google/wiki40b huggingface dataset:
Paide magasiait

Paide magasiait on endisaegne magasiait Järva maakonnas Paides aadressil Tallinna tänav 25. Hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Hoone ehitati 1786. aastal, kui Paide oli saanud kreisilinnaks.
19. sajandi II poolel kasutati hoonet arestimajana.
Hoone restaureeriti 1984. aastal (arhitekt Villu Rohtla).
Maarja Lõhmus

Maarja Lõhmus on eesti meediateadlane ja ajakirjanik.
Ta on Tartu Ülikool ajakirjanduse õppejõud.
Ta on ajalehe Avalik Eesti peatoimetaja.
Kiritigu

Harilik kiritigu (Arianta arbustorum) on vööttigulaste sugukonda kiriteo perekonda kuuluv maismaatigu.
Ta on levinud Euroopa kesk- ja põhjaosas. Esineb ka Eestis pärismaisena (pole võõrliik), eriti sage on ta aedades. Alpides elab ta kuni 2700 m, Bulgaarias 1500 m, Šotimaal 1200 m kõrguseni.
Kiriteo koda on 5½ keermega. Koda on 12–22 mm, enamasti 14–18 mm lai ja 10–25 mm, enamasti 18–22 mm kõrge. Koda on tumepruun, kaetud heledate kollakate tähnidega ja keerme keskel on tume vööt. Koja suue on ümar, suudme serv on tagasi keerdunud, huul on valge, naba on suletud.
Tigu ise on pruun kuni mustjashall.
Tänapäeva kiriteo koda on kumer, pisut poolkerakujuline. Usutakse, et tema eellased, kes elasid pleistotseenis, olid toori- või silindrikujulise kojaga.
Kiritigu elab niisketes lopsaka taimestikuga leht- ja segametsades, parkides, aedades ja surnuaedades.
Siseehituselt on kiritigu tüüpiline tigu. Tema jalg ja pea on väljasopistatavad, enamik siseelunditest mitte. Ta hingab kopsu abil, mis asub koja eesserva lähedal. Tema erituselundiks on südame kõrval asuv neer.
Teo neelus on hõõrel, mille abil tigu toitu peenestab. Selle moodustavad arvukad kitiinist koosnevad hambakesed. Soolestikus lagundab allaneelatud toitu väävelhape ja selle poolest erineb tigu inimesest, kelle magu toodab soolhapet. Sooltoru on U-kujuline ja lõpeb pärakuga, mis asub koja eesserva lähedal.
Kiritigu on kõigesööja, aga eelistab taimetoitu. Talle kõlbavad nii rohelised taimed, seened kui kõdunev taimne ollus. Meeleldi sööb ta mahlaseid vilju, aga ei põlga ka raibet. Ta suudab süüa väga erinevaid taimi, isegi nõgeseid, nii et nõgese kõrvekarvad ei paku kaitset tigude vastu.
Teo vereringe on avatud. Veri on värvitu või sinakas.
Kiritigu on mõlemasooline ehk hermafrodiit. Sellegipoolest astub ta teise teoga sugulisse vahekorda, kus kummagi teo isasosa viljastab teise teo emasosa. Enese viljastamine on samuti võimalik. Muna läbimõõt on 3,2 mm.
Kiritigu saab täiskasvanuks 3 aasta vanuselt ja nende eluiga võib ulatuda 10 aastani.
Kuid täiskasvanuikka jõuab äsjakoorunud tigudest vaevalt kahekümnendik ja pole ime, kui veelgi vähem. Neid söövad linnud, siilid, nirgid ja karihiired ning isegi kärbeste ja jaanimardikate vastsed. Võib kergesti juhtuda, et kevadel esimeste soojade ilmade ajal ronib tigu päevavalgele, aga järgneb külmalaine ja tigu külmub surnuks.
Kiritigu võib levida inimeste abil koos mulla ja taimedega. Uue elupaigaga kohaneb ta tavaliselt kiiresti ja edukalt. Viimastel aastakümnetel on tema levila Eestis märgatavalt laienenud; 20. sajandi esimesel poolel leidus teda ainult saartel ja Põhja-Eestis. Tigu on muutunud levinud aiakahjuriks.
Elu jooksul ei liigu tigu üle 25 meetri, nii et kui kaks tigu elavad teineteisest 50 m kaugusel, siis võib eeldada, et nad ei kohtu iialgi. Tavaliselt liiguvad nad aastas 7–12 m, kõige sagedamini piki vooluveekogu kallast.
Ekvivalentdoos

Ekvivalentdoos väljendab ioniseeriva kiirguse poolt koele tekitatud kahju. See leitakse neeldunud doosi korrutamisel faktoriga, mis võtab arvesse viisi, kuidas kiirgus koele energiat üle annab. Viimane lähenemine lubab hinnata kiirguse võimet põhjustada bioloogilisi kahjustusi. Ekvivalentdoosi SI-süsteemi mõõtühik on siivert.
Nailon

Nailon (DuPont Nylon) on tehis- ehk kunstkiud (sünteetiline kiud). Kiud leiutati 1935. aastal, nailoniks hakati seda nimetama 27. oktoobril 1938.
Nailon on üldine nimetaja kõigi sünteetilisi kiude moodustavate amiidide jaoks, millel oli valke meenutav keemiline struktuur ja mida iseloomustab ebaharilik sitkus ja tugevus. Esmalt kasutati materjali peamiselt hambaharjade harjaste valmistamiseks. Peagi kogus see aga populaarsust ka näiteks tamiilina, kangamaterjalina ja sukkade materjali koostisosana.
Toni Kroos

Koondisekarjäär

2007. aasta noorte maailmameistrivõistlustel võitis ta Saksamaa alla 17-aastaste koondisega pronksmedali. Ta lõi turniiril viis väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks.
Debüüdi Saksamaa rahvuskoondises tegi ta 3. märtsil 2010 sõprusmängus Argentina vastu.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 6. septembril 2011 sõprusmängus Poola vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta üleminutitel värava Rootsi vastu, tuues Saksamaale olulise 2:1 võidu. Viimases alagrupimängus kaotati aga Lõuna-Koreale 0:2 ja langeti konkurentsist.
Ta on kuulunud Saksamaa koondisse ka 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, mil tuldi maailmameistriks, ning 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Relatiivne rõhuskaala

Relatiivne rõhuskaala  on rõhu mõõtmise skaala, mille puhul 0-lugemiks on õhurõhk, enamasti atmosfäärirõhk. Õhurõhust suuremat rõhku nimetatakse ülerõhuks. Ülerõhu väärtus võib olla piiramatult suur. Õhurõhust väiksemat rõhku nimetatakse alarõhuks.
Kuimetsa vald (Juuru kihelkond)

Kuimetsa vald (saksa keeles Kuimetz) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Kuimetsa mõis.
Liitosakesed

Seotud olek

Liitosakeses moodustavad selle komponendid seotud oleku. See on seisund, milles ühinenud osakesed käituvad, nagu oleks tegemist iseseisva objektiga. Seetõttu käitub liitosake nagu ta oleks iseseisev osake ja omab kõiki osakesele iseloomulikke tunnuseid ja kvantarve.
Elementaarosakeste puhul tähendab seotud olek sellist olekut, mille puhul kahe osakese vaheline vastasmõju energia on negatiivne. See tähendab, et osakese lammutamiseks koostisosadeks on vajalik täiendavat energiat. Näiteks kui elektron ühineb prootoniga, moodustades vesiniku aatomi, siis on tema energia väiksem kui prootonist eraldi olles. Seega elektroni prootoni küljest lahtirebimiseks on vaja anda talle lisaenergiat.

Hadronid

Hadronid on liitosakesed, mis koosnevad kvarkidest. Hadronid võivad koosneda kas kolmest kvargist (barüonid) või kvargist ja tema antikvargist (mesonid). Kvarkidest moodustatud liitosakeste puhul kehtib reegel, et nende summaarne värvilaeng peab olema neutraalne.
Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Kumbki osake on barüon ja koosneb kolmest kvargist. Näiteks prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist ning neutron ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist.
Maria Stuart

Ajalugu

Maria Stuart loodi 2013. aastal Tartus. Esialgse koosseisuga tehti proove kaks kuud ning salvestati J.M.K.E austusplaadile lugu "Õhtumaa viimased tunnid". Ametlikult loeb bänd oma alguseks 2013. aasta oktoobrit, kui bändiga liitusid klahvpillidel Meelis Tisler ja trummidel Tõnu Ilves. 2014. aasta algul avaldati esimene singel "Luuraja".
Sven Hannawald

Sven Hannawald [h'anavalt] (sündinud 9. novembril 1974 Saksimaal Maagimäestikus Erlabrunnis) on endine Saksa suusahüppaja. 
13-aastaselt hakkas ta suusahüpetes silma paistma. Furtwangeni Suusainternaadis (Skiinternat Furtwangen) treenides omandas ta sideelektrooniku ameti. 
Hooajal 1998/99 sai ta suusahüppe maailmakarikavõistlustel 5. koha. 
Sven Hannawald on esimene suusahüppaja, kes on võitnud ajaloolise Nelja hüppemäe turnee kõik neli osavõistlust (hooajal 2001/2002). See on tema seni edukaim hooaeg. Salt Lake City olümpial 2002. aastal võitis ta ühe (meeskondliku) kuld- ja ühe (individuaalse) hõbemedali. Maailmakarikavõistlustel tuli ta teiseks.
Ta on kahekordne suusalennu maailmameister 2000 Vikersund, 2001. Ta on esimene suusahüppaja, kes on seda tiitlit kaitsnud.
2002. valiti ta nende saavutuste eest Saksamaa aasta sportlaseks.
Hooaeg 2003/2004 ebaõnnestus. Tema parim koht oli 3. koht Engelbergs. Kuigi ta loobus mitmetest võistlustest, et treenida, ei tahtnud tulemused paraneda. Seetõttu katkestas Hannawald hooaja. 
29. aprillil 2004 sai teatavaks, et Hannawald põeb läbipõlemissündroomi ning on läinud erikliinikusse ravile. Ta on küll taasalustanud treeninguid, kuid tema taastumine ei ole veel lõppenud.
2005. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest.

Isiklikku

Hannawald elab Schwarzwaldis Hinterzartenis. 
Sven Hannawaldi vanemad on Regina ja Andreas Hannawald. Tal on õde Jeannette (temast 6 aastat noorem).
Hobid: jalgpall, tennis, jäähoki, küpsetamine, rulluisutamine, jalgrattasõit, mudellennundus. 
Sven Hannawaldi treener Wolfgang Steiert iseloomustab teda nii: "Hanni on iga ämma unistus. Ta koristab ise, triigib oma riideid ise ja ilmub avalikkuse ette alati suurepärases rõivastuses. Ta on tõeliselt armas inimene, kes ei suudaks kärbselegi liiga teha!"
Koigi Vallaleht

Koigi Vallaleht oli 1995-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Koigi valla uudiseid. Lehte andis välja Koigi vallavalitsus. Lehte toimetas Ene Pedak. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Kogi vald Järva vallaga, annab endise Koigi valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Uusimaa valimisringkond

Uusimaa valimisringkond (soome keeles Uudenmaan vaalipiiri, rootsi keeles Nylands valkrets) on üks Soome Vabariigi 12 valimisringkonnast. 2011. aasta ja 2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti sealt 35 parlamendiliiget. 2019. aasta parlamendivalimistel valitakse 36 parlamendiliiget.
See asutati 1907. aastal.
Uusimaa valimisringkonnas asuvad Askola, Espoo, Hanko, Hyvinkää, Ingå, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nummi-Pusula, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raseborg, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vantaa.
Väike karikas 2001

1/16-fnaalid

Loosimine toimus 30. märtsil 2001.
Royal Caribbean International

Ettevõtte ja brändi ajalugu

Royal Caribbean International'i asutasid 1968. aastal, kui Royal Caribbean Cruise Line´i (lühend RCCL) Norra laevakompaniid Anders Wilhelmsen & Company, I.M. Skauge & Company ja Gotaas Larsen. 1970. aastal võeti kasutusse esimene oma laev Song of Norway. 1971. aastal lisati veel Nordic Prince ning 1972. aastal Sun Viking, aga tunnustuse maailmas leidis RCCL alles 1982. aastal Song of America, maailma suuruselt teise laeva ehitamisega. 1986. aastal osteti supelrand ehk ranniku osa Haiti saarel ja hiljem Labadeel ainult oma kruiisilaevade reisijate jaoks. Soovi osta Carnival Cruise Lines ei viidud ellu Wilhelmseni vastuseisu tõttu. RCCLi omanikeks jäid ainult kaks partnerit: Skaugen ja Gotaas Larsen.
1988. aastal nimetati RCCL koos Admiral Cruise´iga Royal Admiral Cruises'eks, kuid see nimetus kaua ei püsinud.  Pärast struktuuri muutmist võeti kasutusse oma aja suurim ristluslaev Sovereign of the Seas. Kaks aastat hiljem lisati Nordic Empress ja Viking Serenade ning osteti Little Stirrup Cay, mis nimetati ümber Coco Cay'ks. 1991. aastal võeti kasutusse Monarch of the Seas, 1992. aastal Majesty of the Seas ja 1993. aastal läks RCCL börsile.
1996. aastal sõlmiti leping Aker Yardsiga uude laevade ehitamiseks ja nimi Royal Caribbean Cruise Line muudeti pärast Celebrity Cruises'e ostmist Royal Caribbean Internationaliks ning selle nime all kasutatakse tänaseni maailma suurimaid laevu.

Must meri

2011. aastal alustas Royal Caribbean International' läbirääkimisi Ukraina valitsusega Must meri Jalta ja Sevastopoli sadamate moderniseerimiseks ja maailma suuremaid kruiisilaevade vastuvõtmiseks.
Amaldi medal

Amaldi medal (itaalia keeles Medaglia Amaldi) on teadusauhind gravitatsioonialaste uurimistööde eest.
Auhinda annab välja alates 2004. aastast iga kahe aasta tagant Itaalia teadusselts Società Italiana di Relatività Generale e Fisica della Gravitazione. Auhind on nimetatud itaalia füüsiku Edoardo Amaldi (1908–1989) järgi. Auhinnaga kaasneb rahaline autasu 10 000 eurot.
Valde Roosmaa

Isiklikku

Abikaasa Elvi (1931–2015), tütar Tiina (sündinud 1962).
Alebrand

Alebrand (ka Alabrand) on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Riia piiskopi misjonär ja preester.
Alebrand viibis Liivimaal alates hiljemalt 1202. aastast. 1206. aastal sai ta Turaida piirkonna preestriks, viis seal läbi ristimise, määras kihelkondade piirid ning alustas kiriku ehitamist Krimuldasse. Lisaks vaimulikule võimule sai ta esialgu õiguse ka ilmalikes küsimustes kohut mõista. 1208. aastal käis Alebrandi juhitud delegatsioon Ugandis, et nõuda tagasi kunagi Pihkvasse teel olnud kaupmeestelt röövitud vara, kuid ugalastelt positiivset vastust ei saadud. Tagasiteel sealt, külastades Ümerat, veenab ta kohalikke latgaleid astuma Riia kiriku alla ning peagi viibki seal koos Läti Henrikuga läbi ristimise. 1209. või 1210. aastal läks ta uuesti Ugandisse, et sõlmida ugalastega rahu ning taas kaupmeeste vara tagasi nõuda. Seekordsel kohtumisel ähvardati teda algul tappa, ent lõpuks nõustuti rahuettepanekuga, röövitud vara siiski tagastamata. 1211. on ta olnud tunnistajaks latglite maa jagamise dokumentaalsel vormistamisel. 1212. aastal esindas Alebrand piiskop Albertit läbirääkimistel liivlastega, kes olid riialastega konflikti sattunud. 1214. aastal astus vahepeal Idumea preestriks saanud Alebrand välja seal foogtiametisse asunud endise Pihkva vürsti Vladimir Mstislavitši võimu kuritarvituste vastu ja saavutaski vürsti lahkumise Venemaale. Viimast korda mainitakse Alebrandi seoses tema saatmisega 1220. aastal Eestimaale rahvast ristima.
Avaste

Ajalugu

Avaste piirkond kerkis merest laiuna Antsülusjärve perioodi lõpul. Hiljem kasvas laid maakerke tagajärjel mandriga kokku.
Avaste piirkonna asustuse teket ei ole süstemaatiliselt uuritud. Vanimad arheoloogilised juhuleiud pärinevad kiviajast. Nirise talu naabruses Avaste mäe laugel idaveerul kasvasid veel 19. sajandi lõpul muistse hiie puud.
Muinasaja lõpul võis Avaste kuulauda Soontagana muinaskihelkonda, mille keskseimaks linnuseks Avastest oli 7 km edelas soosaarel olev Soontagana maalinn. Maalinna kulges külast ka talitee. Keskajast alates kuulus Avaste Vigala kihelkonda, kujunedes Edela-Vigala suurimaks külaks (19. ja 20. sajandi vahetusel ligi 40 majapidamist) ning elanike arvu loeti sadades. Võrdluseks tänapäeval on vaid 7 asustatud (sh suvilana) majapidamist. Lisaks on Avastes kuivatina töötav endine kõrtsihoone ja nüüd põllutehnika hoiustamiskohana kasutatav endine Avaste lennuväli.
Vanimad kirjalikud teated pärinevad Avaste kohta 1512. aastast. Astangu serval olevat kõrtsi (hoone on ümberehitatuna säilinud) on mainitud esmakordselt 1795. aastal. Avaste ajaloolised nimed on Hawast, Awast ja Avasti. 20. sajandi esimese pooleni on mainitud ka Avaste küla piires eraldi Parase küla. Kiire küla hääbumine algas nõukogude perioodi alguses. Nõukogude perioodi pärandiks on Avastes põllumajanduslennuväli ja kohalik prügila (suletud ja kaetud).
Maliina Abelsen

Maliina Abelsen (sündinud 1976 Nuukis) on Gröönimaa sotsioloog ja poliitik. Kuulub vasakpoolsesse parteisse Inuit Ataqatigiit.
Tal on kandidaadikraad sotsioloogias Kopenhaageni Ülikoolist ja magistrikraad politoloogias ja sotsiaalteadustes Macquarie ülikoolist Austraalias.
2004–2006 töötas ta eksperdina ÜRO inimõiguste ülemkomissari büroos.
Alates 2009. aastast oli ta perekonnaminister Kuupik Kleisti valitsuses. 2011. aastast on ta rahandusminister.
Tema emakeel on taani keel.
Laevajuht

Laevajuhiks õppimine

Laevajuhiks saab Eestis õppida kahes koolis: Merekool ja Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemia.
Merekoolis saab põhikooli baasil õppida vahitüürimeheks (täpsemalt: 500 ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimees). Piirang on selles, et eriala lõpetades ei saa sõita väga suurtel laevadel ning selle haridustasemega ei saa tõusta kapteni auastmeni välja. Seda soovides peab edasi minema õppima Tallinna Tehnikaülikooli Eesti Mereakadeemiasse.
Eesti Mereakadeemias saab keskhariduse baasil õppida laevajuhiks, kes saab lõpudiplomi, mis annab õiguse töötada piiramatu kogumahutavusega laevadel üle kogu maailma. Selle diplomiga saab kogemuse ja praktikaga tõusta kuni kapteni auastmeni välja.
Prantsusmaa president

Presidendi võim

Viies Prantsuse Vabariik on poolpresidentaalne süsteem. Erinevalt paljudest teistest Euroopa presidentidest on Prantsuse president üpris suure võimuga. Kuigi on olemas Prantsusmaa peaminister ja parlament, kes jälgivad suuremat osa tegelikust seadusloomest, omab Prantsuse President märgatavat mõjuvõimu. President hoiab kõige vastutusrikkamat ametikohta ja ületab tähtsuselt kõiki teisi poliitikuid.
Mesilasvaha

Mesilasvaha on noorte töömesilaste vahanäärmete eritis. Vaha on materjal, millest mesilased ehitavad meekärgi.
Vahanäärmed paiknevad töömesilaste tagakeha kolmandal, neljandal, viiendal ja kuuendal kõhulookel. Igal lookel on kaks läbipaistvat vahapeeglikest. Vahapeeglite all paiknevad vaha eritavad rakud, mis mesilase kasvades muutuvad põietaolisteks ning täituvad vedela vahaga. Vaha tungib läbi kitiini peeglikese pinnale ja hangub väikeseks plaadikeseks.
Mesilased hakkavad vaha eritama 3–5 päeva vanuselt ning lõpetavad korjemesilastena 18–20 päeva vanuselt. Mesilasemadel ja leskedel vahanäärmeid ei ole.
Toatemperatuuril on vaha tahke ja kõva, meeldiva iseloomuliku lõhnaga. Sõltuvalt lisandite (mesi, taruvaik, suir) sisaldusest on vaha värvus valkjas kuni tumepruun. Vees vaha ei lahustu. Vaha sulamistemperatuur on 60...65°C. Mesilasvaha tihedus on umbes 960 kg/m³.
Vaha sisaldab umbes 80% süsinikku, 13% vesinikku ja 7% hapnikku. Ühe 1 kg vaha eritamiseks kulub peres 3,5 kg mett.
Mesilasvaha kui toidulisaaine tähis on E901.

Kasutamine

Vaha kasutatakse peamiselt kunstkärgede ehk kärjepõhjade valmistamiseks; aga ka kupualgmete tegemiseks ja söödanõude paikamiseks.
Mesilasvahast valmistatakse muu hulgas ka küünlaid, kosmeetikavahendeid, pookimisvaha, kingaviksi ning mitmesuguseid viimistlusvahasid.
Traditsiooniliselt on mesilasvaha kasutatud haavade raviks ja anumate paikamiseks. Meditsiinis kasutatakse vaha muu hulgas salvide ja raviküünalde koostises.
Arnold von Tideböhl

Arnold Gustav Wilhelm von Tideböhl (vene keeles Арнольд Густав Вильгельм (Арнольд Андреевич) фон Тидебель) (16. veebruar (ukj 28. veebruar) 1818 Tallinn − 30. august (ukj 11. september) 1888 München) oli baltisaksa päritolu Venemaa luuletaja, ajakirjanik, väljaandja, jurist ja salanõunik.

Elulugu

Arnold von Tideböhl oli 1848 aastast Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri krahv Aleksandr Suvorovi (1804–1882) kantseleiülem.
Ta immatrikuleeriti Saaremaa Nr.93 (1868), Eestimaa Nr.312 (1869), Kuramaa Nr.333 (1875) ja Liivimaa Nr. 389, 394 (1876) rüütelkonda. 
Tema isa Johann Heinrich von Tideböhl (1786–1856) oli Tallinna rae sündik (1814–1820) ja 1820 aastast ametnik Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri juures, ning vend Sigismund von Tideböhl (vene Сигизмунд Андреевич Тидебель; 1824–1890) insener-kindral ja Nikolai Inseneriakadeemia ülem (1866–1886).
Lustivere raamatukogu

Lustivere raamatukogu asub Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Lustivere külas, Kooli tee 6. Lustivere raamatukogu on Põltsamaa Raamatukogu haruraamatukogu.

Raamatukogu ajalugu

Lustivere raamatukogu asutamisaastaks loetakse aastat 1893. Aastast 1942 asus raamatukogu Lustivere valla Mittetäieliku Keskkooli ühes kooliklassis. 1947. aastal asuti Lustivere valla Täitevkomitee hoonesse. Esimeses kasutada olnud ruumis oli kaks ahju ja valgust andsid kaks petroolilampi. Hiljem paikneti sama maja punases nurgas koos Lustivere keskjaama ja sideagentuuriga. Lugejatel tekkis võimalus valida kirjandust avariiulitelt. Alates 1. märtsist 1970 töötas raamatukogus Silvi Tenno. Aastast 1983 asus raamatukogu Lustivere mõisa endises mõisateenijate majas. 2004. aasta novembrist tegutseb Lustivere raamatukogu samas hoones koos Lustivere Põhikooli, lasteaia ja mõnda aega ka Eesti Posti Lustivere Postipunktga. 2004. aastal saadi kultuuriministeeriumilt esimene arvuti. Täielikule elektroonilisele laenutusele mindi üle 2008. aasta jaanuaris. 1. oktoober 2015 - 31. jaanuar 2017 oli raamatukoguhoidja Maili Ernits. Alates veebruarist 2015 on raamatukoguhoidjaks Triin Kodusaar.
Genova doodžide palee

Genova doodžide palee (itaalia keeles Palazzo Ducale) on Itaalia põhjaosas Genova linnas asuv ajalooline hoone. Kuni 16. sajandini tunti paleed nimega Palazzo Pubblico.
Kunagine Genova doodžide elukoht on tänapäeval muuseum ja kultuurikeskus. See asub linna südames ning sel on kaks erinevat sissepääsu ja fassaadi: neist peamine Piazza Matteotti väljaku ääres ja teine Piazza De Ferrari ääres.

Ajalugu

Palee esimesed osad ehitati Genova vabariigi õitsenguperioodil vahemikus 1251 ja 1275. Palee küljes oleva torni Torre Grimaldina (ka Torre del Popolo ehk Rahva torn) ehitus lõpetati aastal 1539.
Palee uuemad osad pärinevad ajast, mil Genova vabariik omandas 1291. aastal perekond Doria majad piirkonnas San Matteo ja San Lorenzo kirikute vahel. Peale seda algasid uue lisahoone ehitused ning aastal 1294 lisati ka Fieschi perekonna torn.
Paleed restaureeriti 1590. aastatel Andrea Ceresola poolt ja aasta 1655 paiku tegid doodžide kabelisse freskomaale Giovanni Battista Carlone ja Domenico Fiasella. 1777. aastal oli palees tulekahju ning seejärel ehitati palee šveitslasest arhitekti Simone Cantoni juhatusel üles uusklassitsistlikus stiilis.
Palee põhikorrusel (nn Piano Nobile) asuvad freskodega kaetud saalid Maggior Consiglio ja Minor Consiglio, kus korraldatakse mitmesuguseid avalikkusele suunatud üritusi.

Palee kaasajal

Doodžide palee restaureeriti 1992. aastal, mil tähistati 500 aasta möödumist ajast, mil Genova vabariigi aladel sündinud Christoph Kolumbus jõudis Ameerikasse.
2001. aasta juulis toimus palees tööstusriikide ühenduse G8 liidrite 27. kohtumine, millest võtsid osa Kanada, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Jaapani, Venemaa, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide liidrid.
Hallrästas

Levila

Hallrästas pesitseb Põhja-Euroopas ja Siberis kuni Leenani. Talvitub Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias. Samas headel pihlaka-aastatel jääb osa hallrästaid isegi Soome talvituma. Euroopa (ilma Venemaata) hallrästa populatsiooni moodustab 5–8 miljonit isendit. Eestis on hallrästas üsna arvukas haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 100 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 1000 – 100 000 isendile .

Välimus ja toitumine

Täiskasvanud linnu pikkus on 25–28,5 cm, tiiva pikkus 14–15 cm, tiibade siruulatus ca 43 cm ja kaal ca 100 g.
Hallrästa pea ja kaela ülapool on terashallid. Peas on mustad tähnid. Selg ja õlad on tumekastanpruunid, tiivad ja saba mustjaspruunid. Alakael, pugu ja rind on rusked mustade pikilaikudega. Kõhualuse keskosa on valge, päranipuala valge. Noorlinnud on kirjud: keha ülapool on pruunikas, seljal heledate triipudega, alapool on ookrivärvi ja tumedate laikudega.
Hallrästas sööb väheliikuvaid maismaaputukaid ja nende vastseid, hulkjalgseid, vihmausse, väikesi limuseid ja ämblikke. Suve lõpul ja sügisel läheb ta peaaegu täielikult üle taimetoidule, süües eriti pihlaka- ja muid marju, põhjustades suuri kahjusid marjakasvandustes. Marjade söömisega soodustab ta mitme puu (kadakas, lodjapuu, pihlakas, viirpuu) levimist.

Pesitsemine

Hallrästas saabub enamikus levilas pesitsuspaika aprilli keskel.
Hallrästas pesitseb kolooniatena. Sageli rajab koloonia 2–3 pesa ühe puu otsa, aga kokku on koloonias 10–30 paari, vahel rohkemgi.
Kui linde ei häirita, on pesad 1–4 m kõrgusel maapinnast, metsas ehitatakse pesad kõrgemale, 7–10 m kõrgusele ja isegi kõrgemale.
Pesa on suur poolkerajas ehitis, mis koosneb kõrreliste mullustest lehtedest, juurtest ja taimevartest. Pesa tugevdatakse saviga. Seestpoolt on ta vooderdatud saviga segatud samblatükikestega ja kuivade kõrrekestega. Pesa ehitamiseks kulub rästapaaril 4–5 päeva.
Emaslind haub 12 päeva. Sama kaua viibivad pojad pesas. Sel ajal isaslind kaitseb pesa: tungib ründajale valju kädinaga kallale ja pasandab tema peale. Sellest on tulnud rahvapärane nimetus "paskrästas". Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pesast lahkudes ei ole pojad veel iseseisvad, vaid vanemad peavad neid veel kaua õpetama.
Hallrästa rinnaliha peetakse suureks delikatessiks.