google/wiki40b huggingface dataset:
Didaktika

Didaktika ehk õpetamisteadus on pedagoogika haru, mis uurib hariduse ja õppetöö üldisi seaduspärasusi.
Iga teadus vajab oma uurimisala. Kasvatusteadusele ja didaktikale on selleks kasvatus ja õpetus. Teadus vajab ka mõistete süsteemi ja üldist või ise arendatud uurimismeetodeid. Samanimelistel mõistetel võib olla erinev tähendus (nt õppetund, õpilane jne) või sama tähendavatel mõistetel erinev nimetus (nt õpetaja, pedagoog, kasvataja, koolmeister). Kasvatusteadus ja selle osa-ala, didaktika, ei ole teistest teadusest sõltumatu.
Didaktika rajas 17. sajandil Jan Ámos Komenský.
Mõistet “didaktika” kasutati esimest korda juba 1612-13 aastatel sakslase Ratke tekstides ja 1657 aastal Comeniuse mainekas “Didactica magna`s”. Didaktikasse suhtutakse kui vähe akadeemilisse teadusesse peamiselt selle tõttu, et seda sõna kasutatakse vääralt liiga kitsaste valdkondade kohta, nt kui räägitakse materjalide ja vahendite “didaktikast”. Tegelikult võib didaktika öelda vaid piisavalt laiade ja teooriale põhinevate alade kohta. Nagu nt ainedidaktikad.
Tansaania lipp

Tansaania lipp on Tansaania riigilipp, mis võeti kasutusele 26. aprillil 1964. Roheline sümboliseerib maad, must elanikkonda, sinine India ookeani ja kollane maavarasid.
Olde Hansa

Olde Hansa (ülemsaksa: 'vana liit') on keskajast pärinevas hoones asuv Tallinna vanalinna restoran. Restoran asub aadressil Vana turg 1.
Sahha rahvuslik tantsuteater

Sergei Zverevi (Kõõl Uola) nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater (vene keeles Национальный театр танца РС(Я) им.С.А.Зверева – Кыыл Уола) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 
Tantsuteater loeb oma algusajaks Riikliku Tantsuansambli Jakutija loomist 1980. aastal. 1992. kujundati tantsuansambel ümber Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslikuks Tantsuteatriks. Alates 2005. aastast kannab Sahha rahvuslik tantsuteater Sergei Zverevi (Kõõl Uola) nime.  
Teater säilitab ja arendab rahvusliku tantsukultuuri traditsioone. Teatri repertuaaris on enam kui 20 lavastust. Teatri kunstiline juht oli kaua aega (alates 1980. aastast) teatri looja Gennadi Baišev. Teatrist on saanud Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel. 
Praegu täidab kunstilise juhi kohuseid Svetlana Bessonova. 1993. aastast töötab ballettmeister-lavastajana Ljudmila Antipina ja teatri peadirigendina Nikolai Petrov. Teatrikollektiivi koosseisu kuulub 34-liikmeline tantsutrupp, 3-liikmeline lauluansambel ja 23-liikmeline rahvapilliorkester.
Bensüülkloriid

Bensüülkloriid ehk klorometüülbenseen ehk α-klorotolueen (keemiline valem C₆H₅CH₂Cl) on orgaaniline ühend. Bensüülkloriid on terava lõhnaga värvitu vedelik, mille keemistemperatuur on 179 ºC ja sulamistemperatuur −39 ºC; vees ei lahustu. Bensüülkloriidi aurud ärritavad silmi (on lakrimaator), hingamisteid ja nahka, sest hüdrolüüsil tekivad bensüülalkohol ja vesinikkloriid. Võrreldes alküülkloriididega on bensüülkloriid tunduvalt reaktsioonivõimelisem tänu fenüülrühma intermediaati stabiliseerivale osavõtule.
Bensüülkloriidi saadakse kloori juhtimisel keevasse toluooli. Bensüülkloriidi kasutatakse keemiatööstuses bensüülalkoholi, bensoehappe estrite, bensüültselluloosi ja muude produktide saamiseks. Bensüülkloriidi kui lakrimaatorit on kasutatud ka sõjagaasina. Orgaanilises sünteesis saab seda kasutada alkoholide ja karboksüülhapete korral kaitsva rühma sisseviimiseks (vastavalt bensüüleetrina või bensüülestrina). Et bensüülkloriidi saab kasutada ka amfetamiini tüüpi ühendite sünteesis, siis selle turustamist jälgitakse.
Marssal (Bulgaaria)

Marssal (bulgaaria keeles Маршал) oli Bulgaaria sõjajõudude kõrgeim auaste.

Ajalugu

Bulgaaria tsaaririigis kehtestati auaste 1916. aastal. See aukraad on antud kahele Bulgaaria tsaarile.
Leo Lätti

Leo Lätti (sündinud 9. juunil 1957 Tallinnas) on karikaturist ja multiplikaator.
Sille Sikmann

Sille Sikmann (sündinud 4. detsembril 1983) on Eesti moedisainer ja nahakunstnik.
Ta on õppinud Jakob Westholmi Gümnaasiumis, Tallinna Ülikoolis ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.
Sikmann valmistab meeste käsitöökingi ja talle kuulub jalanõude bränd Schekmann.
Sikmann esitati 2012. aastal nii disainiauhinna BRUNO kui ka noore disaineri auhinna SÄSI nominendiks.
2014. aastal esindas Sikmann Londoni moenädalal koos Marit Ilisoni, Kärt Põldmanni ja Jo Nurmega Eesti moedisaini ning see väljapanek võitis International Fashion Showcase'i peavõidu.
Roger Lee

Roger Colville Lee (sündinud 1. juulil 1991 Southamptoni vallas, Bermudal) on Bermuda jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Meistriliigasse kuuluvas Tallinna Kalevis.
Ta alustas klubikarjääri Bermuda klubides Somerset Eagles, Bermuda Hogges ja Robin Hood. 2014. aastal suundus ta Inglismaale, liitudes tugevuselt kuuenda liiga klubiga Weston-super-Mare. Seejärel mängis ta veel mitu aastat Inglismaa madalama liigataseme klubides.
Kaleviga liitus ta 2019. aasta jaanuaris. Meistriliigas tegi ta debüüdi 9. märtsil 2019 mängus FCI Levadia vastu.
Bermuda jalgpallikoondisse on Lee kuulunud alates 2008. aastast.
Radikaaldemokraatlik Partei (Tšiili)

Radikaaldemokraatlik Partei (hispaania keeles Partido Radical Democrático) oli Tšiilis aastatel 1946–1949 tegutsenud paremtsentristlik erakond.
Erakonna asutasid Radikaalsest Parteist eraldunud, kes olid vastu koostööle kommunistidega ega toetanud sellest tulenevalt 1946. aasta presidendivalimistel RP kandidaati Gabriel González Videlat, kes need valimised võitis, vaid eelistasid talle Liberaalse Partei kandidaati Fernando Alessandrit.
1949. aastal sai erakond Tšiili parlamendi alamkoja valimisel 5,09% häältest ja kaheksa kohta, ülemkoja valimisel 4,17% häältest ja ühe koha. Pärast valimisi otsustati ühineda uuesti Radikaalse Parteiga, mis oli vahepeal lõpetanud koostöö kommunistidega, kuid juriidiliselt eksisteeris erakond edasi 1953. aastani, mil valiti parlamendi järgmine koosseis.
Radikaaldemokraatliku Partei ideoloogiliseks järglaseks sai hiljem erakond Radikaaldemokraatia.
Pajusi mõis

Pajusi mõis (saksa keeles Pajus) on endine rüütlimõis Põltsamaa kihelkonnas. Tänapäeval asub Pajusi mõis Jõgeva maakonna Põltsamaa vallas.

Ajalugu

Mõis rajati 17. sajandil. 1721. aastal kinkis Peeter I mõisa sõjaliste teenete eest riiginõunik Heinrich von Fickile. Alates 1820. aastast kuulus mõis Wahlidele.

Peahoone

Tänapäeval tegutseb mõisa peahoones Pajusi rahvamaja.

Kalmistu

Mõisa südamest linnulennult umbes 1,35 km kaugusele põhjakirdesse jääb mõisa kalmistu.
Abaksiaalsus

Abaksiaalsus on asendimääratlus, millel on loomade ja taimede puhul erinev tähendus.

Loomadel

Loomade anatoomias on abaksiaalne asend teljest kaugemal olemine.  Abaksiaalsuse vastand on adaksiaalsus.

Taimedel

Taimede lamedatel elunditel on abaksiaalne ehk dorsaalne pool varre poole pööratud. Lehel on see tavaliselt alumine pool, õiel väline pool. Abaksiaalsuse vastand on adaksiaalsus.
Toitlusministeerium

Toitlus(tus)ministeerium oli Eesti ministeerium, mis tegutses 1918–1921. Ministeeriumi ülesanne oli Eesti elanikkonda varustada toiduainetega.
Eesti toitlusminister oli Jaan Raamot.
Frants Oper

Frants Oper (21. aprill 1930 Räpina vald – 16. oktoober 2014) oli eesti pedagoog, koolijuht ning Eesti NSV partei- ja riigiaparaadi töötaja.
Ta lõpetas aastal 1948 Otepää Keskkooli ja aastal 1953 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna keemia erialal.
Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta tööle õpetajana Tallinna 1. Keskkooli, aastast 1956 töötas ta samas koolis õppealajuhatajana ja aastatel 1957–1959 direktorina. Seejärel töötas ta EKP Tallinna Linnakomitees instruktorina. Aastatel 1961–1970 töötas ta Tallinna Linna RSN Täitevkomitee haridusosakonna juhatajana. Hiljem töötas ta Eesti NSV Haridusministeeriumis, sealhulgas haridusministri asetäitjana. Aastatel 1993–1996 töötas ta Riigi Kooliameti hariduskorralduse osakonnas nõunikuna, kust siirdus pensionile.
Frants Operi poeg on Indrek Oper ja tütar Margit Oper (Heinikari)
Ehitusjäätmed

Ehitusjäätmed on jäätmed, mis tekivad ehitustööde käigus. 
Ehitusjäätmed koosnevad mitmesugustest materjalidest, mis on tekkinud ehitusobjekti puhastamise, kaevamise, ehitamise, restaureerimise, lammutamise või teetööde tõttu. Ehitusjäätmed koosnevad põhiliselt naeltest, tellistest, puidust, betoonist, puukändudest, kividest. Üle 90% ehitusjäätmetest on taaskasutatavad maaparandamise käigus. Näiteks betooni ja asfalti on võimalik uuesti kasutusele võtta ehitiste ja teede tarbeks. Orgaanilisi ehitusjäätmeid, mis tekivad ehitamise käigus, näiteks bambus, puit ja taimed, ei saa taaskasutada maaparandusel. Jäätmed tuleb sorteerida ja transportida jäätmekäitluspunkti.

Jäätmekäitlus

Tihtipeale tekivad ehitusjäätmed halva planeerimise käigus. Ehitusplatsidel on levinud toormaterjali liigne raiskamine, ebakorrektne jäätmekäitlus ja tööliste vähene teadlikkus ehitusjäätmete sorteerimisest. Ehitusobjektile tuleks eelnevalt koostada jäätmekäitluskava, et oleks võimalik tuvastada peamised jäätmete liigid ja korraldada kohapealne jäätmete nõuetekohane sorteerimine.

Jäätmekäitlus Eestis

Eestis pakuvad ehitusjäätmete transporti mitmed ettevõtted. Ettevõte rendib välja konteineri, kuhu on võimalik visata kõik jäätmed, mis tekivad ehitamise käigus. Konteineri täitumisel transporditakse see jäätmekäitluspunkti. Jäätmekäitlusettevõte sorteerib ehitusjäätmed vastavalt kõrgetele keskkonnanormidele ja püüab taaskasutada võimalikult suure osa jäätmetest. Mõningad jäätmed tuleb eraldi sorteerida, näiteks eterniit, mis on väga ohtlik keskkonnale. Eesti eri piirkondades on jäätmekäitlusjaamad, mis teeb jäätmete transpordi kiiremaks ja keskkonnasõbralikumaks.
Katariina Krjutškova

Katariina Krjutškova (sündinud 21. mail 1987) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 2009. aastal ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal.
Katariina Krjutškova töötab Äripäeva toimetuses. Lühemat aega on ta töötanud Postimehe toimetuses.

Tunnustus

2013. aastal valiti ta aasta ajakirjanikuks.
Tongel

Kopeerimiskaitse

Turvalisuse tongleid, mida kasutatakse kopeerimiskaitseks, on mõeldud tarkvarapiraatluse ärahoidmiseks. Mõned kõrgema tasemega rakendused nagu professionaalsed audio- ja videotöötluse ning arvutiga projekteerimise programmid vajavad tonglit töötamiseks. Tongel, mis on tarkvaraga kaasas, peab olema sel ajal arvutiga ühendatud, kui programm avatakse. Kui tongli pealt õiget võtit ei leita, siis kuvatakse kasutajale veateade, mis ütleb, et tongel on vaja ühendada.

Kopeerimiskaitse tongli tööpõhimõte

Igal kopeerimiskaitse tonglil on oma unikaalne seerianumber, mille alusel seda identifitseeritakse. Seadmel on ka teatud hulk krüpteeritud mälu (mõnedel seadmetel kuni 1024 baiti). Igas mälus on olemas kaitstud piirkond salajaste võtmete hoidmiseks. Neid võtmeid ei saa lugeda. Tongliseadmetel on loendurid kasutuskordade ja sündmuste loendamiseks. Mõnedel seadmetel on sees ka sõltumatu reaalaja kell, mille ülesandeks on ajaliselt piirata seadme kasutamist ja ajalist määrata ka erinevate sündmuste toimumise aega. Tavaliselt kopeeritakse tarkvara tongli poolt üks DLL-fail operatsioonisüsteemi juurkataloogi, et liidestada tarkvara kasutavat arvutit ja tonglit. Iga kord kui tarkvara tahetakse kasutada, siis tarkvara kontrollib, kas tongel on arvutiga ühendatud ja kas võti on õige. Tegemist on jookseb-või-ei-jookse kopeerimiskaitsega, mis tagab, et tarkvara saab töötada ainult nendel arvutitel, mis omavad kopeerimiskaitsetonglit. Kontrollitakse ainult tongli olemasolu seerianumbri ja võtme abil. Teine meetod, mida kasutatakse tonglitel, on küsimus-vastus kopeerimiskaitse. Selle meetodi puhul toimub pikkade juhuslike numbrite krüpteerimine tongli riistvara peal. Kaitstud programm saadab avaliku võtmega krüpteeritud sõnumi tongli peale, kus tongel selle salajase võtmega krüpteerib ja saadab programmile tagasi. Seda sõnumit võrreldakse programmis oleva sõnumiga ja kui need klapivad, siis programm saab töötada.

Adapterid

Teatud liiki adaptereid nimetatakse ka tongliteks. Tongel võib pakkuda sülearvutile erinevaid traadita ja traadiga side ühenduse võimalusi. Vanematel sülearvutitel oli vaja laiendustonglit, et seda saaks ühendada kohtvõrguga (LAN). Tänapäeval kasutatakse tongleid, et anda sülearvutile mobiilioperaatorite 3G- ja 4G-ühenduse võimalusi, sest sideoperaatorid on riistvaraliselt ära piiranud, millised seadmed saavad nende võrkudega ühenduse luua.
Lõuna-Dobrudža

Lõuna-Dobrudža on (bulgaaria Южна Добруджа, Južna Dobrudža; rumeenia Dobrogea de Sud, aga ka Dobrogea Nouă ('Uus-Dobrudža'), Cadrilater ('nelinurk')) on ajalooline piirkond tänapäeva Bulgaarias, ajaloolise Dobrudža osa. Selle pindala oli 7565 km².
Ala kuulus kuni 1913. aastani Bulgaariale. Pärast Bulgaaria kaotust Teises Balkani sõjas anti Lõuna-Dobrudža Bukaresti rahulepinguga 1913. aastal Rumeeniale. Nii Esimese maailmasõja eel kui ka järel toimus Lõuna-Dobrudžasse suur rumeenlaste kolonisatsioon.
Teise maailmasõja aegsete Balkani riikide piiride ümberkorraldamisega anti see ala 7. septembril 1940 Craiova lepinguga Bulgaariale tagasi. Lepinguga käivitus ka suur rahvastevahetus – Rumeeniast lahkus Bulgaariasse umbes 77 000 bulgaarlast, samal ajal kui Bulgaariast lahkus Rumeeniasse umbes 110 000 rumeenlast, sealhulgas Lõuna-Dobrudžast umbes 80 000 inimest.
Ehkki Pariisi konverentsi otsustega üldiselt tühistati Balkani riikide aastatel 1940–1944 toimunud piiride ümberkorraldus, jäeti ala ametlikult 1947. aastal Bulgaariale.

Lõuna-Dobrudža tänapäeva Bulgaarias

Lõuna-Dobrudža ala kuulub tänapäeval Dobrichi ja Silistra piirkonda.
Kõldkest

Kõldkestaks ehk koorioniks ehk serooskihiks (ladina chorion) nimetatakse roomajatel, lindudel ja imetajatel embrüot ümbritsevat lootepõie väliskesta.
Putukatel on koorion putukamunade välimine kest.
Koorioni areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Inimestel

Inimestel on kõldkest raseduse ajal ema ja loodet eraldav ning loodet ümbritsev lootepõie väliskest. Koorion areneb trofoblastist ja lootevälisest mesenhüümist. Harilikult 10.arengunädalal moodustab kõldkest loote kusekotiga liitunult emaka limaskestaga emakoogi.
Kõldkestast arenevad kõldkestahatud varustavad embrüot toitainetega. Kõldkest eritab valke, mis tõkestavad antikehade komplekteerimist ja mõjutab lümfotsüütide deferentseerumist ning osaleb seega emakoogi kaudu loote kaitsmisel emapoolse immuunreaktsiooni (immuunrünnaku) eest.
Tallinna–Moskva rongiliin

Tallinna–Moskva rongiliin on Venemaa Raudteede tütarettevõtte FPK opereeritav rongiliin Eestis ja Venemaal.
Mõlemas suunas sõidab päevas üks reisirong.

Ajalugu

Liin avati 23. mail 1950.

Tartu kaudu

1977. aastal olid Tallinna–Moskva liinil järgmised peatused:
Tallinn – Tapa – Tamsalu – Jõgeva – Tartu – Põlva – Petseri – Liivamäe – Novoisborsk – Pihkva – Karamõševo – Padsevõ – Porhov – Dno – Polonka – Marino – Volot – Tuleblja – Staraja Russa – Parfino – 452. km – Pola – Knevitsõ – Lõtškovo – Valdai – Guzjatino – Bologoje – Võšni Volotšok – Spirovo – Kalinin – Moskva. 
Sõiduaeg Tallinnast Moskvasse oli 19 tundi 27 minutit, tagasi 18 tundi 44 minutit.
Pedro de la Rosa

1999–2000: Arrows

1999. aastal sõitis ta Arrowsis. Ta debüteeris Vormel 1 sarjas hooaja avaetapil 1999. aasta Austraalia GP-l ja sai kohe kuuenda koha eest ühe punkti. See jäigi tema ainsaks punktiks, ent tema meeskonnakaaslane Turanosuke Takagi ei saanud sedagi ja pidi pärast seda hooaega lahkuma. Arrowsi auto ei olnud töökindel: nii sel kui ka järgmisel hooajal katkestasid mõlemad sõitjad üle poole sõitudest.
2000. aastal sõitis de la Rosa kõrval Jos Verstappen. De la Rosa sai kahe kuuenda koha eest kokku kaks punkti. Verstappen ei saanud oluliselt rohkem (viis punkti), kuid sellest hoolimata Pedro de la Rosa leping lõpetati. Tema asendaja Enrique Bernoldi sõitis veel kehvemini ega saanud kahe hooajaga punktigi.

2001–2002: Jaguar

De la Rosa sai tööd Jaguaris. Jaguari sõitja Luciano Burti oli hooaega viletsalt alustanud ja tema leping lõpetati, de la Rosa asendas teda alates viiendast etapist. Tema kõrval sõitis Eddie Irvine, kellega de la Rosa hästi läbi ei saanud. Jällegi polnud auto töökindel: Irvine katkestas nii sel kui järgmisel hooajal ja de la Rosa 2002. aastal rohkem kui pooled sõidud.
2001. aastal tulid nii de la Rosa kui ka Irvine kaks korda punktidele, de la Rosa kogus kolm punkti ja parandas järjekordselt oma hooaja parimat punktisummat. Ent Irvine jõudis korra poodiumilegi. Siiski saavutati meeskondlik kaheksas koht, mis oli Jaguari parim läbi aegade, ja mõlema sõitja lepingut pikendati.
2002. aastal oli Jaguar meeskondlikult koguni seitsmes, ent kõik punktid oli toonud Irvine. Leping Pedro de la Rosaga lõpetati. Ka Irvine loobus sõitmisest pärast seda hooaega.

2003–2009: McLaren

De la Rosa sai McLarenisse testsõitja koha. Kolmel esimesel aastal lasti teda võistlema ainult korra, kui Juan Pablo Montoya pidi 2005. aasta Bahreini GP õlavigastuse tõttu vahele jätma. De la Rosa sai viienda koha, sõites välja ka oma elu ainsa kiireima ringi. Viienda koha eest saadud nelja punktiga tegi ta uue hooaja punktide rekordi, mis sündis ühe sõiduga.
11. juulil 2006 loobus Montoya keset hooaega Vormel 1 sarjas osalemisest ja liitus NASCARiga. De la Rosa asendas teda hooaja lõpuni, kaheksal etapil. Tema parim saavutus oli 2006. aasta Ungari GP teine koht. Hooaja kokkuvõttes oli ta 19 punktiga 11.
Ehkki käisid jutud, et nüüd saab de la Rosa McLarenisse alalise koha, palkas McLaren Lewis Hamiltoni ja Fernando Alonso. De la Rosa oli 2009. aasta lõpuni McLareni testisõitja.
2010. aastal sõitis ta Sauberi meeskonnas ja sai kokkuvõttes kuue punktiga 17. koha.

Isiklikku

Pedro de la Rosa on  178 cm pikk ja kaalub 73 kg.
Gianni Vattimo

Gianteresio Vattimo (ka Gianni Vattimo; sündinud 4. jaanuaril 1936 Torinos) on Itaalia filosoof ja poliitik.
1999–2004 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Juhan Kaljaspoolik

Helilooming

Paide keskkooli päevil toimus noore muusiku arenemine ja tehti esimesi katsetusi komponeerimisega. Tema esimene looming, rahvalaulu ainetel loodud laul "Neiu kurbus" avaldati Paide Koolinoorsoo Liidu ajakirjas Ajatar X numbris 1925. aastal ja selle kandis 15. novembril 1925 õpilaste omaloomingu õhtul ette kooli kammerkoor klassivend Johannes Hiobi juhatusel. Paide kooli suurpeo kavva võeti antiikdraama "Peleas ja Melisande", millele Juhan kirjutas saatemuusika. Orkester mängis lava taga.
Tallinna Konservatooriumi üliõpilasena kirjutas ta muusika koolivend Roopi Hallimäe lastenäidendile "Hommikune leid". Need partituurid on kahjuks hävinud.
Tema loomingu säravaim teos on sümfooniline süit "Paju lahing", milles on muusikaliselt edasi antud eesti sõjameeste patriotismi ja kõrgetasemelist lahinguoskust meid rünnanud Punavägede vastu. Juhani loomingust ei ole säilinud marss "Kodumaa".
Teadaolevalt on ta komponeerinud 16 heliteost, millest enamik on rahvamuusikaainelised orkestripalad.
Tusari mõis

Tusari mõis (ka Tuusari mõis; saksa keeles Friedenhof) oli Nõva mõisa karjamõis Risti kihelkonnas Harjumaal.
800 meetri jooks

800 m jooks on kergejõustiku ala.
Rahvusvaheline Rahvajutu-uurimise Selts

Rahvusvaheline Rahvajutu-uurimise Selts (inglise International Society for Folk Narrative Research, lühend ISFNR) on rahvusvaheline teadusselts, mis tegeleb rahvajuttude temaatikaga. 
Selts korraldab rahvusvahelisi kongresse. Kongressid on toimunud ka Eestis: näiteks 26.-31. juulil 2005 toimus kongress Tartus; see oli ühtlasi seltsi 14. kongress.
Aastast 1998 ilmub seltsi häälekandja Fabula.
Aastast 2009 on seltsi esimees Ulrich Marzolph.
A ja O (kauplus)

A ja O on Coop Eesti üks kauplusekettidest.
2017. aasta seisuga on üle kogu Eesti 142 A ja O kauplust, sh Hiiumaal (4 kauplust) ja Muhumaal (1 kauplus).
Esimene A ja O kauplus avati 1998 Haapsalus.
Ernst Särgava allee

Ernst Särgava allee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Tänav algab Kose teelt ja lõppeb tupiktänavana.
Ernst Särgava allee 4 asub 1920ndatel ehitatud nn Särgava residents, kus praegu tegutseb Tallinna linna halduses olev Särgava külalistemaja.
Ernst Särgava allee sai nime 18. aprillil 1958 sellel tänaval elanikud kirjaniku Ernst Särgava (1868–1958) mälestuseks. Enne seda oli tänava nimi Kuuskede allee.
Puusepp (perekonnanimi)

Puusepp on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puusepp 1173 inimesel: 549 mehel ja 624 naisel. Perekonnanimede levikult on Puusepp meeste puhul 51. kohal ja naiste puhul 49. kohal.
Jutta Zilliacus

Jutta Armelle Zilliacus (neiupõlvenimega Kingo; sündinud 25. juulil 1925 Helsingis) on eesti päritolu Soome ajakirjanik ja kirjanik, kes kirjutab rootsi keeles.
Ta kuulub Soome Rootsi Rahvaparteisse ning oli Eduskunna liige aastatel 1975–1986.
Ta õppis Helsingi Saksa Koolis aastatel 1933–1944.
Ta oli abielus soomerootslase Benedict Zilliacusega (1921–2013), kes oli samuti ajakirjanik ja kirjanik, aga ka stsenarist ja tõlkija.
Jutta Zilliacus elab Helsingis.
Tema eestlastest vanemad Johann Kingo ja Jenny Pihlak kolisid Soome Peterburist.
Emden (laev, 1909)

Emden oli Saksamaa sõjalaev, ristleja (1909–1914). Dresdeni sõsarlaev. Sai nime Emdeni linna järgi.
Kiil pandi 1906, laev valmis 1908 ja ta võeti laevastikku 1909. aastal.
Kuulus Esimese maailmasõja ajal viitseadmiral Maximilian von Spee juhitud Ida-Aasia eskaadrisse. Esimese maailmasõja puhkedes saatis Maximilian von Spee Emdeni India ookeanile takistama Inglaste laevaliiklust.
Laev hukkus Põhja-Keelingi saare juures 9. novembril 1914 Austraalia ristleja Sydney suurtükitule tagajärjel.

Laeva üldandmed

Pikkus: 118,3 m
Laius: 13,5 m
Süvis: 5,1 m
Veeväljasurve: 3664 t
Võimsus: 15 000 hj
Kiirus: 24 sõlme
Meeskond: 343 inimest
Ehitusmaksumus: 6 000 000 kuldmarka
Tõikamäe radarijaam

Tõikamäe radarijaam on Otepää kõrgustikul Pilkuse külas Tõikamäel asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET.
Radari asukoht pakuti välja 2001. aastal Eesti õhuseire võimalusi uurinud NATO analüütikute poolt. Radarijaam avati 27. jaanuaril 2015.
Radarijaam hoonete- ja taristukompleksi kuulub peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja juurdepääsuteed, mille rajamine läks maksma 7,5 miljonit eurot. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest – õhuväe tegevväelased, palgaline kaitseliitlastest valvemeeskond ja kinnisvara hooldajad.
Raudi kanal

Raudi kanal (ka Raudi jõgi) on kanal Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Kanali pikkus on 24,2 km. Kanali valgla suurus on 72 km².
Lev Slobodskoi

Lev Slobodskoi (ukraina Лев Слободський; sündinud 23. juulil 1943) on Ukraina ja hiljem Iisraeli kabetaja.
Valge karikakar

Sarnaseid liike

Valge karikakar sarnaneb õite poolest mitme liigiga. Neid saab eristada lehtede järgi.
Harilikul härjasilmal on saagja servaga äraspidimunajad varrele vahelduvalt kinnituvad lihtlehed.
Harilikul kesalillel ja teekummelil on lehed niitjad; seejuures teekummeli õisikud on palju väiksemad ning kummis (kuhikja) õisikupõhjaga.
Valgel karikakral on sulgjalt lõhestunud, ent mitte niitjad lehed.
Näpitsad

Näpitsad on käsitööriist, mida kasutatakse objektide hoidmiseks. Tööriist on välja arenenud haaratsitest, mida kasutati pronksiajal, et kuum metall ei kõrvetaks käsi.  Näpitsatega saab painutada ja suruda erineva suurusega materjale. Näpitsate eesmärk on tekitada jõuõlg, mis suurendab käe survetugevust väiksele punktile. Näpitsatel on lai kasutusvaldkond.
Oksana Markarova

Oksana Markarova (ukraina Оксана Сергіївна Маркарова; sündinud 28. oktoobril 1976 Rivnes) on Ukraina poliitik.
Ta on omandanud magistrikraadi ökoloogia alal Kiievi-Mogila Akadeemias ning magistrikraadi rahvusvahelise rahanduse ja kaubanduse erialal Indiana Ülikoolis. Kuni 2015. aastani töötas ta erasektoris. 2015. aastast kuni 2016. aasta aprillini töötas ta Ukraina rahandusministri asetäitjana. Alates 29. aprillist 2016 oli ta Ukraina rahandusministri esimene asetäitja.
Alates 8. juunist 2018 oli ta Ukraina rahandusministri kohusetäitja ja alates 22. novembrist 2018 on ta Ukraina rahandusminister.
Sergei Jahhontov

Sergei Jevgenjevitš Jahhontov (vene keeles: Сергей Евгеньевич Яхонтов, hääldus: [sʲ⁠ɪ⁠rˈɡʲeˑj jɪvˈɡʲeˑnʲjɪvʲɪʧʲ ˈjaˑxə⁠ntəf]; 13. detsember 1926 Leningrad – 28. jaanuar 2018 Peterburi) oli vene keeleteadlane ja sinoloog, kes keskendus hiina keelele, võrdlevale ajaloolisele ja üldisele keeleteadusele, keelte liigitamisele ja grammatikateooriale.