google/wiki40b huggingface dataset:
Andrea Gabrieli

Andrea Gabrieli (1532 või 1533 Veneetsia – 30. august 1585 Veneetsia) oli itaalia organist ja helilooja.
Ta oli Veneetsia koolkonna peaesindaja. Arvatavasti Adrian Willaerti õpilane. Alates 1536. aastast oli ta Püha Markuse koguduse kapellis laulja, alates 1556. aastast organist Püha Jeremia kirikus, aastast 1564 Püha Markuse kirikus. Kiriku kahel orelil andis kontserte koos organist Claudio Meruloga.

Looming ja mõju

Gabrieli on loonud värvika harmoonia ja instrumentaalsaatega koorimuusikat pidulikeks tseremooniateks, sealhulgas Lepanto võidupeoks 1571. aastal, Vicenza uue teatri Olympico avamiseks 1585 jt. 
Tema loomingus on missad, koorikontserdid, umbes 200 madrigali, 100 motetti, ricercarid, kantsonett "Guistiaanlased".
Teda olid mõjutanud B. Croce, Orazio Vecchi, A. Banqueri. Tema saavutusi arendas omakorda edasi ta vennapoeg-õpilane Giovanni Gabrieli, õpilane Hans Leo Hassler jt.
Santa Cristina Gherdëina

Geograafia

2010. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1900 inimest ja valla pindala on 31,82 km².
Santa Cristina vald külgneb järgmiste valdadega: Campitello di Fassa, Kastelruth, Villnöß, Urtijëi, San Martin de Tor ja Sëlva.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 91,40% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,41% itaalia keelt ja 4,19% saksa keelt.
Benedikte Ferner

Benedikte Ferner (sündinud 27. septembril 1963) on kuningas Olav V tütre printsess Astridi ja Johan Martin Ferneri teine tütar. 
Ta on olnud kaks korda abielus. Esimest korda abiellus ta 30. aprillil 1994 Risi kirikus Oslos Rolf Woods'iga; nad lahutasid 1998. aasta septembris. 2. detsembril 2000 abiellus ta samas kirikus Mons Einar Stangega; nende abielu lahutati 2002. aasta juulis. Praegu elab ta koos Aage Hvindeniga. Järeltulijad tal ei ole.
Benedikte Fernerile kuulus 1997–2013 eksklusiivriiete butiik Oslos.
1. augusti 2007 seisuga oli Benedikte Ferner Briti troonipärimisjärjekorras 80. kohal.
Toomas Tein

Toomas Tein (sündinud 15. juulil 1955 Tartus) on eesti spordiarst–traumatoloog, endine korvpallur.
Ta lõpetas aastal 1973 Tartu 3. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini erialal. Ta on täiendanud ennast traumatoloogia alal aastatel 1979–1989 Moskva ja Kiievi haiglates ning aastast 1989 USA, Kanada, Saksamaa, Norra, Rootsi ja Soome haiglates. Ta töötas aastast 1979 Tartus Maarjamõisa haiglas traumatoloogi-ortopeedina, aastatel 1983–2003 ka osakonnajuhatajana, aastast 1996 olnud AS-i Medex spordiarst.
Ta on tegelenud korvpallimänguga, hakkas mängima EPA LNSK-s Arne Laose õpilasena, jätkas TRÜ-s Ernst Ehaveeru juhendamisel. Ta on mänginud "Kalevi" duubelkoosseisus ja "Ehitajas".
Tein kuulub 10. novembrist 1994 Reformierakonda. Ta on mitu korda valitud Tartu Linnavolikogu liikmeks. Ta kuulus ka aastatel 2003–2005 X Riigikogu koosseisu, kust ta koos Peep Aruga tagasi astus.

Skandaal 2005. aastal

2005. aasta 10. aprilli õhtul kell 23.56 sai turvafirma Falck väljakutse kohvikusse Võitlev Sõna Tallinnas Pärnu maanteel, kus Toomas Tein ja Peep Aru keeldusid arvet maksmast, sõimasid, ropendasid ja käitusid agressiivselt. Turvapatrull tuvastas, et mehed olid tugevas joobes, ei allunud korraldustele. Kui mehi hakati välja viima, siis hakkasid nad tõuklema, pandi käed raudu ja turvafirma kutsus kohale politsei. Kui politsei saabus hakkasid mehed politseinikke kutsuma miilitsateks ja kuradi värdjateks. Aru ja Tein rääkisid, et nad on Riigikogu liikmed ning tunnevad politseijuht Robert Antropovit ja siseministrit. Mehed viidi jaoskonda, kus nad jätkasid sõimamist, ja skandeerisid kooris: "Antropovit, Antropovit!" Kiirabi abist peahaavaga Tein keeldus ja saatis arsti persse. Politsei viis kaks poliitikut Wismarisse joobeekspertiisi, kuid nad keeldusid sellest ja nad viidi tagasi kesklinna politseiosakonda kainenema. 
Peep Aru ja Toomas Tein esitasid 11. aprilli hommikul riigikogu juhatusele avalduse, milles teatasid soovist riigikogu liikme kohalt lahkuda.
Politsei esitas purjuspäi baaris ebaviisakalt käitunud endistele riigikogulastele Toomas Teinile ja Peep Arule kuriteokahtlustuse ja alustas nende suhtes kriminaalmenetluse paragrahvis, mis käsitleb võimuesindaja solvamist. 
Teinile ja Arule määrati avaliku korra rikkumise eest rahatrahv.  Peep Aru loobus skandaalijärgselt suitsetamisest.

Isiklikku

Tema poeg on korvpallur Tanel Tein.
Läti politsei

Läti politsei (läti Latvijas Valsts policija) on Läti Siseministeeriumi alluvuses olev politseiorganisatsioon. See asutati 1918. aastal ja taastati 1991. aastal.
2012. aastal töötas Lätis 8167 politseinikku.
Läti politsei peadirektor on alates 2011. aastast Ints Ķuzis.
Läti on jaotatud 5 politseiringkonnaks.
Muusika infootsing

Metaandmetel põhinev infootsing

Metaandmetel põhinev infootsing sarnaneb tavalise tekstiotsinguga andmebaasi salvestatud muusikat kirjeldavate sõnaliste metaandmete hulgast. Heliteosega liituvad otsisõnad võivad olla näiteks heliteose üldandmed, kuuludes kategooriatesse nagu helilooja, esitaja, muusikažanr, instrumentatsioon. Muusika metaandmete kategoriseerimisega tegeldakse näiteks Music Genome Project-i raames.

Muusikalistel sümbolitel põhinev infootsing

Muusikalistel sümbolitel põhineva infootsingu aluseks on muusikat kirjeldavad diskreetsed sümbolid nagu noodikirja märgid või MIDI andmed. Sümbolid võivad kirjeldada näiteks helivältust, helikõrgust, helitugevust. Muusikalised sümbolid ei ole heli ise, vaid juhendid heli tekitamiseks.
Muusikalistel sümbolitel põhinevat infootsingut rakendavad otsingumootorid on näiteks Musipedia ja MelodyCatcher.

Helifaili sisul põhinev infootsing

Helilises vormis muusika koosneb reaalsest akustilisest helist ehk õhurõhu vaheldumist kirjeldavast informatsioonist. Helilises vormis muusika ise ei sisalda infot muusika sisu kohta, kuid seda on võimalik analüüsida digitaalsete signaalitöötlemise vahenditega. Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul sisestab kasutaja otsiobjekti helifaili kujul.
Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul võib kasutada akustilist sõrmejälge (audio fingerprint): heliteosest luuakse akustilistel omadustel (näiteks helivaljus, helispekter) või muusikalistel omadustel (rütm, harmoonia) põhinev kuulamiskogemusele vastav andmete pakett, mis on sõltumatu salvestise helikvaliteedist ja sellega teostatud manipulatsioonidest. Infootsing toimub otsiobjekti akustilise sõrmejälje võrdlemisel andmebaasis oleva sõrmejäljega.
Helifailide sisul põhinev infootsingu mootorid on näiteks Musipedia, Shazam Entertainment, MusicBrainz ja All Media Guide.
Ristinina (Saare maakond)

Ristinina (ka Riste nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel.
Nina koordinaadid on 58° 10′ N, 22° 31′ E.
Reinhold von Radingh

Reinhold von Radingh (ka Rading; suri 1./ 12. oktoobril 1717 Kihelkonnal) oli Saaremaa aadlik.
Reinhold Radingh sündis Saaremaa maakirjutaja ning Tiinuse mõisniku Henricus Radingiuse ja tema tõenäoliselt Toiside suguvõssa kuulunud abikaasa pojana.
Ta oli meeskohtunik, Saaremaa maanõunik ning Tiinuse mõisnik. Samuti teenis ta Rootsi sõjaväes, kus sai leitnandi auastme.
Skåne sõjas üles näidatud vapruse ja mehisuse eest ülendati ta 11./21. oktoobril 1675 aadliseisusse .
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž

Tallinna Ärijuhtimise Kolledž (vene keeles Таллиннский Колледж Управления бизнесом) oli Eesti venekeelne rakenduskõrgkool.
Kolledž alustas tööd 1991. aastal, õpetades keeli, väike- ja keskmist ettevõtlust. 2011. aasta seisuga oli kolledžis on üks teaduskond – ärijuhtimine –, milles on üks samanimeline õppekava ja seitse osakonda: bisnis ja rakenduslikud keeled, logistika, raamatupidamine ja rahandus, rahvusvaheline bisnis, kinnisvara, rahvusvaheline turism, strateegiline ja informatsiooniline ärijuhtimine ning reklaam ja selle arvutidisain. Teaduskonna dekaan oli Olga Russak, kõrgkooli rektor Violetta Sokolenko.
Tallinna Ärijuhtimise Kolledži hoone asus Tallinnas Kivimurru tänaval. Kõrgkooli tegevus oli suunatud peamiselt venekeelsetele üliõpilastele, õppekeel on vene keel.
2010. aastal ei läbinud Tallinna Ärijuhtimise Kolledži ainus õppekava ümberhindamist. Kõrghariduse kvaliteediagentuuri negatiivse hindamistulemuse põhjusena toodi muu hulgas välja miinimumilähedane rahvusvaheline suhtlus. 2011. aastal detsembris lõpetas kool tegevuse.
Andrei Piontkovski

Andrei Piontkovski (Андрей Андреевич Пионтковский; sündinud 30. juunil 1940 Moskvas) on Venemaa poliitik, politoloog ja publitsist.
Lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonna, füüsika-matemaatikateaduste kandidaat. Avaldanud üle saja teadusartikli ja mõned monograafiad juhtimisteooriast, globaalsest modelleerimisest ja tuumastrateegiast. Venemaa Teaduste Akadeemia süsteemianalüüsi instituudi vanemteadur. Ameerika Matemaatikaühingu liige.
Poliitilise ajakirjandusega tegeleb 1998. aastast. Rahvusvahelise PEN-klubi liige.
2004–2010 oli Jabloko partei liige. Lahkus Jablokost pärast seda, kui partei kongressil otsustati keelata liikmete kuulumine teistesse poliitilistesse organisatsioonidesse. Ta valiti liikumise Solidarnost («Солидарность») poliitilise nõukogu liikmeks.
Piontkovski oli 2008. aastal Vladimir Bukovski presidendikandidaadiks esitamise initsiatiivgrupi liige.
Ta oli 2010. aasta märtsis levitatud internetipöördumise "Putin peab lahkuma"(«Путин должен уйти») üks autoreid.
2012. aasta oktoobris valiti Piontkovski Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu liikmeks, kus ta oli radikaalse fraktsiooni üks liidreid. 4. aprillil 2013 teatas ta oma lahkumisest koordinatsiooninõukogust.
9. aprillil 2013 teatas Piontkovski oma lahkumisest liikumisest Solidarnost. Oma artiklis "Boriss, sul pole õigus" («Борис, ты не прав») kritiseeris ta Rahva Vabaduse Parteid (Партия народной свободы) ja selle Solidarnosti tiiba, mida juhtis Boriss Nemtsov, edasise osalemise eest "režiimi etteteada sulilikus valimisšõus".
Peaaegu kuu enne Krimmi referendumit, 21. veebruaril 2014 teatas Piontkovski usutluses Leedu rahvusliku raadio ja televisiooni internetiportaalile, et "Kreml püüab jagada Ukrainat ja annekteerida Krimmi, kuid Lääs ei saa Venemaad tagasi hoida, kuna Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama poliitika on sama selgrootu kui Euroopa Liidu oma..."
14. märtsil 2014 teatas Piontkovski artiklis "Viimane staadium" («Последняя стадия»), et "Putini Krimmi anneksiooni tehnoloogia ja propaganda on õpipoisilikult maha kirjutatud Hitleri Sudeedi käekirjast..."
2014. aasta septembris kirjutas Piontkovski alla avaldusele nõudmisega "lõpetada agressiivne avantüür: viia välja Ukraina territooriumilt Venemaa väed ja lõpetada separatistide propagandistlik, materiaalne ja sõjaline toetamine Kagu-Ukrainas."
27. jaanuaril 2016 oli Piontkovski sunnitud Venemaalt lahkuma, kui Venemaa peaprokuratuur leidis, et tema kirjutatud ja Ehho Moskvõ uudisteportaalis avaldatud artikkel "Pomm, mis on valmis plahvatama", sisaldab ekstremismi tunnuseid.
Kurtna katsejaam

Kurtna katsejaam oli katsejaam Harju rajoonis Saku külanõukogus. Katsejaama keskasula oli Kurtna. Katsejaama pindala oli 1700 ha.
Vineeri tänav

Vineeri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni ja Uue Maailma asumis. Vineeri tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Vana-Lõuna tänaval.
Vineeri tänav on enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 190 meetri pikkune.
Tänava esialgne nimi oli 23. veebruarist 1882 Kivi tänav (saksa keeles Steinstrasse, vene keeles Каменная улица). Selle nime sai tänav Vana-Lõuna tänava nurgal paiknenud linna sillutuskivide lao ja killustiku valmistamise koha järgi. 23. septembril 1959 sai Vineeri tänav oma praeguse nime läheduses asunud Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaadi järgi.
Robert Merrihew Adams

Robert Merrihew Adams (sündinud 8. septembril 1937 New Jerseys Orange'is) on USA filosoof.
Ta on analüütiline filosoof, kelle valdkonnad on metafüüsika, religioonifilosoofia, moraalifilosoofia ja filosoofia ajalugu (Søren Kierkegaard ja Gottfried Wilhelm Leibniz).
Adams õpetas pikka aega California Ülikoolis Los Angeleses. 1990ndate alguses valiti ta Yale'i Ülikoolis Clarki moraalifilosoofia ja metafüüsika professoriks. Filosoofia osakonna juhina aitas ta analüütiliste ja kontinentaalsete filosoofide vaheliste isiklike ja filosoofiliste vastuolude tõttu laguneva osakonna taas järjele. Aastal 2004 Adams emeriteerus ning hakkas osaajaga õpetama Oxfordi Ülikoolis, kus ta oli Mansfieldi Kolledži kolleegiumiliige. Aastal 2009 sai ta väljapaistvaks filosoofia uurijaprofessoriks Põhja-Carolina Ülikoolis Chapel Hillis.
Adams on olnud Kristlike Filosoofide Seltsi esimees.
Aastal 1999 pidas ta Giffordi loengud teemal "Jumal ja olemine".

Isiklikku

Robert Merrihew Adamsi abikaasa on 1966. aastast filosoof Marilyn McCord Adams.
Ribaliin

Ribaliin ehk mikroribaliin on ette nähtud mikrolainealasse kuuluvate sagedustega analoog- ja digitaalsignaalide edasikandmiseks trükkplaadil või mikrolülituses.
Ribaliin koosneb ribakujulisest elektrijuhist dielektrilisel kihil ehk substraadil, mille all on maaga (üldjuhtmega) ühendatud juhtiv pind. Ribaliini moodustab näiteks vaskriba fooliumaluspinnaga trükkplaadil, kuid ribaliin võib üleni paikneda dielektriku sees. Samalaadset tarindust kasutatakse ka planaarantennis.
Ribaliini parameetrid sõltuvad isoleerkihi paksusest h ja selle materjali suhtelisest dielektrilisest läbitavusest εᵣ. Juhtiva riba laiuse W ja pikkuse L mikrolaine võnkesagedusel f saab arvutada, lähtudes vajalikust lainetakistusest (impedantsist) Z₀ ja elektrilisest pikkusest, mida väljendatakse radiaanides (rad) või kraadides (deg).
Sithonía poolsaar

Sithonía (Σιθωνία) on Kreekas Chalkidike poolsaare lõunaosas paiknev poolsaar. Sithoníast läände jääb Kassándra poolsaar ja itta Áthose poolsaar.
Poolsaare hõlmab Sithonía vald, mille keskus on Nikíti. Sithonía vald loodi 2011. aasta kohaliku omavalitsuse reformi käigus Sithonía ja Toróni valla ühinemisel.

Asukoht ja loodus

Poolsaart ümbritseb läänest Kassándra laht ja idast Ágio Órose laht. Poolsaare keskel asub Ítamose mägi (Dragountelis). Peamised vaatamisväärsused on Torónis asuv Ágios Athanásiose kirik, Sikiá tuuleveskid ja 16. sajandist pärit kirik Nikítis. Pórto Koufó on Kreeka suurim ja turvalisim looduslik sadam, mida on maininud ka Thukydides kui „sügavat sadamat“.
Sadamast lõunas asub Kartália, Sithonía lõunapoolseim osa arvukate kaunite väikeste kiviste randadega. Oma ilu poolest on tuntud Azápiko, Tristiníka, Kórakase, Marathiási, Kalamítsi ja Kriarítsi rannad. Asulad paiknevad peamiselt poolsaare kesk- ja lõunaosas.
Sithonía poolsaare keskel, Néos Marmarási küla lähedal asub kuulus suvituskoht Pórto Karrás, kus toimus 2003. aasta Euroopa Liidu juhtide tippkohtumine. Sithonia mägist maastikku katavad suured männimetsad, oliivisalud ja lopsakad rohumaad.
Vöör

Vöör ehk käil on laeva või muu veesõiduki kere esiosa ehk nina.
Vööri eesmist tugevdatud tala nimetatakse vöörtääviks. Vööri või selle veepealset osa nimetatakse mõnikord vanemas keelekasutuses ka käilaks ja vanemate purjelaevade käil oli sageli kaunistatud käilakujuga.
Vööri kuju võib olla erinev vastavalt veesõidukile vajalikele sõiduomadustele või merekõlblikkusele, veesõiduki mõõtmetele, -otstarbele või ka ehitamise ajaloolisele ajajärgule.
Vööris paiknevad tavaliselt laeva ankruseadmed ja ka sildumiseks vajalikud seadmed. Uuematel laevadel on sageli vööris veekindel vahesein, mis tagab vööriga otsekokkupõrke-avarii ja vöörtäävi veealuse osa deformeerumise korral laeva pinnal püsimise. Kohustuslik on selline vahesein vööriustega parvlaevadel.
Kodakondsus

Kodakondsus on püsiv õiguslik seos isiku ja riigi vahel, mis annab kodanikule kodakondsusega seotud õigused ja kohustused.
Cinque Terre rahvuspark

Cinque Terre rahvuspark (itaalia keeles Parco Nazionale delle Cinque Terre) on rahvuspark Itaalias Liguurias La Spezia provintsis.
Cinque Terre rahvuspark loodi 6. oktoobril 1999. Pargi pindala on 3,86 km². 1997. aastast kuulub Cinque Terre koos Porto Venere ning Palmaria, Tino ja Tinetto saarega UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Nimi Cinque Terre ehk "viis maad" vihjab viiele järgmisele kaljudel asuvale rannakülale: Corniglia, Manarola, Monterosso al Mare, Riomaggiore ja Vernazza.
Omal ajal pääses Cinque Terre küladesse vaid merelt ja tänapäevalgi pole maanteed, mis kõiki külasid omavahel ühendaks. Mööda kaldakaljusid kulgeb vana Sentiero Azzurro jalgrada. Eraldatus pole neil imekauni asukohaga küladel ka kasvada lasknud.
Piirkonnas valitseb tüüpiline lähistroopiline kliima kuivade suvede ja pehmete talvedega.
Rahvuspark kaitseb seda rannikuala, kus on tekkinud inimese ja looduse vaheline stabiilne kooslus ja kooseksisteerimine. Rahvuspargis on võimalik ka põllumajandus, aga seda terrasspõllundusena.
See on esimene Itaalia rahvuspark, mis on loodud sellise maastiku kaitseks, mis on peamiselt inimese loodud. Selle saavutamiseks toetab Itaalia riik vastutustundliku turismi arendamist rahvusparki, mis annaks võimaluse hiljem investeerida territooriumi ja sellel kasvatatavatesse saadustesse, sest muidu satuvad need terrasspõllud ohtu.
Rahvuspargist moodustab teise osa riiklikult kaitstud mereala. Rannikut iseloomustavad kõrged kaljud, koopad, lahekesed, väikesed rannad ja lõhenenud kivid. Mereelu on rikas. Seal elab palju veetaimi ja veeloomi, nii kalu kui ka delfiine.
Johann Bernhard von Gebhardt

Johann Bernhard von Gebhardt (3. juuni 1764 Wehlau Ida-Preisimaa – 1. aprill 1845 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Sündis Wehlaus, Ida-Preisimaal (praegu Znamensk, Kaliningradi oblastis). Õppis Wehlau koolis. Immatrikuleerus Königsbergi ülikooli 8. detsembril 1781, oli kohal veel 1785. Sai tööle Tallinna linnakooli aastal 1789, kooli rektoriks sai aastal 1792. 
Kutsuti Tallinna Niguliste koguduse diakoniks 3. oktoobril 1795, ametisse ordineeriti 28. novembril 1795. Oli Tallinna Niguliste koguduse diakonõpetaja aastatel 1795–1809. Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks sai aastal 1809, emeriteerus aastal 1842. Tallinna linnakonsistooriumi assessoriks sai aastal 1819, Tallinna koolikolleegiumi liikmeks sai aastal 1833.

Isiklikku

Tema poeg Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Ferdinand Theodor von Gebhardt (ja tema poeg Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt) olid Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Poja Ferdinand Theodori teine poeg Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­kadeemia professor. Tema väimees Jakob Johann Gonsior oli Tallinna raehärra.
Konserviavaja

Konserviavaja on tööriist plekist konservikarpide avamiseks.
Toidu konserveerimist plekktoosidesse kasutati juba 1772. aastal Hollandis, kuid esimesed konserviavajad patenteeriti alles 1855. aastal Inglismaal ja 1858 USA-s. Need olid kõigest lihtsa noa veidi muudetud variandid ja töötasid kangipõhimõttel. Tänapäeval tuntud terava äärega pöörleva kettaga konserviavaja patenteeriti 1870. aastal. Alguses peeti seda tavakasutaja jaoks liiga keeruliseks mehhanismiks. 1925. aastal lisati tööriista kindlamaks paigalpüsimiseks teine, hambuline rattake, mis muutis avaja käsitsemise lihtsamaks. Teise maailmasõja ajal loodi avajamudeleid sõjaväeliseks kasutamiseks. Neil oli lahti-kinni klapitav tera ja puudus pikk käepide, mille tõttu oli avaja väga väike. 1950. aastatel loodi elektrilised konserviavajad.
Manilaid

Nimi

Saart on nimetatud 1560 Holm Maune , 1562 Манева, 1566 Magnö,1589 Magno  ja 1642 Mano. Marja Kallasmaa arvates tuletub saare nimi mehenimest Magnus, arvatavasti on saar nimetatud hertsog Magnuse järgi.

Asend

Manilaid asub Liivi lahe põhjaosas, Tõstamaa poolsaarest lõunas.
Manilaiu poolsaared: Kuivassääre ots (kirdepoolseim tipp), Nasva ots, Papina ots (edelapoolseim tipp), Sitna ots, Täkulaid, Vareslaid.

Loodus

Manija saar on 12. juulist 1991 looduskaitse all.
Piki saart kulgeb rändkividerohke kõrgendik, mis ulatub karina merre.
Manijat katavad peamiselt rannaniit, roostik ja kadastik, kuid leidub ka mände. Soontaimeliike on saarelt leitud 337. Enne inimasustuse teket saarel puid ei kasvanud. Haruldasematest taimeliikidest on saarel tuvastatud emaputk, palu-karukell, rand-ogaputk ja harilik muguljuur.
Saarel elab kõre. Saarel on registreeritud 115 linnuliigi pesitsemine, pesitsejatest on tänapäevaks kadunud niidurüdi ja tutkas. Haruldasematest lindudest pesitsevad saarel mustsaba-vigle, kivirullija ja liivatüll.

Asustus

Laiul asub Manija küla, kus 2017. aasta seisuga elas 52 elanikku. Saarel on sadam ja piki saart kulgeb ainus tee.
Manilaiul tegutseb Riida turismitalu, mis mahutab maksimaalselt kuni 150 inimest.
Papina otsal asub tuletorn.

Ajalugu

Esimest korda on saart kirjalikult mainitud 1560. aastal Holm Maune nime all (Hertsog Magnuse läänistamiskiri 18. mail 1560 Kuressaares).
Saarel oli alates 19. sajandi keskpaigast vaid Pootsi mõisa heinamaavahi elukoht. 1933. aastal tuli Manõjasse elama naabersaarelt Kihnust 22 kaluriperet kokku 79 inimesega. 1934. aastal avati saarel postitalu. 
Nõukogude ajal kuulus küla Audruranna kalurikolhoosi koosseisu.
Liana Kolodinskaja

Elulugu

Liana Kolodinskaja lõpetas 2004. aastal Lähte Ühisgümnaasiumi meediakallakuga humanitaarklassi ja suundus sama aasta sügisel Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda eesti ja soome-ugri keeleteadust õppima. Ülikoolis õppimise kõrvalt töötas Tartus Alo TV-s uudistetoimetaja ja diktorina.
Lõpetanud Tartu Ülikooli 2007. aastal, läks Liana Kolodinskaja tööle Järvamaale eesti keele ja kirjanduse õpetajaks. Oma õpetajakarjääri jooksul on Liana juhendanud luule- ja näiteringe ning andnud huvilistele kitarritunde.
2009. aastal lõpetas Liana Kolodinskaja Tartu Ülikooli täiendkoolituse pedagoogika erialal.
Liana Kolodinskaja töötab raadios Elmar saatejuhina.

Muusikukarjäär

Lauljana sai Liana Kolodinskaja tuntuks 2005. aastal, mil ta kirjutas eesti bändile Paha Polly laulu "Naerame". Laul sai kuulsaks, sest kõlas Statoili telereklaamis.

Paha Polly

Paha Polly loodi Võrus 2005. aastal ja esialgu mängiti tuntud poprock-bändide, nagu näiteks Nirvana, kavereid. Pahasse Pollysse kutsusid Liana Kolodinskaja selle asutajaliikmed Alari Uibo ja Harry Ruotsi. Ajapikku hakkas Liana bändile ise lugusid kirjutama. Lisaks laulule "Naerame" on tema kirjutatud näiteks "Ma olen Tartu", "Külm detsember", "Mu valgus" ning "Tule ja leia".

Maria Stuart

Maria Stuart loodi pärast Paha Polly laialiminekut aastal 2013. Bänd on avaldanud lood "Luuraja", "Emotsioonid" ja "Peegelpildis". Ansamblisse kuuluvad veel Meelis Tisler, Margus Sekk, Hanna-Roosi Karro ja Hans K. Pikani.
Ebro

Ebro (katalaani Ebre) on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel.
Jõgi saab alguse Kantaabria mägedest ja voolab peamiselt kagusse. Suubub Vahemerre, moodustades delta. Pikkus 910 km ja valgla 83 093 km². Suuremad lisajõed on Aragón, Gállego, Cinca, Jalón ja Guadalope. Ülemjooksul asub Ebro veehoidla.
Ebro ääres asuvad Logrono, Zaragoza ja Tortosa.
Tikopia keel

Fonoloogia

Tikopia keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 12 konsonantfoneemi  (p, t, k, m, n, ŋ, s, f, l, r, v, ʔ).
Chuck McCann

Chuck McCann (õieti Charles Jonathan Thomas McCann; sündinud 2. septembril 1934 Brooklynis New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Kuubalased

Kuubalased (endanimetus Cubanos) on Kuuba põhirahvus. Kuubalasteks peetakse kõiki Kuuba kodanikke, sõltumata nende etnilisest päritolust või rassilisest kuuluvusest. Kõnelevad hispaania keelt. Traditsiooniliselt on kuubalased olnud katoliiklased.
Kuubas elas 2012. aasta rahvaloenduse andmetel 11 163 934 inimest. Mujal maailmas elab kuubalasi arvukalt Ameerika Ühendriikides, kus 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas neid 1 785 547.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 kuubalast, neist 5 Tallinnas.
Kuubalased on kujunenud hispaania (ja vähesel määral ka teiste Euroopa riikide) sisserändajatest ning Aafrikast toodud neegritest. 2002. aasta Kuuba rahvaloenduse andmetel oli Kuuba elanikest valgeid (kreoole) 65,05%, mulatte 23,84%, neegreid 10,08% ja asiaate 1,02%.
Assamalla karstiluht

Assamalla karstiluht asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Assamalla küla lähedal. Luht asub Pandivere kõrgustiku keskosas, umbes 1 km² suuruses nõos, kus paikneb üle 50 karstilehtri. Sellest veidi eemal asub ala, kus allikad avanevad maapinnale, suurvee ajal moodustub sinna umbes 10 hektari suurune järvik.
Assamalla karstiluht jääb Pandivere veekaitseala piiresse.