google/wiki40b huggingface dataset:
Oussama Mellouli

Oussama "Ous" Mellouli (araabia أسامة الملولي; sündinud 16. veebruaril 1984 Tunisis) on Tuneesia ujuja. Ta on kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.
Mellouli võitis esimese medali maailmameistrivõistlustelt 2003. aasta MM-il Barcelonas 400 m kompleksujumises, kui ta oli kolmas. Võitjale Michael Phelpsile kaotas ta rohkem kui 6 sekundiga. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Montréalis sai ta kaks pronksmedalit, olles kolmas nii 400 m vabaujumises kui ka sama pikas kompleksujumises.
2007. aasta MM-il Melbourne'is võitis ta algselt 800 m vabaujumises kuldmedali ja 400 m vabaujumises hõbemedali, kuid ta siiski pidi need loovutama, kui selgus, et ta oli andnud positiivse dopinguproovi juba novembris 2006. Ta sai 18-kuulise võistluskeelu, mille alguseks märgiti 30. november 2006.
2008. aasta olümpiamängudel Pekingis tuli Melloulist Tuneesia esimene olümpiavõitja ujumises. See oli läbi aegade alles teine Tuneesia olümpiavõit. Esimese olümpiavõidu oli toonud 1968. aasta OM-ilt Méxicost 5000 m jooksus Mohamed Gammoudi. Mellouli võitis Pekingis 1500 m vabaujumise, jättes teiseks Austraalia sportlase Grant Hacketti, kes üritas võita olümpiamängudelt kolmandat kulda järjest sellel alal.
Roomas toimunud 2009. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Mellouli maailmameistritiitli 1500 m vabaujumises ajaga 14.37,28. Lisaks sai ta veel kaks hõbemedalit 400 ja 800 m vabaujumises.
Plater

Plater oli Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa. 
Plateritest olid esimesed teated kroonikatest teada 1160. aastal. 
Platereid oli mitu liini. Aastal 1803 abiellus Krāslava mõisa omanik Izabelle-Helene Zyberkiga, pannes aluse Plater-Zyberkide (saksapäraselt Plater-Sybergide) suguvõsaliinile.
Platerid olid kantud ka Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse (nr 21/22).
LGA 775

LGA 775 ehk Socket T on emaplaadil olev protsessoripesa, mis on mõeldud Inteli protsessoritele. LGA (Land Grid Array, 'pinnavõremaatriks') on protsessori kinnitustüüp.
Erinevalt oma eelkäijast Socket 478-st ja varasematest protsessoripesadest, millel olid pesas augud, on tal 775 nõela, mis puudutavad protsessori allküljel olevaid kontaktpindu . Nõelte tipud on tömbid ja kullatud, tagades parema elektrijuhtivuse ja võimaldades seeläbi kasutada kõrgemat töösagedust .
Intel võttis LGA 775 kasutusele sellepärast, et see võimaldas esisiini jõudlust tõsta kuni 1600 operatsioonini sekundis. LGA 775 toetab esisiini kiirusi 533, 800, 1066, 1333 ja 1600 operatsiooni sekundis.
Teine oluline muudatus seisnes selles, et enne olid nõelad keskprotsessori küljes, nüüd on nad emaplaadi küljes. Nõelte paindumise risk läks seega protsessorilt üle emaplaadile.
Protsessori mõõtmed on 3,73×3,73 cm.
Kõigil LGA 775 pesasse käivatel protsessoritel on ühesugused mehaanilise koormuse piirid, mida ei tohi arvutite koostamisel, teisaldamisel ega igapäevasel kasutamisel ületada. Nende koormuste ületamise korral protsessoripesa nõelad koolduvad või murduvad ja protsessor muutub kasutuks. Nõelad kannatavad välja dünaamilise koormuse kuni 756 N ja staatilise koormuse kuni 311 N. Need piirid on väiksemad kui protsessoril Socket 478, aga suuremad kui protsessoritel Socket 370, Socket 423 ja Socket A, mis olid väga haprad. LGA 775 protsessorid on piisavalt suured, nii et nõelad on murdumise eest paremini kaitstud.
Protsessoripesa paralleelnimes Socket T olev T-täht tuleneb projekti Tejas nimest. Selle projekti käigus sooviti välja töötada Pentium 4 järglaseks saavat protsessorit, kuid see projekt tühistati enne valmimist. Sellepärast seda nime tänapäeval kuigivõrd ei kasutata.
LGA 775 järglasteks said protsessoripesad LGA 1156 ehk Socket H ja LGA 1366 ehk Socket B.
Jennifer Doudna

Jennifer Doudna (sündinud 19. veebruar 1964) on California ülikooli keemia- ja molekulaarbioloogia professor.
Doudna tõestas 2012. aastal koos Prantsuse ametikaaslase Emmanuelle Charpentier'ga esimesena, et CRISPR-iga saab laboris muuta puhastatud DNA-d.
Sloveenia Riviera

Sloveenia Riviera (sloveeni keeles Slovenska obala) nimega tuntakse Aadria mere Trieste lahe ääres asuvat Sloveenia rannikuala. Sloveenia Riviera moodustab osa Istria poolsaarest ja selle pikkus on 46,6 km. Tegemist on turistide seas populaarse mereäärse sihtkohaga, mida iseloomustab Sloveenia ja Itaaliaga seotud ajalooline pärand.

Transport

Sloveenia Riviera rannikul asuvad Koperi, Izola, Pirani, Lucija ja Portoroži sadamad. Koperis asub Divača–Koperi raudtee lõppjaam ja Sečovlje lähedal Horvaatia piiri ääres asub Portoroži lennujaam. Peamine Rivierasse viiv maantee on riiklik tee number 111, mis liitub Koperis Ljubljanasse ja Maribori viiva suurema maanteega A1.
Vaanid

Vaanid (vanapõhja Vanr, mitmuses Vanir) oli Skandinaavia mütoloogias jumalate hõim, kes seostus viljakusega, tarkusega ja võimega ennustada tulevikku. Vaanid oli üks kahest jumalate hõimust (aaside kõrval), nende järgi sai nime Vanaheimr ("Vaanide kodu"). Pärast aaside ja vaanide sõda said vaanid osaks aasidest. Hilisemas kontekstis viidatakse vaanidele vahel kui aaside hõimu liikmetele.
Vaanidest räägitakse "Vanemas Eddas", mis koostati 13. sajandil varasemate allikate põhjal, "Nooremas Eddas" ja "Heimskringlas", mille mõlemad kirjutas 13. sajandil  Snorri Sturlusson, ning ka skaldiluules. Erinevalt vaanidest mainitakse aase ka teiste germaani rahvaste pärimuses.
Kõik allikad nimetavad jumalaid Njörðrit, Freyri ja Freyjat vaanideks. Euhemeeriline proosalõik "Heimskringlas" lisab, et ka Njörðri õde - kelle nime ei mainita - ja Kvasir olid vaanid. Samuti jutustab "Heimskringla" kuningas Sveigðiri reisist Vanaheimrisse, kus ta kohtab naist nimega Vana, kellega saab lapse nimega Vanlandi ("Inimene vaanide maalt").
Ehkki Heimdallrit ja Ullrit neid pole otsesõnu vaanideks nimetatud, on oletatud, et nad võiksid vaanide sekka kuuluda. "Nooremas Eddas" nimetatakse metskulti "vaanide lapseks". Mõne teadlase arvates võivad vaanid seostuda väikeste kullalehetükkidega, mida on leitud mõnest Skandinaavia asulast Suure Rahvasterännu ajast kuni viikingiajastuni ning mõnikord haudadest. Oletatud on ka, et vaanid võisid algselt olla indoeurooplaste eelse neoliitilise Euroopa jumalad või proto-indoeuroopa religiooni viljakusjumalad. Arvatud on, et mingil kujul võisid neid austada paganlikud anglosaksid.
Rahvusvaheline Semiootika Assotsiatsioon

Rahvusvaheline Semiootika Assotsiatsioon (International Association for Semiotic Studies –
Association Internationale de Sémiotique, IASS-AIS) on 1969. aastal loodud ülemaailmne semiootikute ühing.
Ühingu asutajaliikmete seas olid Algirdas Julien Greimas, Roman Jakobson, Julia Kristeva, Émile Benveniste, André Martinet, Roland Barthes, Umberto Eco, Thomas A. Sebeok ja Juri Lotman. 
Ühingu ametlik ajakiri on Semiotica. Ühingu ametlikud keeled on inglise ja prantsuse.
Ühingu komitees (The Executive Committee of the IASS – le Comité Directeur de l’AIS) esindavad igat liikmesriiki kaks esindajat. Eesti Semiootika Seltsi poolt on esindajateks Timo Maran ja Peeter Torop (alates 2004. aastast).
Grete Jürgenson

Grete Jürgenson (sündinud 24. oktoobril 1994 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas Viimsi Keskkooli 2013. aastal  ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna teatrikunsti erialal 2017. aastal. Alates 2017. aastast töötab ta näitlejana Rakvere Teatris.
Grete Jürgenson on mänginud teleseriaalides "Klass: elu pärast", "Siberi võmm" ja "Vabad mehed".
Tühjus (eetika)

Tühjus ehk tühjustunne on vaimse kriisi, leina, eluaegse vangistuse ja depressiooni puhul kogetav olukord, kus väärtused on tuhmunud ja maailm on kaotanud külgetõmbavuse. Tühjust võidakse kogeda kõige tähendusetusena, vahetegemise ja väärtusetunde kaotusena, täieliku relativismi peadpööritava tundena, isegi vooruse ja vooruslike täieliku vihkamisena, armastuse täieliku puudumisena.
Risti Johannese järgi saadab Jumala arm usklikule kriisi, kus talle tundub, et ta on Jumala armastusest ilma jäänud. Kaob Jumala kohalolu tunne ja usk enese väärtuslikkusse. See annab võimaluse vabaneda enesekesksusest ja armastada Jumalat tõelisemalt.
Kui tühjust ei taluta ega aktsepteerita, tekitab see kiusatuse täita see lohutavate fantaasiatega. Simone Weili järgi tekitab aktsepteerimata tühjus vihkamist, kibestumist ja trotsi.
Weili järgi võib tühjusest päästa armastus Jumala vastu, Murdochi järgi ka armastus mõne inimese vastu.
Murdoch kujutab tühjust romaanis "Inglite aeg".
Karl Taagepera

Karl Taagepera (enne eestistamist Karl Tagepera; 10. aprill 1894 Aru vald – 31. mai 1993 Toronto lähedal) oli eesti loomaarst ja Tartu Ülikooli veterinaariaõppejõud.

Isiklikku

Ta abiellus aastal 1926 Elfriide Taageperaga (neiuna Erbak), neil oli kaks poega: Arvo (1927–2007) oli insener ja patendiametnik, Rein on füüsik ja politoloog. Abikaasa õde Nora Peets oli prosaist ja ajakirjanik, abikaasa õemees Rudolf Peets oli arst.
Wayne'i maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1803. aastal.
Rõuge vald (1991)

Alevid

Rõuge.

Külad

Rõuge vallas on 108 küla: Aabra, Ahitsa, Augli, Haabsilla, Haki, Hallimäe, Handimiku, Hansi, Hapsu, Heedu, Heibri, Hinu, Horsa, Hotõmäe, Hurda, Härämäe, Jaanipeebu, Jugu, Järvekülä, Järvepalu, Kadõni, Kahru, Kaku, Kaluka, Karaski, Karba, Kaugu, Kavõldi, Kellämäe, Kiidi, Kogrõ, Kokõ, Kokõjüri, Kokõmäe, Kolga, Kuklasõ, Kurgjärve, Kurvitsa, Kuuda, Kähri, Kängsepä, Laossaarõ, Lauri, Liivakupalu, Listaku, Lutika, Lükkä, Matsi, Mikita, Muduri, Muhkamõtsa, Muna, Murdõmäe, Mustahamba, Mõõlu, Märdi, Möldri, Nilbõ, Nogu, Nursi, Ortumäe, Paaburissa, Paeboja, Petrakuudi, Pugõstu, Pulli, Põdra, Põru, Pärlijõe, Püssä, Rasva, Raudsepä, Rebäse, Rebäsemõisa, Riitsilla, Ristemäe, Roobi, Ruuksu, Saarlasõ, Sadramõtsa, Saki, Sandisuu, Savioru, Sika, Sikalaanõ, Simmuli, Soekõrdsi, Soemõisa, Soomõoru, Suurõ-Ruuga, Sänna (Sännä), Tallima, Taudsa, Tialasõ, Tiidu, Tilgu, Tindi, Toodsi, Tsirgupalu, Tsutsu, Tüütsi, Udsali, Utessuu, Vadsa, Vanamõisa, Viitina, Viliksaarõ ja Väiku-Ruuga küla.
Nordkinni poolsaar

Nordkinni poolsaar (norra keeles Nordkinnhalvøya (varem Nordkynhalvøya, põhjasaami keeles Čorgašnjárga) on poolsaar Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Barentsi mere ääres. Poolsaart piirab idast Tanafjorden ja läänest Laksefjorden. Mandri ülejäänud osaga ühendab seda maakitsus Hopseidet.
Poolsaare põhjaotsas on Norra ja Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt Nordkinn ehk Kinnarodden.

Nimi

Nimi tuleb sõnast nord ('põhjakaar') ja vanapõhja sõnast kinn ('järsk mäenõlv').

Loodus

Rannad on kõrged.
Poolsaare kõrgeim punkt on Storvarden Sandfjelletil (486 m).
Poolsaarel on palju järvi. Taimi on vähe.

Haldus

Poolsaar on jagatud Gamviki valla ja Lebesby valla vahel.

Asustus

Tähtsamad asulad Nordkinni poolsaarel on Mehamn, Gamvik ja Kjøllefjord.

Infrastruktuur ja transport

Gamvikist põhja pool on Slettnesi tuletorn, maailma põhjapoolseim mandrituletorn.
Nordkinni poolsaar on Norra teedevõrguga seotud 1989 avatud maantee fylkesvei 888 kaudu. Enne seda ei olnud poolsaar autoga ligipääsetav. Üle Laksefjordeni on tasuta praamiühendus Ifjordi kaudu maanteega riksvei 98.
Mehamnis ja Kjøllefjordis on laevaliini Hurtigruten peatused.
Mehamnis on Mehamni lennujaam, mida teenindab Widerøe.
Sri Rama Michael Tamm

Sri Rama Michael Tamm ehk Śrī Rāma Michael Tamm, ka Ramatamananda, lühendatult Ram (sünninimi Mihkel Tamm; 9. veebruar 1911 Elistvere – 22. november 2002 Boston) oli eesti päritolu müstik, advaita-vedaantat ja muid müstilisi õpetusi käsitlevate raamatute autor.
Tamm lõpetas gümnaasiumi Tartus ning läks 1940. aastal laevakütjana Rootsi. Mitmetes riikides viibimise järel läks ta Saksamaale, kus astus Berliini tehnikaülikooli tuumafüüsikat õppima. Saksamaal käis Tamm läbi teosoofide, orientalistide ja astroloogidega. 1948. aastal olevat seal toimunud tema "usuline ümbersünd".
1956. aastal plaanis Tamm rännata jalgsi Eestist läbi Nõukogude Liidu Indiasse, kuid Eestis võeti talt ära pagulase pass. Ta ei saanud luba elada Tallinnas ning elas Tartus ja mujal väiksemates asulates. Kaasiksaarele Türi lähedal tuldi tema juurde õppima Nõukogude Liidust lähedalt ja kaugelt.
1981. aastal asus elama Ameerika Ühendriikidesse.
Sri Rama Mihkel Tamm käis läbi ja talle avaldasid mõjutusi saksa laama Anangarika Govinda, Ramakrishna Parahamsa Euroopa misjoni juht ning üks tolle 12 apostlist Gayatri Devi, advaita õpetlane T. M. P. Mahadevana, jaapani teadlane Hiroshi Motoyama ja eesti teoloog Uku Masing.
Ta lõi oma müstilise filosoofia süsteemi, mida nimetas nullhüpotees-teooriaks.
Järveküla tee

Järveküla tee on Kohtla-Järve Järve linnaosa peatänav. 
Tänav on ligikaudu 5 km pikk. Lõik Kalevi ja Outokumpu tänava ristmikust kuni veetornini on eraldusribaga ja neljarealine, mujal on tänav kaherealine.
Aastatel 1972–1992 kandis tänav nime Narva maantee.

Hooned ja vaatamisväärsused

Aadressil Järveküla tee 3 asub Issanda Muutmise kirik.
Aadressil Järveküla tee 36 asub Kohtla-Järve konstaablijaoskond.
Aadressil Järveküla tee 44 asuvad Kohtla-Järve Spordikeskus ja spordikeskuse siseujula.
Kohas, kus 1916. aastal kaevandati esimene kogus tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud põlevkivi, asub vagonett-mälestusmärk (Järveküla tee 44a). Mälestusmärk avati 1966. aastal, selle autor on Viktor Salmre. Tegelikult asus esimene kaevandamiskoht küll sellest mõnevõrra eemal.
Aadressil Järveküla tee 50 asub Vironia kaubanduskeskus (kauplus Maxima XX, Ehituse ABC, Kohtla-Järve postkontor jmt).
Aadressil Järveküla tee 64a asub 1950. aastatel ehitatud kaevurilampi meenutav veetorn.
Aadressil Järveküla tee 68 asub Kohtla-Järve Selver.
Aadressil Järveküla tee 75 asub Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž. Kuni 2005. aastani asus see aga aadressil Järveküla tee 35.
Aadressil Järveküla tee 87 asub kaubanduskeskus Prestone. 
Aadressil Järveküla tee 125a asub kultuurimälestiseks arvatud 19. sajandist pärinev, praeguseks lagunenud Järve mõisa tuuleveski.
Urve Kilk

Urve Kilk (sündinud 5. detsembril 1937 Misso vallas) on eesti õpetaja ja rahvatantsupedagoog.
Urve Kilk lõpetas Kohtla-Järve 1. Keskkooli 1955. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ja lõpetas ülikooli 1960. aastal. Aastast 1964 töötas ta Järve Gümnaasiumis eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Õpetajatöö kõrvalt on ta juhendanud rahvatantsurühmi ning korraldanud mitmeid ülevirumaalisi laulu- ja tantsupidusid. Samuti on ta olnud üleriigiliste tantsupidude liigijuht ja assistent.
Luigi Bonazzi

Luigi Bonazzi (sündinud 19. juunil 1948) on Itaalia päritolu katoliku vaimulik.
Ta oli 2009. aasta märtsist kuni 18. detsembrini 2013 nuntsiusena Eestis, Lätis ja Leedus.
Hagenbach-Bischoffi meetod

Mandaatide jagamine Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel

Kvoodi arvutamise valem: Q = \frac{V}{S+1} \,\! , kus
Q – kvoot
V – valimistel antud häälte koguarv
S – mandaatide koguarv
Valemi põhjal arvutatakse kvoot ja ümardatakse see ülespoole täisarvuni. Seejärel jagatakse iga nimekirja saadud häälte arv kvoodiga. Tulemuseks saadakse igale nimekirjale eraldatavate mandaatide arv.

Mandaatide jagamine võrdlusarvude alusel

Ülejäänud mandaadid jagatakse D'Hondti meetodi abil, jagades iga nimekirja poolt antud häälte arvu arvuga, mis on ühe võrra suurem sellele nimekirjale juba lihtkvoodi alusel määratud mandaatide arvust.
Viljandi linnastaadion

Ajalugu

Staadioni ehitust alustati 1928. aastal, mil Viljandi linnapeaks oli August Maramaa. Seoses majandussurutisega ei saanud staadion valmis enne II maailmasõda. 2009. aastal lõppes staadionil põhjalik remont ja staadionile jäi pealtvaatajate jaoks 1006 kohta, millest 400 on katuse all.
AZAL Arena

Ajalugu

17. veebruaril 2011 andis UEFA staadionile 2 tärni, mis lubab väljakut kasutada rahvusvaheliste mängude pidamiseks.
Staadioni kasutati 2012. aasta FIFA U17 naiste MMi treeninguväljakuna.
Harjit Sajjan

Isiklikku

Ta on aastast 1996 abielus Kuljit Kaur Sajjaniga (abikaasa on arst), peres on poeg ja tütar.
Laul Põhjamaast

"Laul Põhjamaast" (ka "Põhjamaa") on Ülo Vinteri muusikalist "Pipi Pikksukk" tuntuks saanud laul, mille sõnade autor on Enn Vetemaa.
Laulu on korduvalt esitatud Eesti laulupidudel.
Seda laulu koos lauluga "Mu isamaa on minu arm" on pakutud välja Eesti riigihümni kandidaadina.
Aleksander Abel

Isiklikku

Aleksander Abel on Venemaa eestlaste järeltulija. 1982. aastal tuli ta Venemaalt abikaasa Valentina Abeliga Kohtla-Järvele.
Calhouni maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1852. aastal.
Wojciech Kuderski

Wojciech Kuderski (sündinud 9. novembril 1972 Mysłowices Poolas) on poola löökriistamängija ja laulja.
Kuderski on mänginud ansamblites Myslovitz, Lenny Valentino ja Penny Lane.
2006. aastal kandideeris ta Mysłowice linnavolikokku nimekirjas Nowe Mysłowice ("Uus Mysłowice"). Temast sai 192 häälega linnavolinik.
Heino Marrandi

Heino Marrandi (2. mai 1911 – 29. august 1989) oli Eesti põllumajandustegelane, Eesti ühe edukama ühismajandi Estonia kolhoosi pikaajaline esimees.
Marrandil oli 6 klassi haridust.
1949–1989 töötas Marrandi Estonia kolhoosi esimehena. Sellena pälvis ta terve rea autasusid ja aunimetusi.
1954–1962 oli Marrandi valitud NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks.

Isiklikku

Tema isa Rein Marrandi oli Riiginõukogu liige; poeg on Eesti poliitik, endine põllumajandusminister ja Riigikogu liige Jaanus Marrandi.
Eesti Goethe-Gümnaasium

Eesti Goethe-Gümnaasium Eesti Goethe-Seltsi alternatiivne haridusprogramm aastatel 1988-1991.
Gümnaasium kutsuti ellu 1988 Tartus ametliku hariduse lünkade täitmiseks. Gümnaasiumis tutvustati õpilasi ainetega, mis ametlikus hariduses puudusid või olid puudulikud: filosoofia, teoloogia, psühholoogia, loogika, klassikalised keeled, reaalteaduste (füüsika, bioloogia, matemaatika) areng kultuuriloolises perspektiivis jne.
Eesti Goethe-Gümnaasium oli üle-eestiline õppekeskus, kus võisid õppida keskkooli viimaste klasside ja kõrgkoolide esimeste kursuste õpilased. Seltsi piiratud võimalusi arvestades sai korraga tegeleda vaid paarikümne noore inimesega. Seetõttu tuli 326 soovija vahel korraldada kahevooruline konkurss. Lõpuks õppis EGGs 26 gümnasisti kõigist Eestimaa paigust.
Õppeaasta oli jagatud kolmeks ühenädalaseks loengusessiooniks, millest igaüks oli pühendatud mingile üldisemale teemale. Sessioonide vahel toimusid regulaarselt ainepäevad. Põhiline õppetöö vorm loengusessioonide vahel oli gümnasistide iseseisev töö, millest nad kirjalikult teada andsid. Oma uurimuste ja arvamuste avaldamiseks ilmus gümnasistide ja õppejõudude tarvis uudislehe tüüpi väljaanne „EGG toimetised“. EGG tähtsaim eesmärk oli anda noortele inimestele võimalus suhelda Eesti intelligentsiga, isiklike kontaktide vahendamine. Esimese õppeaasta kavas oli põgus tutvus eri teadusalade olulisemate probleemidega tänapäeval, lähem tutvumine saksa klassikalise filosoofiaga (Kant, Fichte, Hegel) ja ladina keele algkursus. Psühholoogia ajaloost ja analüütilisest filosoofiast luges neli loengut külalislektor Rootsist - sealne gümnaasiumiõpetaja Viktor Konsa. Augustis 1989 toimunud kristlikule teoloogiale pühendatud sessioonil viibis EGGi külaline Londonist, Anglikaani Kiriku pastor revd. Stephen J. Knowers, kes esines kolme loenguga. Järgnevatel õppeaastal jätkusid pikemad loengusarjad loogikast ja füüsika ajaloost. Loenguid pidasid ka õpilased ise.
Eesti Goethe-Seltsi gümnaasium oli markantne ja pretsedenti loov sündmus ülemineku Eestis. Jõudumõõda andsid nad oma panuse Eesti kultuurilisse taasühinemisse Euroopa ning kogu tsiviliseeritud maailmaga.
Raudremmelgas

Kirjeldus

Raudremmelgas võib kasvada 14 meetri kõrguseks (harva kuni 17). Taime lehed on pealt läikivad tumerohelised 5–12 cm pikad ja 2–5 cm laiad. Taim on kahekojaline, õied on urvad, mis õitsevad hiliskevadel pärast lehistumist. Õisi tolmeldavad enamasti mesilased.

Levila ja kasvukohad

Taime looduslik levila on põhjapoolsed Euroopa ja Aasia alad. Eestis kasvab ta pärismaisena. Tavaliselt kasvab ta liigniisketel ja soostunud aladel, näiteks veekogude kallastel.
Priit Elias

Priit Elias (sündinud 18. mail 1941 Rakveres) on eesti piimandusteadlane.
Ta lõpetas 1961. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1966. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaariateaduskonna piimatehnoloogia osakonna. Ta õppis aastatel 1994–1999 Eesti Põllumajandusülikoolis, kaitses seal 1999. aastal väitekirja "Piima ja selle käsitluse tähtsusest mikrobioloogilistele protsessidele emmentali juustu valmistamisel" (juhendaja Huno Eller) ning sai põllumajandusdoktori kraadi.
Ta töötab alates 1967. aastast praeguses Eesti Maaülikoolis. Ta on alates 2000. aastast Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent.
Sipa sild

Sipa sild on maanteesild Rapla maakonnas Märjamaa vallas Sipa küla lähedal Märjamaa–Koluvere maanteel. Sild ületab Kasari jõe. Sild ehitati 1905 ja renoveeriti 1995. Silla pikkus on 77,1 m.
Popov

Popov on venepärane perekonnanimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popov 668 inimesel: 640 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Popov meeste puhul 36. kohal.
Nime naissoost vorm Popova. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Popova 655 naisel. Perekonnanimede levikult on Popova  44. kohal.
Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele uueks perekonnanimeks Keeroja.
Eestimaa Provintsiaalmuuseum

Eestimaa Provintsiaalmuuseum (ka: Tallinna Provintsiaalmuuseum) oli 1842. aastal asutatud Eestimaa Kirjanduse Ühingu juurde 1864. aastal loodud muuseum.
Muuseumikogud koosnesid kultuur- ja kunstiloolistest ning loodusteaduslikest kogudest. Hiljem tekkis raidkivide kogu, kuhu olid koondatud peamiselt Tallinna meistrite valmistatud ehitusdetailid, hauakivid jne. Muuseumi tegevust toetas Tallinna linnavalitsus. Muuseumi kogudes oli tallel hulk esemeid ja maale Tallinna ja selle ümbruse kirikutest. Seal asus Jüri kiriku keskaegne altar, mis varem kuulus Oleviste kirikule, Jüri kiriku 18. sajandist pärinevad vitraažid ning endine Toomkiriku altar. Leidus hulk tsunftidele kuulunud esemeid, etnograafiakogu ning arheoloogiline kogu, mis sisaldas 19. sajandi lõpus Tallinnast leitud esemeid. Oli ka oma kunstikogu.
3. detsembril 1911 avati Provintsiaalmuuseumi ekspositsioon Tallinnas Toompeal, Ungern-Sternbergi palees. Hoone suurest saalist vasakul asuvas ruumis oli eksponeeritud mitu kollektsiooni. Saalist paremal asuvas ruumis oli kodumaise fauna ekspositsioon. Vestibüülist vasakul asus kunstisektsiooni koosolekute ruum ja ühtlasi väike kunstisalong õlimaalidega seintel. Vestibüülist paremal asus tammepaneelidega vooderdatud suur lugemistuba, kus asetseva kahe pika laua taha mahtus 30 inimest. Lugemissaal pakkus lisaks kirjandusele saksa-, vene- ja prantsuskeelseid päevalehti ning oli avatud kella 9–22. Hoone teise korruse Pika jala poole pööratud keskne saal oli jaotatud kolmeks, seal asusid Idamaade materjale sisaldavad etnograafiakogud, muinasaja mälestiste ekspositsioon ning võõramaiste relvade, klaasi, portselani ja kuriositeetide kogud.
Teise korruse peasaalist paremale jäi saal Tallinna ajalugu kajastavate materjalide ja Raeapteegi pidaja Johannes Burchart VIII kollektsiooniga "Mon Faible", vasakule jäi paleontoloogia kabinet. Korruse hoovipoolsetesse ruumidesse paigutati mündid, medalid, pitserid ja herbaariumid ning eksootilise fauna kollektsioon. Hoovipoolsetesse ruumides asusid ka raamatuhoidlad, tehnikasektsiooni ja muinsussektsiooni tööruumid.
Hoone keldris asusid raamatukogu ja arhiiviruumid, pööninguruumi kasutati hoiuruumina.

Muuseumi natsionaliseerimine

1939. aasta oktoobris alanud baltisakslaste ümberasumise käigus nõudsid sakslased Eesti riigilt Õpetatud Eesti Seltsi varade väljaandmist, kuid pärast 1940. aasta juunipööret ja uue sovetivõimu kehtestamist Õpetatud Eesti Selts likvideeriti, hoone ja varad natsionaliseeriti ning anti Eesti NSV võimude poolt Ajaloo- ja Revolutsioonimuuseumile, mis aga 1952. aastal kolis praegusse asukohta Tallinna Suurgildi hoones.