Rudolf Heß

Rudolf Heßi lapsepõlv ja kooliiga

Rudolf Heßi isa Fritz Heß tegeles väliskaubandusega ja oli kaubandusfirma Hess&Co, mille asutas Rudolfi vanaisa Christian Hess, omanik. Ema Klara Heß, tekstiilitöösturi tütar, oli kodune.
Perekond Heß elas Egiptuses viibides suures neljakorruselises villas, mida ümbritses aed. Fritzil oli maja ka Reicholdsgrünis. 
Rudolf õppis Aleksandria saksa protestantlikus koolis aastatel 1900–1906. Eratunde andis talle ja vennale egiptuse koduõpetaja efendi Abdul Aziz.   
1908. aastal saadeti Rudolf Saksamaale ja ta asus 15. septembril õppima Bad Godesbergi evangeelses koolis. 1911. aastal saatis isa Fritz Rudolfi õppima Šveitsi Neuchâteli Ecole Supérieur de Commerce 
kõrgemasse kommertskooli. Rudolf lahkus sealt juba aasta pärast (1912) ja alustas praktikandina tööd ühes Hamburgi ärifirmas Feldt, Stein & Co. Hamburgis omandas Heß kommertskoolihariduse.
1919. aastast otsustas Rudolf haridusteed jätkata. Endise sõdurina oli ta vabastatud sisseastumiseksamitest ning ta asus õppima Müncheni Ülikoolis majandust, geograafiat ja geopoliitikat (teise allika kohaselt majandust ja ajalugu). 
Tema õpetaja ja sõber oli Karl Haushofer.

Rudolf Heß lendurina

Rudolf läbis lenduriõppe jooksul kursuseid ja treeninguid mitmetes lennukoolides, nagu Schleissheimi 1. Lennukoolis (Fliegerschule 1) ja Lechfeldi sõjaväelaagri 4. lennukoolis ja täiendõppes 1. hävitajate eskadrilli koolis (Jagdstaffelschule 1) .
Ja vaatamata sellele, et esimene soolotreeninglend oleks võinud vabalt talle ka viimaseks osutuda, kuna lõppes Riedi lähedal Ammeri järve äärsel vainul vastu maad prantsatamisega, otsustas Heß lendamisega jätkata.  
4. aprillil 1929 sai Heß Fürthi lennukoolist (Fliegerschule) (Nürnbregi lähedal) eralenduri tunnistuse. Tema lennuinstruktoriks oli Theo Croneiss. 
1930. aasta juulis annetas partei ajaleht "Völkischer Beobachter" Heßile kerglennuki. See kahekohaline monoplaan BFW (Bayerische Flugzeugwerke AG) M23b, seerianumber D-1920, tehasenumber 497, registreeriti Heßi nimele.
Heßi lendurivõimete kohta kindlad kirjeldused puuduvad, kuid kaasaegsete kirjelduste kohaselt lennanud ta poliitiliste võistlejate kokkutulekul üsna madalalt üle inimeste peade. Ühe sellise lennu tulemusel kutsuti Heß 23. septembril Müncheni politseisse, kuna ta tiirutanud 10. augustil 1930 2 tundi vabariiklaste vabaõhukoosoleku kohal.  
Juba mais 1931 omandas Heß veel ühe BFW M23c (konstruktor Willy Messerschmitt), seerianumbriga D-1890.
Heß võttis osa esimesest üleriigilisest õhuvõidusõidust ümber Zugspitze mäe 10. märtsil. 12 lennukit tõusid Müncheni Oberwiesenfeldi lennuväljalt õhku ja Heßi BFW M35 oli esimene mis mäeni lendas ja kelle õhusõiduk puudutas esimesena lennuvälja. Õhuspordi riiklik juht (Reichsluftsportführer) Bruno Loerzer andis 24. aprillil talle üle Zugspitze rändkarika (Zugspitze Wanderpokal).

Rudolf Heß Teises maailmasõjas

Pärast Saksa sissetungi Poolasse küsinud Heß Hitlerilt luba, et asuda lennuväkke. Hitler keelas Heßil sõja ajal lennukiga lendamise ära, mille peale palunud Heß tuua tähtaeg ühe aasta peale ja Hitler jäi nõusse. 
Rudolf Heßi asemel määras Hitler Poolasse sissetungi päeval Riigipäeval oma surma korral enda järglaseks Luftwaffe ülemjuhataja feldmarssal Hermann Göringi ja oma asetäitjaks Martin Bormanni.

Rudolf Heßi vangistus Spandau vanglas

Heß veetis üksikvangistuses peaaegu 40 aastat. Viimased kakskümmend eluaastat oli ta Berliini Spandau vangla ainus ja viimane vang (enne tema ainukeseks vangiks jäämist olid seal elanud ka Karl Dönitz, Albert Speer jmt).
Heß kirjutas Spandau vanglast oma naisele Ilse Heßile. Esimene Spandaust saadetud kiri kandis kuupäeva 3. august 1947 ja selles kirjeldas ta oma kongi ja aiapidamist vangla mullas, kus ta kasvatas tubakat ja tomateid. 
1966. aastast oli Heß Spandaus ainuke vang. Teda valvati katkematult, ka pidevate haiglas viibimiste ajal.(Saxon 1987)
Saksamaa ja Lääne liitlased kaalusid Heßi vabastamist inimlikel kaalutlustel, kuid Nõukogude pool ei nõustunud sellega.
Kuid Goda kohaselt ei olnud ta üksikvangistuses, ta sõi, luges, jalutas palju ja vaatas televiisorit.  
Talle edastatud ajalehti oli eelnevalt "tsenseeritud" nii, et natsionaalsotsialismi aega käsitlev osa oli välja rebitud. Heß olevat vangistuses lugenud ligi 7000 raamatut ja enne surma olnud vaimustunud televiisorist nähtud Steffi Grafi tennisemängust. Rudolf Heß lõpetas mõnede allikate kohaselt elu vanglas enesetapuga, olles end elektrikaabliga üles poonud.
Teiste allikate kohaselt ei sooritanud Heß enesetappu, vaid ta tapeti.

Wunsiedeli perekonnakalmistu

Rudolf Heß sängitati Wunsiedeli perekonnakalmistule. Tema hauakivil seisis kiri: "Ich hab's gewagt." ("Mina julgesin.").)
Aastal 2011 hävitasid Saksamaa võimud tema hauapaiga Baieris Wunsiedelis, sest seal hakkas käima liiga palju austajaid, ka neonatse. Tema säilmed kremeeriti ja tuhk puistati järve, mille nime hoitakse saladuses.