. Rákosi väitis, et ta hävitas Ungari antikommuniste nagu "lõikaks salaamivorstist viilusid". Rákosi ümber tekkis tugev isikukultus. Stalinistina korraldas Rákosi tihti näidisprotsesse, hävitades oma vastaseid.
Augustis 1952 sai Rákosi Ungari peaministriks, kuid 13. juunil 1953 pidi ta Nõukogude Liidu Poliitbüroo otsusega loovutama koha Imre Nagyle, jäädes siiski kommunistliku partei peasekretäriks.
Juunis 1956 eemaldati Poliitbüroo nõudega Rákosi ka partei peasekretäri kohalt, ja asendati Ernő Gerőga. Et eemaldada Rákosi Ungari poliitilisest elust, sunniti ta kolima Nõukogude Liitu. Avalikkusele öeldi, et ta läks ravile. Kogu oma ülejäänud elu veetis Rákosi Kirgiisi NSV-s. Veidi enne surma, aastal 1970, lubati Rákosil Ungarisse naasta tingimusel, et ta ei osale poliitilises tegevuses. Rákosi keeldus, ning jäi Nõukogude Liitu, kus ta aastal 1971 suri Gorkis (tänapäeval Nižni Novgorod)
Peale surma toodi tema tuhk salaja tagasi Ungarisse, ning maeti Budapesti Farkasréti kalmistule, kuhu maetakse kõige kuulsamaid ungarlasi. Vandalismi vältimiseks on tema hauakivil ainult initsiaalid.
Nektariin

Nektariin on nektariinipuu (Prunus persica var. nucipersica) vili.
Nektariinipuu on virsikupuu (Prunus persica) teisend. Erinevalt sametja pinnaga virsikust on nektariinid sileda koorega.
Nektariinide värvus võib sarnaselt virsikuga varieeruda kollakast punaseni. Keskmiselt on nektariinid virsikutest veidi väiksemad ja magusamad.
Suurvidevlane

Suurvidevlane (Nyctalus noctula) on nahkhiirlaste sugukonda kuuluv käsitiivaline. Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on ta haruldane ja ebaühtlase levikuga.
GrIStuF

GrIStuF (pikalt: Greifswaldi Rahvusvaheline Tudengifestival) on mitmepäevane üliõpilastele mõeldud üritus, mis leiab aset Greifswaldis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Saksamaa Liitvabariigis.
Festivali raames leiavad aset mitmesugused temaatilised töötoad, arutelud, kultuuriüritused, näitused, peod ja kontserdid. Festivali temaatika varieerub poliitilistest ja sotsiaalsetest teemadest kuni kultuuriliste ja kunstiga seotud teemadeni. Oma tiheda ja mitmekesise kavaga on GrIStuF raamistikuks, kus eri rahvustest, religioonidest ja kultuurikeskkondadest pärit noored saavad omakeskis pidada rahumeelset dialoogi.

Ajalugu

Inspireeritud Saksamaal Ilmenaus toimuvast teisest tudengifestivalist, otsustas grupp entusiastidest üliõpilasi organiseerida samasuguse ürituse Greifswaldis. Esimene festival toimus 2002.
Aastal 2005 astutati mittetulunduslik organisatsioon GrIStuF e.V., mis on vabatahtlike tudengite abiga festivali korraldanud sellest peale.
JFK (film)

Süžee

Filmis jutustatakse sellest, kuidas New Orleansi ringkonnaprokurör Jim Garrison uuris president John Kennedy mõrvamise vandenõud ja alustas oletatavate kurjategijate suhtes kohtuprotsessi. Üks kõige olulisemaid tunnistajaid endine piloot David Ferrie leiti 1967. aasta veebruaris oma korterist surnuna. Järgmisel päeval oleks ta pidanud uurimiskomisjoni ette ilmuma. Garrisonil õnnestus 1969. aastal tuua kohtu ette vandenõus osalemise süüdistusega New Orleansi ärimees Clay Shaw. Kuid kohtul ei olnud küllaldaselt tõendusmaterjali Shaw süüdimõistmiseks.
Lalla Salma

Printsess Lalla Salma (araabia keeles الأميرة للا سلمى) (sündinud 10. mail 1978 Marokos Fèsis) on Maroko kuninga Mohammed VI abikaasa.
Pat Cox

Pat Cox (ka Patrick Cox; sündinud 28. novembril 1952 Dublinis) on Iiri poliitik.
Ta on olnud Euroopa Parlamendi esimees.
3. novembril 2006 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa Parlamendi esimehena ja ühtlasi Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana.
Tõde ja tähendus

"Tõde ja tähendus" (Truth and Meaning) on filosoof Donald Davidsoni klassikaline artikkel. See ilmus 1967. aastal ajakirjas Synthese (17, lk 304–323) ning selle taastrükk ilmus Davidsoni raamatus "Inquiries into Truth and Interpretation". Eestikeelne tõlge on ilmunud raamatus "Tähendus, tõde, meetod" (lk 268–289).
Gjerstad

Nimi

Asula on nime saanud Gjerstadi talu järgi, kuhu ehitati kirik. Vanapõhja keeles oli see nimi Geirreksstaðir, mis tähendab 'Geirrekri talu'.

Ajalugu

Gjerstad kui kirikukeskus ulatub tagasi umbes 1400. aastani.
Christian Adolf Ludwig Dingelstädt

Christian Adolf Ludwig Dingelstädt (28. august 1741 Gartow – 25. detsember 1790/5. jaanuar 1791 Riia) oli Eesti ja Läti vaimulik.
Ta sündis Gartowis (praeguse haldusjaotuse järgi Lüchow-Dannenbergi kreisis Alam-Saksi liidumaal). Ta käis koolis Uelzenis (Uelzeni kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja Lüneburgis. Usuteadust õppis Helmstedti ülikoolis (immatrikuleeriti 22. aprillil 1762). Aastal 1763 töötas ta koduõpetajana Tallinnas.
Aastatel 1765–1774 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja ühtlasi kooli rektor. Aastatel 1774–1776 oli ta abiõpetaja ja 1776–1790 ülemõpetaja Riia Jakobi koguduses. Lisaks oli ta aastatel 1777–1779 Liivimaa kindralsuperintendendi kohusetäitja.

Isiklikku

Tema poeg Christian Friedrich Dingelstädt oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Anseküla ja Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, teine poeg Johann Ernst Dingelstädt oli Valmiera Siimona ja Juuda koguduse abiõpetaja ja Dole koguduse õpetaja.
Tuljak (koor)

Tuljak on Harju maakonnas Saku vallas tegutsev segakoor; ühtlasi Saku valla esinduskoor. 
Koor asutati 5. oktoobril 1970 Ottniell Jürissaare eestvõttel. Jürissaar oli ka koori esimene dirigent.
Koor on osalenud mitmetel rahvusvahelistel muusikavõistlustel. Näiteks 2012 võitis koor Hispaanias Calellas toimunud konkursil kaks hõbediplomit.
Sügisest 2018 on koori dirigent Tiina Sooba. Koori president on Rando Kruuse.
Saaremaa Ralli 2002

Saaremaa Ralli 2002 võitsid eestlased Margus Murakas/Toomas Kitsing Toyota Corolla WRCl. Rahvusvahelisel 35. Saaremaa Rallil olid Kõljala, Sakla, Jõelepa, Kärla, Kaugatuma ja Taritu kiiruskatsed.
Tornimäe tänav

Tornimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri asumis.
Tänav sai nime 1882 (saksa keeles Tornimägi-Strasse) ja pandi selle järgi, et 18. sajandil üüris ühte sealset maja (1708 nimetatud Tornimäe majaks (saksa keeles Tornima Haus)) töömees Tornimäe Adam. Adam ise oli arvatavasti pärit Saaremaalt Tornimäe külast.
Joonas Ljaš

Isiklikku

On lõpetanud Vinni-Pajusti Gümnaasiumi.
Tallinna Teeninduskool

Ajalugu

1945. aastal asutati Tallinnas kaks liitunud kooli: Tallinna Vabriku-Tehase Õpilaste kool ja Eesti NSV Kaubandusministeeriumi Õppekombinaat. Need liideti 1960. aastal ning kool sai nime Tööstuskool nr 15. Nime muudeti järgnevalt: 1963. aastal Linnakutsekool nr 15, 1978. aastal Tehnikakool nr 15, 1984. aastal Kutsekeskkool nr 15 ja 1991. aastal Tallinna Juhkentali Kaubanduskool. 
1976. aastal asutati Tallinnas venekeelne Kutsekeskkool nr 24.
1997. aastal liideti Tallinna Juhkentali Kaubanduskool ja Kutsekeskkool nr 24 ning kool sai nime Tallinna Kaubandus- ja Kulinaariakool. Kool tegutses edasi kahes kohas: Majaka tänaval ja Juhkentali tänaval. 2000. aasta algusest tegutseb kool ainult Majaka tänaval.
Eberhard Jüngel

Eberhard Jüngel (sündinud 5. detsembril 1934 Magdeburgis) on saksa evangeelne teoloog.
Ta oli 2003. aastani Tübingeni ülikooli süstemaatilise teoloogia ja religioonifilosoofia professor ning hermeneutika instituudi direktor.
Dole mõis

Dole mõis (Doles pils) on mõis Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas Doles. Saksa keeles Schloss Dahlen.
Dole mõis rajati aastal 1631 ja selle esimene omanik oli Nikolauss Deetrih Sperreuter. Mõisa omanikuks on olnud veel de Lacyde pere, Vietinghoffid ja Löwis of Menarid. Mõisa peahoone asub Dole saarel. Praegune peahoone ehitati aastal 1898, mil omanikuks oli Karl von Löwis of Menar. Pärast võõrandamist aastal 1921 asus peahoones kohalik koolimaja, seejärel (aastast 1954) kalurikolhoosi klubi. Aastast 1977 asub mõisa peahoones Daugava muuseum.
Kõrvalhoonetest on säilinud veel mõisavalitseja maja, mis on märgitud juba 1698. aasta mõisa kaardile. Toona oli tegemist mõisa peahoonega. Peahoone ümber on 18. sajandi teisel poolel Otto Hermann von Vietinghoffi rajatud park. Pargis asub Dole hiidtamm, jõe ääres on dolomiidist pank.
Analüütiline funktsioon

Analüütiline funktsioon on funktsioon, mille saab iga punkti ümbruses esitada koonduva astmereana.
Eristatakse reaalmuutuja analüütilisi funktsioone ja kompleksmuutuja analüütilisi funktsioone. Analüütilisus on kompleksmuutuja funktsioonide mõnevõrra tugevam omadus kui reaalmuutuja funktsioonide jaoks. Kompleksmuutuja funktsioon on analüütiline parajasti siis, kui see on regulaarne.
Analüütilised funktsioonid on lõpmatult diferentseeruvad. Funktsioon on analüütiline parajasti siis, kui see võrdub oma Taylori reaga iga punkti mõnes ümbruses.
Aluoja karstiala

Aluoja karstiala on kaitstav karstiala Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Karstiala jääb piirkonda, kus Aluoja suubub Pühajõkke. Karstialal on ka Aluoja allikad.
Dreamphish

Dreamphish on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995.
Anne Eenpalu

Anne Eenpalu (sündinud 31. jaanuaril 1954 Andrejevkas Tomski oblastis) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas 1983. aastal Leningradi Kõrgema Kultuurikooli metoodik-lavastajana. Aastatel 1983–1984 töötas Eesti Riiklikus Filharmoonias tõsise muusika kontsertide korraldajana. Aastatel 1984–1994 töötas ta teadustajana Eesti Raadios. 
Alustas 1990. aastal võitlust perekonna Hellema talu tagasisaamise nimel. Ajalooline Hellema talu Arukülas Harjumaal on nüüdseks üles ehitatud ja poeg Ivo Eenpalu kasvatab ümberkaudsetel põldudel vilja.
Ta oli aastatel 1998–2002 Kodutütarde organisatsiooni peavanem.
Alates 1988. aastast korraldab ta küüditatutele mälestusseisakuid Leinava Linda kuju jalamil Toompea nõlval Tallinnas. Leinaseisakud toimuvad 14. juuni 1941. aasta ja 25. märtsi 1949. aasta küüditamisohvrite mälestuseks.

Poliitiline tegevus

Ta on kuulunud Vabariiklaste Koonderakonna, hiljem ka Õigusvastaselt Represseeritute Rahvusliku Erakonna juhatusse.
Ajavahemikul 25. juuli 1997 kuni 1. mai 2005 kuulus ta Põllumeeste Kogusse ja oli ka sealse juhatuse liige. 
Ajavahemikul 8. mai 2006 kuni 1. jaanuar 2009 kuulus ta Keskerakonda, kus ta korraldas kultuurilisi üritusi. 
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina ja kogus 100 häält.
5. novembrist 2012 on ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

Isiklikku

Anne Eenpalu on Kaarel Eenpalu tütretütar. 
Tema poeg on põllumajandustegelane Ivo Eenpalu.
Zenbei Uchijima

Zenbei Uchijima (sündinud 1929) on jaapani teadlane.
Ta töötab Miyazaki Linnaülikoolis.
Ta on uurinud kliimamuutuste mõju taimkattele.
Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi auliige.
Kallavesi

Kallavesi on üks Soome suurimaid järvi. Asub Soome keskosas Põhja-Savo maakonnas. Järve pindala on 472,76 km². See on 90 km pikk.
Koos samal tasapinnal asuvate ja väinadega ühenduses olevate teiste järvedega (Suvasvesi, Juurusvesi, Riistavesi ja Muuruvesi) moodustab 898 ruutkilomeetri suuruse Iso-Kalla, mis on pindalalt Soome suuruselt viies siseveekogu. Kallavesi keskmine kõrgus merepinnast on 82 meetrit, keskmine sügavus 8,9 meetrit ja sügavaim koht 75 meetrit.
Järve ääres poolsaarel asub Kuopio linn.
Aaspere kolhoos

Aaspere kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis, nüüdses Haljala vallas Ida-Viru maakonnas. 
Kolhoos kuulus Viitna külanõukogusse, 1972. aastast Haljala külanõukogusse. Kolhoosi maad (45,9 km²) hõlmasid selle ülemineku ajal Aaspere asunduse, Kavastu, Kavastu asunduse, Koigi, Kõldu, Kärmu, Liiguste, Raisma ja Sauste. 1974. aasta seisuga hõlmasid kolhoosi maad 46,3 km².  
Kolhoosi keskus oli Aaspere asundus. 
1973. aastal oli kolhoosis töötajaid keskmiselt 321.
Põllumajanduslikku maad oli 1974. aastal (ilma õueaiamaadeta 2740 ha, sealhulgas haritavat maad 2250 ha.  
Aastal 1976 ühines Aaspere kolhoos Haljala kolhoosi ja Vihula kolhoosiga kolhoosiks Viru.
Eesti Seemnevilja Ühisus

Eesti Seemnevilja Ühisus oli aastatel 1919–1940 Tallinnas tegutsenud seemnekasvatuse ja -kaubanduse organisatsioon.
Ühisusel olid osakonnad mitmes Eesti linnas ja osakondade juures tegutsesid viljapuhastus- ja viljasorteerimisjaamad ning kauplused.
Janek Kraavi

Janek Kraavi (sündinud 1. juulil 1972) on eesti kirjandusteadlane, kirjanduskriitik ja õppejõud.
Kalle Onno

Kalle Onno (7. aprill 1927 Tallinn – 31. mai 2016 Stockholm) oli aktiivne rootsieestlaste ühiskonnategelane.
Ta oli Siim Saare ja Sven Tillu Hansoni kõrval ESTO 80 juhtiv tegelane ning koos samade meestega Estivalide algatajaks 1982. aastal.
Laiemalt sai Kalle Onno Rootsis tuntuks mälestussamba Vabaduse Värav projektijuhina.
2002. aastal pälvis ta Valgetähe V klassi teenetemärgi.
Eesti Piimandusmuuseum

Eesti Piimandusmuuseum on aastal 1976 asutatud muuseum, mis asub Järva maakonnas Imaveres endisaegses Imavere meierei hoones.
Moskva linnapea

Moskva linnapea (vene keeles мэр Москвы) on Moskva linna kõrgeim ametiisik, linnapea (meer), kes juhib Moskva Linnavalitsust – linna kõrgeimat täidesaatvat võimuorganit.
Vastavalt Moskva linna põhikirjale valitakse Moskva linnapea Moskva linnaelanikest valijate poolt otsestel ja salajastel valimistel viieeaastaseks ametiajaks. Moskva linnapea peab olema vähemalt 30-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik, kes ei ole samaaegselt mõne teise riigi kodanik (võrdluseks: Venemaa presidendi valimistel 35-aastaselt). Linnapea võib olla ametis kuni kaks ametiaega järjest.

2013. aasta linnapea valimised

Viimastel, 2013. aastal, toimunud Moskva linnapea valimistel sai ametis olev linnapea Sergei Sobjanin enim hääli (51,37%), edestades ülekaalukalt teiseks jäänud Aleksei Navalnõid, kes sai 27,24% hääli. Üle 50%-ne häältesaak tagas Sobjaninile võidu esimeses voorus.
Järgmised linnapea valimised toimuvad 2018. aastal.
Meltsi tiik

Meltsi tiik ehk Meltsiveski tiik oli veekogu Tartus Ülejõel. Selle lähedal asusid  Meltsiveski allikad ja Meltsiveski.