Veerenni

Ajalugu

Veerenni asum kujunes Veerenni tänava ümber, mis on nime saanud keskaegselt Ülemiste järvest alanud ja vanalinna veega varustanud veerennilt. Tallinna linna joogiveega ja ka linna kaitsekraavide veega varustamiseks vajaliku kanali ehitamiseks andis loa Taani kuningas Valdemar IV 29. septembril 1345. Vesi tuli kraavi Ülemiste järvest, Tiigiveski ja Härjapea jõest ning linnast lõunas ja idasasuvatest jõgedest ja allikatest kanalit pidi. Veekanali pikkus oli ligikaudu 4 km ning see kulges mööda praegust Veerenni tänavat ja Peeter Süda tänavat kuni Harju väravani. Harju värava juurest rajati aga 1,5 km pikkune kanaliosa Tallinna lahte. Tallinna linnamüüri ida poolt haaravale kanalile ehitati 14. sajandil Harju värava juurde Harju, Karja värava juurde Karja ja Viru värava juurde Viru veski.
Veekanal oli avatud, selle põhi ja seinad olid laotud paekividest. Hilisematel sajanditel ehitati kanal kinniseks veekanaliks.
Eestimaa kubermangu ühiskondlik hooldekande kolleegiumi hospidal kolis 1786. aastal Veerennis asuvale Ravi tänavale. Kuna selles raviasutuses raviti haigeid tasuta, hakati rahva seas seda asutust kutsuma Priihospidaliks. Aastatel 1918–1940 kutsuti raviasutust Tallinna Linna Keskhaiglaks. 1930. aastate lõpul alustati haigla maa-alal suurejoonelise meditsiinikeskuse väljaehitamist. 1992. aastal nimetati meditsiiniasutus Tallinna Keskhaiglaks ning alates 2002. aastast kuulub see Ida-Tallinna Keskhaigla koosseisu.
Lutheri puidutööstuse rajamine Veerenni asumisse tõi piirkonna arengusse suure muudatuse. Ettevõtte vanem osa rajati aastatel 1887–1910 arhitekt Erwin Bernhardi projekti järgi. Selle ettevõtte põhitoodanguks oli vineer, mille järgi sai nime ka Vineeri tänav. Suur osa vabriku hoonetest hävis II maailmasõja ajal, kuid vabrik taastati pärast sõda ning sinna ehitati juurde mitu tsehhi.
Vabriku laienedes otsustas ettevõtte juhtkond luua oma töötajatele rahvamaja, mis ehitati aastatel 1904–1905. Selle maja näol on tegemist ühe parema juugendstiilis ehitisega Tallinnas.
1914. aastal rajati Magasini 29 krundile linna nakkushaigemaja (Tallinna Linna II Haigla). 1918. aastal avati Uus-Tatari 25 krundil linna suguhaiguste maja (Tallinna Linna III Haigla).
1909. aastal rajati asumisse evangeeliumi kristlaste kirik, mis oli pärast ümber- ja juurdeehitamist 1918. aastal üks Mandri-Euroopa suuremaid puitkirikuid. 1929. aastal ostsid kiriku endale metodistid ning edaspidi tunti seda metodistikirikuna. See hoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises. 1930. aastal lõid nelipühilased oma pühakoja Tatari 54 krundile.
Veerennis on pikka aega tegutsenud ettevõte Baltika, mis kandis aastail 1946–1960 Tallinna Õmbluskombinaadi nime. 1987. aastal hakati vabriku seadmeid uuendama, et ettevõttel oleks võimalik suurendada lääne turule müüdava kauba osakaalu. Praegu kuulub ettevõttele 5 rõivabrändi: Monton, Mosaic, Baltman, Bastion ja Ivo Nikkolo. Baltika Grupp tähistas 2013. aastal oma 85. tegevusaastat.

Olulisemad objektid

Asumi territooriumile jäävad 3 raviasutust: Kesklinna lastepolikliinik, Ida-Tallinna Keskhaigla Magasini tänava üksus ja Ravi tänava üksus. Veerennis asuvad Trammimuuseum ja Kaari Sillamaa Laste ja Noorte Muusikateater. Asumis asuvad Vaikne park ja Tiigiveski park.

Veerenni asumi tänavad

Veerenni asumisse kuuluvad Vana-Veerenni tänav, Veerenni tänav, osa Tatari tänavast, Uus-Tatari tänav, Ravi tänav, Hospidali tänav, Invaliidi tänav, Magasini tänav, Herne tänav, Õpetajate tänav, Oa tänav, Puhke tänav, Tare tänav, Vaikne tänav, Kodu tänav, Kauna tänav, Varre tänav, osa Tehnika tänavast, Töökoja tänav, Pille tänav, Tiiu tänav, Vana-Lõuna tänav ja Vineeri tänav.