google/wiki40b huggingface dataset:
Mail (kalandus)

Mail ehk ankurdatud õngejada on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe.
See on ankurdatud õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel vahekaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja vahekaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis ning tähistuspoid ning ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.
Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.
Otto Karma

Otto Karma (kuni 1938 Otto Gutman; 26. august 1915 Alliku vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 7. juuni 1995 Tallinn) oli eesti majandusajaloolane.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1936. aastal Antwerpenis kõrgema kaubandusinstituudi ja 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1956. aastal kaitses ta ajalookandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1949–1985 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis, alates 1952. aastast vanemteadurina.

Isiklikku

Tema poeg on matemaatik Otto Karma.
Fatima kirik

Fatima kirik (ametlik nimi "Maria Königin des Friedens") on roomakatoliku kirik  Saksamaal Kasselis (Memelweg 19). Kiriku nimi pärineb Fátima neitsi Maarja ilmutusest.
Gottfried Böhmi 1959. aastal valminud projekt on väga monumentaalse vormikeelega. Kirikuhoone on mõlemast otsast osalise klaasfassaadiga, mis on teosatud filigraanse klaasmosaiigina. Kirikuseinad on valatud spetsiaalsest betoonisegust, mille täidisena on kasutatud kruusa asemel purustatud punaste telliste puru. Kuna kirik asub mäenõlval Kasseli linna servas, annab kiriku kampaniil (kellatorn) juba mitme kilomeetri kauguselt ligitõmbava efekti, ulatudes ümbritsevatest individuaalmajade kvartalitest tunduvalt kõrgemale.
Mary, kuninglik printsess

Printsess Mary, kuninglik printsess ja Harewoodi krahvinna (Victoria Alexandra Alice Mary Lascelles, neiupõlvenimega Windsor) (25. aprill 1897 – 28. märts 1965) oli Briti kuningliku perekonna liige ning tiitli kuninglik printsess kuues valdaja.

Sünd

Printsess Mary sündis 25. aprillil 1897 Norfolkis. Tema isa oli Yorki hertsog prints George ja ema Yorki hertsoginna Mary. Mary sai nime vanavanaema, isapoolse vanaema ja emapoolse vanaema järgi. Sündimise ajal oli ta troonipärilusjärjestuses 5. kohal.
Briti monarhi lapselapselapsena oli tema nimi koos tiitliga "tema kõrgus Yorki printsess Mary". 1898 andis kuninganna välja seaduse, millega ka hertsogite ja hertsoginnade lapsed said tiitli "kuninglik kõrgus". Seega sai Maryst "tema kuninglik kõrgus Yorki printsess Mary".

Haridus

Printsess Maryt õpetas guvernant, kuid mõne aine tundides osales ta koos vendade prints Edwardi ja prints Albertiga. Ta rääkis vabalt saksa ja prantsuse keelt ning huvitus edasise elu jooksul hobustest ja ratsutamisest. Tema esimene avalik ülesastumine oli 11. juunil 1911 Westminster Abbeys oma vanemate kroonimisel.

Kuninglikud kohustused

Esimese maailmasõja ajal külastas Mary koos emaga haiglaid ja heategevusorganisatsioone, mis pakkusid tuge Briti sõdurite perekondadele. 1918 võttis ta osa õdede koolitusest ning töötas õena Great Ormond Streeti haiglas.
3. juunil 1917 andis George V talle Briti impeeriumi rüütliordu ordeni ning ta sai aunimetuse Dame. Järgmiste aastate jooksul pälvis ta veelgi ordeneid.
Marcelijus Martinaitis

Marcelijus Teodoras Martinaitis (1. aprill 1936 Paserbentys – 5. aprill 2013 Vilnius) oli leedu luuletaja, kirjandusteadlane, esseist ja tõlkija.
Ta sündis Paserbentyses (asub Raseiniai rajoonis Kaunase maakonnas). Aastal 1956 lõpetas ta Kaunase Polütehnikumi, aastal 1964 lõpetas ta leedu keele ja kirjanduse erialal Vilniuse Ülikooli. 1980. aastatel oli ta Vilniuse Ülikooli dotsent, ta õpetas üliõpilastele rahvaluulet ja leedu kirjandust.
Ta debüteeris kirjanduses aastal 1955. Tema esimene luulekogu "Balandžio sniegas" ("Aprillilumi") ilmus aastal 1962. Eesti keeles on ilmunud aastal 1990 tema luulekogu "Kadunud käed" (tõlkija Rein Raud).
Ta on olnud tegev ka dramaturgina: aastal 1989 etendus Eesti Nukuteatris tema näidend "Tuhapart".
Ta kuulus Sąjūdise juhatusse; aastal 1989 valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks. Ta juhatas Leedu rahvuslike preemiate komiteed (kirjanduse ja kunsti alal). Samuti oli ta Leedu Ringhäälingunõukogu esimees. Ta elas Vilniuses. 
1. aprillil 2013 tabas teda insult ja ta viidi raskes seisundis haiglasse, kus ta 5. aprillil suri. Ta maeti Antakalnise kalmistule.
Charlotte Dujardin

Charlotte Susan Jane Dujardin on (sündinud 13. juulil 1985) Briti eliit-koolisõitja.
Anna Maria Perez de Taglé

Anna Maria Perez de Taglé (hüüdnimega Wengky, täisnimega Anna Maria Francesca Enriquez Perez de Taglé) (sündinud 23. detsembril 1990 San Franciscos) on Filipiini päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja laulja.
Teda teatakse rollide järgi seriaalides "Hannah Montana" ja "CakeTV". Filmidest tuntumad on "Rokilaager" ja "Fame".
Soojusenergeetika

Soojusenergeetika on tööstusharu, elektroenergeetika allharu; ühtlasi ka soojustehnika haru, mis tegeleb soojusenergia muundamisega teistesse energialiikideks, peamiselt mehaanilise energia kaudu elektrienergiaks.
Soojusenergeetika põhineb soojuselektrijaamadel, mis kasutavad fossiilkütuse keemilist energiat. Soojusenergiat elektrienergia tootmiseks kasutavad samuti tuumaelektrijaamad ja geotermilised elektrijaamad, aga neis kasutatakse fossiilkütuse asemel kas tuuma- või geotermaalenergiat ning nad kuuluvad vastavalt tuumaenergeetika ja geotermaalenergeetika koosseisu.
Shermani maakond (Kansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1873. aastal.
Eduardo Cabrita

Isiklikku

Ta on abielus poliitik Ana Paula Vitorinoga.
Lenna (eesnimi)

Lenna on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 350. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lenna 389 naisel.
Kavilda ürgorg

Kavilda ürgorg on osaliselt kaitstav ürgorg Tartu maakonnas Elva vallas ja Konguta vallas.
Ürgorg on osaliselt aastast 1964 (teistel andmetel maastikuelemendina 1957) võetud kaitse alla (Kavilda ürgoru kaitseala). Kaitseala pindala on 56 ha.  Ürgorg on järskude veergudega ja sügavus u 30 m; orgu suubub mitmeid sälkorge. Ürgorg algab Elva lähedalt ja selle pikkus on 19 km. Ürgoru põhjas voolab Kavilda jõgi. Kaitseala piiresse jäävad Siidri linnamägi ja ohvriallikas Käve läte. Ürgoru keskosas jäävad selle nõlvadele Erumäe maastikukaitseala ja Aru mõisa park.
Britt Samoson

Britt Samoson (sündinud 10. märtsil 1982) on eesti vabakutseline moekunstnik ja stilist.

Töökohad

Britt Samoson on töötanud ajakirja Stiina moetoimetajana ning teinud kaastööd väljaannetele Stiil ja Anne.
2009. aasta detsembrist asus Britt Samoson tööle ajakirja Mood moetoimetajana.
Universidade Tecnológica Federal do Paraná

Paraná Föderaalülikool (Universidade Tecnológica Federal do Paraná, UTFPR) on ülikool Brasiilias Paraná osariigis.
Ilves (perekonnanimi)

Ilves on eesti perekonnanimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 21. september 2012 seisuga 2236 inimest perekonnanimega Ilves.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ilves 1078 mehel ja 1164 naisel. Perekonnanimede levikult on Ilves meeste puhul 10. ja naiste puhul 11. kohal.
Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,99.
Katehhu

Katehhu (rõhk teisel silbil; malai keelest kachu ladina catechu kaudu), ka kašuu (prantsuskeelse cachou kaudu) on katehhu-akaatsiast ehk beetliakaatsiast (Acacia catechu) saadav ekstrakt, mida kasutatakse värv- ja parkainena ning ravimina.

Saamine

Katehhut toodetakse Lõuna- ja Kagu-Aasias kasvava katehhu-akaatsia lülipuidust. Puitu keedetakse vees ja saadav puder aurutatakse kuivaks, nii et saadakse pruun pulber.

Parkainena

Katehhu sisaldab rikkalikult parkainet tanniini. Inglise keemik Sir Humphry Davy avaldas 1802. aastal uurimistöö parkimise kohta, milles tõestas, et katehhu on sama efektiivne, ent märgatavalt odavam traditsioonilisest tammekoorepulbriga parkimisest. Peale nahaparkimise on katehhuga parkimist kasutatud kalavõrkude vastupidavamaks muutmiseks nii Inglismaal (traditsiooniline nimetus cutch) kui Eestis.
Kootava komponendina kuulub katehhu närimistubaka koostisse.

Värvainena

Rangelt võttes pole katehhu puhul tegemist värvainega, ent seda kasutatakse tekstiilide jm pruuniks ja mustaks värvimisel. Tavaline on pruun värvitoon, must värv saadakse rauaühenditega peitsides. Värvainet katehha on Venemaal kasutatud siid- ja puuvillkangaste värvimiseks 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Toidulisandina

Katehhu on oluline komponent Lõuna-Aasia traditsioonilistes vürtsisegudes pan masala ja guthka. Seda lisatakse ka mõningatele suuvärskendajatele ja lagritsapastillidele (näiteks prantsuse pastillid "Cachou").
Blavod Drinks Ltd. turustab viinasorti Blavod Original Black Vodka, mis on värvitud katehhuga mustaks.

Ravimina

Pikk ajalugu on katehhul olnud ajurveeda meditsiinis. Tähtsaim raviomadus on ta tugev põletikuvastane toime. Tänapäeval kasutatakse katehhut seespidiselt seedeprobleemide puhul, samuti suuloputamiseks hammaste ja suuõõne põletike puhul. Välispidiselt kasutatakse seda hemorroidide ja nahaprobleemide raviks.
Coriolisi efekt

Coriolisi efekt ehk Coriolisi jõud [korjol'isi] (kasutatakse ka ekslikke kujusid Coriolise efekt ja Coriolise jõud) on prantsuse matemaatiku ja füüsiku Gaspard-Gustave de Coriolisi järgi nime saanud efekt, mis avaldub nii, nagu liikuvaile kehadele pöörlevas taustsüsteemis mõjuks jõud.
See tähendab, et Maa peal liikumise hetkel sirgjooneliselt kiirenduseta liikuvate objektide trajektoorid on kõverjooned, kui nad kanda kaardile. Liikuv objekt hälbib põhjapoolkeral paremale ja lõunapoolkeral vasakule. Piki ekvaatorit liikuvaile objektidele Coriolisi efekt mõju ei avalda.
Mõju suureneb kaugenedes ekvaatorist pooluste suunas vastavalt valemile F = sin φ, kus φ on liikuva objekti laiuskraad. Coriolisi jõu saame avaldada valemist Fcor = 2*m*Ω*V*sinφ, kus m on liikuva keha mass (kg), V tema kiirus (m/s), Ω Maa nurkkiirus (rad/s) jag φ objekti paiknemise laiuskraad (°). Maa nurkkiirus näitab, mitme radiaani võrra pöördub Maa ühe sekundi jooksul. Teades sideerilise ööpäeva pikkust (23 tundi 56 minutit 4 sekundit) ja seda, et Maa teeb selle aja jooksul ühe täispöörde ehk 360° ehk 2*π*rad, saame Maa nurkkiiruse väärtuseks 0,000664926 rad/s. See on konstant.
Mõnikord väidetakse, et Coriolisi efekt mõjutab ka seda, kumbapidi hakkab pöörlema vannist äravoolav vesi jne. Tegelikult ei sõltu see mitte Coriolisi efektist, vaid pigem vee liikumissuunast jms. Coriolisi efekt on nii väike, et ta pääseb mõjule alles väga suurtes süsteemides pika aja jooksul.
Coriolisi jõu arvestamisel on suur tähtsus geograafias, satelliitide trajektooride arvutamisel jne. Geograafias näiteks on Coriolisi jõu tõttu Eestis valitsevaks läänekaarte tuuled ja Inglismaa kliima palju pehmem kui Sahhalinil, kuigi mõlemad asuvad ligikaudu samal laiuskraadil. Coriolisi jõud loob globaalse keskmiste valitsevate tuulte ja hoovuste süsteemi. Samuti põhjustab see Maa poolustele lähematel aladel jõgede kallaste erinevat erosiooni, eriti meridiaanidega paralleelsetel või nende suhtes väikese nurga all voolavatel jõgedel.
Mängukontroller

Mängukontroller ehk kontroller on mängudes ja meelelahutussüsteemides kasutatav seade, millega juhitakse tegelast või eset mängus. Kontroller ühendatakse mängukonsooli või arvutiga juhtme abil või juhtmevabalt. Mängukontroller võib olla näiteks klaviatuur, hiir, mängupult, juhtkang jne. Eriotstarbelised seadmed – nagu rool rallimängudeks ja valgusrelv laskmismängudeks – on ka mängukontrollerid. Mängukontrolleri põhiülesanne on juhtida tegelase või objekti liikumist või muul viisil mõjutada sündmusi video- või arvutimängus.

Liikumise tunnetamine

Wii Remote ehk Wii pult on uuemat tüüpi mängukontroller, mida tutvustas Nintendo süsteemil Wii. Wii pulti tutvustati esmakordselt Tokyos 14. oktoobril 2005. Seda tüüpi kontrolleri abil on võimalik juhtida mängu lihtsalt puldi liigutamise teel. Lisaks liigutuste tundmisele on sellist tüüpi kontrolleriga võimalik ka osutada objektidele. Lisaks Wii-le on olemas ka teisi sarnaste võimalustega kontrollereid: Microsofti Kinect, Sony Eyetoy jt.

Terviseprobleemid

Kuna kontroller on kõige levinum viis mänguga suhtlemiseks, siis peab see olema ergonoomiliselt kavandatud ja mugav, enamikule nende potentsiaalsest kasutajaskonnast, et vältida RSI rühma vigastusi või CTS-i. Enamik tänapäeva kontrollereid on loodud pidades silmas käte pingevaba seisundit, mis oli aluseks "harulisele" disainile, mis vähendas valu ja krampe pärast sellist vanemate seadmete kasutamist nagu NES või Sega Master System. Ka "Nintendo sõrmede" all mõisteti 90ndate alguses seda kui videomängude mängijad olid oma pöidlad põletanud ja saanud isegi villid nuppude kõvaduse tõttu. Rohkem levinud, vähemohtlik nähtus, mida tuntakse ka nimede all "Nintendo kramp" tähendab pinget põidlas ja peopesas. See kipub esinema enamasti kasutades eelkõige väikeseid kontrollereid. Viimane võib tegelikult esineda igal sõrmel või käel, kui see on hoitud "võlvitud" asendis pikka aega ning see on palju vähemohtlik kui "Nintendo sõrmed". Praegu on mängijate käte leevenduseks kauplustes saadaval kontroller kindad Wii Remote, Xbox 360 kontrollerite ja DUAL shock 3 kontrollerite jaoks.
Käru rahvamaja

Käru rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Türi vallas Käru asulas. Rahvamaja juhataja on Eva Seera.
Getter Jaani

Teater

2010. aastal osales Getter "Keskkoolimuusikalis" ("High School Musical"). 2010. aasta suvel osales ta "Tuhkatriinu" filmivõtetel, mängides nimiosa. Film esilinastus 15. septembril 2010.
Esimest korda ETV-s 2010. aasta lõpul näidatud telesarjas "Riigimehed" mängis Getter Jaani episoodiliselt iseennast.
Getter mängis ka 20. märtsil 2011 Salme Kultuurikeskuses esietendunud muusikalis "Verelegend", mille kordusetendused toimusid sügisel 2011.
Aastal 2011 osales Getter Jaani koos Ott-Sander Palmiga Kanal 2 saates "Tantsud tähtedega".
Aastal 2013 kehastas Getter muusikalis "Grease" naispeaosatäitjat Sandy't.
Aastal 2016 kehastab Getter Kaari Sillamaa muusikalis "Desiree" nimiosa Eugenie Désirée Claryt.

Eesti Laul 2011

2011. aasta Eesti Laulu konkursil esitas Getter Sven Lõhmuse laulu "Rockefeller Street" ("Rockefelleri tänav") ning võitis sellega 26. veebruaril Eesti Laulu finaali.

Televisioon

Aastal 2011 osales Getter Jaani koos Ott-Sander Palmiga Kanal 2 saates "Tantsud tähtedega".
2013. aasta kevadel osales TV3 telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt" ja jõudis finaalis neljandale kohale.
Kristiina Rokaševitš

Kristiina Rokaševitš (ka Rokashevich; sündinud 20. detsembril 1990) on eesti pianist.

Õpingud

Kristiina Rokaševitš alustas õpinguid seitsmeaastaselt Tallinna Muusikakeskkoolis Ell Saviaugu klaveriklassis. Alates 2005. aastast on tema juhendajaks ka Marko Martin ning alates 2009. aastast õpib ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Marko Martini ja professor Ivari Ilja käe all.

Tunnustus

Rokaševitš pälvis sihtasutuse Archimedes noore õpetlase stipendiumi 2010.
2016. aastal osales Rokaševitš telekonkursi "Klassikatähed" 3. hooaja saadetes, kus jõudis finaali ja võitis ERSO eripreemia.

Isiklikku

Kristiina Rokaševitš abiellus 15. oktoobril 2016, katoliiklik laulatus toimus Tallinna Peeter-Pauli katedraalis.
Xavier Eluère

Elukutselisena

Eluère poksis veebruarist 1922 kuni juunini 1924 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel, millest võitis 14 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Guillaume Gouffier

Guillaume Gouffier, Bonnivet' senjöör (umbes 1488 – 24. veebruar 1525) oli Prantsusmaa sõjaväelane.
François I koduõpetaja Boisy senjööri Artus Gouffier' noorema vennana kasvas Guillaume üles koos kuningas François'ga. Pärast kuninga ametisseasumist sai temast üks mõjuvõimsamaid kuninga soosikuid. Tõusis 1515. aastal Prantsuse admirali auastmesse (vastas maavägede marssali auastmele). Oli Bourbon'i hertsogi Charles III, Bourboni konnetaabli, lepitamatu vaenlane. Vallutas Navarra armee eesotsas olles 1521. aastal Fuenterrabia. Oli  Anne de Montmorency lähisugulane.
Gennadi

Gennadi (vene keeles Геннадий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 98. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Gennadi 1733 mehel.
Mochau (Saksimaa)

Mochau on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Mochau vallas.
Asulat on esmakordselt mainitud aastal 1090.
Seal elab umbes 500 inimest.
Leho Pent

Leho Pent (sündinud 2. aprillil 1990) on eesti tõstja.
Ta osaleb 94 kg kaalukategoorias.
Pent on võitnud viis korda Eesti meistrivõistlused tõstmises.
Tínose piirkonnaüksus

Haldusjaotus

Tínose piirkonnaüksuses on ainus Tínose vald.
Neeruti järv

Neeruti järv on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.
Virve Kiil

Virve Kiil (sündinud 21. aprillil 1973) on eesti klaasikunstnik.
Ta lõpetas aastal 1998 Eesti Kunstiakadeemia klaasikunstnikuna.
Ta on olnud Eesti Klaasikunstnike Ühenduse juhataja. Aastatel 2004–2008 oli ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.
Ümbermõõt

Ümbermõõt on matemaatikas pinna ääre pikkus tasandil R².
Näiteks ringi ümbermõõdu valem on:
,
kus  
on ringi ümbermõõt, 

on ringi raadius ja 

on konstant pii, mis võrdub 3,141592654...
Teine ringi ümbermõõdu valem on
,
kus d on ringi diameeter (läbimõõt).
Ehitise välispiiret mööda kulgevat kinnist murdjoont (ka selle pikkust st hoone ümbermõõtu) nimetatakse perimeetriks.
Dmitri Nekrassov

Dmitri Aleksandrovitš Nekrassov (vene keeles Дмитрий Александрович Некрасов; sündinud 14. veebruaril 1980 Moskvas) on Venemaa poliitik ja politoloog, endine riigiametnik, majanduskandidaat. 
Ta on poliitilise partei Muutuste Partei poliitnõukogu liige.  Nekrassov on avaldanud publitsistlikke ja populaarteaduslike kirjutisi sotsiaalsete süsteemide toimimise, pensionireformi ja avaliku halduse kohta. 2012. aastal kirjutas ta koos kaasautoritega (Dmitri Gudkov, Ilja Jašin) ajalehes Vedomosti artikli pensionireformist "Pensionireform – peale meid tulgu või veeuputus".

Haridus ja akadeemiline kraad

Nekrassov lõpetas 1997. aastal Moskva humanitaargümnaasiumi nr 1504 ja 2002. aastal Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. Hiljem kaitses ta kandidaadikraadi majanduses ja seejärel sai Moskvas asuvast Kõrgemast Majanduskoolist magistrikraadi ärijuhtimises (MBA).

Töökäik, poliitiline ja ühiskondlik tegevus

Nekrassov töötas kinnisvaramaaklerina, hiljem tegutses ettevõtjana ehitus- ja kinnisvaraäris. Samal ajal hakkas tegelema poliitikaga. 2008. aastal valiti ta poliitilise partei Pravoje Delo poliitnõukogusse.
Aastatel 2009–2011 töötas Nekrassov riigiteenistuses – Venemaa Föderatsiooni Presidendi Administratsioonis ja Föderaalses Maksuametis.
Ta on olnud 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud eksperdikogu Kodanikualgatuse Komitee liige. 2012. aasta novembris valiti Nekrassov Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu vastutavaks sekretäriks. 2013. aasta märtsis loobus ta sellest kohustusest, et keskenduda tööle Vaba Massimeedia Toetuse Fondis.

Nurjunud kandideerimine Riigiduumasse (2016)

2016. aasta kevadel kavatses Nekrassov kandideerida Jabloko toetusel sügisel toimuvatel Riigiduuma valimistel, kuid valimiskampaania tuli katkestada, sest Venemaa Föderatsiooni Föderaalne Julgeolekuteenistus hakkas teda kimbutama kahtlustatuna sidemetes terroristidega. Mõne aja elas Nekrassov perega väljaspool Venemaad. 2017. aasta suvest on Nekrassov taas Venemaa poliitikas.
Klaus Hasselmann

Klaus Ferdinand Hasselmann (sündinud 25. oktoobril 1931 Hamburgis) on saksa klimatoloog, meteoroloog ja okeanoloog.
Ta on 1999. aastast Max Plancki Meteoroloogia Instituudi emeriitprofessor. Tema peamised uurimisalad on klimatoloogia, stohhastilised protsessid, ookeaniained, satelliitkaugseire, integreeritud hindamisuuringud ja ühendväljateooria.
Ta on tunnustatud kliimaekspert ja esimese adekvaatse lainemudeli WAM looja. Rohkem kui 17 aasta vältel on ta teinud Eesti teadlastest koostööd okeanoloog Tarmo Soomerega.
Aastatel 1975–1999 oli ta Max Plancki Meteoroloogia Instituudi direktor.

Haridustee ja töökäik

Hasselmann sai koolihariduse Inglismaal, kuhu tema perekond oli 1934. aastal emigreerunud. 1949. aastal naasis ta Hamburgisse. 1955. aastal lõpetas Hamburgi Ülikooli, kus õppis füüsikat ja matemaatikat. Diplomitöö teemaks oli turbulents. Aastatel 1955–1957 õppis ta Göttingeni Ülikooli ja Max Plancki dünaamika instituudi doktoriõppes füüsikat ja hüdrodünaamikat.
Hasselmann sai 1957. aasta juulis Göttingeni ülikoolist doktorikraadi (PhD). 1963. aastal ta habiliteerus. Aastatel 1963–1975 oli ta Hamburgi Ülikooli professor (1972–1975 teoreetilise geofüüsika täisprofessor). Vahepeal, aastatel 1967–1968 töötas ta külalisprofessorina Cambridge'i Ülikoolis ning 1970–1972 oli ta USA uurimiskeskuses Woods Hole Oceanographic Institution Doherty professor.
Alates 1975. aastast töötab ta Max Plancki Meteoroloogia Instituudis. Ühtlasi oli ta aastatel 1988–1999 Hamburgis asuva Saksamaa Kliima Arvutuskeskuse teadusdirektor.
Browni maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1839. aastal.
Victoria I

Tehnilised andmed

Victoria I on 193,8 m pikk, 29 m lai ja süvisega 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 40 975 ja suurim kiirus 22 sõlme. Laeva jääklass on 1A Super.
Laeva jõuallika moodustavad 4 Wärtsilä 16V32 peamasinat, võimsus kokku on 26,24 megavatti.
Laeva autotekil on 1030 rajameetrit ning see mahutab 400 autot.
Victoria I oli veeskamise järel kajutite arvu poolest maailmas 6. parvlaev. Tal on 740 kajutit.
Victoria I kasutab 16 400 tonni kütust aastas.
Victoria I läbib aasta jooksul 90 000 meremiili ehk teisisõnu teeks ta aastaga 4,2 ümbermaailmareisi.

Laeva ajalugu

15. oktoobril 2002 allkirjastati laevaehitusleping Stockholmis Eesti saatkonnas.
Laev ehitati Soomes Raumas tollases Aker Finnyardsi laevatehases. 11. märtsil 2003 pandi laevale tehasenumbriga NB 434 kiil.
16. oktoobril 2003 lasti laev vette. Seega kulus laevaehituslepingu allkirjastamisest laeva veeskamiseni aasta ja 1 päev. Ehitamine maksis 2,4 miljardit Eesti krooni. Laeva ristiema on Ilon Wikland.
2004. aasta veebruaris toimusid laeva proovisõidud. 21. ja 22. veebruaril pidi laev Naantalis vööripõtkurite vea tõttu dokkima. 9. märtsil andis tehas laeva Tallink Grupile üle.
18. märtsil 2004 lahkus Victoria I Raumast ja saabus järgmisel päeval Tallinna. 20. märtsil esitleti uut laeva Helsingis ja päev hiljem saabus ta Stockholmi. Samal päeval alustas ta liiklust liinil Tallinn–Stockholm.
Pärast Eesti astumist Euroopa Liitu 1. mail 2004 lisandus liinile sissesõit Maarianhamina sadamasse. See oli vajalik tax-free kaubanduse õiguse säilitamiseks.
10. septembril 2005 oli Victoria I Stockholmi sadama päeval Stadsgårdenis.
19. ja 20. novembril 2005 korraldas Victoria I tšarterreisi. Liinil Helsingi–Tallinn korraldati valimiskohtumised Soome presidendi Tarja Halose tagasivalimiskampaania käigus.
7.–11. juunil 2007 korraldas Victoria I tšarterreisi konverentsilaevana Peterburi IX majandusfoorumi jaoks, 8.–10. augustil 2008 Gotlandile Visbysse ja 11.–12. septembril 2008 Peterburi.
17. ja 18. jaanuaril 2011 sõitis Eesti presidendipaar liinireisiga riigivisiidile Rootsi.
Hannes Koppel

Hannes Koppel (sündinud 27. augustil 1981) on eesti arhitekt.
1999. aastal lõpetas ta Kuressaare gümnaasiumi.
2003. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuuri eriala ja hiljem Eesti Kunstiakadeemia magistriastmes arhitektuuri eriala.
2008. aasta augustis asus ta tööle Kuressaare linnavalitsuses linnaarhitektina.
2011. aasta jaanuaris sai ta Kultuurkapitali aastapreemia Kuressaare rannahoone traditsioonilise kuurortlinna hoonetüübi kaasaegse ning elegantse tõlgenduse eest.
2014. aasta jaanuaris lahkus ta Kuressaare linnaarhitekti kohalt.
2014. aasta märtsis astus ta Reformierakonda. Sama aasta augustis sai ta erakonna Kuressaare osakonna juhiks.