google/wiki40b huggingface dataset:
Hunt (perekonnanimi)

Hunt on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Hunt on pandud 9 mõisavallas Pärnu-, Saare-, Tartu-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Hundi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Allsaare, Heinsar, Kaljura, Põldur, Rohtsalu, Sillaste, Tammiste ja Vaopere. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hunt Eestis 384 mehel ja 454 naisel.
Tartu Saksa Käsitööliste Selts

Tartu (Saksa) Käsitööliste Selts (saksa keeles Dorpater Handwerker Verein) oli 19. sajandi II poolel Tartus baltisakslaste asutatud käsitöölisi ühendav selts. Seltsi eesmärk oli ühendada käsitöölisi, parandada nende kutselisi oskuseid ja haridustaset, pakkuda liikmetele vaba aja veetmise viise.
Seltsi eelkäija oli 1860. aastate lõpul kümne Tartu käsitööselli asutatud selts (saksa keeles Gesellverein). 1861 võttis selts omale nime Tartu Käsitööliste Selts. Seltsi põhikiri kinnitati 1862.
19. sajandi lõpul oli seltsis peale käsitööliste ja kaupmehi, literaate, aadlikke-mõisnikke, pastoreid jt.
Seltsi juures tegutsesid mitmed ringid ja komiteed: laulu- ja muusikaring, kirjanduskomitee, draamasektsioon (hiljem kasvas sellest välja Tartu Dramaatiline Ühing), huumorikomitee, teatrikomitee ehk teatrikonsortsium, puuviljakasvatuse ja aianduse osakond (saksa keeles Gartenbauverein), uisutee komitee, keegli- ja piljardimängukomitee jt.
Selts viis läbi ka joonistuskursuseid (Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi joonistuskool).
1870 asutas selts Tartu Suveteatri. Teatrihoone hävis 1904. aasta tulekahjus ja uus maja (praegune Vanemuise teatri väike maja) ehitati 1910.
1939. aasta baltisakslaste ümberasumise tõttu seltsi tegevus hääbus ja selts suleti 1940.
Pjotr Jeršov

Pjotr Jeršov (vene Пётр Павлович Ершов; 6. märts (vkj 22. veebruar) 1815 Bezrukovo, Išimi maakond, Tobolski kubermang – 30. august (vkj 18. august) 1869 Tobolsk) oli vene luuletaja ja kirjanik.
Tema peateos on värssmuinasjutt "Küürselg-sälg" ("Конёк-Горбунок", 1834), mis kuulub vene lastekirjanduse klassikasse.
Vana-Posti tänav

Vana-Posti tänav on tänav Tallinna kesklinnas. Vana-Posti tänav algab Harju tänavalt ja lõpeb Müürivahe tänaval.

Vana-Posti 8

Kino Sõprus (Peeter Tarvas, August Volberg; 1951–1955)
Paul von Tiesenhausen

Krahv Paul von Tiesenhausen (vene: Павел Иванович Тизенгаузен; 27. august/7. september 1774 – 30. november/12. detsember 1864 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane.
Paul von Tiesenhausen sündis Sausti, Valtu, Alu, Hertu ja Rapla mõisniku Hans Heinrich von Tiesenhauseni ja Katharina Friederike von Stackelbergi pojana.
Astus noorena Vene armeesse, teenis polkovnikuna keiserliku ihukaitseväe Semjonovi polgus. Oli suurvürst Aleksander Pavlovitši adjutant. Võttis osa Aleksandr Suvorovi 1799. aasta Aleksandr Suvorovi sõjakäigust Itaaliasse ja Šveitsi, mille eest autasustati Püha Anna ordeni 2. järgu (25.8.1799) ja sai Johanniitide ordu rüütliks (23.9.1799). Sai kindralmajori auastme ja oli aastal 1801 Riia ja 1802 Tallinna komandant.
Aastal 1815. oli ta lühikest aega Eestimaa rüütelkonna peamees.
Hiljem oli ta senaator (1827–1845), tõeline salanõunik ja 1833. aastast ka Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi president.
Paul von Tiesenhausenit autasustati Püha Aleksander Nevski ordeni ja mitmete muude autasudega.
Talle kuulusid Sausti, Valtu, Alu, Hertu ja Rapla mõis.
Anabari valimisringkond

Anabari valimisringkond on valimisringkond Naurul.
See moodustub Anabari, Anibare ja Ijuwi ringkonnast.
Valimisringkonnas elab 1240 inimest ning selle pindala on 5,1 km².
Anabari valimisringkonnast valitakse Nauru parlamenti kaks saadikut. Praegused saadikud (seisuga jaanuar 2007) on Riddell Akua ja Ludwig Scotty.

Valimistulemused

3. mail 2003 toimunud valimistel valiti Ludwig Scotty ja teisena Riddell Akua. Kandideerisid veel James Deireragea, Godfrey Waidabu ja David Gadaraoa.
23. oktoobril 2004 toimunud valimistel valiti Ludwig Scotty ja teisena Riddell Akua. Kandideerisid veel James Deireragea, Godfrey Waidabu ja Tyrone Deiye.
Uusi Raukas

Uusi Raukas (sündinud 19. juulil 1928 Tartus) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Uusi Raukas on kooliõpetaja Viktor Raukase poeg, akadeemik Anto Raukase vend. Oli abielus Maie Raukasega.
Lõpetas 1947 Tartu Industriaaltehnikumi, 1952 cum laude Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus-ja tsiviilehituse erialal ja 1956 Sverdlovskis aspirantuuri Uurali Polütehnilises Instituudis; tehnikakandidaat (1956, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование работы железобетонных балок непрямоугольного сечения на изгиб с поперечной силой". Täiendused Moskva Ehitusinstituudis ja Leningradi Laevaehitusinstituudis. 1956-1962 TTÜ ehitustehnoloogia kateedri assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1962–2005 ehitusmehaanika kateedri dotsent ; alates 2006 emeriitdotsent. 1960 -1963 TPI Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhendaja, 1963 - 1966 kaugõppeteaduskonna prodekaan, 1967- 1970 ÜTÜ ehitusteaduskonna juhendaja. ENE kaasautor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: elastse keha mehaanika, raudbetoontalade põikjõukindlus, pingbetoonlattide kasutamine raudbetooni armeerimisel, betooni tugevuse kaudne mõõtmine. Konstrueerinud ja uurinud mõõteriistu sarruse eelpinge mõõtmiseks. 16 teadustrükist.
Gibraltari ibeeris

Gibraltari ibeeris (Iberis gibraltarica L.) on õistaim perekonnast Iberis ja sugukonnast ristõielised.
See on Gibraltari Ülemiste Kaljude looduskaitseala (Upper Rock Nature Reserve) sümbol, kuid pärineb tegelikult Põhja-Aafrikast. Euroopas esineb taim looduslikult ainult Gibraltaril. Gibraltari ibeeris kasvab lubjakivipragudes, ohtralt leidub seda Gibraltari kalju põhjaküljel. Õite värvus varieerub kahvatulillast valgeni, õisiku läbimõõt võib ulatuda 8 cm-ni.
Ibeeris on Gibraltari rahvuslill, seda kujutas ka 1988-89 väljastatud 50-pennine münt.
Ayri raudteejaam

Ayri raudteejaam (gaeli keeles Inbhir Àir) teenindab Šotimaa linna Ayri. See asu 66,8 km kaugusel Glasgow Centralist.
Rasmus Tomson

Rasmus Tomson (sündinud 13. augustil 1985 Tartus) on eesti jalgpallimängija.
Ta on mänginud klubides FC TVMK ja JK Maag Tammeka.
Alexander Staël von Holstein

Alexander Staël von Holstein (1877, Tõstamaa – 1937) oli baltisaksa orientalist.
Sugutunnused

Sugutunnused ehk sootunnused on isas- ja emasisendeid eristavad morfoloogilised, füsioloogilised ja psüühilised tunnused.
Sugutunnused jaotatakse kaheks: esmased ehk primaarsed ja teisesed ehk sekundaarsed.
Õunastruudel

Õunastruudel (saksa Apfelstrudel) on õunatäidisega küpsetis (vaata artiklit struudel).

Ajalugu

Õunastruudlit peetakse ennekõike mitme riigi (Šveitsi, Hollandi, Prantsusmaa) köökidest mõjutusi saanud Austria rahvuskööki kuuluvaks, kuid see on tuntud magustoit kõikjal endise Austria-Ungari riigi aladel. Struudel sai tuntuks 18. sajandil Habsburgide dünastia valitsusajal. Struudel on saksakeelne sõna, mis on tulnud kõrgsaksa päritoluga sõnast, mis tähendas pöörist.

Kirjeldus

Õunastruudel meenutab Ottomani impeeriumist pärit magustoitu baklavat. See koosneb õhukeseks rullitud tainakihist, millele määritakse täidis, ning tainas rullitakse käterätiku või küpsetuspaberi abil rulliks. 
Tainas võib olla filo-, leht-, mure- või pärmitainas. Täidis koosneb hapukatest õuntest, suhkrust, kaneelist, rosinatest ja riivsaiast või kartulijahust. Eestis kasvatatavatest õunasortidest sobivad mahlased ja hapukad taliõunad, näiteks "Antonovka", "Meelis", "Paide taliõun" ja "Tellissaare" jpt.

Serveerimine

Paljudes riikides serveeritakse seda jäätise, vahukoore või vanillikastmega. Õunastruudli kõrvale sobib serveerida ka kohvijooke ja teed.
James Ward-Prowse

James Michael Edward Ward-Prowse (sündinud 1. novembril 1994 Portsmouthis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Southampton.
Ward-Prowse liitus Southamptoni noortesüsteemiga 2003. aastal. Southamptoni põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aastal 16-aastasena. Inglismaa kõrgliigas mängib ta Southamptoni meeskonnas alates hooajast 2012–13.
2015. aasta jaanuaris sõlmis ta Southamptoniga uue viie ja poole aasta pikkuse lepingu. 11. aprillil 2015 lõi ta mängus Hull City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.
Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta 22. märtsil 2017 sõprusmängus Saksamaa vastu.
Samuil Salzmann

Samuil Salzmann (eesnime rööpkuju: Schmuel, 2. september 1906, Jaunjelgava, Kuramaa – USA, surmaaeg teadmata) oli Eesti arstiteadlane.

Elulugu

Samuil Salzmann oli juut ja kaupmehe poeg.
Lõpetas 1924 Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi, 1934 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1957, TÜ), väitekiri "Пневмокониоз у рабочих сланцевой промышленности". Oli 1934–1937 TÜ 1. sisehaiguste kliiniku arst, 1937–1940 Paide ja Rakvere ühishaigekassade arst ja Rakke jaoskonnaarst, 1940–1941 Rakvere polikliiniku terapeut, 1941–1942 Fergana arst, 1942–1945 Nõukogude armees Eesti Laskurkorpuse sanitaarroodu komandör, 1945–1947 Tallinnas sõjaväearst. 1947–1961 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi kutsepatoloogilise osakonna noorem- ja vanemteadur, 1955–1976 Tervishoiuministeeriumi pearadioloog-röntgenoloog. 1976–1991 Tallinna Pelgulinna Haigla röntgenoloog, 1991 emigreerus USA-sse.

Teadustöö

Töid rindkereorganite haiguste kohta. Üle 30 teadustrükise.
Haaslava valla lipp

Haaslava valla lipp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla lipp.
Lipp  kinnitati riigisekretäri Aino Lepik von Wiréni poolt 9. juunil 2000. Sama aasta 15. juunil õnnistati valla lipp sisse Tartumaa praost Joel Luhametsa poolt.
Lipu kavandi autor on Tartu kunstnik Riina Liiv.

Lipu kirjeldus

Haaslava valla lipp on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks laiuks, ülemine laid on kuldkollane, alumine sinine (vapi värvid). Lipu keskel asetseb Haaslava valla vapp, mida ümbritseb valge eraldusriba.

Põhjendus

Lipu ja vapi värvidest kollane (kuldne) sümboliseerib kindlust, jäävust ja tugevust, sinine – lootust ja valla territooriumi poolitavat Mõra jõge, mis oli vanade Kambja ja Võnnu kihelkonna piiriks.
Vapil kujutatud mänd sümboliseerib visadust ja järjepidevust, aga ka arengut. Kuusnurkne sinine täht vallas asuvaid muistendites nimetatud tervise- ja tarkuseallikaid. Sinisel kilbil asuv kuldne kaarjas tüvimik on valla keskel asuva Haaslava Vooremäe sümboliks.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus on 105x165 cm.
Trump World Tower

Trump World Tower on Donald Trumpi ettevõtte The Trump Organizationi arendatud 262-meetri kõrgune pilvelõhkuja, mis asub Midtown Manhattanis, otse ÜRO peakvartali ja East Riveri vahetus läheduses. Seitsmekümne kahe korrusega kõrghoone, mis paikneb First Avenue ääres East 47th Street ja East 48th Street tänavate vahel, valmis aastatel 1999–2001.
Arhitekti Costas Kondylise projekteeritud postmoderne hoone oli kuni 2003. aastani kõrgeim üleni elupindadega kaetud ehitis maailmas.
Paul Sepp (maalikunstnik)

Elukäik

Paul Sepp sündis Saadjärve vallas Küünimuru talu saunas. Omandas alghariduse Kärkna kihelkonnakoolis. Õppis aastatel 1889–1895 Riia Vaimulikus Seminaris, kust sai kunstialased algoskused. Järgmised aasta töötas Riias musterkooli õpetajana ning 1896 kolis Peterburi. Töötas seal õigeusu koguduse köstrina ning 1897. aastal alustas õpinguid Peterburi Kunstiakadeemiasse, kus õppis Ilja Repini meistriklassis. Läbis samas ka pedagoogikakursused ning muinasteaduste instituudi arheoloogia kursused.
Oli Peterburis elades tegev kohalikus eesti seltsielus, olles üks Eesti Üliõpilaste Seltsi ellukutsujaid ning kolme aasta jooksul ka seltsi esimees. Töötas Peterburis ka Postimehe kirjasaatjana ning kunstinäituste arvustajana. Tegutses varjunimede Lont, - ja, - e-, - p ja P.S. all. 1905. aastal põgenes Paul Sepp Soome ning läks sealt edasi Dünaburgi (Daugavpilsi) ja Minski reaalkoolidesse kunstiõpetajaks. Peagi kutsuti ta Vilniuse kunstikooli direktori kohale.
1917. aasta revolutsiooni sündmuste keerises tuli Paul Sepp Eestisse, Tallinna Reaalkooli direktori Nikolai Kanni kutsel reaalkooli joonistusõpetajaks. 1919. aastal valiti ta Tallinna 8. Õhtukeskkooli (hiljem Ühisgümnaasiumi) juhatajaks. Vabadussõja ajal oli Paul Sepp "Ühistöö" juhatuse liige. 15 aasta vältel oli Sepp Tallinna Õpetajate Seminaris, pedagoogilistel kursustel ja pedagoogiumis metoodikaõpetajaks kunstiaineis. 10 aastat oli ta Tallinna linnavolikogu liige ja linna saadik haridusnõukogus, lühemat aega linnavolikogu juhataja abi ja Tallinna Linna Pedagoogilise Muuseumi nõukogu liige. Pensionile läks 1935. aastal, mil pöördus tagasi kodukanti Äksi lähedale ning pühendus loomingule.

Looming

Paul Sepp paistis silma hea organisaatorina. Ta on Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu esimene juhataja, Eesti Kunstnike Liidu mitmekordne esimees jne. Nooruses tegeles Jakob Hurda ülekutsel rahvalaulude ja mõistatuste kogumisega.
Maalikunstnikuna oli Paul Sepp portretist ja maastikumaalija. Suur hulk välismaal teostatud töid ka sinna jäi. On teada, et kaks akadeemias valminud, väikese ja suure hõbeaurahaga hinnatud akti, jäid Peterburi. Kodumaal osales ta peamiselt Eesti Kunstnike Liidu korraldatud näitustel. Üksikud teosed omandas kultuurkapital avalikele asutustele.
Lafett

Lafett ehk relvaalus on relvasüsteemi (peamiselt suurtüki) või muu mitte käest tulistatava tulirelva alustugi, mille külge kinnitub relva laskeseade, et see parema sihtimise huvides püsiks stabiilsena.
Lafett võtab vastu tagasilöögi ning paljudel juhtudel oleks abivahendiks relva transportimisel.
Sõjaväeliste auavaldustega matustel on traditsioon sõidutada kirstu suurtüki lafetil.
Irina Ristmägi

Irina Ristmägi (vene Ирина Эрнстовна Ристмяги; sündinud 8. veebruaril 1940 Leningradis) on venekeelne Eesti ajakirjanik, ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja aastatel 1979–1989. 
Ta õppis aastatel 1957–1959 Tartu Ülikoolis arstiteadust.
1966. aastal lõpetas ta Leningradi Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal ja 1971. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli.
Ta on töötanud ajalehes Molodjož Estonii, algul korrespondendi, hiljem propagandaosakonna juhataja, peatoimetaja (1979–1989) ja peatoimetaja asetäitjana (1989–1997).
Aastatel 1974–1979 oli ta ajalehe Vetšerni Tallin (Вечерний Таллин) vanemkorrespondent ja osakonnajuhataja. 
Aastast 1998 töötanud ajalehes Estonija, hiljem oli ajalehe Vesti Dnja peatoimetaja asetäitja.

Isiklikku

Tema isa Ernst Ristmägi (1907–1976) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
Mehis Pever

Haridus

1978. aastal lõpetas Mehis Pever Rapla Ühisgümnaasiumi.
1987. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal (diplomitöö arheoloogiaalane).

Temast

1992. aastal kuulus ta äsjaloodud ühenduse "Res Publica" koosseisu.
Töötanud Tallinna Linnamuuseumis (muinsuskaitseosakond), Harju Muuseumis (Rebala kaitseala juhatajana), Eesti Innovatsioonipangas. Õpetajana tunde andnud Loo Keskkoolis ja Kalamaja Põhikoolis. Alates 2004. aastast on ta Tallinna Ühisgümnaasiumi direktor, annab samas koolis ka filosoofia ainetunde. Enne seda töötas ta Tallinna Reaalkooli majandusjuhina.
Kaasus

Kaasus õigusteaduse õpetamises

Kaasusi kasutatakse ka õigusteaduse õpetamises. Kaasuses on väljamõeldud olukord, kus on üks või mitu kuriteoepisoodi. Kaasust lahendav üliõpilane peab leidma kaasuses olevate inimeste vastutuse, ehk aru saama, milliste süütegude eest nad vastutavad.
Luuraja ja luuletaja

Sisu

Sarmitu salapolitseinik Gustav Tukk kohtub salapärase mustlannaga. Peagi selgub, et tegemist on Venemaa luure poolt talle seatud lõksuga. Et vastase kavatsustele paremini jälile saada, antakse Gustavile käsk suhet jätkata. Paraku kipub ülesanne mehel üle jõu käima, sest eneselegi ootamatult on ta vaenlasesse armunud. Mustlanna vastu tunneb romantilist huvi ka luuletaja Miku Tähn, kes on paras tüütus. Käivituvad protsessid, mis ei tõota ühtegi head lahendust.
Kungla tänav (Tallinn)

Kungla tänav on tänav Tallinnas Kalamaja asumis, Põhja-Tallinna linnaosas.
Kungla tänav algab Kopli tänavalt ja kulgeb kirde suunas. Kungla tänavaga ristuvad Vabriku, Tõllu, Leigeri, Kalevi ja Tööstuse tänav. Tänav teeb siis täisnurkse pöörde paremale ning läheb seejärel üle Uus-Kalamaja tänavaks. Tänavalõik Tööstuse tänava ja käänaku vahel on ühesuunaline.
Tänava pikkus on umbes 900 meetrit.
Kungla tänaval asub Estonia Klaverivabrik.
Koonga piiskopilinnus

Koonga piiskopilinnus (saksa Kokenkau) oli Saare-Lääne piiskopile kuulunud majandusmõis muinasaegse Läänemaa lõunaosas Mihkli kihelkonnas.

Asukoht ja paiknemine

Mõis asetseb endise muistse suure Soontagana kihelkonna lääneservas vastu tollast Lihula kihelkonda, kuhu XIII sajandil asutati Mihkli kihelkond. Asustused paiknevad seal soodevahelistel voorelaadsetel kõrgendikel ja soosaartel. Koongas, vana mõisahoovi põhjaküljel ristuvad ka Tõstamaa-Pärnu-Jaagupi-Vändra ja Mihkli-Ahaste maanteed.

Ehitus

Vana rootsiaegse mõisaplaani järgi on linnus olnud ida-lääne või loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ehitis, mille lõunaküljel on paiknenud ümartorn, võimalik, et ehitatud tulirelvade tarbeks. Vana linnus on asunud hilisema mõisahoone kõrval, sellest lääne pool ja on olnud ilmselt vähemalt kahekorruseline paekivist ehitis. Täpsemalt on paiknemine praeguseks kindlaks tegemata, kuid tõenäolised on 2 varianti: kui linnus asetses praegusel 2–3 m kõrgusel künkal asetseva kivist härrastemaja kohal, siis jäi tollane võimalik, et puidust uus elumaja tollest ida pool paiknevale tasasele platsile. Teise variandi puhul asetses toonane uus elumaja praeguse peahoone kohal ja linnus siis vastavalt sellest lääne pool asetseva valitsejamaja kohal, kus tänapäeval asus hiljuti Koonga vallavalitsus. Linnus sai laiuda ka tervel künkal, asetsedes nii peahoone, kui hilisema valitsejamaja kohal. Linnuseala võisid tollal ümbritseda ka tiigid.

Praegune seisukord

Koongas asetseb endises mõisasüdames praegu loode-kagusuunaliselt 2 ristkülikukujulist pae- ja maakivist telliselisandiga hoonet: 2–3 m kõrgusel künkal asetsev endine mõisahäärber ja sellest lääne pool häärberist tunduvalt madalamal endine valitsejamaja, kus praegu asetseb Lääneranna valla Koonga teeninduspunkt. Mõisahäärberi all asetseb ligi meetripaksuste seintega ja hoone pikisuunas ühe vaheseinaga servjoonvõlvidega täiskelder, mis on praegu kasutusel juurviljalaona. Häärberi idaseina soklikorrusel on näha vana keskaegset paksu tellissillusega aknaava. Selliste sissepoole kaldus tellistega aknaavasid ehitati soklikorrustele keskaja aitadel Vana-Liivimaa linnades nii Riias kui ka Tartus. Ka mõisahäärberi kõrval oleva valitsejamaja välisseinad on peaaegu meetripaksused.
Järvakandi valla vapp

Järvakandi valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Järvakandi valla vapp.
Vapp kinnitati 1. veebruaril 1999.
Vapi autor on Tõnu Kukk.

Vapi kirjeldus

Hõbedasel kilbil sinine, kilbi ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all sinine karikas, millest tõuseb punane leek.

Põhjendus

Sinine värv viitab järvedele, soodele, laugastele. Traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks.
Panmongolism

Panmongolism on ideoloogia, mille mõte oli vabastada mongoli rahvad erinevate riikide ikke alt ja luua uus teokraatlik riik, milles valitsevaks ja ühendavaks ideoloogiaks oleks budism. Ideoloogiliseks platvormiks panmongolismi puhul oli lamaism ehk Tiibeti budism, mis oli levinud mongolite hulgas.
Vene poeet Vladimir Solovjov (1853–1900) deklareeris: "Panmongolism – see on barbaarne sõna, kuid selle eest magusa kõlaga."
Panmongolism kui liikumine tekkis 16.–17. sajandil. Eesmärgiks oli niinimetatud Suur-Mongoolia ehk Tšingis-khaani poolt rajatud kunagise impeeriumi taastamine. See on siiani ajaloos olnud suurim rajatud impeerium, mis ulatus Hiinast Poolani.
Alati kerkib küsimus, kuidas mingid kirjaoskamatud nomaadid suutsid kõigest inimpõlvega alistada kolm suurt ja omanäolist tsivilisatsiooni – Hiina, Horezmi ja Vana-Vene – ning hoida hirmu all koguni Lääne-Euroopat.
Proportsionaalregulaator

Proportsionaalregulaator on staatilise toimega automaatregulaator, mille väljundsuurus muutub sisendsignaaliga võrdeliselt.
Proportsionaalregulaator on  pidevatoimeline regulaator, mis muudab täiturseadme asendit sujuvalt. Nii näiteks saame kolmepositsioonilisest regulaatorist proportsionaalregulaatori, kui kasutame täiturmehhanismi väljundi järgi jäika sisemist negatiivset tagasisidet.
Regulaatorid võivad olla mehaanilised, pneumaatilised, hüdraulilised ja elektroonilised. Lihtsaima proportsionaalregulaatori saame võimendi tagasisisidestamisega negatiivse tagasisidega. Analoogregulaatorid koostatakse proportsionaallülist ja täiturist (Joonis 2.)

Proportsionaalregulaatori kasutamine

Proportsionaalregulaatoreid kasutatakse mitmesuguste soojusprotsesside reguleerimisel. Näiteks ruumide kütte radiaatoril kasutatakse otsetoime temperatuuri proportsionaalregulaatorit – termostaatventiili. Selle regulaatori proportsionaalsuspiirkond on umbes kaks kraadi, mis tähendab seda, et kui reguleerimispea mingi seade korral on ruumi temperatuur näiteks 20 °C ja radiaatori reguleerventiil on täiesti avatud, siis 22 °C juures on ventiil täiesti suletud. Ruumi temperatuur hoitakse 20 °C ja 22 °C vahel. Proportsionaalregulaator on kasutatav seal, kus ei nõuta suurt reguleerimistäpsust ja -kiirust. Reguleerimise tulemusel tekib jääv staatiline viga, mis väheneb prportsionaalse võimendusteguri kP suurendamisel, liiga suur võimendus põhjustab aga ebasabiilsust – reguleeritava toime võnkumist. Parim lahendus on integraalregulaatori lisamine.
Hagemeister

Hagemeister oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsast on teada Pommerist pärit Heinrich Hagemeister (surnud 1546). Heinrichi järeltulija Joachim Hagemeister liikus 1686 Liivimaale ja 1692 sai ta Rootsilt aadlitiitli. Suguvõsa kanti 1742 Liivimaa ja 1746 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa Eestimaa haru alustajaks peetakse Paunküla mõisnikku Karl Justin von Hagemeistrit (surnud 1806).
AS Eesti Fosforiit

AS Eesti Fosforiit on pikka aega tegutsenud keemiatööstusettevõte, mis 20. sajandi lõpul hakkas kinnisvaraettevõtteks.

Ajalugu

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1920, mil Harju maakonnas Ülgase külas loodi osaühistu Eesti Vosforiit. Aastal 1923 organiseeriti osaühistu ümber aktsiaseltsiks Eesti Vosforiit, mis seejärel nimetati aktsiaseltsiks Eesti Fosforiit. Aastal 1940 ettevõte riigistati. Aastal 1950 nimetati ettevõte ümber Maardu Keemiakombinaadiks, mis aastal 1975 sai uueks nimeks Maardu Keemiatehas. Aastal 1983 muudeti ettevõte õiguslikult vormilt tootmiskoondiseks Eesti Fosforiit. Aastal 1992 organiseeriti tootmiskoondis ümber aktsiaseltsiks Eesti Fosforiit, kusjuures 80% aktsiatest kuulus Eesti vabariigile. Aastal 1997 müüs Eesti oma osaluse ettevõttes.
Arktika saarestik

Kanada Arktika saarestik (inglise keeles Arctic Archipelago, ka Canadian Arctic Islands) on Kanadale kuuluv saarestik Põhja-Jäämeres.
Arktika saarestik piirneb läänes Beauforti merega ning idas Narese väina, Smithi väina, Baffini lahe ja Davise väinaga. Lõunas eraldavad teda Kanadast paljud väinad, millest mõned on üsna kitsad: läänest ida poole Amundseni laht, Dolphin and Unioni väin, Coronationi laht, Dease'i väin, Kuninganna Maudi laht, Rae väin, James Rossi väin, Franklini väin, Boothia laht, Fury and Hecla väin, Parry laht, Foxe'i meri, Roes Welcome'i väin, Hudsoni laht, Hudsoni väin ja Ungava laht. Osa selles nimestikus lahtedeks nimetatud veekogusid on tegelikult väinad, kuid sinna esimesena jõudnud ja nime andnud meresõitjatele tundusid nad lahtedena, sest olid jääst ummistunud.
Saarestikku kuulub 36 563 saart kogupindalaga 1 424 500 km². Seal valitseb arktiline kliima.
Saarestikus elab 14 000 inimest, neist enamik Baffini saarel. Kanada 20 suurimast saarest kuulub Arktika saarestikku 16, aga Kanada kõige rahvarohkemate saarte loendis on Baffini saar 16. kohal ja ülejäänud veelgi kaugemal.
Saarestiku suurimad saared on Baffini saar, Ellesmere, Victoria, Banksi, Devoni, Axel Heibergi saar, Melville'i, Southamptoni, Walesi Printsi saar ja Somerseti saar.