google/wiki40b huggingface dataset:
A-GPS

A-GPS (Assisted GPS ehk 'abistatav GPS') on mobiilsidevõrgu lisateenus, mis võimaldab kasutaja mobiiltelefoni sisseehitatud ja A-GPS-i toetaval GPS-vastuvõtjal määrata oma asukoha otsekohe, eelnevalt sidesatelliite otsimata, mis võtaks aega kuni mitu minutit. Süsteemist on kasu hädaabiteenuste osutamisel.
A-GPS toimib mobiilse internetiühendusega. Satelliitide andmed edastatakse spetsiaalsest serverist, mis neid reaalajas jälgib. 
Eestis toimib A-GPS teadaolevalt EMT ja Elisa Eesti võrgus.
Salm (riik)

Juured

Salmi krahvkond tekkis 10. sajandil Vielsalmis, tänapäeva Belgia Ardennide piirkonnas. Seda valitses Luxemburgide noorem haru, mida kutsuti Salmiks.
Aastal 1165 jaotati see Alam-Salmi krahvkonnaks Ardennides, mis paiknes Belgias ja Luksemburgis, ning Ülem-Salmi krahvkonnaks Vogeesides, tänapäeva Prantsusmaal.

Salm-Reifferscheid-Dyck

Krahvkond mediatiseeriti ja suguvõsa haru hääbus aastal 1888.

Salm-Blankenburg

Krahvkond hääbus aastal 1506 ja selle pärisid Lotringid.

Salm-Badenweiler

Aastal 1520 eraldus Salm-Badenweileri krahvkonnast Salm-Neuburgi krahvkond. Aastal 1653 pärisid lääni Austria Sinzendorfid, kuid Salmid kandsid tiitlit aastani 1784, kui viimane isand suri.
Lotringid annekteerisid krahvkonda aastatel 1600 kuni 1608, siis läks see perekonnale tagasi. Aastal 1670 annekteeriti territoorium lõplikult Prantsusmaa poolt.

Salm-Kyrburg

Aastal 1607 jaotati Salm-Kyrburgi metsa- ja reinkrahvkond kolmeks, eraldades algsest metsa- ja reinkrahvkonnast Salm-Mörchingeni metsa- ja reinkrahvkonna ning Salm-Troneckeni metsa- ja reinkrahvkonna. Aastal 1637 Salm-Troneckeni isand suri ja tema territoorium ühendati ... . Aastal 1681 suri Salm-Kyrburgi viimane isand ja tema territoorium ühendati Salm-Mörchingeniga.
Aastal 1688 suri Salm-Mörchingeni viimane isand. Tema territoorium ühendati ... .
Aastal 1743 loodi täiesti uus Salm-Kyrburgi territoorium, seekord Salm-Kyrburgi vürstkond. Prantsusmaa annekteeris selle aastal 1811 lühikeseks ajaks ja aastal 1813 see mediatiseeriti. Kuid perekond kandis tiitlit edasi.

Salm-Dhaun

Aastal 1561 eraldusid Salm-Dhaunist Salm-Neuweileri metsa-ja reinkrahvkond ning Salm-Grumbachi metsa- ja reinkrahvkond.
Aastal 1697 eraldus Salm-Dhaunist Salm-Püttlingeni metsa- ja reinkrahvkond.
Aastal 1748 suguvõsa Salm-Dhauni haru hääbus, selle territoorium läks Salm-Püttlingeni harule.

Salm-Püttlingen

Salm-Püttlingen hääbus aastal 1750. Selle territoorium läks ... .

Salm-Neuweiler

Aastal 1610 eraldati Salm-Neuweilerist Salmi metsa- ja reinkrahvkond. Aastal 1623 ülendati see Salmi vürstkonnaks.
Aastal 1803, kui Münsteri piiskopkond sekulariseeriti, anti osa sellest Salm-Salmi vürstidele, kes selleks ajaks omasid juba Anholti isandkonda. See uus Salmi vürstkond, mis kattis alasid ümber Borkeni, Ahausi ja Bocholti, oli Reini Liidu liige. Aastal 1810 annekteeris Prantsusmaa selle keisririigi Lippe departemangu. Pärast Napoleoni kaotust aastal 1815 mediatiseeriti see Preisimaasse. Suguvõsa haru elab tänapäevalgi.
Aastal 1696 jaotati Salm-Neuweiler kaheks, Salm-Leuze metsa- ja reinkrahvkond ning Salm-Hoogstrateni metsa- ja reinkrahvkond. Nende maad liidendati Belgiaga. Harud hääbusid aastatel 1887 ja 1186.

Salm-Grumbach

Aastal 1668 eraldati Salm-Grumbachist Rheingrafenstein-Grenzweileri metsa- ja reinkrahvkond. See mediatiseeriti ja liidendati Preisimaaga. Haru hääbus aastal 1819.
Aastal 1803 annekteeris Salm-Grumbachi Prantsusmaa. Salm-Grumbachi isandad said kompensatsiooniks Salm-Horstmari vürstkonna. See mediatiseeriti aastal 1813. See suguvõsa haru müüs oma tiitlid aastal 1892 Salm-Salmile.
Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik

Mustvee Püha piiskop Nikolause kirik on õigeusu kirik Jõgeva maakonnas Mustvees.
Kirik ehitati 1861–1864 Apollon Edelsoni projekti järgi.
Duke Ellington

Duke Ellington (õieti Edward Kennedy Ellington; 29. aprill 1899 Washington – 24. mai 1974 New York) oli USA džässpianist, -helilooja ja orkestrijuht.
EKNK Põltsamaa Jordani kogudus

EKNK Põltsamaa Jordani Kogudus on Eesti Kristliku Nelipühi Kiriku kogudus Põltsamaal. Selle aadress on Lossi 2a.

Ajalugu

Koguduse tegevus on välja kasvanud 1980ndate lõpus Põltsamaal toimunud laste ja noorte piiblitundidest. 1996. a registreeriti kogudus ametlikult EV Siseministeeriumis ning kogudusse asus pastorina tööle Neemo Raasik, keda aitasid abipastoritena Meelis Maikalu ja Andrus Saar.
1997. aasta märtsis ostis kogudus oma maja – Põltsamaa lossi kõrval jõesaare peal asuva endise veinitehase hoone, mis algselt, 1874. aastal, oli ehitatud lossi õlleköögiks – ja ehitas selles välja kirikusaali ja pühapäevakooli ruumid. Remondi- ja ümberehitustöödeks saadi raha oma koguduse liikmete annetustest ning suures osas töötati samuti oma jõududega. Sama aasta septembris koliti sisse ning sellest ajast on koguduse tegevus toimunud oma hoones.
1999. aastal asus koguduse pastorina tööle Meelis Maikalu, kes on selles ametis siiani ja teenib ühtlasi EKNK Lõuna-Eesti praostkonna praostina.
X++

X++ on programmeerimiskeel, mis kombineerib keelte Java, BASIC, C++ ja SQL elemente.
Ekspress Meedia

AS Ekspress Meedia on Eesti meediaettevõte.
2015 ühendas Ekspress Grupp oma tütarettevõtted AS Eesti Ajalehed ja AS Delfi üheks ettevõtteks, mis sai nimeks Ekspress Meedia.
Ettevõte annab muu hulgas välja järgmisi väljaandeid: Eesti Ekspress, Maaleht, Eesti Päevaleht, Laupäevaleht LP, Anne & Stiil, Eesti Naine, Oma Maitse, Kroonika, Tervis Pluss, Maakodu, Jana, Pere ja Kodu. Samuti on ettevõte Eesti suurima uudisteportaali Delfi omanik.
Efusiivne kivim

Efusiivne kivim (inglise effusive rock) on efusiivse vulkaanipurske tagajärjel vulkaanist väljutatud laava tardumisel tekkinud tardkivim.
Efusiivse kivimi täpne tähendus on kitsam kui purskekivimil või vulkaanilisel kivimil. Kui purskekivimiks on nii vulkaanist väljunud laava kui ka püroklastiline materjal ja vulkaaniline kivim ei pea olema isegi mitte vulkaanist väljunud, siis efusiivne kivim on eranditult mitteplahvatusliku vulkaanipurske saadus. Enamasti on efusiivseks kivimiks basalt.
Kahjuks käsitletakse termineid "efusiivne kivim", "purskekivim" ja "vulkaaniline kivim" harva korrektselt. Enamasti peetakse neid sünonüümideks.
Erich Jalajas

Elulugu

Erich Jalajas alustas muusikaõpinguid Narva Muusikakoolis, mille ta lõpetas 1927. aastal klaveri erialal. Seejärel suundus ta Tallinna, kus lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi klaveri erialal Theodor Lemba klassis. 1940. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning 1952. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsioonierialal Mart Saare klassis.
Aastatel 1934–1940 töötas ta Narva muusikastuudios klaveriõpetajana. Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti ta Nõukogude Armeesse. Aastatel 1945–1947 oli ta Tartu Muusikakoolis klaveriõpetaja ja Vanemuise teatris kontsertmeister, 1948–1961 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kontsertmeister, ühtlasi 1952–1954 Tallinna Muusikakoolis muusikaajaloo õpetaja ja aastatel 1954–1960 Sõpruse kino ansamblis pianist (sh 1957–1960 ansambli kunstiline juht) ning 1961–1973 Tallinna Pedagoogilises Instituudis klaveriõppejõud.
Jalajas uuris muusikateaduslikke küsimusi („Mõningaid esteetikaalaseid probleeme kunstis“, 1972, käsikiri) ja Eesti heliloojate klaveriloomingu rakendamise võimalusi õppetöös. Ta juhtis Eesti Heliloojate Liidu komisjoni, mis tegeles sõjaväeosade muusikalise teenindamisega. Kirjutas mitmes žanris muusikat. Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1963.
1975. aastal sai ta Eesti NSV muusika aastapreemia.

Isiklikku

Tema isa Jakob Jalajas oli Narva Aleksandri koguduse õpetaja.
Pīpkalonija

Pīpkalonija oli 1888–1904 Tartus tegutsenud läti üliõpilaste kultuuriselts. Selts avaldas oma töid kogumikus "Pūrs", mille kolm köidet ilmusid 1891–1893. Nende köidete tekstides avaldati esimest korda Läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise (uus vool) ideesid. Seltsi nimi (täpsemalt hüüdnimi) tuleneb seltsi liikme Pēteris Pīpkalējsi järgi.
Chaba Fadela

Fadela Zalmat (sündinud 5. veebruar 1962 Oranis, Alžeerias), lavanimega Chaba Fadela, on Alžeeria raï muusik ja näitleja.

Varajane elu ja karjäär

Fadela kasvas vaeses naabruskonnas, aga siiski osales ta kõigest 14-aastasena Alžeeria filmis "Djalti". Ta alustas oma muusikakarjääri bändis Boutiba S'ghir lauljana ning hakkas töötama koos produtsendi Rachid Baba Ahmediga 1970ndate lõpus. Ta oli esimene, kes eiras naiste esinemise keeldu klubides ja saavutas kiiresti palju edu Alžeerias.
Ta abiellus Cheb Sahraouiga ning nad hakkasid koos duetina laule salvestama. Esimeseks lauluks oli 1983 ilmunud "N'sel Fik" ("Sa oled minu"), millest sai üks esimesi ülemaailmseid raï hitte. Albumi koos lauludega nendelt sessioonidelt andis 1989. aastal välja Mango/Island/PolyGram Records plaadifirma. Fadela ja Sahraoui tuuritasid ülemaailmselt ja salvestasid koos palju laule 1980ndatel ning neid saatis jätkuv edu. 1993. aastal salvestasid nad albumi "Walli" New Yorgis koos produtsendi ja multiinstrumentalisti Bill Laswelliga. Nad kolisid Alžeeriast Prantsusmaale 1994.
1990ndate lõpus lõppes nii Fadela ja Sahraoui töine kui ka isiklik suhe ning sellest ajast saati on Fadela jätkanud oma karjääri soololauljana.
Märjamaa valla vapp

Märjamaa valla vapp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Märjamaa valla vapp.
Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 ühinenud Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel võttis oma vapiks endise Märjamaa valla vapi. Märjamaa valla vapina on see Riigikantselei heraldikanõukogus kinnitatud juba 21. oktoobril 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.

Vapi kirjeldus

Rohelisel kilbil hõbedane sild nelja kaarega - neist otsmised on poolikud, silla kohal on kuldne kaheksa kodaraga ratas.
Vapi värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 354 ja kuldne PMS Yellow.

Tõlgendus

Märjamaa valla vapil on kujutatud 1861 aastal rajatud kuuevõlvilist 360 jala (110 m) pikkust Konuvere kivisilda, mis on Eesti suuremate sildade seas tänapäevani säilinutest vanim. Hõbedane (valge) värvus sümboliseerib silla ehitamiseks kasutatud tähtsaimat kohalikku maavara - lubjakivi. Tõllaratas sillal on meenutus ehitise noorusajast ja igavese liikluse sümbol. Rattal on kaheksa kodarat ja Märjamaa nimes kaheksa tähte. Kolm võlvitud sillasammast moodustavad Märjamaa algustähe M-i.
Hillar Kärner

Hillar Kärner (27. juuli 1935 Tallinn – 19. veebruar 2017) oli eesti maletaja.
1965 ja 1974–75 tuli ta Tallinna meistriks.
1971 ja 1978 võitis ta vastavalt Eesti I ja Eesti III maleolümpia.
Ta on saanud Eesti meistrivõistlustel 7 kulda (1970, 1975, 1977, 1983–85, 1987), 3 hõbedat (1968, 1979, 1988) ja pronksi (1978).
Utrechti võrgustik

Utrechti võrgustik on Euroopa ülikoolide ühendus, mis asutati 1987. aastal.
Vastavalt võrgustiku reeglitele võib sinna kuuluda ühest riigist üks, äärmisel juhul kuni kaks ülikooli. Võrgustikku kuulub 32 liiget 27 riigist.
Eestist kuulub sellesse võrgustikku Tartu Ülikool, mis valiti liikmeks 2006. aastal Scarborough's Suurbritannias toimunud üldkogul.
Selle keskus asub Bolognas Itaalias.
Transtsendentaalfilosoofia

Transtsendentaalfilosoofia on mõtlemise tava, mida võib eelkõige seostada Immanuel Kanti filosoofiaga, mis põhjendab tunnetuse aprioorsed vormid transtsendentaalselt.
Transtsendentaalfilosoofia on Kanti järgi selline filosoofia, mis ei uuri mitte kogemust ennast sellest endast lähtuvalt seoses tunnetatavate asjadega (immanentselt), vaid tegeleb kogemuse võimalikkuse tingimuste määratlemisega kogemuse suhtes väliselt või formaalselt. Kant nimetab transtsendentaalseks "igasugust tunnetust, mis ei tegele mitte niivõrd objektidega kui meie objektidetunnetamise viisiga, kuivõrd see peab olema võimalik a priori".
Transtsendents on Kanti järgi "võimaliku kogemuse printsiipide laiendamine asjade võimalikkusele üldse", seega erinev transtsendentaalsusest.
Transtsendentaalfilosoofia vastandiks võib pidada immanentsifilosoofiat.
Leetriviirus

Leetriviiruse tootmine

Leetriviirusi toodetakse ka laborites. Loomkatsed on näidanud, et labormuundatud leetriviirus evib vähirakkudele ebasoodsat toimet.

Ajaloolist

Leetriviirus (Edmontoni tüvi) eraldati 1954. aastal inimese neerurakkudest (Enders & Peebles, 1954).
Ants Piller

Ants Piller (Hans Piller; kuni 1929 pseudonüüm Heiti Heinvere; 14. aprill 1902 Tartu – 8. august 1980 Bridgeton) oli eesti näitleja, laulja (tenor) ja teatrijuht.
Houstoni maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Jevgeni Petuhhov (tehnikateadlane)

Elulugu

Jevgeni Petuhhov oli venelane, puusepa poeg.
Lõpetas 1940 Narva 2. Gümnaasiumi, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insenerina kütuste keemilise tehnoloogia erialal, 1953 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1954, TPI), väitekiri “Исследование каталитического крекинга паро-газовых продуктов полукоксования эстонских горючих сланцев”. Oli 1953–58 TPI assistent, vanemõpetaja ja dotsent, ühtlasi 1954–58 keemiateaduskonna prodekaan ja dekaan, 1958–82 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi (Kohtla-Järvel) direktor, 1982–91 teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põlevkivi termilise töötlemise tehnoloogia – tükilise ja peeneteralise põlevkivi poolkoksistamiseks täiuslikumate agregaatide loomine. Oli 1960−91 teaduslik-tehnilise bülletääni Горючие сланцы (aastast 1984 Сланцевая промышленность) toimetuskolleegiumi liige. Toimetanud mitmeid teaduskogumikke Kuulub akadeemikute Paul Kogermani ja Agu Aarna põlevkiviuurijate koolkonda. ENSV Ülemnõukogu saadik (1963-67). Paul Kogermani mälestusmedal (1985). Üle 50 teadustrükise, 6 autoritunnistust.
Mark Murphy

Mark Murphy (14. märts 1932 Syracuse – 22. oktoober 2015 Englewood) oli USA džässlaulja.
2011. aasta eestlaste rööv Liibanonis

Sündmuste kulg

Reisiseltskond saabus Liibanoni 15. märtsil. Kolm päeva hiljem liiguti Süüriasse ja tagasi naasti 23. märtsil läbi Masnaa piiripunkti kohaliku aja järgi kell 16. Inimrööv toimus arvatavalt peale piiri ületamist. Sündmuskohale jäid matkajatest maha jalgrattad, seljakotid, isikutunnistused ja mobiiltelefonid. Relvastatud röövijad lahkusid kahe valge kaubiku ja ühe tumeda Mercedesega teadmata suunas.
30. märtsil vahistasid Liibanoni julgeolekujõud kolm röövimisega seotud isikut.
31. märtsil teatas organisatsioon "Taassünni ja Reformi Liikumine" (Haraket El Nahda Wal Islah), et turistid on nende käes vangis. Seni tundmatu rühmitus saatis kohalikule portaalile Lebanon Files e-kirja koos kolme eestlase (Kalev Käosaare ja August Tillo ID-kaardi ning Madis Paluoja passi) dokumentide koopiatega.
5. aprillil peeti kinni veel kolm röövile kaasa aidanud inimest.
6. aprillil esitas organisatsioon lunaraha nõude, kuid summa suurus jäeti täpsustamata.
8. aprillil esitas Liibanoni sõjaväekohtu prokuratuur 11 isikule süüdistuse eestlaste röövimises.
20. aprillil laadisid röövijad YouTube'i video (kasutaja konto thekidnaper2011), kus seitse eestlast pöörduvad Liibanoni peaministri, Saudi Araabia kuninga, Jordaania kuninga ja Prantsusmaa presidendi Nicolas Sarkozy poole. See oli esimeseks elumärgiks jalgratturitest, kuid pole selge, millal on see video üles võetud ja puudub info röövijate nõudmistest.
26. aprilliks süüdistatakse juhtunus ametlikult juba 16 inimest.
16. mail avaldati portaalis Naharnet.com uudis, et eestlased on üle antud röövi tellijatele, paiknedes Fatah al-Intifada rühmituse baasis Bekaa orus Wadi al-Aswadis.

Kannatanud

Pantvangikriisi senised teadaolevad kannatanud on Jaan Jagomägi (sündinud 1975), Kalev Käosaar (1976), Madis Paluoja (1970), August Tillo (1970), Priit Raistik (1973), Andre Pukk (1977) ja Martin Metspalu (1977). Viimane on Eesti Biokeskuse teadusdirektori Mait Metspalu vend.

Toetusavaldused

13. mail kutsus president Toomas Hendrik Ilves ülese kandma röövitute toetuseks kollast linti.

Kriisi lahendamine

Kriisi lahendamiseks loodi kriisikomisjon, kus peale Eesti Välisministeeriumi oli kaasatud ka siinsed eriteenistused Kaitsepolitseiamet ja Teabeamet.
Välisministeerium saatis 24. märtsil kohapeale oma eriesindaja diplomaat Daniel-Erik Schaeri. 28. märtsil saabus Liibanoni ka välisminister Urmas Paet. Kahepäevase visiidi ajal kohtus Paet president Michel Sleimani, peaminister Najīb Mīqātī, siseminister Ziad Baroudi, parlamendi esimehe Nabih Berriga ja teiste ametiisikutega. 19. aprillil tegi Paet uue visiidi Liibanoni.
Euroopa Liit lähetas Liibanoni Prantsuse ja Eesti detektiivid.
14. juuli hommikul 2011 pantvangid vabastati ning viidi Prantsusmaa saatkonda Beirutis. Nad saabusid Tallinna 15. juuli varahommikul Estonian Airi erilennuga.
Linnanmäki

Linnanmäki (rootsi keeles Borgbacken) on lõbustuspark Helsingi Alppiharju linnaosas. 
See avati 27. mail 1950. 
Kokku on erinevaid atraktsioone üle 40.
Kaarma raamatukogu

Kaarma raamatukogu on raamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Nõmme külas. Raamatukogu juhataja on Marina Saukonen.
The Band

The Band oli Kanada-USA rokkansambel. 
Algkoosseisu kuulusid Robbie Robertson (kitarr ja peamine laulukirjutaja), Levon Helm (laul, trummid ja mandolin), Rick Danko (laul ja basskitarr), Richard Manuel (laul ja klahvpillid) ja Garth Hudson (akordion, saksofon ja klahvpillid). Pärast Robbie Robertsoni siirdumist soolokarjääri tegema (1986) ja Richard Manueli enesetappu (1986) on seal bändi liikmetena mänginud Jim Weider (kitarr), Stan Szelest (klahvpillid), Richard Bell (klahvpillid), Randy Ciarlante (löökriistad). 
1968–1998 andsid nad välja 10 kauamängivat heliplaati. USA filmirežissöör Martin Scorsese tegi neist 1978. aastal kontsertfilmi "Viimane valss" ("The Last Waltz"), mida on peetud kõigi aegade üheks parimaks muusikadokumentaalfilmiks. Seal teevad kaasa ka Bob Dylan, Neil Young, Van Morrison, Joni Mitchell, Ronnie Hawkins, Emmylou Harris, Eric Clapton, Muddy Waters, Dr. John, Ringo Starr, Ron Wood, Bobby Charles, Neil Diamond, Paul Butterfield.
1965–1967 tegutses The Band Bob Dylani saatebändina.
2004 nimetas ajakiri Rolling Stone The Bandi 100 kõigi aegade suurima artisti hulka kuuluvaks muusikakollektiiviks. 
2008 anti neile elutöö eest Grammy auhind.
Merepiirita riik

Merepiirita riik on riik, mis asub mandri siseosas ja millel puuduvad merepiirid Ilmamerel.
Praegu on maailmas 44 merepiirira riiki. Kõige rohkem neid Aafrikas (16 riiki) ja Euroopas (14 tunnustatud riiki ja 2 osaliselt tunnustatud riiki). Aasias on 12 ja Ameerikas 2.
Kaks merepiirita riiki – Usbekistan ja Liechtenstein – piirnevad ainult merepiirita riikidega.
Kolme riiki ümbritseb ainult ühe riigi territoorium, nad on enklaavid. Need on San Marino ja Vatikan, mille naaberriik on Itaalia, ning Lesoto, mille ümbritseb Lõuna-Aafrika Vabariigi territoorium. Kaheksal merepiirita riigil on kaks naaberriiki: Mongoolial, Nepalil, Bhutanil, Svaasimaal, Liechtensteinil, Andorral, Moldoval ning tunnustamata riikidel Lõuna-Osseetial ja Transnistrial.
Suurimad merepiirita riigid rahvaarvu järgi on Etioopia (75 miljonit elanikku, 2005), Nepal (27,6 miljonit), Uganda (27,3 miljonit) ja Usbekistan (26,8 miljonit).
Suurimad merepiirita riigid pindala järgi on Kasahstan (2 724 900 km²), Mongoolia (1 566 500 km²), Tšaad (1 284 000 km²), Niger (1 276 000 km²), Mali (1 240 000 km²), Etioopia (1 104 300 km²) ja Boliivia (1 098 581 km²).
Merepiirita on suurem osa Nõukogude Liidu lagunemisel tekkinud riikidest (9 15-st). Armeenia, Aserbaidžaani, Türkmenistani ja Usbekistani territoorium on täies ulatuses äravooluta piirkondade territooriumil.
Tavaliselt seondub merepiiri puudumine majandusliku mahajäämusega, eriti kui riik paikneb väga kaugel mererannikust ning on kõrgemägise pinnamoega, sest see ei võimalda merekaubandust ja kalapüüki ning pärsib teiste riikidega suhete arendamist. Niisugused riigid on näiteks Afganistan, Nepal ja Bhutan.
Kui aga riik paikneb keset majanduslikult arenenud piirkonda, võib selle arengutase  olla kõrge. Niisugused riigid on näiteks Šveits, Liechtenstein ja Andorra.
Armen Tõugu

Armen Tõugu (sündinud 24. veebruaril 1962 Jerevanis) on eesti-armeenia päritolu eesti vaimulik.
Ta on Kristlaste Osaduse pastor Stuttgart-Sillenbuchis Saksamaal, varem oli ta Kristlaste Osaduse Tallinna koguduse pastor.  
Armen Tõugu õppis esialgu füüsikat. Hiljem hakkas ta lugema Rudolf Steineri raamatuid antroposoofiast ning 1990. aastal läks Saksamaale teoloogiat õppima. 
Ta peab arvukalt loenguid teemadel nagu "Kolm ühiskonnatüüpi läbi ajaloo ning inglite osa selles", samuti indigolaste teemal. Teda on nimetatud ka indigolaste teema maaletoojaks Eestisse.

Isiklikku

Tema isa Enn Tõugu on arvutiteadlane, vanaisa Harald Tõugu oli jurist.
Websteri maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Ellen Uuspõld

Haridus

1945. aastal lõpetas Uuspõld Tallinna 3. Keskkooli. Seejärel asus ta õppima Tartu Riiklikku Ülikooli, mille lõpetas 1953. aastal eesti filoloogina. Ülikooli diplomitöö teemaks oli "Mitmuse osastav XIX sajandi kirjakeeles’’, tööd juhendas prof Arnold Kask. Uuspõllu väitekiri oli esimene raamatu mahus strukturaalne analüüs eesti lause kohta. 1967 sai Uuspõld filoloogiakandidaadi kraadi. Kandidaaditöö pealkiri oli ’’Määrusliku des-, mata-, nud- (~ nuna-) ja tud- (~ tuna-) konstruktsiooni struktuur ja tähendus’’.

Töö keelevaldkonnas

1953. aastast töötas Uuspõld Tartu Ülikoolis, algul laborandi ja hiljem vanemlaborandina. Keeleteadusse süvenes ta 1960. aastatel, kui Tartu Ülikoolis hakati õpetama keeleteooriat ja uusi keeleteaduse meetodeid. Aastal 1965 alustas ta ülikoolis õppejõutööd. 1969–1971 töötas ta vanemõpetajana. Aastast 1973 sai temast dotsendi kohusetäitja ja 1974–1992 töötas ta dotsendina. Aastatel 1980–1983 oli Uuspõld Soomes Tampere Ülikooli eesti keele lektor. Ta koostas palju õppevahendeid ja publitseeris üle 60 teadustrükise. Uuspõld toimetas raamatuid ja andis täiendusseminare ajakirjanikele. Ta oli kaasautor ajakirjanike täienduskursuse õppevahendi "Ajaleht" koostamisel. Tartu Ülikoolis õpetas ta eesti keelt, keelehoolet, keelelist toimetamist ja korrektuuri ning lauseõpetust. Uurijana spetsialiseerus ta eesti keele süntaksile (eriti lauselühendile), keelekorraldusele ja eesti keele kui võõrkeele õpetamise metoodikale. Uuspõld juhendas Toomas Helbi 2004. aastal kaitstud doktoritööd "Sõnakeskne keelemudel: eesti regulaarne ja irregulaarne verb’’. Ülikoolis tegeles Uuspõld ka toimetiste ja ajalehe redigeerimisega. Uuspõld kuulus Emakeele Seltsi (ES) juhatusse ja ESi keeletoimkonda. Ta osales vabariikliku õigekeelsuskomisjoni töös ning oli ESi väljaannete toimetaja.

Isiklikku

Ülikoolis õppis ta mittestatsionaarses õppes ja töötas paralleelselt kirjastuses Teaduslik Kirjandus tehnilise korrektorina. Kirjastuses kohtus Leonhard Uuspõlluga (1921–2016), kellega 1949. aastal abiellus. Pärast kirjastusest lahkumist asus ta tööle tõlgi ja toimetajana vabariiklikku sanitaarhariduse majja. 1952. aastal lõpetas Ellen Uuspõld ülikooli ning kutsuti tööle eesti keele kateedrisse laborandiks. Hiljem töötas ta sealsamas pikka aega õppejõuna.
Roomet Leiger

Roomet Leiger (sündinud 8. aprillil 1977) on Eesti merendustegelane. Alates 1. maist 2015 on ta Eesti Mereakadeemia direktor.

Isiklikku

Ta oli alates 2002. aastast abielus Kaja Kallasega.