google/wiki40b huggingface dataset:
Endel Sõerde

Endel Sõerde (kuni 1939 Söörde; 14. juuni 1926 Tallinn – 13. september 2000) oli eesti tele- ja raadioajakirjanik ning üks allveespordi algatajaid Eestis.

Haridus

Ta lõpetas aastal 1945 Tallinna 22. Keskkooli. 1945–1947 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas.

Töö

Ta alustas raadios diktorina tööd 1951. aastal. 1959. aastast oli ta teadustaja Eesti televisioonis. Ta oli pikka aega "Aktuaalse kaamera" diktor ja toimetaja ning muudegi saadete juht ja autor.
Ta on teinud keskkonna-, laste- ja põllumajandussaadete sarju ning mitmel alal viktoriine. Lugenud Tallinnfilmi ja Eesti Telefilmi filmidele kaadritagust teksti.

Allveespordihuvi ja ühiskondlik tegevus

Tegelnud kala-, jahi- ja allveespordiga (selle algatajaid Eestis) ning olnud 1964–1974 Vabariikliku Allveespordi Föderatsiooni esimees; olnud rahvusvahelistel võistlustel peakohtunik.
Endel Sõerde oli Eesti NSV Allveespordiföderatsiooni esimees ja allveearheoloogia klubi Viikar juht. Ta juhtis Eesti Meremuuseumi juures 1980. aastal moodustatud allveearheoloogia klubi Viikar tööd üle kümne aasta.
Endel Sõerde on populaarsete saatesarjade ja kümneid kordi näidatud allveefilmi "Ettevaatust – Hiiu madal!" abil tutvustanud nii Eesti merearheoloogia kui ka kogu Eesti merenduse ajalugu.

Isiklikku

Ta oli aastast 1949 abielus iluvõimlemistreeneri Virge Sõerdega; nende tütar Riina Voolpriit on iluvõimleja ja spordipedagoog.
Endel Sõerde suri 13. septembril 2000 ja ta maeti 22. septembril 2000 Metsakalmistule.
Brigita Murutar

Brigita Murutar (sündinud 9. veebruaril 1997) on eesti lauljatar.
Ta tegi lauljana debüüdi konkursil "Eesti Laul 2014" lauluga "Laule täis taevakaar", mis saavutas finaalkontserdil 7. koha.
Brigita Murutar töötab raadios Elmar.
Brigita on tegelenud triatloni ja ratsutamisega.

Isiklikku

Tema vanemad on Alo ja Kati Murutar.
Suursamblikud

Suursamblikeks nimetatakse leht- ja põõsassamblikke. Erinevalt koorik- ehk pisisamblikest on võimalik neid substraadilt ehk kasvupinnalt eemaldada. Samblikke kasvuvormide vahel pole alati selgeid piire, isegi sama samblik võib erinevatel eluetappidel kuuluda erinevatesse kasvuvormidesse.
Suure talluse ehk rakisega suursamblike hulka kuulub Eestis üle 300 liigi. Suursamblikud varieeruvad oma suuruselt, värvilt, kujult ja kasvukohalt palju enam kui pisisamblikud, tehes nende uurimise ja kogumise palju lihtsamaks.
Parim viis samblike eristamiseks on nende talluse morfoloogiliste tunnuste abil, kuigi teinekord on aga määramisel oluliseks abiks värvustestid või õhukese kihi kromatograafia, mida kasutatakse samblikuainete sisalduse määramiseks.
Kirikutekstiilid

Ajalugu

Kirikutekstiilide ajalugu on sama pikk kui kristliku kiriku ajalugu. Esimesed viited tekstiilide kasutamise kohta pärinevad 4. sajandist.

Roomakatoliku kirik

Altar on kaetud altarilinaga. Armulaua pühitsemise juurde kuulub mitmesuguseid tekstiile: korporaal, bursa, palla, karikarätt, karikakate.
Altari esiküljel kasutatakse liturgilist värvi tekstiilist altarikatet.

Luteri kirik

Altar on kaetud altarilina või liturgilist värvi altarikattega. Armulaua juurde kuuluvad karikakate ja karikarätt.
Altari esiküljel kasutatakse liturgilist värvi tekstiilist altarikatet. Kantsli puldil on kantslikate, mis enamasti on valmistatud samas stiilis nagu on altarikate, ja moodustab altarikattega komplekti. Komplekti võivad kuuluda veel lugemispuldi ja/või köstrikantsli kate, altariaia kate ja kantsli ääre kate.

Roomakatoliku kirik

alba - vöö - stoola - dalmaatika - kaasula - pluviaal - mitra
Väljaspool liturgiat võivad vaimulikud kanda vaimulikusärki ja sutaani.

Luteri kirik

Luteri kiriku vaimulike liturgiliseks riietuseks on talaar ja lõkmed. Lõkmed kuuluvad õpetaja (preestri) riietuse juurde. Diakon neid ei kanna.
Luteri kiriku vaimulikud kasutavad ka roomakatoliku kiriku preestrite riietust, kuhu kuuluvad alba, vöö, stoola ja kaasula. Diakonite riietuseks on alba, vöö ja stoola, mis asetatakse diagonaalselt üle vasaku õla. Piiskopiriietusse kuuluvad eespool nimetatud rõivaesemetele lisaks ka pluviaal ja mitra.
Väljaspool liturgiat võivad vaimulikud kanda vaimulikusärki ja luterokki. Naisvaimulikele on eri maades loodud erinevaid jakist ja seelikust või pükstest koosnevaid kostüüme.

Luteri kirik

kirsturaami kate - pruudivaip - korjanduskott
Saksa merevägi

Saksa merevägi, saksa k Deutsche Marine,  on Bundeswehri (Saksamaa relvajõudude) põhiväeliik-merevägi.

Koosseis

Saksa mereväe koosseisus on umbes 16 000 inimest, umbes 70 sõjalaeva ja 80 lennuvahendit.
Laevadest on Saksa mereväes muuhulgas 8-9 fregatti, 6 ründeallveelaeva, 5 korvetti. Õppelaevana on kasutusel üks barklaev.
Mereväe staap asub Rostockis.
Helikund

Helikund oli aastal 1922 ilmunud muusikateemaline ajakiri. Ajakirjast ilmus 8 numbrit.
Ajakirja sisulist osa ajasid edasi 1923 ilmunud Sireen ja 1924–1940 ilmunud Muusikaleht.
Misso vald (Vastseliina kihelkond)

Misso vald (saksa keeles Illingen) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1939.
Dārziņi

Dārziņi on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 4,380 km². Asub Rumbulast kagus Daugava paremal kaldal, Dole saare vastas. Seal on 2380 elanikku (2010). 
Kagus on asumi piiriks aastal 1974 valminud Riia HEJ tamm. Dārziņi ja Dole vahelisel Daugava lõigul elab ohtralt linde.
Dārziņi liideti Riia linnaga aastal 1968. Esimesed suvilakooperatiivid olid seal juba varem, aga toona hakkasid suured ettevõtted nagu Riia VEF ja Latvenergo sinna aianduskooperatiive rajama. Lätikeelsest sõnast aialapikeste kohta (dārzins) sai asum ka nime. Aastast 2000 hakati suvilaid ja aiamajakesi elumajadeks ümber ehitama ning piirkonda tekkis püsivam asustus. Umbkaudu sel ajal hakati ka asumi teedele tänavanimesid panema; need on asumis aiandusteemalised. 
Aastal 1960 avati Riia–Daugavpilsi raudteeliinil asumi lähistel Salaspilsi piirkonnas Dārziņi raudteepeatus.
Elamisluba

Elamisluba (inglise residence permit) on luba elada mingis riigis. Luba on dokumendi või kaardi kujul.
Olav Ehala

Olav Ehala (sündinud 31. juulil 1950) on eesti helilooja ja pianist.
Ta lõpetas 1969 muusikateooria alal Tallinna Muusikakooli ja 1974 kompositsiooni erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (professor Eugen Kapi klass).
Ta mängis ansamblis Kristallid ja kirjutas ansamblile mõned lood.
Ta oli 1970–1975 Noorsooteatris muusik ja 1975–1991 muusikaala juhataja, aastast 1991 töötab Eesti Muusikaakadeemia õppejõuna.
Ta on esinenud pianistina paljudes riikides, saanud joonis- ja nukufilmide ("Aeg maha", "Eine murul", "Ärasõit", "Papa Carlo teater", "Hotell E") muusika eest rahvusvahelisi auhindu. Ta on loonud muusikat ka filmidele ja lavastustele.
Aastal 2001 valiti ta Eesti Heliloojate Liidu esimeheks.

Muusikalid

Ehala on kirjutanud muusikalid "Sabata krokodill" (1972), "Oliver ja Jennifer" (1972), "Buratino" (1975) ja "Johnny" (1980, koos Jaanus Nõgisto ja Peeter Volkonskiga), "Thijl Ulenspiegel" (1987) ja "Nukitsamees" (1981).
Koos saksofonisti Lembit Saarsaluga on Ehala esinenud koolides, et tutvustada noortele džässi ja selle ajalugu. Samuti annab ta džässikontserte klubides ja kontserdisaalides.

Filmid

Olav Ehala on kirjutanud muusikat filmidele ja kasutanud sedasama muusikat ka oma muusikalides. Filmide "Nukitsamees" (režissöör Helle Karis, 1981) ja "Karoliine hõbelõng" (režissöör Helle Karis, 1984) laulud on muutunud populaarseks. Samuti on tuntud muusika 1971 valminud filmile "Don Juan Tallinnas" (näiteks "Vaid see on armastus").

Kiigelaulukuuik

Tihe koostöö seob Olav Ehalat vokaalansambliga Kiigelaulukuuik, kusjuures viimastel aastatel on ansambel eriti rohkesti esitanud just Olav Ehala laule ja seadeid. Ansambliga on esinetud Eestis, Soomes, Saksamaal, Iirimaal ja Portugalis. Ilmunud on CDd "Siidiplaat", Olav Ehala autoriplaat "Kino-Teater-Muusika" ning "Koidulast Ehalani".

Isiklikku

Olav Ehala hüüdnimi on Olku.
19. mail 2007 sai Ehala oma tütre Eeva-Liisa Ehala-Tammiku kaudu vanaisaks.
Juhan Ekbaum

Juhan Ekbaum (ka Johann Ekbaum; 15. mai 1912 Suure-Kõpu vald – 1945 Leningrad) oli eesti vaimulik.
Alghariduse sai Suure-Kõpu "Supsi" ja Suure-Kõpu 6-klassilises algkoolis. Peale algkooli õppis Abja Kultuurtehnika Ühisgümnaasiumis. Vanema venna toetusel õppis Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1931. Aastatel 1931–1932 teenis kaitseväeaega Tondi sõjakoolis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1933–1940, osaledes Akadeemilises Usuteadlaste Seltsis (oli 8 semestrit sekretäriks) ja Eesti Kristlikus Üliõpilasühingus, töötas Usuteaduskonna Seminari Raamatukogus, Riigi Keskarhiivis ja Ristiusu Arheoloogia Muuseumis. Oli prooviaastal Pärnu Eliisabeti II koguduses praost August Arumäe juures. Ordineeriti õpetajaks 30. märtsil 1941 Pärnu Niguliste kirikus.
Juhan Ekbaum määrati EELK Konsistooriumi täiskogu otsusega 26. märtsist 1941 (teenis juba veebruaris 1941) Saarde Katariina koguduse õpetajaks. 1944 sügisest jäljetult kadunud. On aga säilinud köster Otstaveli kiri EELK Konsistooriumile 1. märtsist 1945 ja palju hilisem teade tema kinnivõtmise kohta. Neil aegadel kadus õpetaja Ekbaum jäljetult.
Ametlikel andmeil – mis nõukogude okupatsiooni ajal olid salastatud – arreteeriti Juhan Ekbaum 27. oktoobril 1944 Pärnumaal Saarde vallas NKVD poolt, nõukogude tribunali otsusega mõisteti ta 17. veebruaril 1945 surma. Suri kinnipidamiskohas Leningradis 1945.

Isiklikku

Juhan Ekbaumi vend Artur Ekbaum oli seotud ühistegevusega, vend Arturi abikaasa oli farmatseudi haridusega kirjanik Salme Ekbaum. Ka Juhani vennad Viktor (arreteeriti 8. märtsil 1946, suri 12. august 1953 Mordva ANSV Dubravlag-is) ja Eduard (arreteeriti 15. novembril 1944, suri 18. detsembril 1945 Komi ANSV Vorkutlag-is) hukkusid stalinlikes laagrites.
Tegevusloata isiklik abistaja

Käive ja tööstabiilsus

Tavaliselt on käive TIAde hulgas organisatsioonides väga suur, mis võib osutuda kahjulikuks kvaliteetsele hoolitsuses, tekitada negatiivset stressi ja rahulolematust personali hulgas. Käive uuringud toovad välja põhjuseid, et käive ei sõltu lihtsalt suuremast tasust, vaid sõltub veel näiteks austuse saamisest, mis tuleneb sellest, et ollakse litsentsita, ajakava paindlikkusest, pühendumisest ja kutsumusest ning muust.
Tihhon Rabotnov

Tihhon Aleksandrovitš Rabotnov (Тихон Александрович Работнов) (6. august 1904 Jaroslavl – 16. september 2000 Moskva) oli vene botaanik ja fütotsönoloog.
Ta oli tuntumaid niidutaimestiku uurijaid Venemaal.
Eestis olid tema töödest mõjustatud Kaljo Porki uurimused.
Süvaõpe

Süvaõpe (inglise keeles deep learning) on masinõppe meetod, mis põhineb suure hulga andmete kasutusel.
Süvaõppe idee on selles, et õppimist korraldatakse kahel tasemel, sellest ka nimetus süvaõpe. Suure hulga näidete põhjal leitakse ülemisel tasemel nende näidete seas küllalt sageli esinevad mustrid. Neid mustreid kasutades, võime öelda, et nende mustrite ehk sisuliselt mõistete’ keeles, kirjeldatakse näited uuesti ära. Nii saadakse hoopis sisukamad ja lühemad näidete kirjeldused. Nüüd saab alumisel tasemel uuesti korraldada õppimist, kuid juba näidete palju paremaid kirjeldusi kasutades.
Näiteks, kui on tegemist nägude äratundmisega, siis ülemisel tasemel võivad tekkida mustritena sellised mõisted nagu nina, silmad, suu, kõrvad jne. Neid uusi mõisteid kasutades ja neid iseloomustades saab siis alumisel tasemel nägusid kirjeldada. Võib näo kohta öelda, näiteks, et see on väikese suu, kõvera ninaga ja suurte kõrvadega vms. Tegelikult ei ole küll põhjust arvata, et arvuti süvaõppe meetodil just sellised mõisted leiab, mis on inimesele omased (nina, suu jne.)
Süvaõppe idee koos näidetega esitas üsna ammu Mihail Bongard oma raamatus masinõppe kohta: M. Bongard. Pattern recognition. Spartan Books; First Edition (1970), mis ilmus nii vene kui inglise keeles. Kuid süvaõppe head rakendused said võimalikuks alles käesoleval sajandil, mil arvutite võimsus on saanud piisavaks.
Perila–Jäneda tee

Perila–Jäneda tee (riiklik registreerimisnumber 11125) on kõrvalmaantee Raasiku, Anija, Järva ja Tapa valdades. Tee pikkuseks on 35,0 km.
Tee saab alguse Aruvalla–Jägala tee kaheteistkümnendal kilomeetril Perila külas. Tee läbib Perila, Härma, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Rasivere, Vetla, Mägede, Lehtmetsa, Kõrveküla ja Jäneda külad. Tee lõpeb Jägala–Käravete maantee neljakümne kolmandal kilomeetril Jäneda külas. Tee ületab 2 silda (Kiviloo sild üle Jõelähtme jõe tee kuuendal kilomeetril, Vetla sild üle Jägala jõe tee kahekümnendal kilomeetril) ja 30 truupi. Teele jääb 12 bussipeatust: Liivaaugu, Puidutööstus, Kiviloo, Lükati, Rooküla, Uuearu, Soootsa, Paluküla, Vetla, Kreo, Lehtmetsa risti, Jäneda-Veski.
Teega ristub kolmandal kilomeetril Perila tee, üheteistkümnendal kilomeetril Kose–Jägala maantee, kaheteistkümnendal kilomeetril Alavere tee ja Alavere ring, kahekümnendal kilomeetril Paunküla–Vetla tee, kahekümne üheksandal kilomeetril Kaalepi–Lehtmetsa tee, kolmekümne viiendal Jäneda–Kalijärve tee.
Tee on kuni Kose–Jägala maanteeni põlevkivituhkbetoonkattega, edasi kuni Harju maakonna piirini mustkattega, jätkub pinnatud kruusatee. Tee viimane kilomeeter on mustkattega. Tee klass on V, välja arvatud tee viimane kilomeeter, mis on klassita. Liiklussagedus on kuni Kose–Jägala maanteeni 500-1000 autot ööpäevas, edasi kuni Paunküla–Vetla teeni 200-500 autot ööpäevas, edasi kuni Harju maakonna piirini 500-1000 autot ööpäevas ja tee lõpuni 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel ei ole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kognitiivne muusikapsühholoogia

Noodilugemine

Uuritakse inimese silma liigutusi noodilugemise käigus ning seostatakse saadud tulemusi teiste uurijate tööga mis tahes teksti, mitte ainult nooditeksti lugemise uurimisel. Teiste sõnadega, püütakse vastata küsimusele, kas noodilugemine ja raamatulugemine on sarnased tegevused või mitte. Toimub muusikaspetsiifilise inimtegevuse analüüsi ühendamine sellise tegevuse analüüsiga, mis ei ole muusikaspetsiifiline.

Muusika esitus

Muusika esitus on üks valdkondi, milles viimase paarikümne aasta jooksul on kuhjunud päris suur hulk teadmisi, nii et soovi korral on tänapäeval võimalik märksa täpsemalt ja sügavamalt aru saada, milles – objektiivsetes kategooriates – ikkagi seisneb pillimängija omapoolne panus muusikateose esitusse. Muusikateose partituuri ja esituse vahekorrast on tänapäeval võimalik rääkida märksa täpsemalt, konkreetsemalt ja arusaadavamalt, kui seda oli võimalik teha paarkümmend aastat tagasi.

Muusika kui teadmiste edasiandmise vahend

Kui peaks tekkima olukord, kus inimkonna materiaalne kultuur on suures osas või täielikult hävitatud, siis võiks muusika uuesti saada teadmiste edasiandmise vahendiks. Millestki sarnasest võib mõelda läänemeresoome runolaulutraditsioonis, mis on suuline ja kus laulude esituse käigus antakse edasi mingit informatsiooni. Jutustavate laulude traditsioon pole muidugi meie kultuuriregioonile eriomane ning Euroopas seostavad etnomusikoloogid eepiliste laulude levikut eeskätt Balkani poolsaarega. Muusika – lauluviis ehk meloodia – on eepilistes lauludes suhteliselt teisejärguline, sest esitaja peatähelepanu kulub sellele, et jutustada mingisugust lugu.
Püha Vladimiri orden

Püha Vladimiri orden (vene keeles oрден Святого Владимира) oli 1782. aastal Katariina II asutatud ning Kiievi vürsti püha Vladimiri järgi nimetatud Venemaa Keisririigi autasu.
Ordeni asutas keisrinna Katariina II 1782. aastal oma 20. valitsemisaasta tähistamiseks. Orden nimetati aastail 980–1015 valitsenud Kiievi vürsti Vladimir Suure järgi, kes 988. aastal võttis vastu ristiusu.
Neljajärgulise Vladimiri ordeniga autasustati nii tsiviilisikuid kui ka sõjaväelasi. Sõjaliste teenete eest anti Vladimiri ordenit mõõkadega. 
Deviis: "Kasu, au ja kuulsus" («Польза, честь и слава»).
Jaapani suursaatkond Tallinnas

Jaapani suursaatkond Tallinnas on Jaapan diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati 1993.
Tegutseb ka Eesti suursaatkond Tokyos.
Vaharu soo

Vaharu soo on soo Harju maakonnas Saue vallas Pärinurme küla maadel. Soo pindala on 1161 ha.
Soos on Vaharu järv (veepeeglit 10 ha), ka Vaheru või Mäejärv. Naabruses olevat soosaart kutsutakse Augimäeks, võimalik vihje rabajärves elavale haugile!?
Soo turbakihi paksus on kuni 4,3 m.
9. Üksik Jalaväepataljon

Kaitsepataljon – 9. Jalaväepolk Vabadussõjas

1919. aasta 16. jaanuaril  formeeritud kaitsepataljon sai esimese lahinguülesande 23. jaanuaril, asuda allüksustega Lõunarindel kaitsele ca 50 km pikkusel joonel Ikla - Tautse - Puksi - Saidometsa. 1919. aasta veebruarini asus kaitsepataljon kaitses, kuid veebruaris asus pataljon 2. Diviisi 6. jalaväepolgu operatiivalluvuses pealetungile Läti okupeerinud ja Põhja-Eestis Viru rindel asuvate Nõukogude Venemaa Punaarmee vägedega Eesti iseseisvust ohustavate Nõukogude Läti armee vägede vastu.
James Shabazz

James Shabazz (sünninimi James Warden; James 67X; 20. detsember 1931 – 21. november 2014) oli afroameeriklasest USA usutegelane, organisatsiooni Nation of Islam liige, kes oli Malcolm X-i lähedane abiline.
James Shabazz oli Malcolm X-i mõrva ajal kohal. Tema tunnistuse kohaselt ei viibinud selles mõrvas süüdi mõistetud Norman 3X Butler ja Thomas 15X Johnson saalis, kus mõrv aset leidis.
Ta on kirjutanud sissejuhatuse Robert Vernoni raamatule The Black Ghetto (1969).
Organisatsiooni Muslim Mosque Inc. esindajana võib teda näha TV-dokumentaalfilmis Malcolm X: Make It Plain (1994).
Endla (koor)

Segakoor Endla on Pärnus tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1878. aastal Endla Seltsi segakoorina. 
Kooris laulab ca 34 lauljat, koori praegused dirigendid on Kadri Põder ja Mareks Lobe.
Koori repertuaaris on hulgaliselt lääne ja eesti koorimuusikat ning rahvalaule. Suurvormidest on koori repertuaaris näiteks Karl Jenkinsi "Rahumissa" ja Mart Siimeri "Te Deum".
Koor on edukalt osalenud konkurssidel nii Eestis kui ka välismaal.
2007. aasta sügisel anti välja CD-plaat "Seitsmest üheksani", millel kõlavad laulud vanamuusikast tänapäevani.
Koori traditsioonide hulka kuuluvad esinemised Pärnu linna üritustel, jõulu- ja suvekontserdid, meelelahutuslik-sportlikud väljasõidud Eestimaa eri paikadesse, ühisprojektid teiste Pärnu kooridega, osalemine Pärnu koorifestivalidel ja laulupidudel. Koori proovid toimuvad kaks korda nädalas.
Hans Kubu eragümnaasium

Hans Kubu eragümnaasium (lühemalt: Kubu eragümnaasium) oli aastatel 1921–1940 Tallinnas töötanud eragümnaasium.
Kool sai alguse aastal 1908 asutatud 4-klassilisest Jaani kiriku eraühisalgkoolist. Aastal 1920 sai kooli nimeks Jaani koguduse gümnaasium ja direktoriks Hans Kubu. Kooli majandusraskuste tõttu otsustati see 1921. aastal sulgeda, kuid Hans Kubu eestvõttel jätkati tegevust. Aastal 1921 nimetati kool ümber Hans Kubu eragümnaasiumiks. Aastal 1932 sai koolist tütarlastegümnaasium. Aastal 1937 läks gümnaasium Tallinna Erakolledži haldusse.
Sündimuskontroll

Sündimuskontrolli, ka sünnikontrolli (inglise birth control) ehk kontratseptsiooni all mõistetakse meetodeid ja vahendeid (rasestumisvastaseid vahendeid), millega piiratakse rasedaks jäämist ehk rasestumist.
Leesika tänav

Tänava nimed

Tänava esialgne nimi oli alates 1937. aastast Ülemiste tänav. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Ümera tänav. Praegust nime kannab Leesika tänav alates 25. septembrist 1959.
Printsessa Dnipra

Ajalugu

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 328 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Kiievis asuvale Dnepri Laevakompaniile (DRPile) üle 1976. aastal nimega Jevgeni Vutšetitš. Dnepri Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõte Tšervona Ruta (ukraina keeles Червона рута) on kasutanud Jevgeni Vutšetitšit ehk Printsessa Dniprat Dnepril ja Mustal merel reisideks Kiievist Sevastopoli ja Odessani ning Kiievisse tagasi,
Laeva kapten (2012. aastal) on Vladimir Aleksašin.
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress

Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress (inglise keeles American Federation of Labor and Congress of Industrial Organizations, lühend AFL-CIO või AFL–CIO) on üks USA üleriiklikke ametiühinguorganisatsioone.
AFL-CIO on katusorganisatsioon, mis ise läbirääkimisi ei pea. Sellesse kuulub 65 ametiühingut või ametiühingute liitu, millest osa tegutseb ka Kanadas. Liikmeid arv on kokku üle 10 miljoni. Tegu on USA ja kogu läänemaailma suurima ametiühinguorganisatsiooniga. Kuigi ametiühingutesse kuulub USA-s vaid umbes kümnendik töövõtjaid, mõjutavad ametiühingute palgaläbirääkimised ka organiseerimata töövõtjaid.
AFL-CIO püüab rohkem töövõtjaid ametiühingutesse kaasata, annab oma liikmetele õigusabi, lahendab sidusametiühingute "piiritülisid" ja esindab liikmesorganisatsioone poliitilistes komisjonides, nõukogudes ja komiteedes.
Ametlikult on AFL-CIO poliitiliselt neutraalne, kuid on traditsiooniliselt moraalselt ja rahaliselt toetanud Demokraatliku Partei kandidaate, sealhulgas Barack Obamat.

Ajalugu

See loodi 1955 AFL-i (rajatud 1881 ja CIO (1935) taasühendamisel. Esimene oli organiseeritud erialade, teine töökohtade järgi.
Organisatsioon on püüdnud piirata korruptsiooni ja gangsterlust USA ametiühinguliikumises. Aastal 1957 heideti transporditööliste ametiühing Teamsters korruptsioonisüüdistuste tõttu organisatsioonist välja.
Aastal 2003 moodustasid mõned suuremad liikmesorganisatsioonid mitteformaalse liidu New Union Partnership (NUP), millest sai alguse arutelu, kuidas ametiühinguliikmete arvu suurendada. Pärast AFL-CIO toetatud presidendikandidaadi John Kerry kaotust 2004 sõnastas NUP reformikava, mis nägi ette suuremad kulutused ametiühinguliikmete leidmiseks ja poliitikute valimiskampaaniate toetamiseks. Aastal 2005 rajasid NUP-i liikmed alternatiivse ametiühinguliidu Change to Win Federation, millega ühines kolm AFL-CIO neljast suuremast liikmesorganisatsioonist, sealhulgas transporditöötajate ametiühing Teamster Union. Aastal 2007 oli seal juba seitse liiget, mis esindasid 6 miljonit töötajat.
Maailma Tuleviku Nõukoda

Maailma Tuleviku Nõukoda (ka Maailma Tuleviku Nõukogu, inglise keeles World Future Council, WFC) on sõltumatu institutsioon, mis püüab kõnelda ja praeguses maailmas lahendusi leida tulevaste põlvkondade positsioonilt.
Selle rajas 2007. aastal Jakob Uexküll. Nõukoja peakorter asub Hamburgis.
Tim Berners-Lee

Timothy John Berners-Lee (sündinud 8. juunil 1955 Londonis) on inglise arvutiteadlane ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi professor. Tema suurim leiutis on võrguprotokolli World Wide Web loomine.
25. detsembril 1990 õnnestus tal luua esimene toimiv ühendus HTTP kliendi ja serveriga internetis Robert Cailliaui ja Euroopa Tuumauuringute Keskuse CERN abiga. 1994 asutas ta ettevõtte World Wide Web Consortium, mis jälgib veebi arengut. Ta on selle direktor ja projekti World Wide Web Foundation looja.
The Daily Telegraph nimetas ta suurimaks elavaks geeniuseks.

Karjäär

CERNi töötajana juunist kuni detsembrini 1980 uuris Berners-Lee hüperteksti põhimõtteid. Seal lõi ta prototüüpsüsteemi ENQUIRE. Pärast CERNist lahkumist hakkas ta töötama Bournemouthis John Poole'i aktsiaseltsis Image Computer Systems, kuid naasis CERNi 1984. Aastal 1989 oli CERN suurim internetipakkuja Euroopas ning Berners-Lee nägi võimalust ühendada internet hüpertekstiprotokolliga. Ta kirjutas W3C lehel nii: "Pidin lihtsalt võtma hüperteksti idee ja ühendama selle edastusohje protokolli idee ja domeeninimesüsteemi ideega ning – tadaa! – sündis World Wide Web."
Esimesed katsetused selles vallas programmeeris ta märtsis 1989 ja 1990 lõi ta Robert Cailliau abiga versiooni, mis rahuldas tema ülemust Mike Sendalli. Ta kasutas süsteemi Enquire ideid, et luua World Wide Web, mille jaoks programmeeris ta esimese veebibrauseri, mis töötas CERN-is operatsioonisüsteemis NeXTSTEP. Ta tegi ka esimese veebiserveri CERN HTTPd (Hypertext Transfer Protocol Daemon).
Esimene veebileht loodi CERNis. See tutvustas protokolli World Wide Web, seda, kuidas kasutada veebibrauserit ja kuidas teha enda veebiserverit. See oli ka maailma esimene veebikataloog, sest Berners-Lee haldas süsteemi teistestki serveritest peale enda oma.
2004. aasta detsembris võttis ta vastu pakutud töökoha Southamptoni ülikoolis infotehnoloogia vallas elektroonika ja arvutiteaduse alal, et töötada oma uue projekti Semantic Web kallal.