BlackBerry

Ajalugu

BlackBerry nime mõtles välja turustusfirma Lexicon Branding.
Esimene BlackBerry seadeldis, 850, võeti kasutusele 1999. aastal piiparina. 2002. aastal ilmus BlackBerry nutitelefon, mis toetas e-posti, sõnumite saatmist, faksimist, veebilehitsemist ja teisi juhtmevabasid teenuseid. Algselt keskendus RIM rohkem e-post teenuste arendamisele. Nad tegid oma e-posti teenused ühilduvaks ka teiste nutitelefonidega nagu näiteks Palm Treo.
Esimesed BlackBerry seadmed omasid ühevärvilist ekraani, kuid praeguseks on kõigil uutel mudelitel värviline ekraan. Kõik mudelid peale Stormi seeria ja Torch 9850 omasid sisseehtiatud QWERTY-klvaituuri.

Operatsioonisüsteem

BlackBerry seadmed kasutavad BlackBerry OS operatsioonisüsteemi. See on RIM’i poolt välja töötatud ja disainitud nii, et see toetaks erinevaid sisestusmeetodeid, näiteks kerimisrullikut, -palli, puutepaneeli ja puutetundlikku ekraani.
BlackBerry OS toetab Java MIDP 1.0 ja MIDP 2.0, mis lubavad telefoni täielikku juhtmevaba aktiveerimist ja sünkroonimist Microsoft Exchange, Lotus Domino või Novell GroupWise e-postiga, kalendriga, ülesannetega, märkmetega ja kontaktidega, kui seda kasutatakse BlackBerry Enterprise serveriga. Blackberry OS toetab ka WAP 1.2.
Operatsioonisüsteemi uuendused on automaatselt saadaval läbi traadita võrkude, mis toetavad BlackBerry juhtmevaba tarkvara laadimisteenust.
Kolmanda osapoole arendajad saavad luua tarkvara kasutades BlackBerry API’sid, kuid tehtud rakendused peavad olema digitaalselt allkirjastatud.

BlackBerry Messenger

Ainult BlackBerry toodetele mõeldud BlackBerry Messenger (BBM) on rakendus krüpteeritud kiirsõnumite, häälmärkmete, piltide ja videote saatmiseks ja vastuvõtmiseks läbi BlackBerry PIN-koodi. Sellel on üle 50 miljoni aktiivse kasutaja ning iga kuu liitub BlackBerry Messengeriga umbes 2 miljonit kasutjat. Päevas kasutavad seda umbes 70% kasutajatest saates üle 100 miljoni sõnumi kuus.

Kolmanda osapoole rakendused

2011. aastal avalikustas RIM, et BlackBerry PlayBook hakkab lisaks BlackBerry rakendustele toetama ka rakendusi, mis on mõeldud Android süsteemidele.
Oktoobris 2011 teatas RIM ametlikult, et Android rakendused hakkavad muutmata töötama BlackBerry tahvelarvutil ja uusimatel nutitelefonidel kasutades uusimat operatsioonisüsteemi.

Protsessorid

Viimased BlackBerry mudelid nagu Bold 9900/9930, Torch 9810, 9860/9860 kasutavad 1,2 GHz Qualcomm Snapdragon MSM8260 protsessoreid. Lahjemad mudelid nagu Curve 9360 kasutavad 800 MHz Marvell PXA940 protsessoreid. Vanemad mudelid, näiteks BlackBerry 9000 seeria, omavad XScale 624 MHz protsessoreid. BlackBerry Bold 9700 kasutab uuemat versiooni 9000 seeria protsessorist, kuid on sama kiirusega. BlackBerry Curve 8520 kasutab 512 MHz protsessorit. Algsed BlackBerryd, näiteks 950, kasutasid 32 bitist Intel386 mikroprotsessorit. 8000 seeria nutitelefonid nagu 8700 ja Pearl töötavad 312 MHz Intel ARM XScale PXA900 protsessoritel. Erandiks on BlackBerry 8707, mis põhineb 80 MHz Qualcomm 3250 kiibistikul, sest PXA900 kiibistik ei toeta 3G võrku. 80 MHz protsessor BlackBerry 8707 mudelil tähendab tihti seda, et telefon on läbi 3G võrgu veebilehti laadides aeglasem kui 8700 EDGE võrku kasutades.

Krüpteerimine

Turvaliste sõnumite ja kirjade saatmiseks, kasutab BlackBerry krüpteerimist. Enne, kui BlackBerry seadeldis saadab, sõnumi pakib ta selle kokku ja krüpteerib sõnumi kasutades seadme transpordi võtit. Kui BlackBerry Enterprise Server saab seadmelt sõnumi kätte, siis ta dekrüpteerib selle kasutades sama seadme transpordi võtit ning seejärel pakib selle lahti.
BlackBerry kasutab krüpteerimiseks kahte algoritmi – Triple DES ja AES.

Tripe DES algoritm

Triple DES algoritmi toetavad kõik BlackBerry Enterprise Serveri ja BlackBerry tarkvara versioonid. Kasutatakse kahevõtmelist DES krüpteerimise algoritmi, selleks, et genereerida sõnumite võtmeid ja seadmetele transportimise võtmeid. DES algoritm koosneb kolmest osast. Esimene 56 bitine võti välises šifriplokki ühendavas režiimis krüpteerib andmed, teine 56 bitine võti dekrüpteerib andmed ning siis krüpteerib esimene võti andmed uuesti.
BlackBerry Enterprise Solution säilitab sõnumite võtmed ja seadmetele transportimise võtmed 128 bitiste binaarsete sõnedena koos paarsete andmetega. Mõlemad võtmed on kogupikkuses 112 bitti ning sisaldavad veel 16 bitti paarseid andmeid.

AES algoritm

AES algoritmi toetavad BlackBerry Enterprise Serveri ja BlackBerry tarkvara versioonid alates 4.0-st. Kui seadmed toetavad nii Triple DES kui AES algoritmi, kasutab BlackBerry Enterprise Solution siiski uuemat AES algoritmi. AES genereerib šifriplokki ühendavas režiimis sõnumite võtmed ja seadmetele transportimise võtmed. Võtmed koosnevad 256 bitist andmetest.

BlackBerry Enterprise Server

BlackBerry nutitelefone on võimalik siduda ettevõtte e-posti süsteemiga kasutades RIM-i poolt välja töötatud tarkvara BlackBerry Enterprise Serverit (BES). Erinevad versioonid sellest tarkvarast on olemas Microsoft Exchange, Lotus Domino ja Novell GroupWise süsteemide jaoks. Google on välja töötanud tarkvara, tänu millele on BlackBerry Enterprise Server saadaval ka Google rakenduste jaoks. Üksikutel kasutajatel on võimalik kasutada tavalist e-posti teenust BES-i installimata, kuid organisatsioonid ja ettevõtted paljude BlackBerry kasutajatega tavaliselt ühendavad BES-i enda võrguga. Igal BlackBerry'l on kood, mida nimetatakse BlackBerry PIN-iks ja selle kaudu saab iga seadme BES-is kindlaks teha. Hiljuti on BlackBerry välja andnud tasuta BES tarkvara, mida nimetatakse BlackBerry Enterprise Server Expressiks (BESX).
Tänu BES-ile on ettevõtte töötajatel alati juurdepääs oma e-postile. BES jälgib ettevõtte BlackBerry kasutajate postkasti muutusi ja kui näeb neid, siis saadab need kohe edasi BlackBerryle.
Seda nimetatakse ka push e-postiks, sest kõik uued e-kirjad, ülesannete sissekanded ja memode sissekanded, kalendrikirjed surutakse automaatselt ja kohe BlackBerrysse, ilma, et kasutaja peaks hakkama andmeid käsitsi sünkroonima. BlackBerry sõnumisüsteem saab aru ainult sellest, kuidas võtta vastu sõnumeid, mis on tulnud läbi BlackBerry Enterprise Serveri või BlackBerry internetiteenuse. Seadme andmete säilitamine võimaldab kasutajal andmetele juurdepääsu ka siis kui ta ei ole võrku ühendatud. Kui kasutaja ühendab oma BlackBerry uuesti võrku siis saadab BES talle uusimad andmed.
Uuemate BlackBerry mudelitega on võimalik kiiresti kindlaks teha oma asukoht kasutades trilateratsiooni, mitte GPS-i. Trilateratsioon on kiirem ja energiasäästlikum võimalus anda asukohta vajavaltele rakendustele kasutaja koordinaadid. Kuid siiski ei ole trilateratsioon nii täpne kui GPS, sest mobiilse side signaali võivad segada hooned, maastik või kaugus sidemastidest.
Algselt pakkus BlackBerry Enterprise Server nutitelefonidele TCP/IP ühendust ainult läbi MDS ühendusteenuse , kuid alates operatsioonisüsteemist 4.0 saavad telefonid TCP/IP protokolliga internetti ühendada ilma MDS teenuseta. Varem oli võimalik ilma BES-i või MDS-ita ligi pääseda ainult postkasti ja WAP-i. Kuid BES ja MDS on endiselt vajalikud, et ligi pääseda kaitstud e-kirjadele, andmetele ja rakendustele, mis vajavad WAP-i, kuid mille seadmed ei võimalda WAP ühendust.
Lisaks pakub BlackBerry Enterprise Server võrgule turvalisust läbi Triple DES või AES krüpteerimise kõigi andmete puhul, mis liiguvad BlackBerry nutitelefoni ja BES-i vahel.

BlackBerry internetiteenus

Peamine alternatiiv BlackBerry Enterprise Serveri kasutamisele on BlackBerry internetiteenus (BIS). See teenus on saadaval 91 riigis üle maailma. BlackBerry internet arendati pigem tavakasutajate kui ettevõtete jaoks. BIS on e-posti ja iterneti teenus, mis on loodud selleks, et pakkuda automaatset e-kirjade kohaletoimetamist, mobiilset ligipääsu e-kirjade lisanditele ja internetiteenustele. BIS võimaldab Post Office Protocol 3 (POP3) ja Internet Message Access Protocol-i (IMAP) e-posti integreerimist personaalse kasutajaga. Kuid see ühendus lubab vaid ühepoolset sünkroonimist – muutused, mis toimuvad BlackBerry seadmes ei toimu e-posti serveris. BIS lubab ligi pääseda kuni kümnele e-posti kasutajale, sealhulgas Gmail, Hotmail, Yahoo ja AOL.
Lisaks võimaldab BIS kasutada ka push funktsioonidega BlackBerry rakendusi. Erinevad rakendused, mille RIM on BlackBerryle loonud, et kasutada push tehnoloogiat BIS-is, on näiteks Google Talk, Windows Live Messenger ja Yahoo Messenger. Lisaks on veel Facebooki, Myspace'i ja Twitteri uuenduste teatamise süsteem kättesaadav läbi BlackBerry internetiteenuse.

BlackBerry PIN-kood

BlackBerry PIN-kood on kaheksa märgiline kuuetestkümnendsüsteemis kombinatsioon, mis on määratud identifitseerimiseks igale BlackBerry seadmele. PIN-koodi ei saa manuaalselt läbi seadme muuta ning see on kinni pandud vaid ühele BlackBerry seadmele. BlackBerry tehnikud saavad seda taastada või uuendada serveri kaudu. BlackBerry kasutajad saavad üksteisele sõnumeid saata kasutades otseselt PIN-koodi (ei ole vaja e-posti aadressi) või BlackBerry Messengeri rakendust. PIN-koodi jälgitakse BlackBerry Enterprise serverite ja BlackBerry internetiteenuse poolt ning seda kasutatakse otseste sõnumite saatmiseks BlackBerry seadmetele. PIN-kood garanteerib, et sõnub jõuab kohale õigesse seadmesse.

Konkurendid

Peamised konkurendid BlackBerryle on nutitelefonid, mis kasutavad Android, iOS, webOS ja Windows Phone 7 operatsioonisüsteeme. BlackBerry kasutajad on tõestanud, miks on BlackBerry nutitelefon, millel on füüsiline klaviatuur, kaitstud e-post ja erinevad rakendused nagu BlackBerry Messenger, parem, kui iPhone. 2010 aasta juunis teatas RIM, et nad on müünud üle 100 miljoni BlackBerry nutitelefoni.

Kriitika

2011. aasta oktoobris ei saanud kasutajad ulatusliku tehnilise probleemi tõttu luua ühendust BlackBerry serveritega. Teenused olid paljudes kohtades katkendlikud peaaegu 3 päeva. BlackBerry tegi ametliku avalduse, et nad annavad kasutajatele kahju korvamiseks 100 dollari eest rakendusi.
RIM-i on kritiseerinud paljud valitsused, nende hulgas India, selle eest, et nad ei saa BlackBerry kasutajaid ja nende kirjavahetust jälgida. Sõnumid, mida BlackBerrylt saadetakse, on krüpteeritud ja neid on raske jälgida. India valitsus on ähvardanud BlackBerry ära keelata, kui RIM ei anna neile vajalikke võtmeid sõnumite dekrüpteerimiseks.