Twistringen

Ajalugu

Twistringenit on esmakordselt dokumendis mainitud 1250. aastal kui "Thuisteringe". Selles kirjutises on kõik linnad, kes pidid maksma ettemakseid silla hooldamiseks Bremenis üle Weseri. Linnas oli kogudus umbes 825. aastast. Pärast reformatsiooni 1525. aastal toimus Twistringi koguduses 1618. aastal vastureformatsioon. Paiknedes peamiselt protestantlikus piirkonnas, oli Twistringen Münsteri piiskopkonna katoliiklik enklaav. 1824. aastast on see osa Osnabrücki diötseesist. Täna on Twistringen ikka veel peamiselt katoliiklik.
Prantsuse võimu all aastatel 1811 kuni 1813 ehitati Twistringenisse moodne maanteeühendus, Napoleoni maantee (nüüd B 51). 1817. aastal sai Twistringenist Hannoveri kuningriigi osa.
Alles pärast raudteeühenduse ehitamist Bremeni ja Osnabrücki vahele 1873. aastal asusid luterlased taas linna. Nad asutasid 1891. aastal luterliku koguduse ja pühitsesid 1894. aastal oma kiriku.
Twistringenis oli ka väike juudikogukond. 1938. aastani oli seal sünagoog, mille kohas on mälestustahvel. Mõnevõrra väljaspool Twistringeni keskust on ikka veel juudikalmistu.
1964. aastal sai Twistringen linnaõiguse. 1974. aastal loodi Twistringeni vald, kui liidendati paikkonnad Abbenhausen, Altenmarhorst, Heiligenloh, Mörsen, Natenstedt, Rüssen, Scharrendorf, Stelle ja Twistringen.

Õlgede töötlemise olulisus

Õlgede töötlemine mängis Twistringenis sajandeid olulist rolli. Vahel töötas kolmandik kõigist elanikest mingil moel selles tööstuses. Õlgkübaraid, joogikõrsi jne. toodeti Twistringenis ja eksporditi paljudesse maadesse. Õlgede töötlemise muuseum kajastab selle tööstuse ajalugu ja arengut selle algusest kuni tänapäevani.

Suurim õlgkübar maailmas

Linna 750. aastapäeva tähistamiseks 2000. aastal valmistati raekoja ees hiiglaslik õlgkübar, mis läks Guinnessi rekordite raamatusse. Selle läbimõõt oli 5,5 m. Pidustusi külastas ka Reinhold Beckmann, tuntud televisiooni saatejuht, kes pärineb Twistringenist. Nüüd on kübar muuseumis.

Varakeskaegne ringmüür

Hünenburgi loss paikneb Stöttinghausenis. Ainult ringmüür läbimõõduga 80 m on veel nähtav. See on jäänuk 5.–9. sajandi kindlusest. Müüri sisepinna uurimine 1932. aastal näitas, et kunagi oli seal olnud mitu ehitist. 2005. aastal taastati sissepääsu puidust värav, et anda ehitisele väljanägemist, mis tuletaks külastajatele lossi meelde.

Geoloogilised leiud

Mis puutub geoloogiasse, siis Twistringen on saavutanud piirkonnaülese tähtsuse. 1990. aastateks ammendus argilliit tellisetehase kaevanduses äärelinnas. Need on Põhjamere setted, mis miotseenis piirkonda maha jäid.
Argilliidis leiti väga rikkalikku loomastikku, nii liigiliselt kui ka organismiliselt. See sisaldas palju tigusid, karpe, lasnjalgseid ja koralle, kuid harvemini ka merisiilikuid, selgroogsete skelette ja hambaid ning peajalgsete jäänuseid. Loomastik oli üldiselt väike ja silmatorkamatu. Kuid liikide mitmekesisuse tõttu – vähemalt 250 liiki tigusid Twistringeni kihtidest on tuntud ja kirjeldatud – on saadud seega nii täpne selle ajastu loomamaailma pilt, et Twistringen on muutunud üheks "paleontoloogia avastuste klassikaliseks kohaks". Twistringeni leiud on arvukates muuseumites ja erakogudes.

1973. aasta lennuõnnetus

13. novembril 1973 kukkus Belgia Lockheed F-104 Starfighter kodumajja Mörsenis. Piloot, tuletõrjuja, isa, ema ja 2 tüdrukut said surma. Noor poiss suutis luugist põgeneda, enne kui tuli kodus levis. Katastroofist jäi maha 3 noort orbu.

Transport

Twistringen asub Bremen-Osnabrücki raudteeliinil. Rong Bremenisse on igal pooltunnil ja Osnabrückki igal tunnil. Liidumaantee B51 Bremenist Osnabrückki kulgeb läbi Twistringeni keskuse. Sõit Bremenisse võtab umbes 45 minutit, Osnabrückki 70 minutit.
Twistringen on 36 km kaugusel Bremeni lennujaamast.

Koolid ja haridusasutused

Twistringenis on 2 algkooli ja koolikeskus, kus asuvad Hauptschule, Realschule, gümnaasium, Hildegard-von-Bingen-Gymnasium Twistringen ja linna raamatukogu. On ka mitu lasteaeda.