Raadio Kadi

Kuni aastani 1992

Raadio Kadi asutamise idee tekkis eraalgatusi soosivate perestroika ja glasnosti tingimustes, veel enne Eesti taasiseseisvumist.
1988. aastal alustas Kuressaares tegevust ettevõte SATECO, mis aastaks 1989 ehitas Kuressaarde kaabelvõrgu. Kaabelvõrgu kaudu alustas tegevust Kadi TV, mis oli ilmselt esimene eratelekanal Eestis. 1990. aastal tegid SATECO eestvedajad, sealhulgas Raul Pikkani, ettevõtte tegevuses pausi ja töötasid mõnda aega Soomes. Seal avaldas neile muljet, et ühes Kuressaarest väiksemas Soome linnas oli hommikust õhtuni saateid edastav kohalik raadiojaam.
Nähtust ja kuuldust innustatuna taotlesid Pikkani jt 1991. aastal raadio sagedusluba. Luba kasutada sagedust 101,5 MHz saadigi, kuid esialgu seisis see jõude, jaama tööle ei pandud.
1992. aasta kevad-talvel hakkas Tallinnas tegutsema Eesti esimene erakapitalil põhinev kommertsraadio Kuku Raadio, mis Raul Pikkani arvates mõjutas tegutsema ka sageduslitsentsiga saarlasi.

Alates aastast 1992

Raadio Kadi esimene saatepäev oli 26. oktoobril 1992. Raadio asus Kuressaares aadressil Tallinna tn 22 (asukoht kaardil).
Raadio Kadist sai taasiseseisvunud Eesti esimesi erakapitaliga loodud sõltumatuid raadiojaamu väljaspool Tallinna. Jaamal puudusid algusaegadel ressursid (heliplaadid, oskajad inimesed) ja selleks, et kohalikus jaamas mängitav muusika liiga tüütuks ei muutuks, lülituti mõnda aega kokkuleppel Eesti Raadioga igal täistunnil avalik-õigusliku raadio kavva.
Oma nime võttis jaam 1992. aastaks tegevuse lõpetanud Kadi TV-lt. Telekanal omakorda oli nimetatud Raul Pikkani tütre järgi. Kaaluti ka variante nagu Saaremaa Raadio, Kuressaare Raadio, kuid toonastele tegijatele tundus, et ajakirjanduslikus mõttes olulist häälekandjat loodavast jaamast ei saa, mistõttu valiti eelnevaist vähem pretensioonikas nimi.
Algselt oli Raadio Kadi kohalik, Kuressaare-keskne raadio, hiljem on jaama leviala laienenud regionaalseks. Raadio saatekavva kuulusid algusest peale uudised, mida aitasid koostada kohalikud elanikud, saates teateid jaama näiteks faksiga.
Sügisel 1997 rajati ettevõte AR-Meedia, mis haldas ka Raadio Kadit. Raadiojaama kõrvale tekkis aga ajaleht Saare Nädalaleht (hiljem Saarlane).
Kevadel 1999 AR-Meedia pankrotistus, raskustesse sattus ka Raadio Kadi. Muuhulgas jäi jaam vahepeal elektrita. Samal aastal leidis raadio uue omaniku ja investori.
11. märtsil 2002 võeti Raadio Kadi Eesti Ringhäälingute Liidu liikmeks. 21. mail 2002 kolis raadiojaam Kuressaare kesklinna, Holostovi kompleksi (vaata kaardilt). Eelnevalt oli jaam tegutsenud Pikal tänaval.
1. jaanuaril 2005 väljastas kultuuriministeerium uue ringhäälinguloa, mille järgi muutus jaama sagedus: senise 101,5 MHz asemel oli raadio kuulatav sagedusel 90,5 MHz. Samal ajal viidi Orissaares asunud teine saatja (sagedusel 98,6 MHz) üle Muhus Liival asuvasse masti. Selle tulemusel laienes raadio leviala Hiiu- ja Läänemaa rannikule.
Sama aasta 4. veebruaril avati Holostovi hoonetekompleksis Raadio Kadi kunstigalerii.
1. oktoobril 2006 kirjutas Raadio Kadi TÜ-ga Oma Saar alla lepingu ajalehe Oma Saar väljaandmiseks. Oma Saar toetub Vjatšeslav Leedo kapitalile ja raadiojaama toimetus aitab omakorda ajalehte toimetada.
Jaanuaris 2007 alustas Hiiumaal Kärdlas tööd Raadio Kadi kolmas saatja sagedusel 90,1 MHz. Selle tulemusel laienes jaama leviala kogu Hiiumaale, raadio programmis suurenes Hiiumaa sõnumite osakaal.

Programm

Raadio Kadi programmis on oluline osa sõnalistel saadetel, milles käsitletakse erinevaid eluvaldkondi, nii päevakajalisi kui ka püsiteemasid; eelkõige seda, mis on vahetult seotud saarte ja saarlastega. Alates kanali loomisest on kavas olnud soovisaade. Praegune hommikuprogramm kannab nime "Ärkamisaeg".
Jaama kavas on olnud ka öine jutusaade.

Kuulajaskond

Raadio Kadi on eestikeelne ja mõeldud igas vanuses kuulajale. Muusikavalikuga soovib jaam rahuldada "kõige erinevamaid maitseid".