Elizabeth II

Sünd

Elizabeth Alexandra Mary Windsori isa George VI oli kuningas George V ja kuninganna Mary teine poeg. Tema ema oli Yorki krahvinna (neiupõlvenimega Elizabeth Bowes-Lyon). Elizabeth sai nime oma ema järgi, teised nimed aga isapoolse vanavanaema kuninganna Alexandra ja vanaema, kuninganna Mary järgi. Lapsena kutsuti pereringis teda Lilibetiks.
Valitseva Briti monarhi lapselapsena oli ta Briti printsess koos tiitliga Tema Kuninglik Kõrgus. Sünnihetkel oli ta troonipärilusjärjestuses kolmas ning ei ennustatud, et ta saab kuningannaks. Arvati, et tema onu, Walesi prints Edward abiellub, saab lapsed ning saab kuningaks.

Lapsepõlv

Printsess Elizabethi ja tema õe printsess Margareti koduõpetaja oli Marion Crawford. Noor printsess õppis keeli ja räägib praegugi vabalt prantsuse keelt.
Kui tema isa pärast Edward VIII troonist loobumist kuningaks sai, sai Elizabethist troonipärija. Ehkki nõuti tema nimetamist Walesi printsessiks, ütles tema isa, et see tiitel on ette nähtud Walesi printsi abikaasale, mitte naissoost troonipärija tiitliks.
Elizabeth oli 13-aastane, kui puhkes Teine maailmasõda; tema ja ta õde evakueeriti Berkshire'i. Soovitati printsesside saatmist Kanadasse, kuid printsesside ema oli selle vastu, öeldes: "Lapsed ei saaks minna ilma minuta, mina ei lahkuks ilma kuningata ja kuningas ei lahkuks mitte kunagi."
Sõja ajal teenis Elizabeth Territoriaalses Abiteenistuses. Pärast regendiseaduse muutmist nimetati ta 18-aastaselt riiginõunikuks.

Elu kuningannana

Pärast kroonimist 1953. aastal kolisid Elizabeth ja Philip Buckinghami paleesse Londonis. Arvatakse aga, et nagu paljudki tema eelkäijad, eelistab kuninganna elupaigana Windsori lossi.
Elizabeth II on kõige rohkem reisinud riigipea ajaloos; ta on teinud visiidi enamikusse Euroopa riikidesse. Samuti külastab ta sageli Rahvaste Ühenduse riikide parlamendiistungeid.
2002. aastal täitus tal 50 aastat Suurbritannia kuningannana. Samal aastal surid aga ta ema ja õde. Pärast seda on tema suhted oma laste ja lapselastega muutunud soojemaks. Ta saab eriti hästi läbi oma minia, Wessexi krahvinna Sophiega. On teada, et ta ei suhtunud hästi prints Charlesi suhtesse Camilla Parker Bowlesiga.
2006. aastal arvati, et kuninganna kavatseb oma ametlikke kohustusi vähendada ning räägiti isegi tema troonist loobumisest. Siiski on Elizabeth ise selgesõnaliselt öelnud, et kavatseb olla kuninganna surmani.
Alates 21. detsembrist 2007 on ta vanim Suurbritanniat ja Rahvaste Ühendust valitsenud monarh. 9. septembril 2015 sai temast ka pikima valitsusajaga Briti monarh.
Hinnanguliselt on Elizabeth II varanduse väärtus 5 miljardit naelsterlingit (1994), mistõttu ta on maailma rikkaim naine. 1993. aasta aprillis hakkas ta vabatahtlikult maksma tulumaksu ja kapitalitulu maksu oma sissetulekutelt, mis moodustuvad põhiliselt aktsiaportfellist ja on väärt umbes 45 miljardit naelsterlingit.

Riigivisiit Eestisse

19.–20. oktoobril 2006 tegi kuninganna Elizabeth II riigivisiidi Eestisse . Elizabeth II andis Eesti presidendile Toomas Hendrik Ilvesele üle Bathi ordu rüütli suurristi ja sai presidendilt Maarjamaa risti keti .

Tiitlid

Ametlik tiitel Suurbritannias: Elizabeth Teine, Jumala armust Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa ning tema teiste valduste ja territooriumide Kuninganna, Rahvaste Ühenduse juht, Usu Kaitsja (Tema Majesteet).
Igas Elizabeth II valitsetavas riigis on tema tiitel erinev, näiteks Kanadas järgmine:
Elizabeth Teine, Jumala armust Ühendatud Kuningriigi, Kanada ning tema teiste valduste ja territooriumide Kuninganna, Rahvaste Ühenduse juht, Usu Kaitsja (Tema Majesteet).

Kuningliku Seltsi patroon

1947. aastal valiti printsess Elizabeth Londoni Kuningliku Seltsi kuninglikuks liikmeks; pärast kuningannaks saamist 1952. aastal on ta Kuningliku Seltsi patroon.