google/wiki40b huggingface dataset:
Toivo Aare

Toivo Aare (20. aprill 1944 Harjumaa, Nõva – 29. aprill 1999 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.

Biograafia

Ta õppis praeguses Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis.
Ta lõpetas 1970 Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal spetsialiseerumisega ajakirjandusele. Diplomitöö teema oli "Mõningaid küsimusi välismaise raadiopropaganda teooriast". Ta õppis veel kolm aastat aspirantuuris.
Ta töötas õpingute ajast saadik Eesti Raadios noorte- ja lastesaadete toimetuses.
Ta oli alates 1975. aastast tööl ajalehes Noorte Hääl, algul korrespondendina, hiljem toimetaja asetäitjana. Aastal 1978 astus ta NLKP-sse. 7. detsembrist 1982 1. veebruarini 1989 juhtis ta toimetajana lehe toimetust.
Fosforiidisõja ajal võttis ta endale vastutuse Juhan Aare artiklite eest. Toivo Aare järel Noorte Hääle peatoimetajaks saanud Margus Mets nimetab Toivo Aare juhtimisstiili diktaatorlikuks ja elunautivaks ning süüdistab teda lehe populaarsuse vähenemises.
Hiljem oli Toivo Aare jälle tööl raadios. Aastast 1998 töötas ta Eesti Raadios programmidirektorina ja kommentaatorina ning tegi ususaateid. Suvel 1993 tegi ta koos Madis Salumiga saateid  Hiiu Raadios. Ta oli mõnda aega ka Raadio 2 saatejuht.
Pärast tööd Eesti Raadios oli ta Eesti Teadeteagentuuri  peatoimetaja ja ajalehe Esmaspäev juht. Hiljem oli ta Koonderakonna pressiesindaja (pressinõunik). Lõpuks oli ta lühikest aega ajalehe Videvik korrespondent.
Ta lõpetas elu enesetapuga(poos ennast laearmatuuri külge). Ta leiti järgmisel hommikul. Hüvastijätukirja ei olnud.

Isiklikku

Esimesest abielust Ellen Aare-Põderiga on Toivo Aarel kaks last, Indrek ja Katrin.
TEA entsüklopeedia artikli autor hindab Toivo Aare ajakirjandusliku loomingu isikupära ja meisterlikku sõnakasutust.
Mangroov

Mangroov on hingamisjuurtega igihaljaste puude tihnik troopiliste estuaaride ja merede rannikul.
Nimi tuleneb iseloomulike puude mangroovipuude nimest. Need kuuluvad peamiselt perekondadesse avitsennia, manglipuu, sonneraatsia ja Ceriops.
Mangroovid on mudased ning soolased soised metsad. Soolasus tuleneb sellest, et tõusu ajal ujutatakse mangroov mereveega üle. Mangroovipuudele on iseloomulikud õhujuured ehk pneumatofoorid, mille abil saavad puud mõõna ajal õhust hapnikku.
Mangroovide kaitse on tähtis, sest nad kaitsevad rannikut erosiooni eest ning on elupaigaks paljudele liikidele.
Mangroovi peetakse vahel eraldi bioomiks.
Ernst Laas

Ernst Laas (16. juuni 1837 Fürstenwalde, Brandenburg, Preisimaa – 25. juuli 1885 Straßburg, Saksamaa (nüüd Strasbourg, Prantsusmaa)) oli saksa filosoof.
Ta õppis Berliinis Friedrich Adolf Trendelenburgi käe all teoloogiat ja filosoofiat.
Sai Strasbourgi Ülikoolis filosoofiaprofessoriks.
Oma teoses Kants Analogien der Erfahrung (1876) kritiseeris ta Immanuel Kanti transtsendentalistlikku filosoofiat.
Tema peateoseks oli Idealismus und Positivismus, mis ilmus kolmes köites aastatel 1879–1884.
Irfan Ametov

Irfan Ametov (krimmitatari Irfan Ibraim oğlu Ametov; sündinud 3. veebruaril 1980) on ukraina krimmitatari jalgpallur ja saalijalgpallur.
Ta on mänginud mitmes Eesti klubis, näiteks hooajal 2005—2006 Narva Transis.
Riho Breivel

Riho Breivel (sündinud 26. augustil 1952 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik, ta kuulub Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.
Ta valiti 2019. aasta Riigikogu valimistel 7. valimisringkonnas 979 häälega XIV Riigikogu liikmeks.

Haridus

Ta lõpetas aastal 1970 Viljandis Linnakutsekooli nr. 9 autoremondilukksepana. Aastal 1974 lõpetas ta Kohtla-Järvel Kaugõppekeskkooli. Aastal 1978 lõpetas ta Kehtnas EKP Nõukogude Parteikooli ökonomist-organisaatori kvalifikatsiooniga. Aastal 1984 lõpetas ta Leningradi Kõrgema Parteikooli ökonomist-organisaatori kvalifikatsiooniga. Aastal 2000 lõpetas ta Sisekaitseakadeemia piirivalve erialal. Aastal 2005 kaitses ta Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduse magistri kraadi organisatsioonikäitumise alal.

Isiklikku

Riho Breivel on abielus ja on ühe poja isa. Tema hobideks on musitseerimine, laskesport ja jahindus.
Toomas Kasemaa

Isiklikku

Kasemaa abikaasa oli 2007–2010 Kirsti Ruul, kellega tal on tütar Maarja. Kasemaal on varasemast vabaabielust kaks poega.
4-hüdroksübensüülalkohol

4-hüdroksübensüülalkohol on hüdroksübensüülalkoholide hulka kuuluv orgaaniline ühend, paraisomeer.
See on tahke aine. Molaarmass on 124,14 g·mol⁻¹. Sulamistemperatuur on 114–122 °C. OH-happesus (pKa) on 9,82.
Albatross

Nimi

Albatrossi ladinakeelne nimetus Diomedea tuleb vanakreeka mütoloogia tegelase Diomedese nimest. Legendi järgi ajas torm Diomedese Itaalia rannikule ja tema kaaslased jätsid ta sinna maha, aga muudeti seejärel albatrossideks.

Välimus

Albatrossi sulestik on musta, halli ja valge kirju. Pikad, ligi pooleteise meetrini küündivad tiivad võimaldavad tal mitu päeva järjest mööda õhuvoolusid liuelda.
Üldiselt on täiskasvanud albatrossid valged. Täiskasvanud emaslindudel ja noorlindudel on sulgede otstes tumedad täpid. Väiksematel liikidel ja noorlindudel on sulestikus rohkem tumepruuni värvi. Hiljuti avastatud pruunpugu-albatrossil säilib noorlindude tumepruun sulestik ka täiskasvanuna. (Amsterdami albatross sai oma teadusliku liiginime selle järgi, et pesitseb Amsterdami saarel.)

Levila

Albatrossid elavad maailmameres lõuna-lähistroopikas ja sealt lõuna suunas, kohati kuni Antarktikani välja.

Elukoht

Nad tulevad maismaale ainult pesitsemise ajaks ja tormivarju. Albatrossid ehitavad oma pesa kaugesse ja raskesti ligipääsetavasse kohta.

Toitumine

Albatrossid toituvad kaladest, mida nad püüavad vette sukeldudes oma pika nokaga.
Albatrossid järgnevad laevadele pika maa taha, oodates, et laeva meeskond viskaks merre jäätmeid, mida nad süüa saaksid.

Sigimine

Emaslind muneb ühe muna. Poeg, kes sellest munast koorub, saab lennuvõimeliseks alles üheksa kuu vanuselt. Tibu eest hoolitsevad nii emas- kui ka isaslind.
Kasaritsa vald (1939)

Kasaritsa vald oli vald Võrumaal aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 79. valimisringkonda, kust valiti Kaarel Eenpalu.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Nursi külanõukogu, Uue-Kasaritsa külanõukogu ja Vana-Kasaritsa külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

4. Kasaritsa vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kasaritsa valla maa-alast; b) senise Nursi valla maa-alast, välja arvatud Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkonnad; c) senise Rõuge valla Lükke metsa ja metsavahikoha nr. A-43 maa-aladest.
Laurent Koscielny

Laurent Koscielny (sündinud 10. septembril 1985 Tulle'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Bordeaux' Girondins kaitsja.
Koscielny on mänginud veel Prantsusmaa klubides Guingamp, Tours ja Lorient ning Inglismaal Premier League'is Arsenalis.

Koondisekarjäär

Ta mängis Prantsusmaa koondises aastal 2011–2018. Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 11. novembril 2011 sõprusmängus USA vastu.
Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ning 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Ainsa värava lõi ta koondises 4. juunil 2016 sõprusmängus Šotimaaga.
Beetablokaatorid

Beetablokaatorid, kirjutatakse ka β-blokaatorid, on ravimite klass, mida kasutatakse eelkõige südame rütmihäirete raviks ja südame kaitsmiseks teistkordse südameataki (müokardiinfarkt) eest pärast esimest infarkti (sekundaarne ennetus). Neid kasutatakse laialdaselt ka hüpertensiooni raviks, kuigi enamiku patsientide puhul enam mitte esimese valikuna.
Beetablokaatorid on võistlevad antagonistid, mis blokeerivad võitle-või-põgene reaktsiooni vahendava sümpaatilise närvisüsteemi endogeensete katehhoolamiinide – epinefriini (adrenaliini) ja noradrenaliini (noradrenaliin) – ühendumiskohti beetaadrenergilistel retseptoritel. Mõned beetablokaatorid blokeerivad igat tüüpi β-adrenergiliste retseptorite aktiveerimist ning ülejäänud on selektiivsed ühe beetaretseptorite suhtes kolmest, mida tähistatakse β1-, β2- ja β3-retseptoritena. β1-adrenergilised retseptorid asuvad peamiselt südames ja neerudes. ß2-adrenergilised retseptorid asuvad peamiselt kopsudes, seedetraktis, maksas, emakas, veresoonte silelihastes ja skeletilihastes. β3-adrenergilised retseptorid asuvad rasvarakkudes.
Beetaretseptoreid leidub südamelihaste, silelihaste, hingamisteede, arterite, neerude ja muude kudede rakkudel, mis on osaks sümpaatilisest närvisüsteemist ja põhjustavad stressireaktsioone, eriti kui neid aktiveerib epinefriin (adrenaliin). Beetablokaatorid segavad epinefriini ja teiste stressihormoonide ühendumist retseptoritega ning nõrgendavad stressihormoonide mõju.
1964. aastal sünteesis James Black esimesed kliiniliselt olulised beetablokaatorid – propranolooli ja pronethalooli. See oli pöördeliseks muutuseks stenokardia ravis ning seda peetakse paljude poolt üheks 20. sajandi kõige olulisemaks saavutuseks kliinilises meditsiinis ja farmakoloogias.
Uuringute, mis katsetasid beetablokaatorina peamiselt atenolooli, metaanalüüsid on näidanud, et kuigi beetablokaatorid on insuldi ja südame-veresoonkonna rikete ennetamises tõhusamad kui platseebo, ei ole nad nii tõhusad kui diureetikumid, reniin-angiotensiinsüsteemi pärssivad ravimid või kaltsiumikanali blokaatorid.
Eesti meedia

Trükimeedia

1980. aastate lõpus oli Eesti meediasüsteemile omane nii tormiline uute väljaannete teke kui ka nende kadumine: 1988–1992 tekkis Eestis 497 uut väljaannet, millest tänaseni on alles vaid 3.

Siirdeperioodi algus

1987 aastal kerkis üles forforiidikaevandamise teema, mis tänu Eesti raadiole väljus majandussfäärist ja millest sai üldrahvalik probleem, sest raadio hoidis teemat üleval. Raadiol oli selleks ajaks välja kujunenud kindel programm ja ajakirjanikud olid tasemel, samuti oli neil hea stiilitunnetus. See oli aeg, mis nõukogude tsensuur polnud enam nii tugev.

Internet

Leibkonnad, kus on interneti võimalus olemas, on iga aastaga tõusnud. 2007. aastal oli leibkondade arv üle 285 000, kahe aastaga tõusis see arv 65 000 võrra. Osatähtsus vastava elukohaga leibkondades on kasvanud 52,9%-lt 63%-ni. Võrreldes 2005. aastaga on 2009. aastal kasutajatehulga kasvamine aeglustunud: vanuses 6–74 eluaastat oli aastal 2009 internetikasutajaid 861 000. Eriti vähe interneti kasutajaid on vanusegrupis 65–74 eluaastat, kus osatähtsus rühmast on 13,7%. Eesti on Euroopas erandlik riik selle poolest, et naiste hulgas on interneti kasutajate osakaal suurem kui meeste hulgas.

Üldtententsid meediakasutuses

Viimase viieteistkümne aasta jooksul on traditsioonilisel kujul meediasisu jälgimine vähenenud. Huvi uudiste vastu on endiselt suur, kuid neid jälgitakse põhiliselt nutitelefonist ja veebist. Alates sajandivahetusest võib murranguliseks pidada aastat 2011, millest alates on aktiivsed meediatarbijad hakanud esmast infot saama elektrooniliste kanalite kaudu. Eriti tugevalt on vähenenud paberkandjal ajalehtede ja ajakirjade lugemine, suurenenud on sotsiaalmeedia kasutamine, kust samuti saadakse infot. Interneti tulek pole mõjutanud mitte ainult noorte meediakasutust, vaid selle mõju on märgatav ka vanemate inimeste puhul.
Samuti on suurenenud inimeste hulk, kes ütlevad, et nad üldse telekat ei vaata. Järjest rohkem kasutatakse internetis järelevaatamise võimalust. Samuti on vähenenud meedia roll ajakasutuse tegurina ehk järjest tvähem seatakse oma tegevusi selle järgi, et saaks telekast midagi vaadata.
Eestis olevale meediale on iseloomulik ka see, et venekeelne elanikkond elab hoopis teises meediaruumis, jälgib teisi kanaleid ja saab teistsugust infot.
Paul Frommer

Paul Frommer (sündinud 1944 New Yorgis) on Ameerika keeleteadlane.
Ta on loonud filmi "Avatar" jaoks selles kõnelevatele humanoididele tehiskeele – Na'vi keele.
Jon Edward Ahlquist

Jon Edward Ahlquist (sündinud 1944) on Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja ornitoloog, kes oma teadustöös keskendus molekulaarsele fülogeneetikale.
Aastakümnete pikkuse töö tulemusena valmis koostöös Charles Sibleyga teos Phylogeny and Classification of Birds (1991).
Barysaŭski trakti metroojaam

Barysaŭski trakti metroojaam (vene keeles Борисовский тракт (Borissovski trakti metroojaam), valgevene Барысаўскі тракт (transkribeerituna Barõssavski trakti metroojaam)) on üks Minski metroo jaamu Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Minski ümberringtee läheduses.
Jaama ehitustöid alustati aastal 2001 ja jaam avati 7. novembril 2007. Ehitusperioodil kandis jaam projektijärgset nime Starobarysaŭski trakt. Jaamas on üks 102 meetri pikkune perroon; metroorongid peatuvad selle mõlemal küljel. Uručča metroojaamani on 1750 meetrit. Metroojaamal on üksnes üks väljapääs, mis asub Valgevene Riikliku Tehnikaülikooli juures. Teise väljapääsu tarvis on rajatud kassasaal; seda pole avatud aga põhjusel, et see piirkond on välja ehitamata. Jaamas on invaliididele mõeldud lift.
Purskkaev

Purskkaev ehk fontään on vesirajatis, milles purskub rõhu mõjul ühest või mitmest avast veejuga.
Tallinna Rahvaülikool

Tallinna Rahvaülikool (Tallinn School of Lifelong Learning, Таллиннский Народный Университет) on Tallinnas tegutsev Tallinna Kultuuriameti hallatav täiskasvanute koolitusasutus.
Kool asutati 1959. Aastatel 1959–1996 kandis kool nime Tallinna Kultuuriülikool ja 1996–2003 Tallinna Kultuurirahvaülikool. Seejärel hakkas kandma praegust nime Tallinna Rahvaülikool.
2016. aastal oli koolis 12 valdkonda: kultuur, kunst, keeled, käsitöö, arvuti ja majandus, muusika, loodus, kokandus, fotograafia, liikumine, teater, tervis, milles ühtekokku on üle 100 õppekava. 2015. aastal osales 237 kursusel 3566 õppijat.
Õppetöö toimub Tallinna Kesklinnas aadressidel Estonia pst 5a ja Vene 6.
Mai alguses toimuvad ühe nädala jooksul traditsioonilised avatud uste päevad, kus pannakse välja kunstiõpilaste joonistused, maalid ja kalligraafiatööd ning erinevad käsitööd. Mitmendat aastat toimub samal ajal muusikaõpilaste kontsert. Avatud uste päevadeks avalikustatakse ka sügispoolaastal algavate kursuste loetelu.
Kaadrisagedus

Kaadrisagedus (inglise frame rate, frame frequency) on kuvatavate kaadrite (videot või animatsiooni moodustavate üksikpiltide) arv sekundis.
Kaadrisageduse mõõtühikuna kasutatakse kas kaadrit sekundis (inglise frame per second, lühendatult FPS) või hertse (Hz).
Televiisorite kaadrisagedus on võrdne vooluvõrgu sagedusega (sõltuvalt riigist, kas 50 või 60 Hz), arvutikuvaritel sõltub see aga kasutaja valitud lahutusvõimest ja värvisügavusest.
Inimese silmadele on parem suurema kaadrisagedusega pilt, samas suurema kaadrisageduse tekitamiseks vajab kuvaadapter rohkem võimsust (energia kulu on suurem).
Akaritsiidid

Akaritsiidid on preparaadid (insektitsiidid)  lestade ja puukide tõrjeks.
Nõukogude ajal oli üks tuntumaid akaritsiide tiofoss, mille kasutamine on nüüdseks keelatud.
Severnaja Zemlja

Severnaja Zemlja (vene Северная Земля) on Venemaale kuuluv saarestik Põhja-Jäämeres.
Severnaja Zemlja piirneb läänes Kara ja idas Laptevite merega. Saarestiku pindala 38 000 km². Valitseb külm arktiline kliima. Saarestik on asustamata. Palju on liustikke.
Severnaja Zemlja kõrgus on kuni 965 meetrit.
Severnaja Zemljal asub Aasia kõige põhjapoolsem punkt – Arktiline neem Komsomoletsi saarel (81° 13' põhjalaiust).
Pioneeri saarest lõunas olevatel Keskmistel saartel on strateegiliste pommituslennukite jäälennujaamad.

Ajalugu

Severnaja Zemlja avastas Boriss Vilkitski ekspeditsioon 1913. Esialgu arvati, et saarestik moodustab ühe saare, ja nimetati see Nikolai II maaks. Selle lähedal olev pisike saar nimetati Tsareevitš Aleksei saareks.
11. jaanuaril 1926 nimetas NLKP Keskkomitee presiidium Nikolai II maa Severnaja Zemljaks ('Põhjamaa').
1931–1933 korraldati piirkonna uurimiseks ekspeditsioon, mida juhtisid Nikolai Urvantsev ja Georgi Ušakov. Ekspeditsiooni käigus avastati ja nimetati Pioneeri saar, Komsomoletsi saar, Oktoobrirevolutsiooni saar ja Šmidti saar. Tsareevitš Aleksei saar nimetati ümber Väike-Taimõriks.
1. detsembril 2006 võttis Taimõri autonoomse ringkonna plenaaristung vastu otsuse, millega nimetati saarestik tagasi Nikolai II saarestikuks, Väike-Taimõr Tsareevitš Aleksei saareks, Oktoobrirevolutsiooni saar Püha Aleksandra saareks, Bolševiku saar Püha Olga saareks, Komsomoletsi saar Püha Maria saareks, Pioneeri saar Püha Tatjana saareks ja Domašni saar Püha Anastassia saareks. Kuid Krasnojarski krai seadusandlik kogu seda algatust ei toetanud.
Dan Põldroos

Dan Põldroos (6. märts 1970 Tallinn – 5. mai 2007 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri. 1991–1992 oli ta Ugala teatri ja 1992–1999 Eesti Draamateatri näitleja.
Tema tuntumad lavarollid olid Muna Endel Andrus Kivirähki romaani järgi tehtud näidendis "Rehepapp", Joseph Porter Pitt-i tegelaskuju Tony Kushneri näidendis "Inglid Ameerikas" ja Jörgen Tesmani karakter Henrik Ibseni lavateoses "Hedda Gabler".
Laiemat tuntust kogus ta rollidega seriaalides Wigla Show, V.E.R.I. (1995–1997) ja Wremja (2001–2003).
Ta on mänginud filmides "Lammas all paremas nurgas", "Ruudi" ja "Jan Uuspõld läheb Tartusse".
Eduard Järv

Elulugu

Eduard Järv sai alghariduse Peterburi Eesti Hariduse Seltsi V jaoskonna koolis, mille lõpetas 1912. aastal. Samal aastal astus Järv Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli, mille lõpetas 1917. Võttis osa Esimesest maailmasõjast. Pärast väeteenistust töötas 1918-1921 joonistajana Peterburi Põllutöömuuseumis, 1920 astus Peterburi Kunstiakadeemiasse, kus töötas professor Beljajevi dekoratiivmaali ateljees. 1921 opteerus Järv Eestisse ning töötas peamiselt Põltsamaal joonistus- ja joonestusõpetajana. 1920ndate algul õppis vabakuulajana Tartu ülikoolis. Asus 1937. aastal Tallinna.
Järv kuulus aastast 1935 RaKÜ ühingusse.
Eduard Järv hukkus Punaarmee käe läbi Tallinnas aastal 1941. Tema surma asjaolude tõttu oli Järve looming pikka aega põlu all ning temast ei räägitud kui tunnustatud kunstnikust. Esimene Eduard Järve isikunäitus toimus alles tema 90. sünniaastapäeval 1989. aastal Kristjan Raua majamuuseumis.

Looming

Järv asus Eestis usinalt raamatugraafika alal tegutsema, täites tellimusi Eesti Kirjanduse Seltsile, Sõnavarale, Noor-Eesti Kirjastusele, Eesti Kirjastuse Koperatiivile, Pääsukesele ja teistele, luues illustratsioone ja kujundades raamatukaasi. Viljeles enim puugravüüri. Tema suuremad saavutused raamatuillustratsioonis on seotud eeskätt rahvusromantiliste ajalooliste teostega, nagu näiteks August Mälgu romaan „Läänemere isandad” või Enn Kippeli „Suure nutu ajal I ja II” (1936). Tema tuntumaid illustratsioonisarju valmis Kippeli noorsoojutustusele „Meelis” (1941). Pooleli jäi töö Pätsi lugulaulu „Storkatter” osalt kahevärviliste puugravüüride kallal (1940). Järve graafikakunsti tippteoseks on Rein Loodus nimetanud illustratsioone muinasjutukogumikule „Tuhat ja üks ööd” (1939).
Eraisikutele täitis Järv auaadresside ja eksliibriste tellimusi. Lisaks tegutses rakenduskunsti alal, valmistades kavandeid reklaamplakatitele, erinevaid firma- ja kaubamärke, mööblikavandeid jne.
Vähetuntud on fakt, et tema kavandite järgi valmisid paljud hästikujundatud ja populaarsed metallehistööd. Ta on kujundanud nii Roman Tavasti märkide ja väärismetallasjade tehases valminud unikaalseid auhindu kui ka tiražeeritud pisiesemeid ja ehteid.
Pliķi

Pliķi on endine küla Lätis Kuldīga piirkonna Turlava valla põhjaosas. Küla asus merepinnast 65 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, valla keskusest Turlavast 5,5 kilomeetri kaugusel.
Pliķi (Plike) oli üks Kura kuningate vabaküladest, Tontegodede pere elukoht. Tänapäeval seal elanikke ei ole, ent säilinud on küla kalmistu. Endise küla aladel kasvavad mitmed looduskaitsealused põlispuud (Pliķi vaher, Pliķi kastan ja Pliķi saar).
Lilleküla (Rakvere)

Lilleküla on Rakvere põhjaosas asuv raudteed ümbritsev linnaosa. Lilleküla piirkonnas asuvad Rakvere Eragümnaasium ja piiritusetehas.

Ajalugu

Lilleküla ehitati 20. sajandi I poolel. Algselt asusid sinna elama haritlased ja linnaametnikud. Lilleküla hoonestamata ala jagati kruntideks nõukogude ajal.

Tänavad

Lilleküla hõlmab Jaama puiesteed, Tööstuse, Tiigi, Kibuvitsa, Roosi, Lille, Lehe, Võidu ja Kalda tänavat. Võidu, Roosi ja Lille tänava piirkonnas on rohkem individuaalelamuid. Tööstuse tänaval on valdavalt korterelamud.
Mihkel Aitsam

Elulugu

1893. aastast hakkas Mihkel Aitsam Valgusele kaastööd tegema, hiljem kirjutas ka Eesti Postimehele ja Olevikule. 1904. ilmusid lühemad jutud Teatajas ja lisaks mitmes teises poliitilises ajalehes, mille kaastööliseks oli.
1906. aastal kui tema isatalu Vene karistussalkade poolt hävitati, asus ta Tallinna elama ja astus Karl August Hermanni kutsel ajalehe Hüüdja toimetuse liikmeks, kus ta ajalehetoimetuse sulgemiseni töötas. Hiljem töötas Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi asjaajaja ja tegi mitmele ajalehele kaastööd, nende seas ka kahele Peterburi Vene lehele. 1918. a. alates Päevalehe toimetuse liige.
Tema tuntumad teosed olid "Hiiu lossist Siberisse" (1937), "Eestimaa kuningas" (1939) ja "Hiislari tütar" (1940).
Osales 1905.–1907. aasta revolutsioonis (vaata 1905. aasta revolutsioon Eestis).

Isiklikku

Tema isa Aitsama talu rentnik Mihkel Aitsam (1833–1913) oli tuntud mehena, kes mõisnik Uexkülli rendi asjus Tallinna ringkonnakohtusse kaebas ja seal võitis.
Ta oli fotograaf Mihkel Aitsami (1913–1999) isa ja ajakirjanik Viio Aitsami vanaisa.
2010. aasta Eesti Muusikaauhinnad

Kurioosiumid

Hardi Volmerilt auhinna vastu võtnud Raul Saaremets (Röövel Ööbiku trummar) saatis tänukõnes kõik v***u.
Barberi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1867. aastal.
Kehra Nukk

Kehra Nukk on aastast 1963 Kehras tegutsev nukurahvateater.
Rahvateatri nimetuse sai teater aastal 1968.  
Rahvateater on Lea Sibul'a algatusel korraldanud nukufestivale. Viimane, XV nukufestival, toimus 1994 Kehras. Aastast 1997 korraldab teater nukufestivali "Teater kohvris". 
Teater astub üles peamiselt lasteaedades ja koolides.
Aastast 1999 juhib teatrit Sirje Põlendik.
Henn Põlluste

Saavutused

Kolmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1973., 1977. ja 1979. aastal
Ta on võitnud Eesti meistrivõistlused vabamaadluses – 1973. aastal.
Rahvusvahelise klassi meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1972. aastal.

Rahvusvahelised turniirid

NSVL Juunioride Meistrivõistlused
1971. aastal – 1. koht;
1972. aastal – 1. koht.
NSVL Noorsoo Meistrivõistlused
1971. aastal – 2. koht.
NSVL Noorsoo Mängud
1973. aastal – 3. koht.
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused 
1972. aastal – 1. koht (täitis rahvusvahelise klassi meistersportlase normi).

Treeneritöö

Ta on olnud Eesti maadluskoondise treener ajavahemikes – 1979–1990; 2002–2008; 2010–...
Ta oli Soome rahvuskoondise maadlustreener 1997–2000. aastal.
Parimad õpilased – Marko Yli-Hannuksela, Valeri Nikitin, Tarvi Thomberg, Heiki Nabi, Juha Ahokas, Ardo Arusaar, Anar Zeinalov.
Progressiivne supranukleaarne paralüüs

Progressiivne supranukleaarne paralüüs või PSP (inglise keeles Progressive supranuclear palsy) on kesknärvisüsteemi degeneratiivne haigus. See on ravimatu ja lõpeb surmaga. Eluiga on umbes kuus aastat, kuid võib varieeruda.

Ravi

Tervendavat ravi ei ole, kuid ravimid võivad leevendada jäikust.
Suudmepidur

Suudmepidur on tulirelva rauasuudme külge ehitatud seade, mis vähendab relvast tulistamisel tekkivat tagasilööki.
Suudmepiduri tööpõhimõte seisneb rauasuudmest välja lendavale laskemoonale (reeglina mürsk, kuul) järgnevate püssirohugaaside alles jäänud jõu ärakasutamises suudmega risti paigutatud ja rauaga ühendatud põrkepindadel. Põrkepindadele põrkuvad püssirohugaasid suruvad relva rauda laskemoona väljalennu suunas, vähendades samal ajal raua tagasilöögist tingitud tagasijooksu. Väiksem tagasijooks lubab kasutada võimsamat paiskelaengut, mis omakorda suurendab laskemoona algkiirust ja lennukaugust.
Suurtüki suudmepiduri tagasilöögi kompenseering on tavaliselt 25–40%