google/wiki40b huggingface dataset:
Imiku piimasegu

Imiku piimasegu on imetaja piimal või sojapiimal põhinev imiku toitesegu, mida on kohandatud vastavaks imiku toitaine- ja energiavajadusele. 
Imiku piimasegu ei ole rinnapiimaasendaja, sest rinnapiima ei ole võimalik kunstlikult toota. Enamkasutatavad piimasegud sisaldavad puhastatud lehmapiima vadakut ja kaseiini, taimseid õlisid, laktoosi, vitamiine ja mineraalaineid. Täpne koostis sõltub tootjast. Lisaks on olemas ka piimasegusid, milles valguallikana kasutatakse lehmapiima vadaku ja kaseiini asemel sojauba, ja hüdrolüüsitud ehk lõhustatud valkudega piimasegusid, et vähendada allergiliste reaktsioonide kujunemist. Piimasegud on müügil valdavalt pulbri kujul ning valmistamiseks lisatakse läbikeedetud vesi. 
Arengumaades, kus on puhta joogivee puudus ja halvad sanitaartingimused, on piimasegutoidul oleval imikul 6–25 korda suurem risk surra diarröa ja 4 korda suurem risk surra kopsupõletiku tõttu võrreldes rinnapiimatoidul oleva imikuga.

Spetsiaalsed piimasegud

Eraldi on kasutusel spetsiaalsed piimasegud, kui lapsel esineb laktoositalumatus, galaktoseemia või fenüülketonuuria. Laktoositalumatuse ja galaktoseemia puhul kasutatakse piimasegusid, milles on laktoosi asemel kasutatud teisi süsivesikuallikaid. 
Lehmapiimavalguallergia korral sõltub piimasegu valik imikul esinevatest kaebustest. Valdavalt kasutatakse lehmapiimavalgu-allergia puhul osaliselt või täielikult lõhustatud piimavalkudega piimasegusid, anafülaksia tekke ohu korral ka aminohapete piimasegusid. Kuigi kõik nimetatud aitavad vältida allergilisi reaktsioone piimavalkudega, ei toeta need tolerantsuse kujunemist. Seetõttu kasutatakse pHFi tihti ka lehmapiimavalgu-tolerantsuse tekitamiseks.

Piimasegu kasutamise tervisemõjud

Kuigi paljude terviseprobleemide korral on piimasegu kasutamine imiku toitmiseks ainus võimalus, mõjutab nende kasutamine kasvava lapse tervist. Osaliselt või ainult piimaseguga toidetud laste seas esineb rohkem rasvumist ja astmat, seoseid on leitud ka düslipideemia ja insuliinresistentusega, mis suurendab tõenäosust 2. tüüpi diabeedi kujunemiseks.
One Laptop per Child

One Laptop per Child ehk OLPC (eesti keeles 'igale lapsele sülearvuti') on USA mittetulundusühingu One Laptop per Child Association, Inc. (OLPC) projekt, mis keskendub arengumaade laste tarvis odavarvuti väljatöötamisele.
Alexander Poehl

Alexander Poehl (27. veebruar 1850 Peterburi – 8. september 1908 Peterburi) oli Eesti farmatseut, keemik ja terapeut.

Elulugu

Üldhariduse omandas Peterburis reformeeritud koolis, rohuteadusliku alghariduse isa apteegis. Lõpetas 1872 Peterburi Med-kir Akadeemia proviisorina, mag. pharm. (1873, samas), väitekiri "Систeматический ход анализа пшеницнаго и ржанаго зерна и муки". Õppis Giesseni Ülikoolis keemiat, dr. phil. (1876, samas), väitekiri "Enwendung optischer Hilfsmittel bei der gerichtlich chemischer Ermittelung von Pflanzengiften", keemiamagister (1880, Tartu Ülikool), väitekiri "Untersuchung der Blätter von Pilokarpus officinalis (Jaborandi) in pharmacognostischen und chemischen Beziehung", keemiadoktor (1882, samas), väitekiri "Über das Vorkommen und die Bildung des Peptons ausserhalb des Verdauungsapparates und über die Rückverwaldung des Peptons in Eiweiss". 
Oli aastast 1877 Peterburis Sõjaväemeditsiini Akadeemia eradotsent farmaatsia ja kohtukeemia alal, aastast 1886 Peterburi Kliin Instituudi meditsiinilise keemia professor. Avaldanud töid farmaatsiast, analüütilisest ja meditsiinilisest keemiast. Aastast 1892 ajakirja Журнал медицинской химии и фармации väljaandja. Oli Peterburis Vassili saarel asuva A. v. Poehli ja Poegade apteegi omanik.
Charles Macintosh

Charles Macintosh (29. detsember 1766 – 25. juuli 1843) oli šoti keemik ja vetthülgavate materjalide leiutaja. Tema järgi on nime saanud Mackintoshi vihmamantel (ka lihtsalt vihmamantel).

Elulugu

Macintosh sündis Glasgow's Georg Macintoshi ja Mary Moore'i pojana. Ta oli esimene peres, kes palgati sekretäriks.
Akadeemiline Rahvaluule Selts

Akadeemiline Rahvaluule Selts (lühend: ARS) on aastal 1925 Tartu Ülikooli juures asutatud selts, mis ühendab folkloriste jt rahvaluulest huvitatuid.
Seltsi eesmärk on põhikirja järgi "kaasa aidata rahvaluule kogumisele, uurimisele ja tutvustamisele, kirjastada ja levitada rahvaluule-alaseid publikatsioone".
Eesti esimese vabariigi ajal tegutses selts asutamisest kuni 1940. aastani. Nõukogude perioodil käis folkloristide töö Emakeele Seltsi rahvaluulesektsioonis. Aastal 1996 selts taasasutati.
Vesilik

Liigid

Loode-Euroopast on neid leitud 5 liiki, Eestis elab 2 liiki: tähnikvesilik (Triturus vulgaris) ja harivesilik (Tritulus cristatus).
Farbauti (kuu)

Farbauti (ka nimega Saturn XL) on Saturni üks kuudes. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsember kuni 9. märts 2005. Esmaseks katalogiseerivaks nimeks pandi talle S/2004 S 9. 2007. aasta aprillis nimetati ta ümber skandinaavia mütoloogiasse kuulva Loki isa, tormihiiu Fárbauti järgi.
Farbauti on umbes 5 kilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 291 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1079,099 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 158° (131° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,209.
Perekond Männard

Süžee

Filmis jälgitakse kahe töölisperekonna elusaatust Eesti Vabariigi algusaastatel.
Planeering

Planeering on vastavalt planeerimisseaduse nõuetele koostatud ja kehtestatud maakasutus-, ehitus-, keskkonna- ja arengutingimusi seadev dokument. Planeerimisseaduse järgset planeerimist kutsutakse ka ruumiliseks planeerimiseks. Selline tegevus on planeerimisseaduse tähenduses on demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.
Eestis koostatakse seaduse järgi nelja liiki planeeringuid.
Kubuntu

Nimi

"Kubuntu" (hääldus: /kuːˈbuːntuː/) tähendab bemba keeles "inimlikkuse poole" ja on tuletatud ubuntu'st, mis tähendab "inimlikkus, humaansus". K sõna alguses tähistab  KDE töölauda ja rakendusi, mida Kubuntu vaikimisi kasutab. Juhuslikult tähendab "kubuntu" kirundi keeles "vaba".

Erinevus Ubuntust

Tavaline Ubuntu paigaldatakse Unity (varasemates versioonides GNOME) töölaua ja GTK+/GNOME programmide ning pakkidega (näiteks Evolution). Samuti kasutab Ubuntu GTK+/GNOME põhiseid administreerimis vahendeid (näiteks Synaptic pakihaldur). 
Kubuntu kasutab aga KDE töölauda ja KDE/Qt programme ning pakke (näiteks Kontact). Samuti KDE/Qt põhiseid administreerimisvahendeid (näiteks KPackageKit). Sellest hoolimata saavad Kubuntu kasutajad paigaldada kõiki GTK+/GNOME põhiseid pakke ja vastupidi. Samuti saab kasutaja paigaldada Ubuntu ja siis lisada sellele KDE töölaua. 
Kubuntu töölaud on täielikult kohandatav. Algselt loodi KDE lihtsutamaks üleminekult teistelt operatsioonisüsteemidelt (nagu näiteks Microsoft Windows), pakkudes võimalust kohandada menüüd eelmise operatsioonisüsteemiga sarnaseks. KDE 4 sisaldab vaikimisi võimalust 3D efektide jaoks.
Heli Lääts

Elukäik

Heli Lääts lõpetas 1955. aastal Tallinna Muusikakooli. Samal aastal debüteeris ta estraadilaval. Aastal 1960 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu erialal, õppides Tiit Kuusiku klassis. Ta sai esimese eesti lauljana estraadi- ja kammerlaulja kvalifikatsiooni.
Regulaarsed esinemised estraadilauljana algasid 1956. aastal Emil Laansoo ansambli ja Eesti Raadio estraadiorkestriga. Koos teiste eesti estraadikunstnikega ja ansambliga Metronoom osales ta 1957. aastal Ülemaailmsel noorsoo- ja üliõpilasfestivalil Moskvas, kust ta tuli koju laureaadina. 1958. aastal tuli ta esimese eesti lauljatarina üleliidulise estraadiartistide konkursi laureaadiks. Aastatel 1957–1961 laulis Lääts Eesti Raadio naistrios. Aastatel 1957–1987 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist, 1966–1974 sealsamas estraadistuudio lauluõpetaja. 
Heli Lääts on üles astunud estraadi- ja kammerlauljana, osalenud estraadietendustes ja laulnud lastelaule. Tema hääl oli kaunitämbriline ja repertuaar sisukas.Ta on salvestanud oma laule heliplaatidele ja Eesti Raadiole.
Ta oli alates 2002. aastast Keskerakonna liige.

Isiklikku

Peeter Saul oli tema abikaasa. Keemik Koit Lääts oli tema vend.
Kleist

Kleist on Saksamaalt Pommerist pärit aadlisuguvõsa, kelle esindajad tegutsesid ka Baltikumis.
Aadlisuguvõsast on teateid alates 1289.
1823 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 1841 kanti Kleist aus dem Hause Susten Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Albert Tamm

Isiklikku

Ta oli viie lapse isa.
Virgilijus Noreika

Virgilijus Kęstutis Noreika (22. september 1935 Šiauliai – 3. märts 2018 Vilnius) oli leedu ooperilaulja (tenor) ja pedagoog.
1949–1953 õppis ta Vilniuse muusikakoolis ja 1958 lõpetas Leedu Riikliku Konservatooriumi.
Alates 1957. aastast oli Noreika Leedu Ooperi- ja Balletiteatri solist.
1965–1966 stažeeris ta Itaalias Milanos La Scala teatris.
1976–1991 oli Noreika Leedu Ooperi- ja Balletiteatri kunstiline juht ja direktor.
1973 valiti ta Leedu NSV Ülemnõukogu saadikuks.
Alates 1974. aastast Leedu teatriühingu esimees.
Alates 1976. aastast oli ta Leedu Konservatooriumi õppejõud (alates 1983 dotsent, hiljem professor). 
1995–1996 viis ta läbi meistriklasse Tallinnas Estonia teatris.
Alates 1997. aastast oli ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia külalisprofessor ning alates 2000. aastast lauluosakonna juhataja.
Alates 2003. aastast Leedu Rahvusliku Ooperi- ja Balletiteatri kunstiline juht ja ooperilaulu pedagoog.
Gohar Markosjan-Käsper

Gohar Markosjan-Käsper (armeenia keeles Գոհար Մարկոսյան-Կասպեր; 14. juuli 1949 Jerevan – 10. september 2015 Barcelona) oli Tallinnas elanud vene keeles kirjutanud Armeenia kirjanik.
Tema isa oli ooperilaulja ning ema balletitantsija. Ta lõpetas Jerevani Riikliku Ülikooli vene filoloogina. Aastal 1990 abiellus ta eesti kirjaniku ja tõlkija Kalle Käsperiga ja kolis 1991. aastal Eestisse. Ta kirjutas vene keeles.
Markosjan-Käsperi tuntuim teos on novell "Penelope", mis on tõlgitud ka prantsuse, saksa, hollandi, hispaania ja itaalia keelde. Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige.
Hariduselt oli Markosjan-Käsper arst ja meditsiiniteaduste kandidaat, kuid Eestisse asumise järel pühendus ta täielikult kirjandusele.
Vähima olulise erinevuse test

Vähima olulise erinevuse test ehk LSD-test ehk Fisheri LSD test (LSD – Least Significant Difference) on R. A. Fisheri välja töötatud post-hoc test gruppide vaheliste erinevuste leidmiseks, mida kasutatakse, kui dispersioonanalüüsil on nullhüpotees gruppide võrdsete keskmise kohta ümber lükatud.
Fisheri LSD test eeldab homogeenset variatiivsust gruppide sees, kuna LSD-testis sooritatakse kõik võimalikud t-testid gruppide keskmiste vahel, kuid arvesse ei võeta, et tehakse teineteisest mitte-sõltumatuid võrdlusi. Seeõttu on Fisheri LSD-test aldis I tüüpi veale. Samas loetakse Fisheri LSD testi üheks konservatiivsemaks post-hoc testiks, kuigi eelnevalt on vajalik läbi viia dispersioonanalüüs (F-test).
Emo Mei

Emo Mei (sündinud Emilie Sülluste, kodanikunimi Emilie Meipoom; 13. august/26. august 1905 Tallinn – 2. detsember 1992 Toronto) oli eesti kirjanik.
Ta sündis Tallinnas meremehe tütrena, lõpetas Tallinna tütarlaste kaubanduskooli, hiljem ka Punase Risti sõjaõdede kursused.
Põgenes aastal 1944 Rootsi, kust aastal 1951 siirdus omakorda Kanadasse, elades surmani Torontos.
Tema elujaatava hoiaku ja tugevate naiskarakteritega romaanid rõhutavad traditsioonilisi väärtusi ja elu järjepidevust. Esikromaan "Ingli saatus" (Toronto Orto 1960, 2. trükk Paide 1994) käsitleb energilise Hiiu tüdruku elust läbimurdmist.
Juuli Lill

Juuli Lill (aastast 2002 Juuli Köster; sündinud 21. septembril 1978 Tallinnas) on eesti ooperi- ja kammerlaulja (metsosopran).
Juuli Lill on õppinud laulmist Peterburi Konservatooriumi ettevalmistusosakonnas (1999–2001, professor Iraida Levanda klassis) ja Eesti Muusikaakadeemias (2001–2005, professor Mati Palmi klassis), aastail 2004–2006 ühtlasi Viini Muusika- ja Esituskunstide Ülikoolis (juhendaja Leopold Spitzer) ning aastail 2005–2009 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (professor Mati Palmi juhendamisel).
Laulis 2002–2003 Eesti Filharmoonia Kammerkooris, olnud alates 2006. aastast Rahvusooperi Estonia solist.

Pere

Juuli Lill on professor Irene Lille ja klaasikunstnik Ivo Lille tütar. Juuli Lill on abielus ooperilaulja Andres Kösteriga. Neil on poeg Julius ja tütar Judith.
Jaan Karusoo

Jaan Karusoo (2. märts 1928 Tartu – 12. aprill 1992 Tallinn) oli Eesti arst ja arstiteadlane (pulmonoloog).
Ta lõpetas 1947. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli aastatel 1957–1960 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, kaitses Tartu Riikliku Ülikoolis 1963. aastal väitekirja "Сравнительное исследование функционального состояния коры надпочечников с целью определения реактивности у больных туберкулезом легких во время лечения" (Kopsutuberkuloosihaigete organismi reaktiivsuse võrdlev uurimus ravi vältel neerupealiste koore funktsionaalse seisundi määramise abil) ning sai meditsiinikandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1953–1957 Tartu Linna Tuberkuloositõrjedispanseris. Ta oli aastatel 1961–1992 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi pulmonoloogiaosakonna teadur.
Metro Plaza

Metro Plaza on hoone Tallinna kesklinnas aadressil Tartu maantee 2. Hoonet haldab Metro Ärimaja OÜ.
Hoone projekteerisid KOKO Arhitektid OÜ arhitektid Raivo Kotov ja Kaur Stöör. Hoone valmis 2009. Hoone on ehitatud 1848–1850 valminud kaubamaja-eluhoone peale.
Pootsi külanõukogu

Pootsi külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  
Pootsi külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Seliste valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kõpu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Pootsi külanõukogu 1950 septembris Pärnu rajooni koosseisu.
Pootsi külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Seliste külanõukoguga.
Margaret Keane

Karjäär

Keane'i kunstiteosed on pildil oleva tegelase suurte silmade järgi lihtsalt ära tuntavad. Ta hakkas maalima suuri silmi, mida tuntakse "Keane'i silmadena", kui ta võttis ette laste maalimise. Kunstniku meelest andis silmade fookusse toomine võimaluse näidata inimese sisemist olemust. Keane peab Amedeo Modigliani teoseid tema naiste kujutamise stiili mõjutajaks. Ta on nimetanud teda inspireerinud kunstnikeks Van Goghi, Gustav Klimti ja Picassot. 1960. aastatel sai Keane'ist tolle aja üks kuulsamaid ja edukamaid kunstnikke. Tema kunstiteoseid müüdi ja eksponeeriti tema abikaasa Walter Keane'i nime all, kes väitis, et tema on teoste autor. Teoste kuulsuse tipphetkel maalis Margaret Keane kuusteist tundi päevas. 1970. aastal teatas Keane raadiosaates, et teoste tegelik autor on tema, mitte tema endine abikaasa Walter.
Eevald Äärma

Elulugu

Ta oli Avinurme, hiljem Viru-Nigula jaoskonna loomaarst.
Ta on neljakordne Eesti meister teivashüppes (1934–1937).
Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, 1952. aastal USA-sse, kus töötas loomaarstina.
Ta on võitnud kuldmedaleid USA Senior Olympics mängudelt nii odaviskes ja kuulitõukes.

Hariduskäik

Keskhariduse omandas ta Tartu Reaalgümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1930.
Aastatel 1931–1939 õppis ta Tartu Ülikoolis loomaarstiteaduskonnas veterinaariat ning aastatel 1937–1939 kehakultuuri.
Aastast 1935 tudeeris ka Helsingi Ülikoolis.

Isiklikku

Ta oli abielus Nelly Kirrega (1918–2002).
Alulinn

Kirjeldus

Soosaar on madal ja piklik. Alulinn asetseb selle kirdeosas. Linnusekoht on piiratud madala (1–1,2 m) valdavalt paekiviplaatidest müüriga (ringvalli jäänustega). Valli laius oli jalamil 7–8 m.
Linnuseaseme pikkus edela-kirde suunas on 130 või 139 m ja laius 35–40 m (kuni 72 m). Linnuse ala oli ovaalse kujuga ning selle pindala oli umbes 4500 ruutmeetrit.
Linnuse vanus pole teada.

Kreutzwaldi kirjeldus

Kreutzwald esitas ajakirjas Inland (1838, nr 36, veerg 583) järgmise kirjelduse (tõlge saksa keelest):
"Alulinn, mälestis Eesti esiajast
Aa mõisa piirialal, Lüganuse kihelkonnas Alutagusel, umbes kolme versta kaugusel mererannast ja ühe versta kaugusel Peterburi maanteest, on väike soo, mille sambla ja mõne kääbuskuusega kaetud, rändaja astumise all sügavale sisse vajuv pind keskpaiga poole pisut kõrgeneb ning paistab taimkatte suurema mitmekesisusega ühtlasi viitavat pinnase muutunud iseloomule. See kõrgendik on – kummaline küll – jäänused igivanast linnusest, mis moodustab pikliku nelinurga pikkusega 70 sülda, laiusega 35 sülda ja kõrgusega 3–4 jalga. Müür ise, mida kõikjal katab muru ja kohati põõsad, sarnaneb esmapilgul pigem künkataolise kõrgendiku kui inimeste kätetööga; kui aga seda täpsemalt uurida, saab nähtavaks korrapärane konstruktsioon paest, graniidist ja samblast – asjaolu, mis tõestab, et varemed pärinevad selle maa põliselanikelt, sest sakslased kasutasid oma ehitistes teatavasti mörti. Kui võrrelda varemete asukohta (vana kaardi järgi täpselt Virumaa ja Alutaguse vaheline piir) tema nimega, mis rahvasuus tänini elab: Alolinn, siis ilmneb, et nähtavasti andis see koht nime Alutaguse maakonnale (eesti keeles Alotagusemaa 'Alo tagune maa'). – Selle koha päritolu ja tähenduse kohta ei ole muistendites midagi ajaloolist säilinud. Ainsal selle kohta teada oleval müüdil on luuleline iseloom, sest ta laseb Alulinna ehitada suurel võluril röövitud tüdruku, pealiku tütre kindlalt kaitstud elukohaks. Milline isamaa ajaloo sõber oskab selle vana mälestise kohta rohkem teateid anda?"
Franklini maakond (Alabama)

Franklini maakond (Franklin County) on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34° 27′ N, 87° 51′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Russellville.
Maakonna pindala on 1674 km², millest 28 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 31 704. Aastal 2000 oli elanike arv 31 223.

Ajalugu

Franklini maakond moodustati 6. veebruaril 1818. aastal. Maakond sai nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.
Glow

Ajalugu

Duo esimene singel oli "Let It Go", kuid rahva seas tõi neile kuulsuse esimene eestikeelne singel "Kui möödud sa". 
2004. aastal esines Glow Sky Plusi sünnipäeval. Glow astus üles ka Vanilla Ninja kontserdil lauluväljakul soojendusesinejana. 
Glow osales Eurolaulu võistlustel 2004. ja 2005. aastal. 2005. aastal saavutati 3. koht.
2006. aastal ilmus Glowi debüütalbum "Higher".
2006. aasta juulis sai Glow kutse esindada Eestit Rootsis Karlshamni muusikafestivalil.
Tartu Ülikooli suur medal

Tartu Ülikooli suur medal on aastast 1995 Tartu Ülikooli välja antav tunnustus kas Tartu Ülikooli töötajatele või teistele isikutele väljastpoolt ülikooli, kes on ülikoolile osutanud eriti suuri teeneid.
Maarja Kruusmaa

Maarja Kruusmaa (sündinud 4. jaanuaril 1970) on eesti arvutiteadlane ja aastast 2016 akadeemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor ja TTÜ Biorobootika Keskuse juhataja.

Haridus

Maarja Kruusmaa lõpetas 1989. aastal Tallinna Polütehnikumi ning 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli arvutite ja arvutivõrkude eriala. 1995–2002 oli ta doktoriõppes Rootsis Chalmersi Tehnikaülikoolis, kus kaitses 2002. aastal doktoritöö teemal "Repeated Path Planning for Mobile Robots in Dynamic Environments".

Teenistuskäik

Töötas Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi infotehnoloogia vanemteadurina aastatel 2004–2007; oli Fits.me, kaasasutaja ja arendusdirektor 2009–2016  
Ta töötab 2008. aastast Tallinna Tehnikaülikoolis: Biorobootika keskuse juhataja 2008–2016; samas professor 2008–2016; infotehnoloogia teaduskonna teadusprodekaan (1,00) 01.01.2015–... ; arvutisüsteemide instituudi biorobootika keskuse juhataja (1,00) 01.01.2017–...; arvutisüsteemide instituut, Professor (1,00) 01.01.2017–...

Teadustöö põhisuunad

Kruusmaa peamiseks uurimissuunaks on allveerobootika. Ta on ka ettevõtete fits.me ja SafeToAct kaasasutaja.

Isiklikku

Maarja Kruusma on abielus ning ta on kahe poja ja ühe tütre ema.
Deniss Tjapkin

Nõmme Kalju FC

27. veebruaril 2017 sõlmis Tjapkin Kaljuga kolmeaastase lepingu.

Koondisekarjäär

A-koondise debüüdi tegi Tjapkin 19. novembril 2017 sõpruskohtumises Fidži vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Marek Kaljumäe, Mark Oliver Roosnupp, Sören Kaldma ja Joseph Saliste.
Carta marina

Carta marina (täieliku ladinakeelse nimega: Die Carta marina et descriptio septemtrionalium terrarum ac mirabilium rerum in eis contentarum diligentissime eleborata anno dni 1539) on vanim ja tänapäevaste teadmiste järgi enam-vähem korrektne Põhja-Euroopa maakaart. Kaardil on arvukalt detaile ja kohanimesid. Kaardi koostas rootslane Olaus Magnus.
Martin Heinrich Klaproth

Martin Heinrich Klaproth (1. detsember 1743 Wernigerode – 1. jaanuar 1817 Berliin) oli saksa keemik.
Ta on tuntud peamiselt kui keemiliste elementide uraani (1789), titaani (1795), telluuri (1798) ja kroomi (1798) avastaja.
Eemil Nestor Setälä

Eemil Nestor Setälä (27. veebruar 1864 Kokemäki – 8. veebruar 1935 Helsingi) oli soome keeleteadlane ja folklorist ning poliitik.
Setälä oli Helsingi ülikooli soome keele ja kirjanduse professor aastatel 1893–1929, Turu ülikooli kantsler aastast 1926 alates ja enda asutatud uurimisasutuse Suomen suku juhataja aastast 1930 alates. Setälä on märgatavalt kujundanud soome-ugri keelte uurimist ja Soome kultuuri- ja keelepoliitikat.
Poliitikas esindas ta kõigepealt noorsoomlaste erakonda ja hiljem Rahvuslikku Koonderakonda. Setälä oli mitut puhku Soome haridusminister. Aastal 1917 oli Setälä lühikest aega Soome senati majandusosakonna aseesimees ja Svinhufvudi senati liikmena on ta väidetavalt kirjutanud suure osa Soome iseseisvusdeklaratsiooni tekstist.
Setälä on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Siiri Laidla

Siiri Laidla (sündinud 23. septembril 1959 Tartus) on eesti kirjanik.

Haridus

Ta on õppinud A. H. Tammsaare nimelises Tartu 1. Keskkoolis. Ta lõpetas Tartu ülikooli eesti filoloogia erialal  1994. aastal.

Kirjandustegevus

Laidla hakkas kirjutama alles 45-aastaselt. Tema esimene raamat ilmus 2006. aastal. 
Laidla raamatutes seguneb päriselu fantaasiamaailmaga. Tegelasteks on nt apteegitont, raamatunõid jt. Lisaks lasteraamatutele on ta kirjutanud ka täiskasvanutele.
Villu Tamme

Villu Tamme (sündinud 2. novembril 1963) on ansambli J.M.K.E. solist ja kitarrist. Noorte ja punkarite seas on ta rohkem tuntud punkar Villuna.
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 42. Keskkooli.
Tamme on koostanud mitmele väljaandele ristsõnu.
2007. aastal kandideeris Villu Tamme Tallinnas Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Riigikokku. Ta kogus valimisringkonnas nr 2 (Kesklinna linnaosa, Lasnamäe linnaosa ja Pirita linnaosa) 1968 häält, kuid ei osutunud valituks.
Tema järgi sai nime tuntuim Eesti iirisesort, 1980. aastate lõpus Heino ja Laine Lepiku aretatud madalamat kasvu hele sirelililla iiris "Punkar Villu".

Tunnustus

2014. aastal andis Toomas Hendrik Ilves talle Valgetähe V klassi teenetemärgi.