google/wiki40b huggingface dataset:
Usbeki keel

Foneetika

Erinevalt enamusest teistest turgi keeltest puudub usbeki kirjakeeles vokaalharmoonia.

Sõnavara

Võrreldes teiste turgi keeltega on usbeki keeles rohkem pärsia (tadžiki) ja araabia laensõnu.
Joel Luhamets

Joel Luhamets (sündinud 19. märtsil 1952 Antslas) on eesti vaimulik, aastast 2015 EELK Lõuna piirkonna piiskop.
Ta lõpetas aastal 1970 Antsla Keskkooli. Õppis 1970–1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonnas ja 1977–1987 EELK Usuteaduse Instituudis.
Töötas 1975–1977 Märjamaa sovhoosis peaenergeetikuna.
Ordineeriti 6. septembril 1978 õpetajaks. Oli 1978–1989 Kuressaare ja Kaarma koguduse õpetaja, 1988–1989 Ruhnu koguduse õpetaja, 1989–1997 Põltsamaa koguduse õpetaja ja 2002–2003 Toronto Peetri koguduse abiõpetaja.
Oli 1990–2015 EELK Konsistooriumi assessor, 1991–1997 Viljandi praostkonna praost, 1996–2015 Tartu praostkonna praost. On praostina teeninud lühemat aega Halliste, Tartu Jaani, Jõgeva, Palamuse, Torma, Tartu Maarja, Kambja, Avinurme ja Vara kogudust.
Oli 1990–1992 ajalehe Eesti Kirik vastutav toimetaja. Oli Eesti Kongressi liige.
Oli aastatel 1997–2017 Tartu Pauluse koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Aleksander Luhamets oli eesti vaimulik.
Tema abikaasa Tiina Luhamets on viiuldaja haridusega organist, koorijuht ja muusikapedagoog.
Tema poeg Kristjan Luhamets on eesti vaimulik.
Tema onutütar Taimi Paal on eesti botaanik.
Pikanina (Pärnu maakond)

Pikanina (ka Pikanina neem) on neem Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaare tipus. 
Neeme koordinaadid on 58° 44′ N, 23° 31′ E.
Riigimetsa Majandamise Keskuse loodusblogi paigaldas 2018. aasta 30. oktoobril Pikanina neeme ääres paikneva Pikanina talu randa šaakalikaamera.
Carl Christian

Hohenzollerni prints Carl Christian (Carl Christian Friedrich Johannes Meinrad Maria Hubertus Edmund von Hohenzollern-Sigmaringen) (sündinud 5. aprillil 1962 Münchenis Saksamaal) on Hohenzollern-Sigmaringeni prints.
Ta on Rootsi printsess Birgitta ja Hohenzollerni printsi Johann Georgi vanim laps.
1999. aastal abiellus Carl Christian Nicole Helene Neschitschiga (sündinud 22. jaanuaril 1968 Münchenis): ilmalik laulatus toimus 8. juulil 1999 Münchenis ja kiriklik laulatus peeti 26. juulil 1999 Kreuzpullachis.
Paaril on üks laps, prints Nicolas Johann Georg Maria von Hohenzollern (sündinud 22. novembril 1999 Münchenis).
Carl Christian elab perega Münchenis ning töötab firmas ARRI Group, mis tegeleb stuudiote valgustite, prožektorite ja kaamerate tootmisega.
Külliki Saldre

Külliki Saldre (kuni aastani 1986 Külliki Tool; sündinud  29. detsembril 1952 Kehtnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 1976 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 7. lennus näitleja erialal. Enne seda õppinud fotograafiat.

Tunnustused

Ta on kandideerinud Eesti Teatriliidu aastapreemiale naiskõrvalosa eest (2001) ning esitatud naispeaosa Francesca Johnsoni eest lavastuses "Madissoni maakonna sillad" Eesti Teatriliidu aastapreemiale 2014. aasta loomingu eest, kuid ei võitnud. Eesti Näitlejate Liit andis talle aastaauhinna 2014. aastal.
2008. aastal pälvis ta Vanemuise teatri draamaauhinna ning 2012. aastal pälvis Saldre hotelli London näitlejastipendiumi.
2019. aastal andis Eesti Teatriliit talle Karl Adra nimelise auhinna, mida antakse alates 2003. aastast üle ühe aasta draamanäitlejale, kelle korrektne eesti keel, kõnekultuur ja sõnumi selgus jõuab kõige paremini publikuni.

Isiklikku

Tema õde on teatrikunstnik Krista Tool ja vend filosoof Andrus Tool.
Tema abikaasa on endine näitleja ja lavastaja Viljo Saldre, neil on poeg ja tütar.
Ruudi Toomsalu

Ruudi Toomsalu (aastani 1935 Rudolf Tomson; 2. aprill 1913 Tallinn – 3. august 2002 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane ja spordipedagoog.
Ta osales 1936. aasta suveolümpiamängudel Berliinis. 100 m jooksus jäi ta oma poolfinaalis ajaga 11,0 kolmandaks ja veerandfinaali ei pääsenud. Kaugushüppes sai ta tulemuseks 7,00 meetrit, mis teda finaali ei viinud.
1937. aastal võitis ta üliõpilaste maailmameistrivõistlustel kaugushüppes 7,29-ga hõbemedali.
1938. aasta Euroopa meistrivõistlustel Pariisis saavutas ta kaugushüppes 7,24 meetriga viienda koha. 200 meetris ta aga katkestas.
Psühhiaatrilise abi seadus

Psühhiaatrilise abi korraldus

§ 6. Psühhiaatrilise abi korraldamise üldpõhimõtted
(1) Psühhiaatrilise abiga tagatakse raviprotsessis psüühikahäirega isikule järjepidev ja sotsiaalministri poolt kehtestatud standarditele vastav ravi.
(2) Psühhiaatrilist abi annavad sellekohase tegevusloaga raviasutused, arstid ja muud spetsialistid.
(3) [Kehtetu – RT I 2002, 64, 392 – jõust. 29. 07. 2002]
(4) Psühhiaatriline eriarstiabi korraldatakse kohaliku omavalitsuse ja riigi tasandil.
(5) Psühhiaatrilise abi andmisel välditakse võimaluse korral isiku eemaldamist harjumuspärasest elukeskkonnast.
(6) Psühhiaatrilist haiglaravi rakendatakse juhul, kui isiku tervise seisundist lähtuvalt ei ole haiglaväline abi piisavalt tõhus või kui isik on temal esineva psüühikahäire tõttu muutunud endale või teistele ohtlikuks.
(7) Sotsiaalministeerium korraldab psüühikahäireid ennetavat tegevust.
§ 9. Psühhiaatrilise abi seos sotsiaalhoolekandega
Kohalik omavalitsus tagab psüühikahäirega isikule sotsiaalteenuste kättesaadavuse kooskõlas sotsiaalhoolekande seadusega (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617) sätestatud korras.

Psühhiaatriaekspertiis ja kohtu poolt psühhiaatriahaiglasse paigutatud isiku psühhiaatriline ravi

§ 15. Kohtupsühhiaatriaekspertiis
(1) Kohtuniku loal või kohtumääruse alusel võib vabaduses viibiva kahtlustatava, süüdistatava või kohtualuse paigutada haigla psühhiaatriaosakonda kohtupsühhiaatriaekspertiisi tegemiseks. Ekspertiisi taotlenud ametiisik teavitab isiku haigla psühhiaatriaosakonda paigutamisest tema seaduslikku esindajat või lähedast inimest 24 tunni jooksul pärast kohtuniku loa kättesaamist.
§ 16. Kehtetu
§ 17. Psühhiaatrilise ravi nõuded ja psühhiaatriahaigla töökorraldus kohtu poolt määratud psühhiaatrilise sundravi kohaldamisel
Psühhiaatrilise ravi nõuded ja psühhiaatriahaigla töökorralduse kohtu poolt karistusseadustiku § 86 lõike 1 alusel määratud psühhiaatrilise sundravi kohaldamisel psühhiaatriahaiglas kehtestab sotsiaalminister.

Finantseerimine

§ 18. Psühhiaatrilise abi finantseerimine
Psühhiaatrilist abi finantseeritakse tervishoiuteenuste korraldamise seaduses (RT I 2001, 50, 284), ravikindlustuse seaduses (RT I 2002, 62, 377), sotsiaalhoolekande seaduses ja käesolevas seaduses kehtestatud korras.
§ 19. Riigieelarvest finantseeritav psühhiaatriline abi, ravi ja ekspertiis
Ravikindlustusega hõlmamata isikule antava vältimatu psühhiaatrilise abi, psüühikahäire tõttu vaeguriks tunnistatud isiku hooldamise ja taastusabi kulud, kohtupsühhiaatriaekspertiisi ja kaitseväeteenistuseks kõlblikkuse psühhiaatriaekspertiisi tegemise ning kohtu poolt psühhiaatriahaiglasse paigutatud isiku psühhiaatrilise ravi kulud kaetakse riigieelarvest.
Anastassija Baburova

Anastassija Baburova (vene: Анастасия Эдуардовна Бабурова, ukraina: Анастасія Едуардівна Бабурова; 30. november 1983, Sevastopol – 19. jaanuar 2009, Moskva) oli Ukraina kodanikust ajakirjanik, kes mõrvati 2009. aasta jaanuaris koos Stanislav Markeloviga Moskva kesklinnas. Mõrv on 2010. aasta juuni seisuga lahendamata.
Baburova töötas ajalehele Izvestija ja oli Novaja Gazeta koosseisuväline kaastööline. Ta õppis Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonnas.
Sean Parnell

Sean Parnell (sündinud 19. novembril 1962 Hanfordis, Californias) on USA Vabariikliku Partei poliitik ja oli Alaska osariigi kümnes kuberner 2009. aasta juulist kuni 2014. aasta detsembrini. Tema eelkäija oli Sarah Palin.
Hariduselt on Parnell advokaat.
Tema abikaasa on Sandra Scebold. Neil on kaks last.
Tallinna Tähetorn

Tallinna Tähetorn on 1910. aastal Nikolai von Glehni ehitatud vaatetorn, mis hiljem muudeti tähetorniks.
Mahajäetud torn muudeti 1960ndatel Charles Villmanni algatusel tähetorniks. Praegu kuulub Tallinna Tähetorn Tallinna Tehnikaülikooli Füüsikainstituudi koosseisu. Tähetornis tehakse õppe- ja teadustööd. Lisaks on läbi aegade Tallinna Tähetornis populariseeritud astronoomiat.
Piprarannik

Piprarannik (inglise keeles Pepper Coast või Grain Coast) on rannikuala, mis asub Lääne-Aafrikas Libeerias Mesurado ja Palmase (Harperi) neeme vahel. 
Piprarannik on madal laguunrannik, kus kasvab ekvatoriaalset vihmametsa ja mangroovi. 
Ranniku nimi on pärit 16. sajandist, mil portugallased vedasid sealt välja guinea pipart (malagettat).
Oneiroloogia

Oneiroloogia on õpetus ja uurimissuund unenägudest.
Oneiroloogia püüab tänapäeval leida seoseid aju funktsioneerimise ja unenägude vahel ning aru saada, kuidas aju une nägemise ajal töötab.
Oneiroloogia ei tegele unenägude tõlgendamisega nendest tähenduse otsimise mõttes, pigem tegeletakse uneprotsesside kvantitatiivse kirjeldamisega.
Mait Klaassen

Mait Klaassen (sündinud 23. jaanuaril 1955 Tartus) on eesti veterinaariateadlane, haridustegelane ja poliitik.
1. jaanuaril 2008 sai Mait Klaassenist Eesti Maaülikooli rektor. Samal ametikohal töötas ta ka aastatel 1993–1996.

Elulugu

Aastal 1978 lõpetas Klaassen Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) veterinaariateaduskonna.
1989–1990 oli ta teadur Helsingi veterinaariaülikoolis. 1990. aastal alustas Klaassen tööd Eesti Põllumajandusülikooli veterinaaria õppetooli juhatajana, 1991–1993 oli veterinaariateaduskonna sisehaiguste kateedri juhataja ja professor, 1993–1997 aga sama ülikooli rektor.
Mait Klaassen oli 1997–1999 Mart Siimanni valitsuse haridusminister. 1998. aastast kuulus ta Eesti Koonderakonda, pärast selle lagunemist liitus 2000. aastal Reformierakonnaga.
Aastatel 1999–2000 töötas Klaassen Võrumaa Kutsehariduskeskuse direktorina ning 2000–2004 Võru maavanemana. 2004. aastal asus ta asendusliikmena X Riigikogu koosseisu. Ka XI Riigikogus jätkas ta aastal 2007 asendusliikmena.
19. oktoobril 2007 valiti Mait Klaassen teises valimisvoorus uuesti Eesti Maaülikooli rektoriks. Tema ametiaeg sellel töökohal algas 1. jaanuaril 2008. Samuti valiti ta ametisse tagasi 28. septembril 2012, kui Klaassen oli EMÜ rektori kohale ainus kandidaat; valimiskogu 260 liikmest hääletas 181 ning rektori tagasivalimist toetas 156. Uus ametiaeg algas 1. jaanuaril 2013 ja kestab viis aastat.
2017. aasta sügisel valiti ta neljandat korda rektoriks. 
Ta kuulub mitmesse klubisse, näiteks Lions-klubisse.
Glynni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1777. aastal.
Petserimaa

Ajalugu

Petseri maakond asutati Saksa okupatsioonivõimude poolt mais 1918, see koosnes Slobodka, Petseri ja Pankjavitsa valdadest ning Irboska valla väiksemast läänepoolsest osast. Samal aastal arvati Petserimaa Balti hertsogiriigi koosseisu.

Petseri maakonna moodustamine

Vabadussõja tulemusel sõlmiti 2. veebruaril 1920 Eesti Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel Tartu rahu. Lepingu järgi liideti Eesti Vabariigiga ka Setumaa ning viimasega piirnevad Pihkva kubermangu alad. Eesti valdusse said Petseri ja veel mõned suuremad asulad nagu Irboska ja Laura.

Petseri maakond Eesti Vabariigis

Tollase Petseri maakonna lääne-, põhja- ja keskosa asustasid valdavalt setud, idapoolsed alad olid aga venekeelsed. Petserimaa integreerimine Eestiga algas aastatel 1920–1921, kui eksisteeris Petserimaa maaülema institutsioon. Maaülem Johannes Reintalu algatatud reformidega ühitati Petserimaa ja teostati vallareform. Petserimaa elanikud said endale ka perekonnanimed, so sada aastat hiljem kui ülejäänud Eestis. Riik toetas koolimajade ehitamist ja remontimist, õppevahendite soetamist, maksis õpetajatele üle kolmandiku võrra suuremat töötasu kui mujal Eestis. Koolikohustuse täitmine sai üldiseks, kirjaoskuse taset suudeti tõsta peaaegu kaks korda. 
1934. aasta rahvaloenduse andmetel oli Petserimaa elanikest venelasi 65,06%, eestlasi 32,36% ja lätlasi 2,29%. Tollase Petseri maakonna idapoolsed alad olid praktiliselt sajaprotsendiliselt venekeelsed.
Kõrge kuritegevuse ja elanikkonna harimatuse tõttu oli Eesti riigiasutuste tegevus Petserimaal suhteliselt enam raskendatud kui mujal Eestis.

Petseri sõjaväelinnak

Petseri maakonnas, Õrsava järve ruumis asus Eesti kaitsejõude sõjaväelinnak, Kaitseväe Petseri laagrid: Petseri Põhjalaager (Värska laager), lõuna pool aga Petseri Lõunalaager (Petseri laager). 95 hoonet, millest enamik olid puidust kergehitised, ehitati valmis ajavahemikus 1927–1932. Põhjalaagris ehitati kasarmud sõduritele, staabihoone, elamud ohvitseride perekondadele, laagriülemale ja komandandile; pagaritöökoda, pood; 500 kohaline kasiino ja söökla ning muud abihooned. Õrsava järve vastaskaldale ehitati kasarmud suurtükiväelastele, tallid ja puutöökoda.  Kahe laagri vahel asus laskeväli. Värska  õppelaagris peeti ka tagavaraväelaste kordusõppusi, Noorkotkaste ja skautide laagreid ja oli ka suviti ümbruskonna põllupidajaile saaduste mahutamise turuks. Orava raudteejaama ja Värska vahel toimis omnibussiühendus. 
Aprilli lõpul 1941 viidi 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 182. diviis Värskasse suvelaagrisse, kus 13.–14. juunil vangistati umbes 300 eesti vanemohvitseri, kes saadeti enamasti Norilski vangilaagrisse.
Põhjalaager likvideeriti 1941. aastal, endisele laagri lipuväljakule on aga ehitatud laululava ja spordi-platsile Setu Talumuuseum. Muinsuskaitseamet tahab militaarmälestisena võtta kaitse alla Värskas asuva Petseri Põhjalaagri barakid. Plaani vastu seisab Põhjalaagri omanik, Värska Vesi, kelle huviks oli saada taas enda omandisse Värska Originaali puurkaev number üks, mis asus Põhjalaagri territooriumil.
Boriss Pankin

Boriss Pankin (vene keeles Борис Дмитриевич Панкин; sündinud 20. veebruaril 1931) on endine Nõukogude Liidu diplomaat ja poliitik ning endine Venemaa diplomaat. 
Ta oli viimane Nõukogude Liidu välisminister (1991) ja pikaaegne Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis.

Elulugu

Ta lõpetas 1953. aastal Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonna, läks päevalehte Komsomolskaja Pravda, kus töötas aastatel 1965–1973 peatoimetajana.
Aastatel 1973–1982 juhtis Pankin NSV Liidu autoriõiguste agentuuri.
Aastatel 1982–1990 oli ta NSV Liidu suursaadik Stockholmis. Ta pidi lahkuma diplomaatilise skandaali tõttu suursaadiku kohalt, kui NSV Liidu allveelaev Rootsi rannikul karidele sõitis.
Aastatel 1990–1991 oli ta NSV Liidu suursaadik Prahas. Ainsa suursaadikuna mõistis ta avalikult hukka president Mihhail Gorbatšovi vastase putši augustis 1991.
Augustis-novembris 1991 oli Pankin NSV Liidu viimane välisminister.
Aastatel 1991–1994 oli ta Venemaa suursaadik Londonis, taunis Tšetšeenia sõda ja lahkus diplomaatiliselt töölt.
Pankin on ühenduse Global Panel Foundation liige.
Jaanuaris 2005 pälvis ta aunimetuse "kuu stockholmlane".
Kvalitatiivsed uurimismeetodid

Sotsiaalteadused

Sotsiaalteadustes on kvalitatiivuuringute eesmärk kirjeldada ühiskonnas toimuvat ning mõtestada seda lahti mingist teoreetilisest raamistikust lähtuvalt. Olulised andmete kogumise meetodid on vaatlus, intervjuu, vestlus; andmete analüüsi võtteks kontentanalüüs.

Humanitaarteadused

Humanitaarteadustes on kvalitatiivsed uurimismeetodid levinuimad, kuna enamik humanitaarvaldkondi ei oma mõõdetavat uurimisainest.
Kvalitatiivne meetod sotsiaal- ja humanitaarteadustes on sõltuv uurija tõlgendustest – kogutud andmed on hinnangulised. Seetõttu on andmed omavahel raskesti, kuid tinglikult siiski võrreldavad.
Peter Scholze

Peter Scholze (sündinud 11. detsembril 1987 Dresdenis Saksa DV-s) on saksa matemaatik, Leopoldina liige, Fieldsi medali laureaat (2018). 
Tema uurimisvaldkond jääb arvuteooria ja algebralise geomeetria piirimaile. Ta on maailma juhtivaid matemaatikuid aritmeetilise geomeetria (algebralise geomeetria allharusid) alal. Võttis kasutusele  perfektoidsete ruumide mõiste.
2018. aastal Rio de Janeiros toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatsemoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Scholzele, läbi ajaloo teisele sakslasele (esimene oli Gerd Faltings, 1986), kes sai medali "aritmeetilise algebralise geomeetria üle p-aadiliste väljade teisendamise eest perfektoidsete ruumide kasutuselevõtmise abil, rakendusega Galois' esitustele, samuti uute kohomoloogiateooriate väljatöötamise eest". 
Ta on abielus ja tal on tütar.

Haridus ja töökäik

Scolze lõpetas 2010. aastal Bonni ülikooli magistrikraadiga. 2012. aastal kaitses ta Bonni ülikoolis doktoritöö "Perfectoid Spaces" (juhendaja Michael Rapoport) ja sai loodusteaduste doktori kraadi (Dr. rer. nat.). Et tema magistritöö ja doktoritöö olid sedavõrd kaalukad, jäeti tema puhul habilitatsiooniprotseduur ära. 
Ta on 2012. aastast täistööajaga Bonni ülikooli Hausdorffi matemaatikakeskuse Hausdorffi õppetooli hoidja. 24-aastaselt sai professoriks (oli siis noorim professor Saksamaal). 2018. aastast on ta ühtlasi Bonnis asuva Max Plancki Matemaatika Instituudi (MPIM) kaasdirektor (siin töötab ta osalise tööajaga).

Auhinnast keeldumine

2016. aastal määras matemaatika läbimurde auhinna auhinnakomitee (sinna kuuluvad teiste seas Maksim Kontsevitš, Simon Donaldson ja Terence Tao) kategoorias "Matemaatika uued horisondid" (sellega kaasneb rahasumma 100 000 USA dollarit) kolm auhinda, ühe neist Peter Scholzele. Scholze keeldus auhinda vastu võtmast.
Paul Mitt

Paul Mitt (31. august 1896 Aleksandri vald – 10. jaanuar 1969) oli eesti pedagoog, ühiskonnategelane ja kirjamees.

Kirjandustegevus

Ta on kirjutanud ajaleheartikleid ja jutte, nt "Eedi: jutukesed noortele" (1921).
August Pruuel

August Pruuel (5. aprill 1900 – 21. jaanuar 2004) oli Eesti Vabadussõja veteran.
Aastavahetusel 1918–1919 sai tollane Härjanurme villavabriku 18-aastane tööline kutse tulla Puurmani mõisa. Seal korraldas Julius Kuperjanovi partisanide pataljoni. Vigastatud käe tõttu teda tegevteenistusse siiski ei võetud. August Pruuel suunati teenima Tartusse eriroodu valveteenistusse. Veidi hiljem oli ta ohvitseride kasiino köögis abitöödel. Tartus tervitas ta ka rahulepingut.
Alates 1922. aastast Otepääl elav Pruuel oli iseseisvuse ajal saapavabriku omanik ja kuulus 1936. aastal Otepää linna esimesse volikogusse, esindades seal ärimehi. 2002. aastal kandideeris August Pruuel 101-aastasena Otepää valla volikokku, kuid ei osutunud valituks.
Pruuelit tunnustati Kotkaristi III klassi mõõkadega teenetemärgi, Soome Vabadussõdurite Hooldusühingu Sinise risti teise klassi aumärgi ning Otepää aumedaliga.
Anna Ivanovna

Noorus

Kuni 17. eluaastani elas Anna Ivanovna Moskva-lähedases Izmailovo mõisas, mis kuulus ta emale. 1710. aastal abiellus ta Peeter I tahtel Kuramaa hertsogi Friedrich Wilhelm Kettleriga, kuid lesestus pärast 4 kuud abielu.

Kuramaa hertsoginna

Abielludes Kuramaa hertsogi Friedrich Wilhelm Kettleriga sai Anna Ivanovna Kuramaa hertsoginna tiitli ning vaatamata abikaasa surmale säilitas ta tänu onu keiser Peeter I toetusele võimu Kuramaa hertsogiriigis, ehkki vastavalt varasematele vasallilepetele oli Kuramaa Poola kuningriigi vasall. Kuramaale läksid temaga kaasa Venemaalt pärit õukonnaliikmed: ülemõuemarssal Pjotr Mihhailovitš Bestužev ja ülemõuemeistrinna Matvejeva, hertsoginna Anna Ivanovnale eraldatud mõisate ja valduse järele valvas Aleksandr Menšikov.

Venemaa troonile tõusmine

Pärast Peeter II surma 1730. aastal valis Ülemsalanõukogu 43-aastase Anna Venemaa keisrinnaks, sundides teda enne alla kirjutama keisrivõimu piiravatele tingimustele. 
Ülemsalanõukogu eesmärk oli luua konstitutsiooniline monarhia, kuid enne kavatses ta vormida Kuramaa hertsoginnast manipuleeritava isiku, kes oleks tänulik ainuüksi trooni ja rikkuste eest. Anna Ivanovna taganes siiski võimule asudes lubadustest, saates Ülemsalanõukogu laiali ja hakkas valitsema despoodina.

Sisepoliitika

Ehkki Anna Ivanovna asus Moskvas, kujundati tema valitsusajal välja Peterburi põhitänavavõrgustik, kaotati Peeter I kehtestatud ainupärimisõigus ja tõhustati riigivastaste kuritegudega tegeleva Senati juures asuva Salaekspeditsiooni tööd. Suurendati sõjaväeosade arvu ja asutati kaks täiendavat kaardiväepolku – Izmailovo kaardiväepolk ja Ratsakaardiväepolk. Anna Ivanovna ajal hakkas degradeeruma ka Vene sõjavägi, kui aadlinoorukitel lubati vormistada end kaardiväepolkudesse ja sõjaväeharidust saada koduõppes ning sooritada hiljem ohvitserieksam. 1736. aastal piirati aadlike sõjaväeteenistuse aeg 5 aastaga.
Samas aga avati 1732. aastal Maismaa aadlike kadetikorpus (Сухопутный шляхетский кадетский корпус), Mereväe kadetikorpus, Paažide kadetikorpus ja Suurtükiväe kadetikorpus.

Välispoliitika

Keisrinna soosikute aetud poliitika päästis valla Poola pärilussõja ja Vene-Austria sõja Türgi vastu.

Troonipärija

Troonijärglaseks määras Anna Ivanovna oma õetütre Anna Leopoldovna vastsündinud poja Ivani, kuid regendina tegutses 18. oktoobrist kuni 8. novembrini 1740 Ernst Johann von Bühren.
Anna Ivanovna maeti Peeter-Pauli kindluse katedraali Peterburis.
Elektrienergia

Elektrienergia salvestamine

Elektrienergiat saab salvestada püsivas elektriväljas, näiteks kaksikkihtkondensaatoris, samuti induktiivpooli magnetväljas, kuid enamasti salvestatakse elektrienergiat teiste energialiikidena, näiteks keemilise energiana akumulaatoris.

Elektrienergia mõõtmine

Tarbitud elektrienergia kogust saab mõõta kaudselt ja otseselt. Kaudse meetodi korral mõõdetakse võimsus vattmeetriga ja korrutatakse see tarbimise ajavahemikuga: E = P • t; kui aega mõõdetakse sekundites, saadakse tulemus vattsekundites ehk džaulides. Kaudsel mõõtmisel saadakse õige mõõtetulemus ainult siis, kui pinge ja vool on mõõtevahemikus püsivad.
Üldiselt mõõdetakse elektrikulu otseselt selleks ettenähtud mõõteriistaga ‒ elektriarvestiga ehk (argikeeles) voolumõõtjaga.
Tarbitud ja toodetud elektrielektrienergiat väljendatakse vatt-tundides (Wh), kilovatt-tundides (kWh), megavatt-tundides (MWh), gigavatt-tundides (GWh) ja teravatt-tundides (TWh).
Sven Nõmm

Sven Nõmm (sündinud 21. novembril 1973 Leningradis) on Eesti matemaatik.

Elulugu

Sven Nõmm on teenistujate poeg.
Nõmm lõpetas Peterburi 282. Keskkooli, 1995 Peterburi Ülikooli rakendusmatemaatika erialal, oli 2000–2004 TTÜ ja 2001–2004 Nantes'i Ülikooli doktorant, Ph.D. (loodus- ja täppisteadused, 2004, TTÜ, Nantes'i Ülikool), väitekiri "Realization and identification of discrete-time nonlinear systems" (Tallinn, 2004).
Nõmm oli 1999–2001 TTÜ matemaatikainstituudi assistent, 1999–2004 TTÜ Küberneetika Instituudi teadur, 2004– vanemteadur.

Teadustöö

Sven Nõmme uurimisvaldkonnad on juhtimissüsteemide teooria ja mittelineaarsed juhtimissüsteemid. Esinenud rahvusvahelistel konverentsidel. Rahvusvahelise Automaatjuhtimise Föderatsiooni (IFAC) Eesti Rahvusliku Komitee kontaktisik. Üle 30 teadustrükise.
Töölö

Töölö on piirkond Helsingis, mille moodustavad kaks linnaosa: kesklinnale lähemal asuv Etu-Töölö ja kaugemal asuv Taka-Töölö.
Töölö küla on esmakordselt mainitud 1476. aastal. 19. sajandil hakati sinna ehitama suvilaid.
Gino Rossi (poksija)

Elukutselisena

Rossi poksis jaanuarist 1928 kuni aprillini 1934 elukutselisena. Ta pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 5 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.
Kui tema esimesed kaks kohtumist elukutselisena vastavad tõele, on selgusetu, kuidas lubati tal harrastajana osaleda olümpiamängude poksivõistlustel.
Meander (kunst)

Meander (kreeka keeles Μαίανδρος, Maíandros) on Väike-Aasia sopilisest Maiandrose jõest (tänapäeval Büyük Menderes Türgis) nime saanud antiikornament. 
Meandril on rohkelt variatsioone, põhimotiivideks on mitmeti täisnurkselt murtud joonelõik või laineliselt korduv spiraal (spiraalmeander). Meander esineb harilikult ornamendivööna, erandlikult sümmeetrilise labürindimustrina. 
Meander on olnud kasutusel alates paleoliitikumist. Ta omandas klassikalised vormid Vana-Kreeka kunstis (arvatavasti Mükeene eeskujudel), teda kasutati kuni 12. sajandini keskaegses seina- ja miniatuurmaalis. Meander taaselustus klassitsismis.