Microsoft Windows

Ajalugu

Microsoft tõi oma esimese Windowsi turule 1985. aastal MS-DOS-i lisandprogrammina. Windows arendati IBM PC-ga ühilduvatele arvutitele (need põhinesid Inteli x86 arhitektuuril), ning tänapäeval on peaaegu kõik Windowsi versioonid toodetud sellele riistvaraplatvormile (kuigi Windows NT oli kirjutatud Inteli ja MIPS protsessoritele ning ka hiljem ilmunud PowerPC ja DEC Alpha arhitektuuridele). Seoses Inteli protsessorite kasutuselevõtuga Macide uusimas põlvkonnas on Windowsi võimalik kasutada ka neis arvutites.
Microsoft Windows on personaalarvutite turul domineeriv operatsioonisüsteem. Turu analüüsijate, nagu IDC hinnangul on Microsoft saavutanud umbes 90% klient-operatsioonisüsteemide turust. Windowsi populaarsus tegi Inteli protsessorid veel populaarsemaks ja vastupidi. Mõiste Wintel võeti kasutusele, kirjeldamaks PC-ga kokkusobivaid arvuteid, mis kasutasid opsüsteemina Windowsi. Rangelt võetuna tähistab Wintel kaht kolmandikku Windowsiga personaalarvutitest, kuna enamik ülejäänud kolmandikust kasutab AMD keskprotsessoreid.

Kasutus

Microsoft Windows on installitud enamikku personaalarvutitest. Ajakirja Network Computing lugejate 2005. aasta küsitlus leidis, et 87% nende asutustest kasutas mõnd varianti Microsofti lauaarvutite operatsioonisüsteemidest. Windows on arvutiturul saavutanud tohutu edu tänu MS-DOS-i valitsemisele varajastes PC-ühilduvates arvutites (IBM PC ja erisugused kloonid). See on samuti peamine platvorm Microsoft Office'ile ning enamikule mitte-konsooliarvutimängudele.
Microsofti operatsioonisüsteemi laialdase kasutuse on suuresti tinginud asjaolu, et see ei ole seotud ühe kindla riistvaratootja eduga, samuti Microsofti idee litsentsida operatsioonisüsteemi arvutitootjatele. See on kontrastiks Apple Computerile, mis ei litsentsi Mac OS X süsteemi teistele tootjatele. Sellegipoolest peetakse tarbija seisukohalt paljude võimalike riistvaraprobleemide peamiseks põhjuseks riist- ja tarkvara omavahelist kokkusobimatust.
Minevikus pidid ettevõtted, kes soovisid olla arvutiäris, looma oma opsüsteemid, nagu näiteks Amiga, BBC Micro, ZX Spectrum või Macintosh. Viimane osutus nimetatuist kõige elulisemaks. Isegi eksklusiivne litsents ühe tarkvaratootjaga oli oluliselt odavam kui uue opsüsteemi ja tarkvarabaasi ise väljatöötamine ja toetamine.
Kuna Microsoft on paljude arvutimüüjatega sõlminud ulatuslikud litsentsilepingud, saavad kasutajad osta arvuteid, kuhu Windows on eelinstallitud OEM-i (inglise Original Equipment Manufacturer) versioonis. Sageli on Windowsi arvutikeskkond ainus võimalik valik tööandja nõue; vahel pole kasutajatel muude operatsioonisüsteemidega kogemusi ega soovi neid proovida.
Lõpuks on ainult Windowsiga arvutitele mõeldud omandusliku tarkvara lai varamu muutunud oluliseks põhjuseks, et Windows on nii populaarne. Viimastel aastatel on asutatud palju ettevõtteid ainsa kavatsusega lasta välja Windowsi tarkvara; fakt, et suur kliendibaas on juba olemas ja juurdunud, on sellistele ettevõtetele piisavaks põhjuseks, et kulutada oma ressursse, arendamaks tarkvara ainult Windowsi jaoks. Seega mõjutab ka paljude ettevõtete ainutoetus Windowsile tarbijaid Windowsi eelistama.
Niivõrd suure tarkvarakogumiku puhul võtab suure osa Windowsi arendusmeeskonna ressurssidest enda alla ühilduvuse alalhoidmine igas uues Windowsi väljalaskes, sest kõik see tarkvara on algselt loodud jooksma vanemates Windowsi versioonides, kui need kunagi veel modernsed olid.
Kõigist Windowsi operatsioonisüsteemidest on märtsi 2017 seisuga ja Net Applications andmetel levinuim Windows 7 (mida kasutab kõigist lauarvutitest ligi 48,41%) ja sellele järgneb Windows 10 (25,19%).