google/wiki40b huggingface dataset:
Pirnvööt

Pirnvööt (saksa keeles Birnstab) on pirnitaolise ristlõikega roide- või turbaprofiil hilisemas gooti ehituskunstis.
Pirnvöödi eelkäijad ja rööpvormid on juba varagootikas esinev teravmõigasroie, kumerate külgedega ja teravdatud harjaga mõigasroideprofiil ning sellega sarnane turbaprofiil. Pirnvööt erineb neist rihva märksa tugevama osakaalu poolest profiilis.
Eesti arhitektuuris esineb tüüpiline pirnvööt, äratuntava S-kujulise joonega profiilis, Valjala kiriku polügoonaalse koorilõpmiku roietel, Kuressaare linnuse ristikäigu võlviroietel ning ristikäigu portaali palestikus. Pirnvöödiprofiiliga roidetelliseid on leitud Tartu Jaani kirikust, samuti on pirnvööt sealse pseudotrifooriumi niššide raamistuses.
Pirnvöötroidega sarnaneb teine tüüp, pirnvöötroidest tuletatud rihvkülgedega roie, mille profiil on sarnaselt piklik, aga ta kõik pinnad on nõgusad. Viimane esineb näiteks Kuressaare linnuse pidurefektooriumi roietel.
Lääne Maavalitsus

Lääne Maavalitsus on Lääne maavanemat teenindav riigiasutus, mis asub Haapsalus aadressil Lahe tänav 8. Lääne maavanem on Neeme Suur.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetatakse 1. jaanuarist 2018.
Lidija Lotman

Lidija Lotman (vn. Лидия Михайловна Лотман; 7. november 1917 Petrograd – 31. jaanuar 2011 Peterburi) oli vene kirjandusteadlane, XIX sajandi vene kirjanduse uurija.
Ta lõpetas aastal 1939 Leningradi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. Teise maailmasõja ajal ta elas Leningradis, töötas haiglas ja oli seotud laste evakueerimisega Leningradist Elu tee kaudu. Hiljem töötas ta lastekodus kasvatajana.
Aastal 1946 kaitses ta teemal "Aleksandr Ostrovski ja 1840 aastate naturaalkoolkond" ("А. Н. Островский и натуральная школа 1840-х годов") filoloogiakandidaadi väitekirja. Aastal 1972 kaitses ta teemal "Vene 1860-ndate aastate kunstproosa" ("Русская художественная проза 1860-х гг.") filoloogiadoktori väitekirja.
Ta töötas palju aastaid Puškini majas (Vene Teaduste Akadeemia Vene Kirjanduse Instituudis), kus ta oli üks juhtivaid kaastöötajaid. Ta oli paljude monograafiate autor ja on osalenud paljude autorite, sh Fjodor Dostojevski, Mihhail Lermontovi, Ivan Turgenevi ja teiste vene kirjandusklassikute kogutud teoste väljaandmisel.

Isiklikku

Tema vend oli Tartu Ülikooli filoloogiaprofessor, semiootik Juri Lotman.
Psammophis sibilans

Levila

Neid üsna väikseid madusid (90 – 110 cm) võib kohata Aafrikas, sh Namiibias, Sambias ja Mosambiigis.
Ernst Schumacher

Ernst Friedrich Schumacher (ka Fritz Schumacher; 16. august 1911, Bonn – 4. september 1977, rongis Genfi ja Lausanne'i vahel) oli Briti majandusteadlane.

Teosed

Tema tuntumaid raamatuid on "Small is Beautiful" (1973), mis on valitud Times Literary Supplement’s poolt  peale Teist Maailmasõda ilmunud raamatute hulgas 100 kõige mõjukama raamatu sekka. 
Autor sai pealkirja oma õpetajalt Leopold Kohr-ilt, kes oli filosoof ja majandusteadlane ning uuris ja pooldas väikeseid rahvusriike ja oli seetõttu vastu ulatuslikele ühinemisprojektidele nagu Euroopa Liit.  Liigtarbimise lõpetamisele kutsuv raamat oli ka eeskujuks liikumistele "osta kohalikku" ja "aus kaubandus" (“Buy Locally” , “Fair Trade") olles samal ajal vastu "kasiinokapitalismile" ja raiskavatele ülisuurkorporatsioonidele. (harpercollins.com/9780061997761/small-is-beautiful/ )
Raamatu alapealkiri on ~majanduse tundmaõppimine juhul kui rahvas oleks (on) oluline.  Selles põhjendatakse majanduse detsentraliseerituse vajadust ning väikeste ettevõtete tähtsust. Teos on ökoloogilise majandusteaduse alusteoseid.
Markkrahv

Markkrahv (saksa keeles markgraf) oli keskaegne aadlitiitel, mida anti algselt markideks ja hiljem markkrahvkondadeks nimetatud piiriäärsete alade üle valitsejatele. Tiitel pärineb Karolingide impeeriumist, kuid hiljem kasutati seda ka Saksa-Rooma riigis.
Tiitli naissoost vaste on markkrahvinna. Saksa-Rooma riigi aadlis oli tiitel kõrgem krahvist, madalam hertsogist. Prantsuse ja Suurbritannia aadlis on markkrahvile analoogseks tiitliks markii.
Mikk Kiisler

Mikk Kiisler (14. märts 1931 Kähri vald, Võrumaa – 19. märts 1994 Tartu) oli eesti tehnikateadlane.

Haridus

Aastatel 1938–1942 õppis ta Tännasilma Algkoolis, 1942–1946 Kiuma 7-klassilises koolis ja 1946–1950 Tartu 1. Keskkoolis. 1950. aastal asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonna metsatööstuse erialale, mis 1951. aastal viidi üle Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse. 1955. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsatööstuse eriala. 1971. aastal kaitses Kaunases Leedu Põllumajandusakadeemias tehnikateaduste kandidaadi kaardi väitekirjaga "Исследование конического разбрасывающего устройства для внесения минеральных удобрений" (Koonusrootoriga mineraalväetiselaoturi uurimine).

Töö

Aastatel 1955–1968 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia Raadi õppe-katsemajandi (hiljem ühendati Vasula sovhoosiga) peainsener, 1968–1973 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllutöömasinate kateedri vanemõpetaja, 1973–1983 kateedri juhataja, 1983–1992 dotsent. 1992. aastast surmani Eesti Põllumajandusülikooli Tehnikainstituudi töökaitse õppetooli juhataja ja professor.
Ta on maetud Vana-Peetri kalmistule.
Slaavi laenud eesti keeles

Slaavi laenud on oletatavad vanavene laenudest varasemad slaavi keelekujudest (ennekõike algslaavi ja vanaslaavi keelest) eesti keelde jõudnud laentüved. Eesti etümoloogiasõnaraamatu hinnangul on varastest slaavi keelekujudest laenamine võimalik, aga ebatõenäoline, kuna slaavi ja läänemeresoome hõimude tolleaegsed (enne 7. sajandit) asualad olid teineteisest eraldatud baltlastega asustatud piirkondadega ning keelekontakte seetõttu ilmselt polnud. Tiit-Rein Viitso kritiseerib seda seisukohta ja väidab, et teatava hulga varasemate slaavi laenude olemasolu on etümoloogiliselt usutav. Samuti paigutab Eesti etümoloogiasõnaraamat Viitso hinnangul vanavene keele väljakujunemise ja leviku liiga varajasse aega ja väidab, et tegelikult toimus see alles 10. sajandi lõpus ja sellele eelnenud slaavi päritolu laensõnu tuleks pidada algslaavi laenudeks.
Oletatavad slaavi laenud on nt tragi (agar), ais, haug, väin.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises

1962. aasta  Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid 7.–8. aprillil Harku järvel.
Müncheni Tehnikaülikool

Müncheni Tehnikaülikool (saksa keeles Technische Universität München, TU München, TUM) on Münchenis aastal 1868 asutatud tehnikahariduse kallakuga ülikool.
Juhan Reigo

Juhan Reigo (kuni 1937 Johannes Reinart; 4. jaanuar 1906 Vardi vald, Harjumaa – 4. oktoober 1945 Tallinn) oli Eesti Vabariigi Rahvuskomitee liige. 
Ta lõpetas 1925. aastal Tallinna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1925–1940 õigusteaduskonna majandusosakonnas ja majandusteaduskonnas (lõpetas) ning aastatel 1940–1941 õigusteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta ÜS Liivikasse.
Töötas alates 1926. aastast Põllupidajate Ühispanga ametnikuna Tallinnas, alates 1937 raamatupidaja-osakonnajuhatajana.

Teise maailmasõja ajal

Töötas Saksa okupatsiooni ajal Eesti Tarvitajateühisuste Keskühisuse (ETK) finantsosakonna juhatajana ja hiljem peainspektorina Tallinnas. 
Ta oli alates 1942. aastast rahvusliku vastupanuorganisatsiooni "Vaba Eesti Võitlusrühm" (VEVR) liige. Ta oli märtsis 1944 Eesti Vabariigi Rahvuskomitee (EVR) asutajaliige ja sekretär. Pärast haaranguid aprillis 1944 varjas ta end, hankis valedokumendid ja hakkas elama Tallinnas Suur-Karja 18, märtsipommitamisel osaliselt purustatud Laenupanga majas. Tema juures salakorteris hakkasid koos käima vabadusse jäänud EVR-i liikmed. 
Septembris 1944 oli ta Otto Tiefi valitsuse sisekaitseülem. 
Arreteeriti novembris 1944. Mõisteti Erinõupidamise otsusega surma ja hukati.
Avoyellesi vald

Ajalugu

Vald moodustati 1807. aastal.
Massikese

Massikese ehk inertsikese on punkt, mis iseloomustab kogu keha massi keskmist asukohta.
Massikeskmes lõikuvad kõik keha või kehade süsteemi kulgliikumist põhjustavate jõudude mõjusirged. Kui keha liigub kulgevalt, siis kehale rakendatud kõigi jõudude resultandi mõjusirge läbib keha massikeset.
Jugla mõis

Jugla mõis (Juglas muiža, ka Brūnsa muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asub aadressil Nautrēnu iela 18. Saksa keeles tõenäoliselt Baumhof.
Jugla mõis tekkis Jugla järve kaldale XVIII sajandil. Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati kas XVIII sajandi lõpus või XIX sajandi alguses. Mellini atlases on mõisa asukohta märgitud Baumhofi nimeline mõis.
Aastal 1859 rajati mõisa juurde paberivabrik. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park.
Tänapäeval on Jugla mõisa hoonetest säilinud ainult peahoone, kus asub haldusfirma "Brekši" kontor. Nii mõisasüda kui paberivabriku territoorium on XX sajandi teises pooles täis ehitatud.
Jilini provints

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Jilini provintsi elanikest hiinlased 90,85%, korealased 4,27%, mandžud 3,71%, mongolid 0,64% ja hueid 0,47%.
Tiipsaare soo

Tiipsaare soo (ka: Sukovitsa soo) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 151 ha. Soo jääb Mustoja maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Georgsdorf

Geograafia

Georgsdorf asub Nordhornist põhjas Süd-Nord-Kanali ja Coevorden-Piccardie-Kanali ääres. See kuulub valdade ühendusse (Samtgemeinde) Neuenhaus.

Kultuur ja vaatamisväärsused

Georgsdorfi tuntuim maamärk on traditsioonilises Hollandi stiilis 1875. aastal ehitatud tuuleveski, tellistest ja õlgkatusega.

Transport

Autobahn A 31 kulgeb vallast umbes 10 km läänes.

Päikeseenergia

Üleriigiliselt on Georgsdorfis kõige rohkem päikeseenergia süsteeme rahvaarvu kohta.
Helve Pärt

Helve Pärt on sõna "selve" autor.
Alitalia

Finantsnäitajad ja lennukite täituvus

2009. aasta esimese kvartali kohtade täituvus oli 51%, mis on 20% vähem kui teistel suurtel Euroopa lennufirmadel nagu Air France, British Airways ja Lufthansa, mille täituvus oli 70–75%. Teise kvartali näitajad olid 14% kõrgemad, ehk 65%. 
2009. aasta esimeses kvartalis kaotas lennufirma 210 miljonit eurot. Teises kvartalis 63 miljonit eurot.
12. mail 2010 avalikustati esimese kvartali tulemused. Lennukikohtade täituvus oli 64,5%.
Loodusajakiri

Uudistaja

MTÜ annab välja e-postiga saadetavat uudiskirja Uudistaja. Uudiskiri sisaldab muu hulgas MTÜ välja antud ajakirjade sisukokkuvõtteid. Uudiskiri ilmub vähemalt kaks korda kuus ja reedeti. Esimene uudiskiri ilmus 22. novembril 2005.
Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool

Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool oli kutsekeskkool Tallinnas. Kool tegutses 1945–1990.
Vahejahuti

Vedelikjahutusega vahejahuti

Lisaks õhkjahutusega vahejahutile on olemas ka vedelikjahutusega vahejahuti, mis kasutab laadimisõhu jahutamiseks vedelikku. Vedelik pumbatakse läbi vahejahuti, mille tulemusel mootorisse suunatud õhu temperatuur langeb. Soojenenud vedelik juhitakse voolikute ja torude kaudu sõiduki radiaatorisse, kus vedeliku temperatuur langeb.
Marta Pärna

Marta Pärna (1. detsember 1867 (ukj) Rannu – 16. august 1939 Tartu) oli Eesti nais- ja haridustegelane.
Tema ema oli Carl Robert Jakobsoni õde Natalie Auguste.
Aastal 1887 lõpetas ta Tallinna kõrgema tütarlaste kooli ja sai koduõpetaja diplomi. Seejärel oli ta koduõpetaja Eestist väljaspool, sealhulgas Ukrainas. Aastatel 1908–1932 oli ta Valga Tütarlaste Gümnaasiumi juhataja.
Ta oli tegev Valga Õpetajate Seltsis, Valga Naisseltsis, Valga Lastekaitse Ühingus jt seltsides.

Isiklikku

Tema vend oli geoloog Elmar Pärna.
Käsigranaat

Käsigranaat ehk granaat on väike lõhkekeha, mis on mõeldud lähialal kasutamiseks. Granaadis on kergesti süttiv materjal või detonaator, mille abil kutsutakse esile lõhkeaine plahvatus.
On olemas erinevat tüüpe granaate, üldlevinud tüüp on plahvatav granaat, mis aktiveerub maaga kokkupuutel või kindla aja möödumisel. Granaadi vajalikud komponendid on põlev materjal ning süütesüsteem. Granaatide eesmärgiks võib olla plahvatuse esilekutsumine, tule levitamine, valguse andmine või suitsu tekitamine.

Ajalugu

Granaadid on sõjapidamises olnud kasutusel sadu aastaid. Hiinlased leiutasid granaadi umbes 1000. aastal. Eurooplased disainisid enda versiooni granaadist 15.–16. sajandil. Esmase disaini järgi oli granaat metallist anum, mis oli seest täidetud püssirohuga. Sõdurid panid süütenööri põlema ning viskasid granaadi võimalikult kiiresti endast eemale. 18. sajandiks olid need relvad aegunud ja ei omanud enam tolle aja lahingutes olulist rolli.
Granaate hakati uuesti kasutama 20. sajandil. Esimeses maailmasõjas kasutasid sõdurid granaate vastaste kuulipildujate hävitamiseks.

Granaatide tüübid

Kildgranaadite eesmärk on tekitada kahju sellega, et granaadi killud lennutatakse igasse suunda laiali ja killud vigastavad granaadi lähedal olevaid isikuid ning objekte. Kildgranaate on kaht tüüpi: ründe- ja kaitsegranaadid. Ründegranaatidel on väiksem efektiivne raadius, et granaat ei kahjustaks enda mehi. Kaitsegranaatidel on efektiivne raadius suurem, sest see on mõeldud kasutamiseks olukorras, kus granaat visatakse välja kaevikust ja oma väed ei saa nii lihtsalt viga saada.
Valgustusgranaadid eraldavad granaadi aktiveerumisel valgust, mis võimaldab pimeduses paremini vastast näha.
Keemiline granaat on mitmeotstarbeline ja selle kasutustarve sõltub granaadi keemilisest komponendist. Seda kasutatakse süütajana, signaalina, treeningul või massirahutuste kontrolli alla võtmiseks.
Lisaks on veel olemas ka mittesurmavad granaadid, mida kasutatakse treeningutel või vastaste eksitamiseks.
Naatriumhüdroksiid

Reageerimine soolhappega

Aluseline naatriumhüdroksiid reageerib soolhappega. Reaktsiooni saaduseks on keedusool ja vesi.
NaOH + HCl → NaCl + H₂O

Reageerimine amfoteersete metallidega

1986. aastal vedas üks Ühendkuningriigi alumiiniumist paagiga auto 25%-list NaOH vesilahust. See tekitas paagis suure rõhu ja suuri kahjustusi. Alumiinium reageeris naatriumhüdroksiidiga, mistõttu tekkis gaas (vesinik), mis tekitas suurt rõhku.
2 Al + 2 NaOH + 6 H₂O → 2 Na[Al(OH)₄] + 3 H₂

Kasutamine

Keetmisel rasvaga moodustab naatriumhüdroksiid seebi.
José Giménez

Koondisekarjäär

Giménez mängis 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus finaalis kaotati Prantsusmaale. Debüüdi Uruguay rahvuskoondises tegi ta 2014. aasta maailmameistrivõistluste valikmängus 10. septembril 2013 Colombiaga. Ta mängis 2014. aasta maailmameistrivõistlustel kahes alagrupimängus ja kaheksandikfinaalis.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 8. septembril 2014 sõprusmängus Lõuna-Koreaga.
2015. aasta Copa América viimases alagrupimängus lõi ta värava Paraguay vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 15. juunil lõi ta lõpuminutitel värava Egiptuse vastu, tuues Uruguayle 1:0 võidu.
2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.
Tartu jesuiitide gümnaasium

Tartu jesuiitide gümnaasium oli jesuiitide 5-klassiline gümnaasium Tartus. Kool tegutses aastatel 1583–1601 ja 1611–1625.
Jesuiitide gümnaasium asutati Tartu jesuiitide domitsiiliumi juurde 18. aprillil 1583.
Nevio Passaro

Muusikukarjäär

Varem mängis ta oma esinemistel ise klaverit ja kitarri, mõlemat oli ta õppinud iseseisvalt. Aastal 1999 tuli välja ta esimene singel "La mia parola". 2006. aastal töötas ta Saksamaal ja Itaalias oma esimese plaadiga "Nevio", millel oli lugusid džässist rokini ja popist svingini. Laule oli nii itaalia, saksa kui ka inglise keeles. "Nevio" ilmus aastal 2007 ning jõudis Saksamaa albumite edetabelis 5. ja Austria edetabelites 7. kohale. Singel "Amore per sempre" jõudis Saksamaa popmuusikaedetabelites 2. kohale. "Amore per sempre" on pop-/rokkstiilis laul inglise ja itaalia keeles. 3. mail 2007 võitis Nevio Cometi auhinna kategoorias "Parim uus tulija". Kontserditurnee "Nevio Tour 2007" kestis kolm nädalat ja selle jooksul esines ta 17 linnas Saksamaal ja Austrias. Tema teine album "Due" tuli välja 19. septembril 2008 Saksamaal. Esimene singel sellelt plaadilt, "Sento", ilmus 5. septembril. Albumi "Due" tutvustusturnee toimus 2009. aasta jaanuaris ja veebruaris Saksamaal.

Isiklikku

Nevio isa Aniello on itaallane ja ema Henrike sakslane. Nevio kasvas üles Neustadt an der Aischis ja teda kasvatati kakskeelseks – saksa ja itaalia keel on ta emakeeled. Ta räägib vabalt ka inglise ja prantsuse keelt. Tema vend Flavio on samuti muusik.
Medea Džapharidze

Karjäär

1939. aastal lõpetas Medea Džaparidze Tbilisi VIII keskkooli. Peale seda töötas ta kaks aastat Nadzaladevi rahvakunsti teatris. 1942. aastast kuni elu lõpuni oli ta Kote Marjanišvili akadeemilise teatri näitleja. Medea käis Rustaveli teatri stuudios kuulamas Giorgi Tosvonogovi loengukursuseid. Peale seda saadeti ta Vol. Nemirovitš-Dantšenko studiosse Moskvas. Seal aitas teda Zarakski, kes kutsus teda Mossovite teatrisse, kus ta mängis hiljem Cleopatra rolli venekeelses näidendis "Caesar ja Cleopatra".  Peagi naasis Madea oma kodumaale ning veetis kogu oma ülejäänud elu näideldes Gruusia lavadel.
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad: Nina Mihhail Lermontovi "Maskeraadis", Julia William Shakespeare'i ''Romeo ja Julias'', Beatrice "Haavatud abikaasa mõrvas", proua Ana "Richard III-s", purjus naine M. Baratašvili "Merejalaväelases", roll Važhava Pšavela "Lõikamises", Marta Cassona ''Puud on liiga valjud'' filmis, Varvara Karupovna Kita Butšaidze'i "Aavle'i koeras", Gulkani P. Kakabadže "Kakhaberi mõõgas", pühak Sophoklese "Kuningas Oidipuses" ja ema Laša Tabukašvili ''Vanas valsis''.
1950. aastal pälvis Medea oma rolli eest ''Džurgaja kilbis'' NSV Liidu riikliku preemia. Samal aastal pälvis ta ka Gruusia NSV rahvakunstniku tiitli. Enamus filmidest, kus Medea on näidelnud esilinastusid kas Gruusia Rahvusarhiivis või Cannes'i filmifestivalil.

Isiklik elu

Medea Džaparidze oli abielus kirjanik Revaz Tabukašviliga. 
Ta on maetud Didube panteoni.
Zarja (laev)

"Zarja" oli kuunar, millega Eduard von Tolli juhtimisel sooritasid reisi Venemaa polaarekspeditsiooni liikmed aastatel 1900-1902.
Laeva ostmiseks oli Venemaa valitsuse poolt eraldatud 60 000 rubla. Osteti Norrast kolme mastiga parklaeva "Harald Harfager". Larviki sadamas parandati seda Colin Archeri laevatehases. Remondi ja ümberehitamise pärast sai ta kuunarparkaks.
21. juunil 1900 väljus kuunar "Zarja" Peterburist. Kokku osales ekspeditsioonil 20 inimest: "Zarja" kapten Nikolai Kolomeitsev, geodeet, meteoroloog ja fotograaf Fjodor Matisen, hüdrograaf, hüdroloog, magnitoloog ja hüdrokeemik Aleksandr Koltšak, zooloog ja fotograaf Aleksei Bjalõnitski-Birulja, astronoom ja magnitoloog Friedrich Seeberg, arst-bakterioloog ja zooloog Hermann Walter, pootsman Nikifor Begitšev, vanemmasinist Eduard Ogrin, madrused Semjon Jevstifejev, Sergei Tolstov, Aleksei Semjaškin (hiljem asendas teda Pjotr Striževi), Ivan Malõgin (hiljem asendas teda Stepan Rastorgujev), Vassili Železnjakov, Nikolai Bezborodov, teine masinist Eduard Širvinski, vanemkütja Ivan Kljug, teine kütja Gavriil Puzõrjov, kolmas kütja Trifon Nossov ning laevakokk Foma Jaskevitš.
24. juulil sisenes "Zarja" Aleksandrovskisse Murmani ääres ja 31. juulil väljus sealt täieliku toidu- ja küttevaruga Barentsi merre.
Augustis jõudis ekspeditsioon Kara merre ja tegi lühikese peatuse Dicksoni saarel. Sügisel triivisid nad Middendorffi lahte. Talvituti Taimõri saare looderanniku juures Colin Archeri lahes.
Aprillis 1901 saadeti Kolomeitsev koos kaupmehe Rastorgujeviga posti mandrile viima, kuunari kapteniks reisi lõpuni sai Fjodor Matisen. Sama aasta kevadel ja suvel uuriti Nordenskiöldi saarestikku ja Taimõri poolsaart, tehti kaks uurimisreisi.
25. augustil tuli "Zarja" avamerre. 1. septembril möödus laev Tšeljuskini neemest ja liikus Sannikovi maa suunas. 9. septembril leiti, et punktis koordinaatidega 75°45'N 139°E on sügavus väike, mistõttu meeskond arvas, et Sannikovi maa on lähedal. Aga samal ajal tihe udu ja paks jää segasid liikumist. Talvituti Kotelnõi saare Nerpitšja lahes, kus avati ilmajaam.
5. juulil 1902 jäi Toll koos kaaslaste astronoomi Friedrich Seebergi, jakuudi kaupmehe V. Gorohhovi ja evengi N. Protodjakonoviga laevast maha. Lepiti kokku, et kaks kuud hiljem tuleb "Zarja" Bennetti saare juurde ja võtab nad jälle peale.
Raske jääolukorra tõttu ei saanud "Zarja" neile järele tulla. Matisen ja Koltšak proovisid mitut teekonda, aga lõpuks pidid nad Tiksi lahte minema.
Jääst raskelt kahjustatud "Zarja" kinnitas otsad Tiksi lahes Leena suudmest ida pool Brusnevi saare tuulealusel küljel ja ei lahkunud kunagi sellelt kohalt.
Praegu on ekspeditsiooniga seotud dokumendid ja asjad Poljarnõi linnamuuseumis.
Kuunari "Zarja" auks on nimetanud saar Tšeljuskini neeme lähedal; poolsaar Middendorffi lahest ida pool; väin Belkovski ja Kotelnõi saare vahel; väin Nordenskiöldi saarestikus; madal Kara meres Minini skäärides; mägi Tiksi madalas Laptevite meres.
Cheba Zahouania

Biograafia

Halima Mazzi sündis Oranis, Alžeerias aastal 1959. Nime Chaba Zahouania all sai temast populaarne raï (hübriid folkmuusika stiil) laulja. Aastal 1986, viis aastat pärast tema karjääri algust, pälvis ta tähelepanu laulu "Khâli ya khâli" ("mu onu, oh, mu onu") laulmisega koos Cheb Hamidiga.
1987. aasta suve jooksul Zahouania salvestas "Beraka" ("hulgus") koos Cheb Hasniga. Seda peeti provokatiivseks Alžeeria standartide järgi ja seetõttu nad said ka suure tähelepanu osaliseks. Laulu kuulsus tegi Hasni kuulsaks ja lisas Zahouaniale kuulsust juurde. Laul jäi hiljem vastuoluliseks ka kriitikute ja islami fundamendalistide jaoks, kes olid juba niigi mures raï-stiili populaarsuse pärast.
Hasni mõrvati Oranis 29. septembril 1994. Zahouania kolis Alžeeriast Prantsusmaale elama. Ta suutis aastal 1999 Alžeeriasse tagasi minna ja salvestada muusikat, kaasaarvatud dueti koos Cheb Abdouga. 2006. aastal hakkas ta laulma religiossetel teemadel, pärast kui president Abdelaziz Bouteflika kutsus ta tema esimesele palverännakule Mekasse. Kuigi talle ei meeldi poliitika, liitus ta siiski teiste raï lauljatega, et luua toetus komitee Abdelaziz Bouteflikale aastal 2009.
Omaladina

Omaladina (inglise national romanization) on ladina kirjast erinevat kirja kasutavale keelele seda keelt kasutavas riigis või kogukonnas kehtestatud latinisatsioonireeglid (transliteratsioon ladina kirja), mis võib, aga ei pruugi olla rahvusvaheliselt heaks kiidetud.
Pasjanss

Pasjanss on kaardimängutüüp, millesse kuuluvaid mänge mängitakse üksinda.
Pasjansi eesmärk on tavaliselt teatud viisil lauale asetatud kaarte reeglipäraselt ümber mängides need ettenähtud korra järgi sorteerida. Tavaliselt tähendab see, et segatud pakist laotakse alguses kõik või osa kaarte lauale mängus ettenähtud asetuses. Mängija hakkab siis kaarte ühest kohast teise tõstma, järgides mängu reegleid (kuhu ja milliseid kaarte tõsta tohib). Eesmärk on saavutada reeglites määratud asetus, näiteks on kaardid sorteeritud mastide kaupa virnadesse ja järjestatud tugevuse järgi.
Mängus võib kasutada üht või enamat kaardipakki.
Paljudest pasjansitüüpi mängudest on tehtud arvutimängud. Kõige tuntumad pasjansitüüpi arvutimängud on Klondike ja FreeCell.
Kemba-Pühamäe deltad ja oosid

Kemba-Pühamäe deltad ja oosid (ka: Kemba-Pühamäe servamoodustised) on servamoodustised, mis asuvad Harju maakonnas Kuusalu vallas. Need pinnavormid on arvele võetud ürglooduse objektidena.
Need pinnavormid on geoloogiliselt fluvioglatsiaalsed ehk liustikujõelised servamoodustised. Oosid on lamedad.
Tartu Linnamaraton

Tartu Linnamaraton on 2012. aastast toimuv jooksuvõistlus, Tartu Sügisjooksu järglane.
Kooriruum

Koor (kreeka choros) ehk kooriruum on sakraalarhitektuuris kiriku idaosas olev ruum, kus asub peaaltar.
Kooriruum on tihti eraldatud pikihoonest võidukaarega ja koorivahevõre või letneriga. Kooriruum lõpeb sageli apsiidi, sirge või hulknurkse koorilõpmikuga;
Kui eraldi kooriruumi kirikus ei ole, kasutatakse koorina lihtsalt pikihoone idaosa (nt Pirita kloostri kirikus).
Kui külglööve on pikendatud ümber koori, tekib kooriümbriskäik.
Romaani ajastul on eriti Saksamaal ehitatud ka kahe kooriga kirikuid; teine koor asub sel juhul pikihoone lääneotsas. Kooriruumi all asub romaani kirikutes sageli krüpt.
Anne raudteepeatus

Anne raudteepeatus oli raudteepeatus Võrumaal Antsla vallas Anne külas. Avamise ajal jäi peatus Vana-Antsla valda.
Läbi Anne kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia–Pihkva raudteest. Reisirongid sõitsid läbi Anne liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Anne raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.