google/wiki40b huggingface dataset:
1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa.

Ringrajasõit

Ringrajasõidu võistlused toimusid 7.–8. juulil Tallinnas.

Motokross

Krossivõistlused toimusid 14.–20. augustini Kiievis. Meeste võistlusmaa pikkuseks oli 90 km, naistel 50 km ja noortel 25 km.
Maire Arm

Maire Arm (kuni aastani 1989 Maire Orviku; sündinud 28. märtsil 1962 Tallinnas) on Eesti vandeadvokaat ja sporditegelane. Aastast 1996 on ta Eesti Advokatuuri liige ning aastast 2008 advokaadibüroo Kraavi & Partnerid vandeadvokaat ja partner
Aastail 2006–2010 oli ta Eesti Uisuliidu president ning aastast 2011 asepresident. Ta on Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ning Premia jäähalli üks omanikke.

Isiklikku

Tema tütar Emili Arm on iluuisutaja.
Lenči mõis

Lenči mõis (saksa keeles Lenzenhof, läti keeles Lenču muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Pārgauja piirkonnas Raiskumsi vallas.
Toomas Siitan

Toomas Siitan (sündinud 7. veebruaril 1958) on eesti muusikateadlane ja pedagoog, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal. 2003. aastal kaitses ta Rootsis Lundi ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Die Choralreform in den Ostseeprovinzen in der ersten Hälfte des 19. Jahrhunderts: Ein Beitrag zur Geschichte des protestantischen Kirchengesangs in Estland und Livland."
Siitan on muu hulgas üldharidus- ja muusikakoolides õpikuna kasutatava raamatu "Õhtumaade muusikalugu I" autor.
Alates 1990. aastast on ta tegutsenud dirigendina erinevate kollektiivide ees. Aastal 1994 asutas ansambli Studio Vocale. Alates 1994. aastast toimub tema juhtimisel Haapsalu Vanamuusikafestival.
Novembris 2018 valiti ta Eesti Kontserdi nõukogu esimeheks.
Gorgonzola

Ajalugu

Aastal 453 ründasid hunnid kohalikku kirikut (pieve) ja lähedal asunud Argentia linna ning hävitasid need. Esimene säilinud kirjalik dokument, mis sisaldab nime Gorgontiola, pärineb 10. sajandist. Aastal 1176 liitus Gorgonzola Lombardia Liigaga ning järgnevate gvelfide ja gibelliinide vaheliste sõdade ajal oli tegemist kohaga, kus toimunud lahingus vangistati Sardiinia Enzo.
Gorgonzola sai presidendi otsusega 2003. aasta 24. juunil linna autiitli.

Juust

Gorgonzola elanikud väidavad, et tuntud samanimeline hallitusjuust pärineb just Gorgonzolast ning aastast 879, kuid teised linnad pretendeerivad samuti juustu päritolukohale.
Bien

Bien oli Osmussaare keskosas asunud rannarootslaste küla.
Tegemist oli seitsmest talust koosnenud sumbkülaga, kus 1930. aastatel elas umbes 140 inimest. Rannarootslased evakueeriti Teise maailmasõja eest 1940.–1944. aastatel.
18. sajandi lõpust evakueerimiseni elas saarel seitse perekonda: Brusi, Greisa, Erkase, Marksa, Niggorsa, Nibondase ja Stavase taludes. Kunagisest külast oli 1990. aastateks säilinud kaks hoonet: Marksa talu rehi ja Erkase talu laut.
Alistekund

Alistekund (Alistegunde, Aliste) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond (provincia), arvatavasti muinaskihelkond, Sakala lõunaosas. 
See hõlmas tõenäoliselt hilisemate Halliste ja Karksi kihelkonna ala ja Ruhja ümbruse. Väga hõredalt asustatud hilisema Saarde kihelkonna ala võis olla Alistekunde tagamaa. Muinaskihelkonna piiridesse jäi arvatavasti ka kroonikas mainitud Purke linnus. Alistekundet nimetatakse kroonikas seoses Liivimaa ristisõja aegse, 1211. aastal toimunud Beverini latgalite rüüsteretkega sinna, mille tagajärjel sakalased alistusid Riia piiskopile ja andsid lubaduse end edaspidi ristida lasta.
Ann Kristin Flatland

Ann Kristin Aafedt Flatland (sündinud 6. novembril 1982 Oslos) on Norra laskesuusataja. 
Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel on Flatland võitnud pronksmedali 2007. aasta MM-il Anterselvas 4×6 km teatesõidus. Samas sai ta 7,5 km sprindis viienda koha. 2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel võitis ta  4×6 km teatesõidus pronksmedali.
Kirjandusteaduse mõisteid

A

absurdikirjandus - aforism - ajalooline romaan - ajaluule - aleksandriin - algriim - alguskordus - allegooria - alliteratsioon - alltekst - allusioon - amfibrahh - anafoor - anapest - aoid - apofaasia - arenguromaan - armastusromaan - assonants - auto

D

daktül - dialoog - diegees - dokumentaalromaan - draama - dramaatika - dramatiseering - duoloog

E

eepika - eepos - eesti haiku - epifoor - epigramm - epiniikion - epiteet - epopöa

F

faabula - fablioo - fikseeritud luulevormid - följeton

G

gaseel - gregeriia - grotesk

H

haiku - heksameeter - hermetism - humoresk - hälbekirjandus - hümn - hüperbool

I

ilukirjandus - intertekstuaalsus - intriigikomöödia - inversioon - irdriim

J

jamb - jambograafia - jutustus - jõgiromaan

K

kaanon - kakofoonia - kangelaslaul - kassetipõlvkond - katrään - kiriromaan - kirjandusajalugu - kirjanduslugu - kirjanik - kompositsioon - komöödia - konkreetne luule - kriminaalromaan - kulminatsioon - kõlakujund - kõnekujund

L

lastekirjandus - lee - liivik - limerik - lugemisdraama - luule - luulekassett - luuletaja - luuletus - lõpplahendus - lõppriim - lühijutt - lühiromaan - lüürika

M

maagiline realism - meelika - meesriim - memuaarid - metafoor - metonüümia - miljöö - monoodiline meelika - monoloog - motiiv - mudelsituatsioon - must komöödia - mõttekordus - mõttetera

N

naisriim - narratiiv - narratoloogia - neljajalgne trohheus - novell - näidend - näitekirjanik

O

oksüümoron - oktett - Onegini stroof - onomatopöa - ood

P

paarisriim - parallelism - paroodia - paskvill - pastišš - pendlitakt - peripeetia - personifikatsioon - pleonasm - poeem - poeetika - polüloog - proletaarne kirjandus - proloog - proosa - proosakirjanik - proosaluuletus - protagonist - psühholoogiline romaan - publitsist - publitsistika - publitsistlik romaan - puänt

R

retoorika - riim - riimiline luule - ristriim - robinsonaad - romaan - rubaii - rüütlikirjandus - rüütliromaan

S

saaga - saatüridraama - sekvents - salm - satiir - segariimilisus - sentents - siire - sketš - sonetipärg - sonett - spiooniromaan - spondeus - stiil - stiilimeetria - stroof - sõjaromaan - sõlmitus - süliriim - süžee

Z

zadžaal - zuihitsu

T

tanka - tekst - tekstikriitika - tertsett - tetraloogia - torm ja tung - tragikomöödia - tragöödia - travestia - triloogia -  trohheus - troop - truväär

U

ulmekirjandus - uuskriitika

V

vaimulik kirjandus - vene formalism - veste - voolulooline meetod - võrdlev kirjandusteadus - võrdmõõdulisus - värsijalg - värsimõõt - värsiõpetus - värss - värssromaan - väärtkirjandus

Õ

õuduskirjandus

Ö

ökokriitika
Timothy Palmer

Timothy Palmer (1751 Newburyport, Massachusetts – 1821) oli USA sillaehitaja.
Ta oli USA esimesi puidust kaetud sõrestiksildade ehitajaid. Teda on kutsutud Ameerika sillaehitajate Nestoriks.
Ta ehitas mitu tähelepanuväärset silda, nende seas Essex-Merrimack Bridge'i üle Merrimacki jõe Kennebecis Connecticutis (1792) ning 74,4-meetrise peasilde ja 719-meetrise üldpikkusega mitmeavalise puitsilla üle Piscataqua jõe suudmesse jääva Great Bay Maine'is. 1794. aastal valminud Piscataqua sild oli tollal suurima sildeavaga sild maailmas.

Permanent Bridge

1803. aastal kutsuti Palmer jätkama esimese püsisilla ehitamist Philadelphias üle Schuylkilli jõe. 1805. või 1806. aastal lõplikult valminud Permanent Bridge oli ühtlasi ka esimene katustatud sild Ameerika Ühendriikides.
Moraalirealism

Moraalirealism ehk moraalne realism on moraalifilosoofias vaade, mille järgi moraaliotsustustel on tõeväärtus, mis tuleneb vastavusest või mittevastavusest arvamustest sõltumatutele moraalifaktidele.
Osa moraalirealiste peab moraalifakte looduslikeks tõsiasjadeks, teised jälle mittelooduslikeks või koguni üleloomulikeks tõsiasjadeks.
Osa moraalirealiste peab moraalifakte empiiriliselt tunnetatavateks, teiste järgi nõuab nende tunnetamine ratsionaalset intuitsiooni või jumalikku inspiratsiooni.
Osa moraalirealiste peab moraalifakte sõltuvaks inimloomusest või ühiskondlikust praktikast. Niisugune positsioon on ühitatav moraalirelativismi, kontraktualismi ja moraalikonstruktivismiga.
Moraalirealismi eitust nimetatakse moraalseks antirealismiks.
Yate

Yate on linn Suurbritannias South Gloucestershire'is.
2001. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 21 789 inimest.
Yate'ist on pärit J. K. Rowling.
Konstantin Jalari

Konstantin Jalari (kuni 27. jaanuarini 1939 Konstantin Jegorov; 2./15. oktoober 1907 Keila – detsember 1987 Tallinn) oli eesti poksija.
Ta sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti meistrivõistlustel aastatel 1927 ja 1928 2. koha ning oli sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) kokku kahekordne Eesti meister aastatel 1930 ja 1931.
Ene-Mall Vernik-Tuubel

Ene-Mall Vernik-Tuubel (sündinud 7. veebruaril 1945) on eesti psühholoog.
Ta lõpetas 1968. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika eriala. 1975. aastal kaitses psühholoogiakandidaadi kraadi Moskva Üld- ja Pedagoogilise Psühholoogia Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirjaga "Соотношение формальных и содержательных компонентов мышления при построении моделей задачи в процессе ее решения (на материале решения физических задач)"
Aastatel 1968–1970 töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemlaborandina, 1970–1973 oli Moskva Üld- ja Pedagoogilise Psühholoogia Instituudi aspirant. 1973. aastast töötas Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja psühholoogia kateedri õpetajana, hiljem vanemõpetajana, 1983. aastast dotsent. Aastatel 1988–1989 Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi dotsent. Aastatel 1990–1993 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli vanemteadur, arenguuuringute labori juhataja ja professor, 1993–1995 Kultuuri- ja Haridusministeeriumi koolituspoliitika osakonna juhataja, 1995–2001 Pühajärve Põhikooli direktor, 2002–2007 Haridus- ja Teadusministeeriumi (HTM) Koolivõrgu Büroo Lõuna-Eesti piirkonna peadirektor, 2007–2008 HTM koolikorralduse osakonna kuraator.
Koogu mõis

Koogu mõis (saksa keeles Kook) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonna Viru-Nigula valda.

Ajalugu

Koogu mõisa on esmakordselt mainitud 1685. aastal, mil omanikeks olid Lipahartid. 1788. aastal müüs Fabian von Liphart mõisa Georg Gustav von Wrangelile. 1807. aastal oli mõisa omanik Eugéne von Rosen, samal aastal sai mõisa omanikuks Carl Christoph von Essen. Essenitele kuulus mõis peaaegu sajandi.
Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Otto von Schilling.

Mõisakompleks

Mõisa pikk ühekorruseline kivist härrastemaja ehitati 19. sajandil, tänapäeval seisab see varemeis.
Säilinud on mõned kõrvalhooned, millest osa on ümber ehitatud.
TLÜ/AJ Tooted

TLÜ/AJ Tooted (lühemalt Tooted Tallinn) on Tallinnas asuv Eesti naiste korvpalliklubi. Klubi on mänginud Naiste Korvpalli Meistriliigas.
2005 ja 2006 tuli klubi Eesti meistriks.
Ülo Puidak

Elulugu

Ülo Puidak oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1949 Tartu 6. Keskkooli, 1954 EPA veterinaariateaduskonna. Ta oli 1954–1957 Moskva Veterinaariaakadeemia aspirant ja kaitses 1960 Leningradi Veterinaaria Instituudis veterinaariakandidaadi kraadi (väitekiri "Сравнительная оценка методов определения свежести рыбы" ("Kala värskuse määramise meetodite võrdlev hinnang")).
Oli 1958–1961 Üleliidulise Veterinaar-sanitaarinstituudi nooremteadur, 1961–1963 Üleliidulise Eksperimentaalse Veterinaaria Instituudi vanemteadur, 1963–1966 Eesti Mereihtüoloogia Labori vanemteadur, 1967–71 Riigireservide Teadusliku Uurimise Kesklabori vanemteadur, 1971–1991 Balti Tsonaalse Teadusliku Uurimise Veterinaarialabori direktor.

Teadustöö

Tema peamine uurimisvaldkond oli lindude haigused ja nende profülaktika. Tal ilmus umbes 10 teadustööd.
Paulus Orosius

Paulus Orosius on (u. 380–420) Hispaaniast pärit vanarooma ajaloolane ja ristiusu presbüter. 
Ta koostas oma õpetaja Augustinuse ettepanekul esimese kristliku maailmaajaloo teose "Historiae adversus paganos"" ("Ajalugu paganate vastu"). Teos käsitleb ajalugu alates maailma loomisest kuni autori kaasajani.
Karlmann (Frangi kuningas)

Karlmann ehk Karlmann I (751 – 4. detsember 771) oli Frangi kuningas 768–771 koos oma venna Karl Suurega. Ta oli Pippin Lühikese poeg.
Karlmann oli Pippini noorem poeg, kes oli sündinud pärast viimase abielu oma naise Gerbergaga, kuid temast ei saanud siiski Frangi riigi ainuvalitsejat, vaid ta pidi võimu jagama oma vanema vennaga. Et kõik tema elu kujutavad kroonikad on kirjutatud Karl Suure ajal, siis kujutatakse teda vendadevahelises võimuvõitluses rõhutatult negatiivsena. Tema elust on vähe teada, kuid ilmselt ei olnud ta niivõrd osav poliitik kui ta vend, sest Akvitaania mässu ajal haaras Karl initsiatiivi ning järgnevalt hakkas Karlmanni võimu juurest eemale tõrjuma. Viimase ootamatu surm kõigest 20-aastasena oli talle kindlasti kergenduseks, võimalik, et Karl võis tema surmale ka kaasa aidata, sest Karlmanni naine põgenes koos lastega oma isa, langobardide kuninga Desideriuse juurde Itaaliasse.
Yrjö Leino

Isiklikku

Yrjö Leino oli kolm korda abielus. Esimene naine oli Alli Simola, kellega tal oli ka tütar Lieko Zachovalová (1927–2017), elas Tšehhis. Teine naine oli Ulla Smedberg, kellega tal oli ka poeg Olle Leino (sündinud aastal 1932, elab Rootsis), kes on tegutsenud kirjanikuna. Ta kirjutas raamatud: Kes oli Yrjö Leino (Kuka oli Yrjö Leino / Vem tackar Yrjö Leino), Helsingi 1973 ning "Veel üks kiri: Hertta Kuusise dramaatiline elu ja armastus Yrjö Leinoga" (Vielä yksi kirje: Hertta Kuusisen dramaattinen elämä ja rakkaus Yrjö Leinoon. Helsinki, 1990).  Tema kolmas naine oli Hertta Kuusinen, Otto Wille Kuusineni tütar.
49th Street

49ᵗʰ Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Pisikoi

Pisikoi (Bucculatrix) on pisikoilaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.
See on paljude liikidega perekond.
Maładziožnaja metroojaam

Maładziožnaja metroojaam (vene keeles Молодёжная (Molodjožnaja metroojaam), valgevene Маладзёжная (transkribeerituna Maladzjožnaja metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis.
Jaam avati 3. juulil 1995.  See asub Minsk-Paŭnočny raudteejaama juures. Üks jaama väljapääsudest avaneski algselt jaama perroonidele, ent aastal 2011 see suleti ja sealsed eskalaatorid seisatati. Väljapääs avati taas kevadel 2012. Aastal 2015 avati uus väljapääs, mis avaneb kaubanduskeskus Karona juures.
Jaama kujundus on lakooniline, ootesaal on lihtne ühelööviline raudbetoonkonstruktsioon. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Kasutatud on Koelga marmorit, halli graniiti ja alumiiniumit. Seinu ehivad pikad valgustid, mis koos seinte ja sissepääsude lineaarse kujundusega peaks edasi andma liikumist. Sissepääsude seintel asuvad vestibüülipoolsetes otstes temaatilised pannood.
Siiri Sisask

Siiri Sisask (sündinud 21. septembril 1968 Raplas) on eesti laulja ja muusik. 
Ta on teinud karjääri ka filmi- ja muusikalinäitlejana ning esinenud muusikalavastustes. Ta on MTÜ Saagu Valgus asutaja ja juhatuse liige.
Sisaskit huvitab budism.

Elulugu

1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses õppis Sisask Vääna mõisa internaatkoolis (praegune Vääna lasteaed-algkool). Hiljem õppis ka Keila I keskkoolis. 1987. aastal lõpetas Sisask Tallinna 1. Õhtukeskkooli. Alates 2005. aastast õpib ta Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris.
Siiri Sisask on esinenud ansamblitega Ruja ja Vitamiin ning solistina reisilaevadel. Ta on kirjutanud laule ja teatrimuusikat. 
Ta kandideeris 2003. aastal Res Publica nimekirjas Riigikogu valimistel ning sai Taavi Veskimägi asendusliikmena X Riigikogu liikmeks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina, kuid kogus 771 häält ja ei osutunud valituks.
1997. aastal korraldas ta Pärnus Pärnu Uue Kunsti Muuseumis maalinäituse. Korraldamisel aitas teda Mark Soosaar.

Isiklikku

Ta on helilooja Urmas Sisaski õde.
Raja Teele

Raja Teele on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja peategelastest, Lutsu silmapaistvaim naistegelane.
"Kevades" kirjeldab Luts Teelet eelkõige praktilise, ehkki kohati tujuka tüdrukuna. Autor esitab teda küll peategelase Arno Tali tulevase pruudina nii Arno kui ka teiste tegelaste (näiteks Tootsi ja Lible) silmis, kuid vastandab Teele samas Arno unistajaloomusele. "Suves" jääb Arno siiski kõrvale ning Teele mängib teineteise vastu oma kaks kosilast Joosep Tootsi ja Jorh Adniel Kiire, kuid otsustab lõpuks siiski Tootsi kasuks. Kiirele esitab ta sündmustiku käigus nõudmise, et too rätsepa elukutse maha jätaks ja põllumeheks hakkaks, mis Kiirel püüdmisele ja isegi Tootsi õpetustele vaatamata mitte korda ei lähe; seeläbi näitab autor Kiire vähest mehelikkust. "Tootsi pulmas" abiellub Teele Tootsiga, kuid "Argipäevas" tunneb end Ülesoo talus siiski ülearusena, mistõttu kolib ajutiselt kodutallu Rajale tagasi.
Teele on Lutsu kõige aktiivsem ja jõulisem naistegelane (sealhulgas "Kevade" koolitüdrukuist ainuke, kelle nime autor mainib). Tema taustal tõuseb siiski veelgi selgemalt esile, et enamik Lutsu naistegelasi on pigem õrna ja passiivse loomuga. Seetõttu keskendutakse Lutsu feministlikes käsitlustes sageli Teelele. Enamajaolt kujutab Luts Teele tegevust teiste silmade läbi ning ehkki ta avab Teele karakterit selgi viisil, jäävad Teele tegude sügavamad motiivid siiski enamasti varju.
Raja Teele prototüüp oli Adele Pärtelpoeg.
Shi Liang

Shi Liang (hiina keeles 史良, pinyin'is Shǐ Liáng; 27. märts 1900 Changzhou – 6. september 1985 Peking) oli hiina jurist ja Hiina Rahvavabariigi riigitegelane.
Shi Liang oli pärit haritud, kuid vaesunud perekonnast. Ta lõpetas Shanghai Õigusülikooli ja töötas seejärel Shanghais juristina. 1931. aastal avas ta oma õigusbüroo. 1935. aastal asutas ta Naiste Hiina Päästmise Ühingu. 1936. aastal valiti ta Hiina Rahvusliku Päästmise Komitee liikmeks. Jiang Jieshi valitsus arreteeris Shi Liangi 1936. aasta lõpul, kuid oli sunnitud ta kohtuprotsessil õigeks mõistma.
Ta oli 19. oktoobrist 1949 kuni 28. aprillini 1959 Hiina Rahvavabariigi justiitsminister.
1979–1985 oli ta Hiina Demokraatliku Liiga esimees.
Lennuki pardasalvesti

Piloodikabiini helisalvesti

Piloodikabiini helisalvesti (rahvusvaheliselt kasutatav lühend CVR, Cockpit Voice Recorder) salvestab pilootide vestluse, suhtluse lennujuhtidega ja helid piloodikabiinis. Mikrofon paikneb enamasti kabiini ülaosa paneelis ning salvestab ka lennu tehniliste näitajatega seotud helid (TAWS hoiatussignaalid, seadmete sisse või välja lülitamise jms). CVR-i salvestised ei ole üldjuhul avalikud, ka salvestiste transkriptsiooni avalikustamisele on piiranguid.

Pardasalvesti

Pardasalvesti (FDR Flight Data Recorder) registreerib andmeid lennuki seadmete töö kohta. FDR-i andmete abil tuvastatakse lennuõnnetuste põhjusi (piloodi eksimus, tehniline rike vms) ja täiustatakse lennuohutust. 
Andurite lugemeid võetakse mitu korda sekundis. Uuemad pardasalvestid registreerivad vähemalt 88 parameetrit. Parameetrite registreerimissagedus varieerub mõnesekundilisest intervallist kuni kümnete hertsideni, kui mõni parameeter hakkab kiiresti muutuma. Andmete registreerimise kestus on 17–25 tundi.
Nõuded salvestite vastupidavusele on väga kõrged, need peavad taluma väga tugevat lööki (kokkupõrget), peavad vastu pidama nii tulekahjus kui ka kuni 6 km sügavuses merre kukkudes. Vette kukkudes hakkab pardasalvesti külge kinnitatud ultrahelimajakas välja saatma signaale. Majakas töötab kuni 30 päeva.

Ajaloost

Varasemad pardasalvestid olid spetsiaalsed magnetofonid, milles magnetlinti keriti ühelt poolilt teisele ja lindi lõppedes vahetati lindi liikumissuunda ning info kirjutati lindi teisele rajale. Uuesti lindi alguseni jõudes hakati esialgset registrogrammi üle kirjutama. Nõukogude Liidu lennukite magnetofonseade oli vastupidavas kerakujulises metallkorpuses, mis oli värvitud erkoranžiks. Niisuguseid pardasalvesteid valmistati Tartu Aparaaditehases.

Kasutamine

Mõlemad salvestid asuvad lennuki sabas, et tagada suuremad võimalused salvestite säilimiseks lennukatastroofis. Lennukis olijad ei pääse lennu ajal salvestitele ligi. Salvestatud informatsiooni saab lugeda ainult spetsiaalse aparatuuri abil.
Lisaks lennukatastroofide ja lennuintsidentide analüüsile uuritakse registrogramme ka lennukite lennurežiimide ja pilootide käitumise analüüsiks, et tagada ökonoomsemat ja ohutumat lennuliiklust.
Harry von Pistohlkors

Heinrich (Harry) Nikolai Alexander von Pistohlkors (27. juuni (vkj) 1870 Rutikvere − 3. november 1947) oli baltisaksa päritolu põllumees, mõisaomanik ja toimetaja.

Elulugu

Ta sündis Rutikvere mõisniku Adolf Friedrich Alexander von Pistohlkorsi (1820−1896) ja tema abikaasa Mathilda Dorothea von Festi (1832−1907) pojana. Õppis Viljandi maagümnaasiumis, mille lõpetas 1892. aastal. 1892−1894 tudeeris Tartu ülikoolis ökonoomiat. 1894. aastal läbis ta väeteenistuse. Seejärel täiendas end 1894−1897 Bonni ja 1897−1898 Heidelbergi ülikoolis. Filosoofiadoktori kraadi omandas 1898. aastal. Naasis Liivimaale ja oli tegev Liivimaa sotsieteedis. Aastal 1904 sai ta Tartu-Võru rahukohtunikuks. Teenis välja titulaarnõuniku auastme. 1905−1906 reisis ta Šveitsi Lausanne′i, kus õppis sealses ülikoolis ajalugu. Kuni 1912. aastani oli ta väljaande Baltischen Wochenschrift für Landwirtschafti toimetaja. Tegev ka kirjanikuna.

Tegevus mõisaomanikuna

1902. aastal ostis ta Tartu lähedal Vorbuse mõisa. Ta laiendas seda oluliselt ja korraldas selle põhjalikult ümber. Selle tulemusel õnnestus tal oma tulusid kolmekordistada. 1916. aastal rüüstasid mõisa aga vene sõjaväelased ja ta müüs selle ära. 1917. aastal ostis ta Läänemaal Voose, Massu ja Mõisaküla mõisad, mis võõrandati tema käest 1919. aastal.
Endel Püüa

Endel Püüa (sündinud 7. juulil 1954 Leisi vallas) on Eesti ajaloolane ja museoloog.

Elulugu

Endel Püüa on kaluri poeg.
Ta lõpetas 1972 Kingissepa (Kuressaare) Keskkooli, 1977 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. Oli 1977–1988 Saaremaa Muuseumi ekspositsiooniosakonna juhataja, aastast 1988 direktor.

Teadustöö

Uurinud Saaremaa omavalitsuste, majanduse ja fotograafia ajalugu ning massirepressioone. Kogumiku "Saaremaa Ühisgümnaasium 1865–1995" (Kuressaare, 1996) koostaja ja peatoimetaja. Saare Maavolikogu liige 1989–93. Valgetähe medal (1997), Kuressaare linna teenetemärk (2003), Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal (2003), Saare Maakonna teeneteplaat (2004). Üle 30 teadustrükise, sh 2 monograafiat.
Enn-Tiit Päärt

Enn-Tiit Päärt (1. aprill 1930 Tallinn – 20. september 2012 Göteborg) oli Eesti tehnikateadlane ja keemik.

Elulugu

Enn-Tiit Päärt oli ajakirjaniku poeg.
Õppis Nõmme Gümnaasiumis, läks 1944 (ema ja õega) Rootsi. Lõpetas 1948 Göteborgis reaalkooli ja 1951 gümnaasiumi (eksternina), 1967 Göteborgi Ülikooli pedagoogika haru, 1968 Chalmersi Tehnikaülikooli keemiainseneri erialal, sooritas tehnikalitsentsiaadi eksamid 1970 (samas), tehnikadoktor (1972, samas), väitekiri "Determination of alchitols and alchitol end groups in polysaccharides." Töötas 1948–1951 õlitööstuses, oli 1951–1967 keskkooli ja gümnaasiumi loodusteaduste ja tehniliste ainete õpetaja, 1968–1972 Chalmersi Tehnikaülikooli keemia instituudi assistent, 1972–86 tehnilise keemia lektor ning professor aset, 1986–1998 keemiaosakonna juhataja, aastast 1998 Keemiatööstuse Arendusülikooli rektor. Kuulus 1990–2000 Chalmersi Tehnikaülikooli juhatusse (1990–1993 Chalmers-Lindholmi juhatuse esimees). Ühtlasi oli 1986–1998 firma Bim Kemi AB arendusdir ja 1994–2003 Bim Kemi Eesti AS tegevdirektor. Aastast 1982 konsultatsioonifirma Chemproject (Rootsis) omanik, konsultatsioonifirma ATARAX OÜ (Eestis) asutaja ja omanik (1998). Ta oli Rootsi Tööstusühingu ja Rootsi Keemiainseneride Ühingu liige. Töid peamiselt tselluloosikeemia alalt; 4 patenti.
Vaime Kabur

Vaime Kabur (sünninimega Vilandberg, 1936–1941 Vilgma; 8. detsember 1914 Pada vald, Virumaa – 2. veebruar 2005 Tallinn) oli Eesti bibliograaf.
1934–1940 õppis ta TÜs eesti kirjandust ja 1948–1950 TRÜs bibliograafiat ja raamatukogundust.
1947–1968 oli ta ENSV Riikliku Raamatukogu vanembibliograaf ja 1968–1983 peabibliograaf.
Ta on koostanud muu hulgas mitme eesti kirjaniku (näiteks A. H. Tammsaare) personaalbibliograafia.

Isiklikku

Ta on olnud abielus Boris Kaburiga.
Kalda tänav (Narva)

Endised Kalda tänavad

Enne Teist Maailmasõja Narvas oli 1. Kalda, 2. Kalda ja 3. Kalda tänav. Nad asusid Peetri eeslinnas Narva linnuse ja raudtee vahel. Viimane asus samas kohas, kus praegu kulgeb Linnuse tänav.