Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskond

Ajalugu

Formaalselt asutati TÜ loodus- ja tehnoloogiateaduskond aastal 2008. Erinevate allüksuste ajalugu, mille liitmise tulemusel teaduskond moodustati on palju pikem.

Mereinstituut

Eesti Mereinstituut loodi 3. märtsil 1992 Eesti Kalandusinstituudist ja Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi üksustest.
Aastal 1996 muudeti Eesti Mereinstituut Keskkonnaministeeriumi teadusasutuseks ning alates 2001. aastast on see Tartu Ülikooli koosseisus. Alates 2008. aastast on see loodus- ja tehnoloogiateaduskonna instituut (varem oli bioloogia- ja geograafiateaduskonna instituut).

Loodusteadusliku hariduse keskus

Loodusteadusliku hariduse keskus tegeleb loodusteaduste õpetajate väljaõpetmisega, keskendudes teemadele nagu õpiteooriad, õpiprotsessid, õpetamise metoodikate väljatöötamine, kuidas õpetada, kuidas paremini õpetada, psühholoogia, pedagoogika ja arvutiteaduste arsenalile tuginev visualiseeritud ja köitva õpiprotsessi kontseptsiooni kujundamine, loodusteadusliku hariduse asjakohasuse kontseptsioon Eestis ja selle rahvusvaheline rakendatavus.

Füüsika instituut

Füüsika instituudi peamisteks teadustegevuste valdkondadeks on materjaliteadus ja aine süvastruktuuri teooria, laserfüüsika ja laseroptilised tehnoloogiad, keskkonnafüüsika ja biofüüsika ning uudsete funktsionaalsete materjalide väljatöötamine arvestades kõrgtehnoloogilise tööstuse vajadusi.
FI alla kuuluvad materjaliteaduse, eksperimentaalfüüsika, teoreetilise füüsika ning bio- ja keskkonnafüüsika osakonnad.
FI alla kuulusid Tähe 4 ja Riia mnt 142 hooned, kuni 2014. aastal valmis uus õppehoone Ravila tänaval (Physicum).

Keemia instituut

Keemia instituudi peamisteks teadustegevuse valdkondadeks on anorgaaniline, orgaaniline, bioorgaaniline, analüütiline ning kolloid ja keskkonnakeemia, füüsikaline keemia ja molekulaartehnoloogia.
Uues Chemicumis on pinda üle 12 000 m², millel paikneb neli suurt auditooriumi, teaduslaborid, teadustöötajate kabinetid, õppelaborid, õppejõudude kabinetid, erialaraamatukogud ning ka kohvik ja muud abiruumid.

Mereinstituut

Mereinstituudi peamisteks teadustegevuse valdkondadeks on mereoptika ja kaugseire metodoloogia, põhjataimestiku kaardistamine ja sinivetikate õitsengute dünaamika Läänemeres, mere hüdrodünaamiliste protsesside analüüs, Läänemere ökosüsteemide dünaamika, energia- ja aineringe Läänemeres ja kalastik.

Molekulaar- ja rakubioloogia instituut

Molekulaar- ja rakubioloogia instituudi peamistesteks teadustegevuse valdkondadeks on molekulaarbioloogia, geenitehnoloogia, molekulaarmeditsiin, evolutsiooniline bioloogia – inimpopulatsioonide fülogeograafia, bioinformaatika – geneetiliste metoodikate arendamine populatsioonide geneetiliste erinevuste uurimiseks, mikroobigeneetika ja –füsioloogia, mikroobide geneetiline adapteerumine muutuvate keskkonnatingimustega ja rakubioloogia.
Instituudi teadustöö toimub peamiselt TÜMRI hoones (Riia mnt 23) ja tehnoloogiainstituudi hoones ja LOTE peamajas (Vanemuise 46).

Tehnoloogiainstituut

Tehnoloogiainstituudi koosseisu kuuluvad biomeditsiinitehnoloogia, materjali- ja keemiatehnoloogia, info- ja haridustehnoloogia ning keskkonnatehnoloogia arenduskeskused. Tuumiklaboreid on viis – energiatõhuse ehituse, transgeense tehnoloogia, rakendusviroloogia, proteoomika ja teadusaparatuuri ehitamise tuumiklaborid. 
TÜTI koosseisu kuulub ka innovatsioonikeskus.
Tehnoloogiainstituudi hoone asub aadressil Nooruse 1.

Ökoloogia- ja maateaduste instituut

Ökoloogia- ja maateaduste instituut jaguneb neljaks osakonnaks: botaanika, geograafia, geoloogia ja zooloogia osakond, millest igal ühel on mitmeid põhilise teadussuunitlusi.

Õppimine

TÜ LOTEs on võimalik omandada bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad loodus- ja reaalteaduste erialadel.

Bakalaureuse õppekavad

Arvutitehnika on teadusharu, mis kätkeb endas kõrgtehnoloogiliste süsteemide või seadmete tarkvara ja riistvara komponentide disainimist, ehitamist, rakendamist ja hooldamist. Tavaliselt vaadeldakse arvutitehnikat kui kombinatsiooni informaatikast ja elektroonikast. Selline omalaadne kooslus annab tudengile mitmekülgse ettevalmistuse tegelemaks mistahes tehnoloogiaga seotud valdkonnas.
Bioloogia õpingute käigus kujuneb arusaam loodusseaduste toimimisest, põhjus-tagajärg seostest raku ja organismi tasanditel. Praktikumides omandatakse laboratoorse töö võtted ja kogemused, tutvutakse loomade ja taimede anatoomia ja füsioloogiaga. Tõelist loodusega kokkusulamist võimaldavad zooloogia, floristika ja maateaduste aluste välipraktikumid. 
Füüsika on teadusharu, mille vahendusel inimene püüab mõista loodusnähtuste olemust ja rakendada neid oma teenistusse. Seepärast arvatakse ka, et tänases muutlikus kõrgtehnoloogilises infoühiskonnas on kõige parem alusharidus just füüsika. Tundes ühteviisi hästi nii fundamentaalseid loodusseadusi, tehnoloogia aluseid kui ka vajalikke matemaatilisi võtteid, suudab füüsik kiiresti analüüsida uudseid ja keerukaid probleeme.
Geenitehnoloogia õpingute käigus kujuneb arusaam eluslooduse molekulaarsel tasandil toimimisest, luuakse tugev põhi reaalainetes elu molekulaarsete aluste mõistmiseks ning antakse teoreetilised ja praktilised alusteadmised bioteadustes, süvendatakse teadmisi kitsamal erialal biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, bioinformaatika, viroloogia ja paljudes teistes valdkondades, mis kõik on pärmide ja bakterite, viiruste, taimede ja loomade geenidega töötamise aluseks. Suurt rõhku pannakse inimese genoomi uurimisele ja biomeditsiinile. 
Geograafia ühendab endas loodus- ja sotsiaalteaduslikku lähenemist matemaatilise mõtlemisega. Geograafia uurimisteemad omavad kontakte pea kõigi olulisemate loodus- ja humanitaarteadustega, aga ka paljude tehnika ja kunstivaldkondadega, peamiselt uuritakse asjade paiknemist ja selle asukoha mõjust. Laias saab seda teadusharu jagada geoinformaatikaks ja kartograafiaks, inimgeograafia ja regionaalplaneerimine ning loodusgeograafia ja maastikuökoloogia.
Geoloogia kui teadus koosneb väga paljudest valdkondadest, mis uurivad nt Maa ja ka maaväliste kehade mineraloogiat, settimisprotsesse, pinnavormide kujunemist ning elu tekkimist ja arengut. Geoloogia on piirteadus, mis omab väljundeid paljudesse teadusvaldkondadesse alates füüsikast-keemiast ja evolutsioonibioloogiast ning lõpetades arheoloogiaga.
Keemia on teadusharu, mis annab vastuseid küsimustele, miks ja kuidas protsessid toimuvad ning kuidas neid meie kasuks tööle panna, kuidas valmistada materjale väga erinevaks otstarbeks, alustades implantaatidega inimorganismide tarbeks ning lõpetades kütuseelementidega, kuidas sünteesida uusi aineid, kuidas vähendada inimtegevuse mõju loodusele
ja kuidas ennustada ainete omadusi arvutiprogrammide abil.
Keskkonnatehnoloogia on interdistsiplinaarne eriala ning hõlmab ettevalmistust nii loodusteadustes, sh keemias, bioloogias, geograafias ja füüsikas kui ka insener-tehnilistes distsipliinides. Keskkonnatehnoloogia valdkond võimaldab lahendada keskkonnakaitsega seonduvaid probleeme nii ettevõtetes kui ka piirkondlike arengukavade väljatöötamisel, tööstusettevõtete keskkonnaalast nõustamist ning keskkonnajuhtimise meetmete ja keskkonnaseire projektide juurutamist. 
Materjaliteadus on moodsa füüsika, keemia ja inseneriteaduse puutekohas kiiresti arenev teadusharu, mille rakenduslikuks eesmärgiks on uute materjalide väljatöötamine kõige erinevamate valdkondade tarbeks (elektroonika, energeetika, transport, meditsiin jne). Materjali all mõistetakse seejuures vajalike füüsikaliste ja keemiliste omadustega ainet või ainete segu. Tehnika ajalugu veenab meid selles, et sobivate omadustega materjalide olemasolu või puudumine määrab enamasti uute tehniliste ideede saatuse.
Ökoloogia ja elustiku kaitse tegeleb eri tasanditel toimuvate protsessidega, alates üksikorganismi seostest teiste eluvormidega ja eluta keskkonnaga ning lõpetades ökosüsteemi kui terviku ehituse ja talitusega. Ökoloogia võimaldab aru saada biosüsteemide funktsioneerimisest organismide ja koosluste tasandil, elusa ja eluta looduse seostest, looduse mitmekesisust jpm.
Keskkonnakorralduse ja planeerimise on ala, kust tulevad eluruumi kujundajad, kes töötavad keskkonnaspetsialistide, planeerijate ja arendustöötajatena peamiselt ettevõtetes, riigiasutustes ja omavalitsustes.

Magistriõppekavad

Magistri tasemel lisanduvad veel gümnaasiumi loodusteaduste õpetaja, biomeditsiin ja rahvusvaheline rakendusliku mõõteteaduse erialad.

Doktoriõppekavad

Doktorantuuris keskendutakse teemadele nagu botaanika ja ökoloogia, füüsika, geenitehnoloogia, geograafia, geoloogia, keemia, keskkonnatehnoloogia, loodusteaduslik haridus, materjaliteadus, molekulaar- ja rakubioloogia, tehnika ja tehnoloogia, zooloogia ja hüdrobioloogia.