Malaysia Airlinesi lend 17

Ajalugu

Malaysia Airlinesi reisilennuk startis Amsterdami Schipholi lennujaamast Hollandis 17. juulil 2014. Side 10 058 meetri kõrgusel lennanud lennukiga kadus kell 16:15 kohaliku aja järgi Ukraina õhuruumis, umbes 80 km kaugusel Donetskist ja 50 km kaugusel Venemaa ja Ukraina piirist. Raketitabamuse saanud lennuk purunes õhus. Allatulistatud lennuki vraki põhilised osad kukkusid alla Grabove küla edelaosas, mis jääb lennuki viimasest teadaolevast asupaigast õhus 8,5 kilomeetri kaugusele.
Samas piirkonnas oli eelnenud päevadel tulistatud alla mitu Ukraina õhujõudude sõjalennukit.

Eelnenud olukord

29. juunil 2014 teatas infoagentuur RIA Novosti, et mässulised hõivasid maa-õhk raketiseadmetega Buk varustatud sõjaväebaasi A-1402.
14. juulil 2014 teatasid mässulised, et tulistasid alla kõrgemal kui 6 km lennanud Ukraina transpordilennuki An-26. Selleks kasutati paar nädalat varem hõivatud Buk-süsteemi, mis remonditi, komplekteeriti meeskonnaga ning võeti kasutusse. Ukraina õhujõud teatasid, et kaotasid kontakti Venemaa piiri lähedal Gorlivka lähistel 6500 m kõrgusel lennanud transpordilennukiga An-26 ning kahtlustasid, et see tulistati alla kas vene hävitaja õhk-õhk raketiga või Venemaa territooriumilt maa-õhk raketiga.
Meedias avaldatud informatsiooni järgi oli veidi aega enne teadet Malaisia reisilennuki kadumise kohta teatanud mässuliste juht Igor Girkin oma sotsiaalmeedia lehel, et mässulised tulistasid samas piirkonnas alla 6500 meetri kõrgusel lennanud Ukraina lennuki Antonov An-26. Girkin võttis endale vastutuse ka Malaisia reisilennuki allatulistamise eest. Ukraina Julgeolekuteenistus avaldas nende valduses olnud helisalvestised terroristide omavahelistest vestlustest reisilennuki allatulistamise kohta. Hiljem aga avaldati YouTube'is selle helisalvestise paroodiaid.
Reisilennuki allatulistamist mässuliste kontrolli all olnud territooriumilt väljatulistatud maa-õhk raketiga kinnitasid ka USA president Obama ja OSCE Parlamentaarse Assamblee president Ilkka Kanerva.

Uurimine

Lennukatastroofi uurimist juhib Hollandi Ohutusamet (Dutch Safety Board). Uurimises osalevad Austraalia, Prantsusmaa, Saksamaa, Indoneesia, Itaalia, Malaisia, Venemaa, Ukraina, Ühendkuningriigi, USA, Riikidevahelise Lennukomitee ja Euroopa Lennuohutuse Agentuuri spetsialistid. Veel mitme maa spetsialistid on pakkunud abi. Esmane uurimisraport avaldati 9. septembril 2014.
Kõigi asjaosaliste aktsepteeritud lennuplaan nägi ette, et lend kulgeb Ukraina kohal tasemel FL330 (33 000 jalga, 10 060 m) Kiievi lennujuhtimispiirkonnas ja tasemel FL350 (35 000 jalga, 10 650 m) Dnipropetrovski lennujuhtimispiirkonnas. Tsiviillendudele olid Dnipropetrovski piirkonnas suletud lennutasemed madalamal kui FL320.
Raportis on kõik kellaajad maailmaajas (UTC).
12:53 lendas MH17 tasemel FL330. Dnipro lennujuhtimiskeskus palus neil tõusta tasemele FL350, et vabastada FL330 tagant lähenevale Boeing 777-le. Lennuki meeskond palus luba jääda tasemele FL330 ja 13:00 palus MH17 meeskond ilmaolude tõttu luba kalduda lennutrassist 20 miili vasakule. Tasemele FL350 suunati teine lennuk.
13:19:53 oli MH17 radari andmetel 3,6 miili koridori teljest põhja pool (trassist vasakul), lennujuhtimiskeskus palus lennukil suunduda paremale, et tagada ohutuid vahemaid teiste lendudega. MH17 vastas 13:19:56–13:19:59. Pardaregistraatorite salvestised lõpevad neli sekundit hiljem 13:20:03. Mingit ohuteadet MH17 ei edastanud, juhtimiskeskuse raadiosidele 13:20:00–13:20:05 lennuk ei vastanud.
Katastroofi hetkel lendas MH17 suletud tasemetest kõrgemal tsiviillendudeks lubatud tasemel FL330.
Uurimiskomisjoni kasutada olid kahe lennukeid jälgiva radari (primaarne vene radar ja sekundaarne radar SSR/mode S) ning lennuki transponderilt vastu võetud signaal. Samas piirkonnas lendas samal ajal veel kolm tsiviillennukit – kaks itta ja üks läände. Kõik neli lendu olid Dnipro radari kontrolli all. Kell 13:20 oli kaugus MH17-st lähima lennukini umbes 30 km.
Lennuki meeskonnas oli neli pilooti, kõigil oli nõutav kvalifikatsioon ja kehtivad tervisetõendid. Lennuki tehniline seisund vastas kõigile nõuetele, mingeid teadaolevaid rikkeid ei olnud.
Lennu ajal oli äike Donetskist edelas ja lennutrassi lähedal oli tasemeni FL350 ulatuv äikesepilv.
Lennuki pardakirjutite salvestised tunnistas uurimiskomisjon autentseteks, mingeid salvestiste manipuleerimise tunnuseid ei avastatud. Pardaregistraatorite salvestised on kooskõlas lennujuhtimiskeskuste salvestistega. Mõlema pardaregistraatori salvestised lõpevad 13:20:03. Salvestistes ei ole mingitki märki häiretest lennuki tehniliste süsteemide töös ning meeskonna kommunikatsioon ei viita millelegi ebatavalisele. Viimased kolm minutit enne salvestiste katkemist lendas lennuk tasemel FL330 muutmata kõrgust, kiirust ega suunda.
Lennuk lagunes õhus, lennuki tükke on umbes 10 km pikkusel ja 5 km laiusel maa-alal. Põhiosa lennuki vrakist on 8,5 km kaugusel lennuki viimasest teadaolevast asukohast lennutrassil. Lennuki kere esiosa ja kokpiti kahjustused vastavad tabamusele rohkearvuliste suure energiaga objektidega väljast. Niisuguseid kahjustusi ei saa tekitada lennuki oma süsteemid ega terroriakt lennuki salongis või pagasiruumis.
Esmase raporti koostamise ajal ei saanud uurimiskomisjon külastada sündmuspaika sealse lahingutegevuse tõttu. Neil olid kasutada 19.–21. juulil 2014 sündmuskohal viibinud Ukraina uurijate ja 22.–24. juulil 2014 sündmuskohal viibinud Malaisia uurijate tehtud fotod.
Hollandi eksperdid kogusid lennukirususid novembris 2014 ja need viidi nelja konvoiga, kokku 16 veoautot, Hollandisse Gilze-Rijeni lennuväebaasi. Sinna jõudsid konvoid vahemikus 9.-12. detsember 2014.
2. mail 2015 teatas Hollandi julgeoleku- ja justiitsminister otsingute lõpetamisest reisilennuki allatulistamiskoha piirkonnas. 30. juunil 2015 teatas Hollandi peaprokurör, reisilennuki allatulistamist uuriva uurimisgrupi koordinaator Fred Westerbeke Rotterdamis antud pressikonverentsil, et on tehtud kindlaks inimeste ring, kes võisid olla osalised reisilennuki allatulistamises Ida-Ukrainas 2014. aasta suvel. Westerbeke sõnul on võimalik, et uurimine kestab 2015. aasta lõpuni.
Malaisia taotles juulis 2015 ÜRO julgeolekunõukogus lennuki allatulistajate vastutusele võtmiseks rahvusvahelise tribunali moodustamist, tuginedes ÜRO põhikirja peatükile 7. Malaisia taotlust toetasid Ukraina, Holland, Austraalia ja Belgia. Resolutsiooni eelnõud hääletati ÜRO julgeolekunõukogus 29. juulil 2015. Resolutsiooni poolt oli 11 julgeolekunõukogu liiget. Kolm julgeolekunõukogu liiget – Hiina, Angola ja Venezuela jäid erapooletuks. Venemaa kasutas resolutsiooni tagasilükkamiseks vetoõigust.
2016. aasta septembri lõpul teatati Hollandi, Malaisia, Austraalia, Ukraina ja Belgia esindajatest koosneva rahvusvahelise uurimiskomisjoni volituste pikendamisest 2018. aasta alguseni.
5.juulil 2017 teatas AFP Haagist, et rahvusvahelist uurimiskomisjoni juhtivad Austraalia, Belgia, Malaiysia, Holland ja Ukraina leppisid kokku, et Malaysia lennuki allatulistajate üle peetakse kohut Hollandis. Kriminaaluurimise komisjoni teatel on kuriteoga seotud süüdistatavaid umbes sada isikut.

Kriminaaluurimise komisjoni pressiteade

28. septembril 2016 tegi rahvusvaheline kriminaaluurimise komisjon pressikonverentsil ülevaate Malaisia lennuki allatulistamise uurimisest. Hollandi juhitavas uurimiskomisjonis osalevad Austraalia, Belgia, Malaisia ja Ukraina.
Lennuk tulistati alla terroristide kontrolli all olevalt territooriumilt Pervomaiski asula lähedal Venemaalt toodud raketikompleksi Buk raketiga 9M38. Uurimiskomisjon kuulas ära 200 tunnistajat, kogus pool miljonit fotot ja videot, analüüsis 150 000 pealtkuulatud telefonikõnet. Pressikonverentsil tutvustati Buki teekonda Venemaalt Severnõi asula juures üle piiri Donetskisse, sealt läbi Snižne Pervomaiskisse ja Pervomaiski lähedal põllule koordinaatidega 47.973°N 38.760°E. Buk toodi Venemaalt 17. juuli 2014 hommikul ja viidi järgmisel päeval Snižne, Debaltseve ja Luganski kaudu tagasi Venemaale. Uurimiskomisjonile on teada kuritööga seotud saja inimese nimed, aga pole teada, kes andis käsu tulistada.

2018. aasta

24. mail 2018 Haagis antud pressikonverentsil näitasid uurijad tõendeiks olevaid foto- ja videomaterjale, mille kohaselt oli lennuki alla tulistanud relvasüsteem pärit Venemaal Kurski oblastis dislotseeruvast Venemaa relvajõudude 53. õhutõrjeraketibrigaadist.

2019. aasta

19. juunil 2019 teatas rahvusvaheline kriminaaluurimise komisjon pressikonverentsil Nieuwegeinis, et seoses Malaisia lennuki allatulistamisega esitatakse süüdistus kolmele Venemaa ja ühele Ukraina kodanikule.
Rahvusvaheliselt tagaotsitavaiks kuulutati Igor Girkin – tollal Donetski "rahvavabariigi" DRV kaitseminister, Sergei Dubinski – DRV salateenistuse juht, Oleg Pulatov – DRV salateenistuse ühe osakonna juht, Ukraina kodanik Leonid Hartšenko – üks mässuliste juhte lennuki allatulistamise ajal. Need neli ei olnud lennuki alla tulistanud BUK-i meeskonnas, kuid nemad olid BUK-i Ukrainasse toimetamise DRV-poolsed korraldajad.

Venemaa süüdistused

Venemaa eitab oma ja Venemaa toetatud mässuliste osalust Malaisia reisilennuki MH-17 allatulistamises ning süüdistab selles Ukraina õhujõude või Ukraina õhutõrjet. Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi kindral Andrei Kartapolov demonstreeris 21. juulil 2014 pressikonverentsil pilti linnas transporditavast Bukist ning väitis, et see on Ukraina valitsusvägede raketiseade Krasnoarmeiskis. Taustal olevaid maju ei ole Krasnoarmeiskis aga leitud ning Krasnoarmeiskis ei ole ka trolliliine.
Samal pressikonverentsil väitis kindral Kartapolov, et Malaisia reisilennuki läheduses oli Ukraina õhujõudude ründelennuk Su-25, mis võis õhk-õhk raketiga tulistada Malaisia lennukit. Venemaa infokanalites on seda hiljem korduvalt väidetud. Ka kaks kuud pärast esmase raporti avaldamist teatas Hollandi uurimiskomisjon, et radariandmeid selle kohta, et läheduses oli lisaks reisilennukile ka sõjalennukeid, ei ole Venemaa neile esitanud. Enne 17. juulit oli Vikipeediates Su-25 praktiliseks lennulaeks märgitud 7000 m ja lahinguvarustuses 5000 m, mis seab kahtluse alla Su-25 suutlikkuse tulistada alla 10 000 m kõrgusel lendav lainer. Alates 20. juulist 2014 on Su-25 lennukõrgust vene, inglise, saksa ja prantsuse Vikipeediates korduvalt üritatud suuremaks redigeerida.
14. novembril 2014 näitas Venemaa riiklik teleprogramm Kanal 1 (Первый канал) satelliidifotot, millel oli reisilennuk Boeing ja seda tulistav hävituslennuk. Saates väideti, et seda fotot on analüüsinud lennunduseksperdid ja Venemaa inseneride ühingu eksperdid ning nad tunnistasid selle vaieldamatuks tõestuseks, et MH-17 tulistas alla Ukraina õhujõudude lennuk. Väidetav satelliidipilt MH-17 allatulistamisest on saamatu fotomontaaž. Aluseks on hoopis teisel kuupäeval tehtud satelliidipilt, millel pilvede muster on teistsugune kui uurimiskomisjoni raportis esitatud katastroofiaegsel pildil. Kaadris on Donetski lennujaama 4 km pikkune maandumisrada ja Boeing ühesuurused. See ei ole võimalik orbiidil tehtud pildi korral, niisuguste proportsioonide jaoks oleks pildistaja pidanud olema Boeingule lähemal kui kilomeeter. Firma tunnuskirjad lennuki kerel asuvad teises kohas kui Malaisia reisilennukeil.
6. mail 2015 avaldas Venemaa väljaanne Novaja Gazeta artikli "See oli "Buk-M1"", milles tutvustati veel üht Vene inseneride anonüümset uurimisraportit. Raportis analüüsiti Malaisia reisilennuki kahjustusi ja jõuti järeldusele, et lennuki hävitas rakett 9M38M1, mis tulistati välja Buk-M1-lt. Sellega lükati ümber varasem versioon, et MH-17 tulistas alla Ukraina ründelennuk. Raportis näidati, et raketi väljatulistamiskohaks ei saanud olla mässuliste kontrolli all olev Snižne ja raketi väljatulistamiskohana pakuti Zaroštšenske küla, mis väideti olevat olnud Ukraina vägede kontrolli all. Selle kinnituseks esitati luuresatelliitide pilte, kus olevat peal Buk-seadmed.
Veebis on säilinud Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu 14. juuli 2014 kaart, millel Zaroštšenske piirkond on mässuliste kontrolli all. Ukraina vastuluure ülem Vitali Naida väidab, et raportis esitatud satelliidipildid on retušeeritud ja mõned neist on tehtud tükk aega enne MH-17 allatulistamist.