google/wiki40b huggingface dataset:
Averroes

Ibn Rushd (ladina keeles Averroës või Averroes; täisnimi araabia keeles أبو الوليد محمد ابن احمد ابن رشد‎ ʾAbū l-Walīd Muḥammad ibn ʾAḥmad ibn Rušd; lühemalt ابن رشد Ibn Rušd; Córdoba – 10. detsember 1198 Marrakech) oli hispaania-araabia filosoof ja arst. Tema loodud filosoofiasuunda nimetatakse averroismiks.
Ta pidas sõnasõda ortodoksse islamiga. Keskajal tunti teda Aristotelese arvustajana. Ta pidas elu mõtteks armastust, kuna selle, ent ka mõistuse ja omavastutuse, vägi oli tema jaoks universumi peamine jõud.
IV liiga 2004

IV liiga 2004 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2004. aasta hooaeg.
Lämmastikusidumine

Lämmastikusidumine (ka lämmastiku sidumine, lämmastiku fikseerimine, lämmastiku seondamine) on keemiline protsess, mille tagajärjel suhteliselt inertne molekulaarne lämmastik (N₂) muundatakse redutseeritud (näiteks ammoniaagiks) või oksüdeeritud vormiks (näiteks nitraadiks).
Lämmastikusidumine toimub looduses peamiselt mikroorganismide (näiteks tsüano- ja asotobakterite), UV-kiirguse ja välgu kaasabil. Samuti seotakse seda inimtegevuse tagajärjel, näiteks mitmete lämmastikuväetiste tegemisel ja tahtmatult mitmesugustes põlemisprotsessides (sealhulgas autode mootoris).
Hugo Sutt

Hugo Sutt (22. september 1912 – 14. aprill 1940) oli eesti laulja.
Ta esines baritoni, hiljem tenorina, 1934–1935 Vanemuises, seejärel Estonias, nii ooperites kui ka operettides.
Hugo Sutt oli abielus baleriin Klaudia Maldutisega.
Ta suri keskhaiglas angiini põhjustatud veremürgituse tõttu ja maeti kaks päeva hiljem.
Mbula keel

Fonoloogia

Mbula keeles on 18 konsonantfoneemi ja 5 vokaalfoneemi.

Süntaks

Mbula keel on SVO-keel. Kasutatakse eessõnu.
Kesk põik

Kesk põik on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse ida-läänesuunaliselt Põhja tänavalt. Suundudes lõuna suunas, lõpeb tänav Kesk tänava ristmikul. Tänava pikkus on 183 meetrit  . Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna ca 1,5 km. 
Tänava ääres paiknevad põhiliselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Li Xueyao

Li Xueyao (Lǐ Xuěyáo; 李雪尧, 李雪堯; sündinud 11. aprillil 1995) on hiina naissuusahüppaja.
Ta tuli 2009. aastal Hiina meistriks.
Kalevi spordihall

Kalevi spordihall on spordihall Tallinnas aadressil Juhkentali tänav 12, hall avati uuesti pärast renoveerimist 2017. aasta 5. mail. 
Spordihall on ehitatud 1962. aastal ja on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Spordihalli projekteerisid arhitektid Peeter Tarvas ja Uno Tölpus ja see avati pidulikult 24. novembril 1962. Spordihall on tuntud peamiselt  korvpalliareenina, kuid seal tegeletakse ka kergejõustikuga. 
Hoone peasissekäigu kohal on modernistlik pannoo, mille vasakul poolel on kujutatud võimlejatüdruk lindiga ja paremal seisab kolm figuuri. Pannoo kujundasid Valli Lember-Bogatkina ja Margareta Fuks.
Kalevi spordihalli esimene kasutaja oli Nõukogude Liidu jääballett, mis esines seal suure eduga peaaegu kuu aega. Jääballeti piletite müügist laekunud summa kattis peaaegu täielikult ehituskulud, mis olid umbes 400 000 rubla. Sel ajal, kui Kalevi spordihall oli Tallinna suurimaid saale, korraldati seal peale spordivõistluste ka näiteks tantsuturniire, moedemonstratsioone ja muid meelelahutusüritusi, muuhulgas ka legendaarne rahvusvaheline džässifestival "Tallinn '67".
Spordihoone kuulus kuni 2009. aasta oktoobrini spordiseltsile Kalev, kuid kohtutäitur pani peahoone Tallinna kesklinnas ning spordihalli juurde kuuluva kinnistu spordiklubi võlgade katteks sundmüüki. Spordiseltsi Kalev esimehe Peeter Kreitzbergi sõnul otsustas 22. oktoobril 2009 kogunenud seltsi üldkogu võõrandada koos tagasiostmise õigusega sundmüügis olnud Kalevi kinnistud võlausaldajale. Spordihalli omanikuks sai Jaanus Glaase firma OÜ Anemo Holding. 
2010. aastal ostis Tallinna linn Kalevi Spordihalli endale. „Toonane, nii-öelda viimasel hetkel linna langetatud otsus oli ainuõige võimalus päästa üks meie spordiajaloo sümboleid, sest suure tõenäosusega oleks spordihall müüdud kinnisvaraarendajatele. Sel juhul me ei taasavaks täna ilmselt legendaarset spordihalli, vaid selle asemel küündiks kõrgustesse hotell või kortermaja,“ on Tallinna tegevlinnapea Taavi Aas kommenteerinud linna ostuotsust. 
Hoone renoveerimisel soojustati  spordihalli välisseinad ning katus. Lammutati saalis olnud betoonist tribüünid. Spordisaali põrandapind on võrreldes eelnevaga 90 cm võrra allpool. Sellega võideti põrandapinda niipalju juurde, et spordihallis on neli ristipidi täismõõdus korvpalliväljakut. Hallis on teleskooptribüünid 1780 istekohaga. Koos galeriidel olevate seisukohtadega mahutab hall ca 2000 pealtvaatajat. Renoveerimistööd läksid maksma 8,6 miljonit eurot.
Briti Neitsisaared

Majandus

Rahaühikuna käibib USA dollar (USD).

Sport

Briti Neitsisaarte ROK-i kood on IVB.
Australian Associated Press

Australian Associated Press (lühend AAP) on Austraalia uudisteagentuur.
See asutati 1935 Sydneys.
Estcoy-E

Estcoy-E oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis.
Jalaväekompanii Estcoy-E oli 134-liikmeline.
Estcoy-E tegutses Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis Ameerika Ühendriikide 2. merejalaväebrigaadi koosseisus. Kompanii oli moodustatud Scouts-pataljoni baasil. Tegemist oli sama üksusega, mis 2010. aasta esimesel poolaastal kuulus Balti riikide ühise jalaväepataljoni NRF-14 koosseisus.
 
„Ma haaraksin kohe kinni võimalusest teenida tulevikus ükskõik millise Eesti üksusega ning mul on hea meel nende ligi kuue kuu üle, kui mul oli võimalus nendega õppida ja teenida.“
 – Merejalaväe kapten Ross Schellhaas.
Kilpvulkaan

Kilpvulkaan on lai ja suhteliselt lame vulkaan, mis koosneb peamiselt basaltseist laavavooludest.
Kilpvulkaanid on võrreldes ülejäänud vulkaaniehitistega suhteliselt lamedad. Selle põhjuseks on kilpvulkaanide vulkaaniliste produktide keemilisest koostisest tulenevad omadused. Kilpvulkaanid purskavad enamasti aluselist laavat, mis võrreldes ränirikkamate laavadega on tunduvalt vedelam. Seega saab laava kraatrist kaugemale voolata, moodustadeski lameda kilpvulkaani.
Kilpvulkaanid on tavaliselt mahult ülejäänud vulkaanidest märksa suuremad.
Tuntud kilpvulkaan on vulkaan, mille ülemine osa moodustab Hawaii saare.
Jüri Laasimer

Jüri Laasimer (aastani 1939 Georg Valter Laasimer, 15/28. november 1910 Lehtse vald – 15. november 1986 Tallinn) oli eesti metsateadlane.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Liivia Laasimer.
Kommeliinilised

Kommeliinilised (Commelinaceae) on üheiduleheliste õistaimede sugukond.
Kommeliinilisi on maailmas umbes 650 liiki. Eestis pärismaisena kommeliinilisi ei kasva.
Jaan Novek

Jaan Novek (22. jaanuar 1922 Tallinn – 17. oktoober 2011) oli eesti arstiteadlane, radioloog.

Elulugu

Jaan Novek oli töösturi poeg.
1941. aastal lõpetas Novek Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1942–44 TÜ meditsiiniteaduskonnas. Põgenes 1944 Rootsi, jätkas õpinguid Stockholmis Karolinska Meditsiiniinstituudis, lõpetas 1951; täiendas end 1956–57 samas kirurgias ja Radiumhemmetis kiiritusravi alal. 1974. aastal kaitses ta Stockholmi Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga "An autoradiogrphic investigation of renal excretion. An experimental study in rabbit".
Novek oli 1951–55 mitmes haiglas röntgenoloog, 1958–64 Karolinska Instituudi radioloogiakliiniku röntgenoloogiaosakonna arst, 1962–64 ühtlasi stipendiaadina doktorantuuris. Aastast 1964 oli Upplandis (Väsby) Löwenströmska haigla ülemarsti abi ning radioloogia osakonna juhataja, aastast 1987 ülemarst ja kliiniku juhataja.

Teadustöö

Jaan Noveki uurimisvaldkond oli röntgenoloogia, eriti kontrastainete eritumine. Käsitles ka Eesti arstkonna tegevust välismaal. Oli Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige, 1969–82 viimase esimees ja 1997 abiesimees. Koostas 1996 seltsi 50. aastapäeva puhul enda kogutud arhiivmaterjalide alusel teose "Eesti Arstide Selts Rootsis". Üle 20 teadustrükise.
Louis Nicot

Louis Nicot (26. märts 1877 – 2. märts 1934 Tallinn) oli Eesti trükivärvitööstur.
Ta pidas suurt värvitööstust ja varustas peaaegu kõiki Eesti suuremaid trükikodasid trükivärvidega.
Linnamäe külanõukogu

Linnamäe külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu pindala oli 172 km² ja elanikke 940 (1989. aasta seisuga).
Külanõukogu külad asusid Linnamäe sovhoosi alal, vaid Seljaküla jäi riigimetsamaale.
Külanõukogu riigimetsamaad jäid Seljaküla metskonda.
19. detsembril 1991 taastati Linnamäe vald, mis nimetati 1992 Oru vallaks ja ühines 2013 Lääne-Nigula vallaks.
Kildaline tekstuur

Kildaline tekstuur ehk kildalisus (inglise slaty cleavage) on madala astme moondekivimeile omane suunatud tekstuur. Kildalisus tuleneb kivimi koostisse kuuluvate plaatja morfoloogiaga mineraalide eelistatud orientatsioonist (paiknevad valitseva rõhu suhtes risti ehk n-ö lamavas asendis).
Kildalisus väljendub kivimi plaatjas ehituses. Levinud kildalisteks kivimeiks on savikilt, kilt ja fülliit.
Melissa F. Wells

Melissa Foelsch Wells  (sündinud 18. novembril 1932 Tallinnas) on Eesti päritolu USA diplomaat.
Ta on olnud üle 40 aasta USA välisteenistuses. 1998–2001 oli ta USA suursaadik Eestis.

Isiklikku

Tema ema oli ooperilaulja ja filminäitleja Miliza Korjus.
Machine Head (album)

"Machine Head" on ansambli Deep Purple 1972. aastal ilmunud kuues stuudioalbum. See mõjutas oluliselt heavy metal'i arengut. See oli ka ansambli kõige edukam album, mis jõudis mitme riigi albumimüügi edetabelite tippu.
Lugu "Smoke on the Water" on üks tuntumaid rokklugusid, mis on eriti kuulus oma kitarririfi poolest.
Adolf Dassler

Adolf Dassler (Adi Dassler; 3. november 1900 Herzogenaurach – 6. september 1978 Herzogenaurach) oli saksa ettevõtja.
Aastal 1924 rajas ta koos vanema venna Rudolf Dassleriga perettevõtte, mis tootis jalgpallisaapaid ning hiljem ka muid spordijalatseid. Aastal 1948 rajas Adolf vennast eraldi ettevõtte, mis hakkas spordijalatseid tootma kaubamärgi Adidas (Adi Dassleri ees- ja perekonnanimest) all (praegu nimega Adidas AG); vend asutas ettevõtte Puma. 1960ndatel kujunes Adidas juhtivaks spordijalatsite kaubamärgiks.
Ülemiste raudteejaam

Ülemiste raudteejaam on raudteejaam Tallinnas Ülemiste liiklussõlme kõrval, Ülemiste järvest 0,5 km kirdes.
Ülemiste raudteejaam asub Balti jaamast 6,5 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Ülemistele umbes 9 minutit.

Peatuskoht

Rongide peatumiseks asub Ülemistel kaks täispikka 550 mm kõrgust ooteplatvormi.
Peatuses peatuvad kõik idasuunalised Elroni elektri- ja diiselrongid, kaasa arvatud Tallinna–Tartu kiirrongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta.
Raudtee kesklinna sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Ülemiste teele. Tapa sõidusuunalt väljuvad inimesed satuvad Suur-Sõjamäe tänavale, mille ääres asub Ülemiste Keskus.
Peterburi teel saab ümber istuda trammidele number 2 ja 4. Suur-Sõjamäe tänaval saab ümber istuda bussidele number 7, 15, 45, 49 ja 65.

Ajalugu

Ülemiste raudteejaam rajati aastal 1900 seoses vagunitehase Dvigatel ehitamisega Suur-Sõjamäele. Esialgu kandis ka jaam Dvigateli nime. Paekivist jaamahoone pole säilinud.
Hiljem ehitati Ülemiste jaama kitsarööpmeline harutee Veski posti raudteepeatusest. 1939. valmis praeguse Ülemiste kaubajaama territooriumil vagunite pesula, mida kasutati nii laiarööpmeliste kui ka kitsarööpmeliste vagunite pesemiseks. Pesulas oli kolmerööpaline tee.
1930ndatel kandis raudteepeatus juba Ülemiste nime.
Nõukogude ajal ehitati rööbasteede vahele ooteruum koos köetava piletikassaruumiga, mis 1990ndatel lammutati.
2011. aastal rajati jalakäijate tunnel tänavalt ooteplavormidele pääsemiseks.
Avaste looduskaitseala

Avaste looduskaitseala on looduskaitseala Pärnumaal Lääneranna vallas Parasmaa, Vastaba, Kurese, Kõima, Kibura, Rumba ja Võhma külas ning Põhja-Pärnumaa vallas Helenurme külas, Raplamaal Märjamaa vallas Kojastu, Avaste ja Ojapere külas. Selle pindala on 5225,5 ha. Kaitseala rajati 1981 sookaitsealana (selleaegne pindala oli 4200 ha) ja 2003. aastal reorganiseeriti see looduskaitsealaks. Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58° 40′ 58″ N, 24° 11′ 30″ E. Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Avaste oja, Tammaru peakraav, Avaste kraav, Liivasoone peakraav, Allika jõgi ja Suitsu peakraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Avaste loodusala koosseisu. Idas külgneb kaitseala Kesu sookaitsealaga. Edelasse jääb Kurese maastikukaitseala.
Kaitseala põhiosa moodustab Avaste soo (kaugele arenenud madalsoo või siirdesoo). Ülejäänud osa on kuivendatud soovikumets, soostuv lodumets või kinnikasvanud jääksood ja sooniidud. Kaitsealale jääb vanu talukohti (Maalinna soosaarel ja Parasmaa küla servaaladel). Teine oluline soosaar on Kärje mägi (Kärje soos).

Väärtus

Avaste looduskaitsealal on geoloogiline, veekaitseline ja ökoloogiline väärtus. 
Keskne turismiobjekt on kaitseala edelaosas Maalinna soosaarel olev Soontagana maalinn. Sellel soosaarel on puhke- ja lõkkepaiku, sealt lähtuvad laudteed soosse ja Kuresele.

Kaitsealused liigid

Avaste looduskaitsealalt võib leida järgmisi kaitsealuseid linnuliike: 
merikotkas (Aquila chrysaetos), 
kaljukotkas (Haliaeetus albicilla), 
väike-konnakotkas (Aquila pomarina), 
väikepistrik (Falco columbarius), 
kanakull (Accipiter gentilis), 
rohunepp (Gallinago media), 
metsis (Tetrao urogallus), 
teder (Tetrao tetrix), 
soo-loorkull (Circus pygargus)), 
välja-loorkull (Circus cyaneus), 
roo-loorkull (Circus aeruginosus),
sookurg (Grus grus),
rüüt (Pluvialis apricaria),
vööt-põõsalind (Sylvia nisoria),
mudatilder (Tringa glareola),
punajalg-tilder (Tringa totanus),
mustsaba-vigle (Limosa limosa),
punaselg-õgija (Lanius collurio),
hallõgija (Lanius excubitor),
suurkoovitaja (Numenius arquata),
valgeselg-kirjurähn (Dendrocopos leucotos),
hallpea-rähn (Picus canus),
laanepüü (Tetrastes bonasia),
hoburästas (Turdus viscivorus),
öösorr (Caprimulgus europaeus) ja
kiivitaja (Vanellus vanellus).
Kaitsealuste taimeliikide hulka kuuluvad:
harilik porss (Myrica gale),
kahkjaspunane sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata),
harilik käoraamat (Gymnadenia conopsea),
kuninga-kuuskjalg (Pedicularis sceptrum-carolinum),
vööthuul-sõrmkäpp (Dactylorhiza fuchsii),
soo-neiuvaip (Epipactis palustris),
Eesti soojumikas (Saussurea alpina subsp. esthonica),
lodukannike (Viola uliginosa),
siberi võhumõõk (Iris sibirica),
suur käopõll (Listera ovata),
mets-õunapuu (Malus sylvestris),
kahelehine käokeel (Platanthera bifolia),
kõdu-koralljuur (Corallorhiza trifida) 
ja
kaunis kuldking (Cypripedium calceolus).
 Siis ka veel (allikas?)
soohiilakas (Liparis loeselii), 
sookäpp (Hammarbya paludosa), 
kärbesõis (Ophrys insectifera) ja täpiline sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata).
Astrahani khaaniriik

Asukoht

Riik paiknes Alam-Volga piirkonnas Kaspia mere ääres, hõlmates suure osa tänapäeva Astrahani oblastist ja Kalmõkkiast. Läänes piirnes khaaniriik tollase Krimmi khaaniriigiga, kirdes ja idas Nogai hordiga.
Astrahani khaaniriigi elanike enamuse moodustasid nogaid ja astrahani tatarlased.
Astrahani khaaniriigi eksistentsi lõpetas riigi vallutamine Vene tsaaririigi vägede poolt Vene tsaari Ivan Julma korraldusel 1550. aastatel.
Härmä Kalmepettäi

Härmä Kalmepettäi (ka Härmä püha pettäi, Ohvrimänd Kalmotopettäi, Kalmõtõpettäi) on pühapuu Setomaal Härmä külas. 
Kohaliku rahvapärimuse kohaselt olevat puu sees puuk ehk kratt elanud ja peremehele varandust kokku tassinud.  
Kombetalitusi on teadaolevalt peetud ja ohvriande toodud toomapäeval (21. detsembril). 
Härmä kalmetepettäi on tunnistatud kultuurimälestiseks ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui ohvrimänd "Kalmotopettäi".
Die Brücke

Die Brücke (eesti keeles 'sild') oli saksa ekspressionistide rühmitus Dresdenis 20. sajandi alguses.
Die Brücke loodi 7. juunil 1905 ja eksisteeris 1913. aastani.
Ühingu moodustasid neli noort Dresdeni Kuningliku Tehnilise Kõrgkooli arhitektuuritudengit Ernst Ludwig Kirchner, Fritz Bleyl, Erich Heckel ja Karl Schmidt-Rottluff. Hiljem liitusid ühinguga Max Pechstein ja Emil Nolde (mõlemad 1906. aastal) ja Otto Mueller (1910).
Juba asutamise aastal korraldas Die Brücke oma esimese näituse.
Aastal 1906 sõnastas Ernst Ludwig Kirchner ühenduse programmi.
1912. aastal osales Die Brücke rühmituse Der Blaue Reiter teisel näitusel Münchenis. Näitus oli üleval ka Berliinis. Veel eksponeeris ühendus oma töid Hamburgis ja osales näitusel "Sonderbund-Ausstellung" Kölnis.
Ühingu eesmärgiks oli välja töötada ühtne stiil, leida järgijaid ja korraldada ühisnäitusi.
Brücke maalijate loomingut iseloomustavad moonutatud kehad, killustatud ja perspektiivitu ruum. Värvidest kasutati teravaid, isegi tooreid värvikontraste (nt sinine-oranž), või jällegi meelega tuhmiks ja poriseks muudetud koloriiti. Erinevad värvilaigud, mis kanti lõendile laia pintsliga, olid sageli ümbritsetud tugeva piirjoonega. Väga palju kasutati punase-musta kombinatsiooni.
Die Brücke rühma kunstnikud tegelesid innukalt ka graafikaga, lemmiktehnikaks olid litograafia ja puulõige.
Fazer Eesti AS

Fazer Eesti AS on Eesti kondiitri- ja pagariettevõte, Fazeri kontserni (OY Karl Fazer AB) tütarettevõte Eestis. Firma asutati 1993. aastal.
Kristjan Torop

Kristjan Torop (5. märts 1934 – 28. november 1994) oli eesti lavastaja, rahvatantsupedagoog ja folklorist.
Aastal 1969 asutas ta folklooriansambli Leigarid, mida juhtis aastani 1990. Samuti on ta juhtinud tantsuansambel Tarbatut.
Aastal 1992 pälvis ta Jakob Hurda rahvuskultuuri auhinna.
Kudjape kalmistu

Kudjape kalmistu (ka Kuressaare linnakalmistu) asub Kudjape külas Kuressaare kirdepiiri lähedal. See on rajatud 1780. aastal. Kalmistu asub 3 km kaugusel Kuressaare linnakeskusest.
Teises maailmasõjas langenud sõduritele on vana kalmistu lääneküljel eraldi rahula: tammepuude all lebab nii sakslaste, venelaste kui ka eestlaste luid. Saksa sõjaväekalmistu, kuhu on maetud ligi 700 sõjaväelast, taasavati 1996. aastal. Unarusse jäetud sõdurihaudade korrastamiseks andis raha Saksa Sõjahaudade Hoolde Rahvaliit.
Kalmistu uuemas osas on mälestusmärk küüditamise ja reisilaeva Estonia huku ohvritele. 2002. aastal restaureeriti Schmidti kabeli fassaadid ja katus ning valmistati uus uks. 2004. aastal restaureeriti Grosswaldi kabeli seinad ja interjöör. 2011. aastal püstitati mälestusrist 1941. aastal toimunud Kuressaare kommunistliku massimõrva ohvritele.
Kalmistu juurest algab laialehise metsa ja loomännikuga Kudjape-Upa loodusrada (5 km).

Kalmistu arhitektuurist

Kabelid on ehitatud klassitsistlikus laadis ja arhitektuurimälestisena kaitse all. Peaväravas asuvad 1848. aastal ehitatud kreeka templeid jäljendavate sammastikfassaadidega kabelid.
1870. aastast pärineb uusgooti stiilis perekond Grosswaldi kabel ning järgmisest aastakümnest Otto Wildenbergi uusklassitsistlik kabel. Uusklassitsistliku Nolckeni kabeli ehitamise aeg pole täpselt teada.
Kalmistul leidub hulgaliselt 19. sajandi I poole raskete kiviplaatidega kaetud krüpthaudu ning meisterlikult viimistletud klassitsistlikke hauamonumente, millele sageli antud urni või vaasi kuju. Raiddekooris on esindatud kannelüürid, hammaslõige, rippuvad rätikud, vanikud ja teised klassitsistlikud motiivid.

Kalmistule maetud tuntud isikuid

Kalmistu lõunapoolsesse ossa on maetud kultuuritegelased Johann Wilhelm Ludwig von Luce ja Jean Baptiste Holzmayer, kunstnik Friedrich Sigmund Stern. Martin Körberi haud asub kalmistu keskosas.
Veidi loode poole on maetud meditsiinidoktor akadeemik Aleksander Paldrok (1871–1944), kellel on suuri teeneid leepra ravimisel.
Kalmistul on ka Joosep Aaviku ja Axel von Buxhoevedeni viimne puhkepaik.

Sõjakalmistu

Kudjape kalmistul asub sõjakalmistu, kuhu on maetud umbes 700 sõjas langenut. Väidetavalt pärast Saaremaa taaslangemist Nõukogude okupatsiooni alla 1944. aastal tehti uue võimu käsul sõjakalmistu maatasa. Kalmistu taasavati 1996. aastal ning sinna maeti ümber mitu väiksemat Saaremaa saksa sõjahauda ja matmispaika.
Acqua alta

Acqua alta (itaalia keeles 'kõrgvesi') on Veneetsia veetaseme periood, mil see on loodelainete ja Aadria mere hooajaliste tuulte mõjul oma haripunkti lähedal. Acqua alta ajal on üle ujutatud ka suur osa Veneetsia tänavaid, kanalite kõrval kulgevaid jalgteid ning väljakuid.
Acqua alta võib leida aset perioodil sügisest kevadeni ning sõltub peamiselt sirokost ja boorast, mis kombineerituna tõusulainetega tõstavad veepinna taset. Elanikke hoiatatakse helisignaaliga, kui veetase tõuseb üle 110 cm merepinnast, mille puhul on veega kaetud rohkem kui 14 protsenti linna tänavatest. Veepinna tasemest alates 140 cm on kaetud linnast üle poole. Kõrge veetaseme korral on suletud koolid jm asutused, kuid hooned on üldiselt ehitatud kõrgveele vastu pidama ning varustatud katteluukide, veepumpade jm varustusega.
Kõrgeim registreeritud veetase oli 1966. aasta acqua alta ajal, mil see oli 194 cm merepinnast ning kattis Doodžide palee 1,5 meetri kõrguseni.
Nähtust uurinud teadlased on pakkunud, et acqua alta taset on aastatega tõstnud Veneetsia laguuni rajatud ehitised nagu Marghera sadamarajoon, Tronchetto tehissaar, Veneetsiat mandriga ühendav Ponte della Libertà, raudteesild oma laiendustega jmt, aga ka laguuni suurtele laevadele lihtsamini läbitavaks tegevad süvendused.
Suta

Levila

Neid võib kohata Austraalias.
Sosny

Ajalugu

Sosny rajati XX sajandi viiekümnendatel aastatel seoses tuumaenergeetikainstituudi rajamisega. Seal töötati välja esimene mobiilne aatomielektrijaam Nõukogude Liidus. Hiljem rajati selle juurde NSV Liidu Sõjalaevastiku väeosade hooned, mis aastal 1998 läksid Sosny koosseisu. Varem oli tegemist kinnise linnaga, kuid tänapäeval töötab sealse reaktori juures rahvusvaheline teadlaste rühm.
Sten Priinits

Sten Priinits (sündinud 10. novembril 1987) on eesti vehkleja.
Ta sai 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel meeskondlikult hõbemedali.

Isiklikku

Tema ema on vehklemistreener Helen Nelis-Naukas (aastatel 1984–2012 Helen Priinits); vanaisa oli vehklemistreener Endel Nelis, vanaema vehklemistreener Ilme Nelis.
Miassi jõgi

Miassi jõgi on jõgi Venemaal.
Miassi jõgi algab Uurali mäestikust. Ülemjooksul voolab põhja, seejärel pöördub itta ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Alamjooksul pöördub kirdesse ja suubub vasakult Issetisse. Jõe pikkus on 658 km, valgla 21 800 km².
Jõe ääres asuvad Miass ja Tšeljabinsk.
Martinair

Martinair, legaalselt Martinair Holland N.V. on Hollandi kargolennufirma, Air France-KLMi tütarettevõte.
Martinairi kodulennujaam on Amsterdami Schipholi lennujaam. 
Martinairi asutas 24. mail 1958 Martin Schröder Alates 2011. aastast opereerib Martinair ainult kargolende 20 sihtkohta.
Alexander Magnus Karl Lenz

Alexander Magnus Karl Lenz (15. detsember/26. detsember 1777 Tarvastu – 15. detsember/27. detsember 1819 Rõngu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastast 1795 (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1795) Halle Ülikoolis ja aastast 1798 (immatrikuleeriti 11. aprillil 1798) Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil/6. septembril 1801 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1801–1819 (introdutseeriti 22. septembril/4. oktoobril 1801) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Friedrich David Lenz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja 1. oktoobrist 1803 kuni surmani 1809 oli ta Tartu Ülikoolis esimeseks akadeemiliseks eesti- ja soome keele lektoriks. Tema poeg Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.
Mark Milligan

Koondisekarjäär

Debüüdi Austraalia rahvuskoondises tegi Milligan 7. juunil 2006 sõprusmängus Liechtensteini vastu.
Ta kuulus Austraalia koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta oli koondise kõige noorim mängija ning üks kahest mängijast, kes kuulus Austraalia kõrgliiga klubisse. Turniiri üheski mängus Milligan platsile ei pääsenud.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 3. märtsil 2010 mängus Indoneesia vastu.
2015. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus 13. jaanuaril lõi ta penaltist värava Omaanile. Ta tuli turniiril Austraalia koondisega Aasia meistriks.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste teises alagrupimängus 22. juunil lõi ta penaltist värava Kamerunile.
Ta on kuulunud Austraalia koondisse veel ka 2007. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2010., 2014. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Austraalia olümpiakoondisse.