google/wiki40b huggingface dataset:
Zigmantas Balčytis

Isiklikku

Zigmantas Balčytis on abielus Severina Balčytienėga. Neil on poeg Donatas (sündinud 1981) ja tütar Kamilė (sündinud 1988). 
Poeg Donatas on töötanud Leedu ettevõtluse arendamise sihtasutuses ja oli märtsis 2007 kohtu all süüdistatuna Euroopa Liidu finantseeritud projekti rahaliste vahendite väärkasutuses. Kohus mõistis ta küll kriminaalsüüdistuses õigeks, kuid hindas tema käitumist ametialaselt lohakaks. Mainitud kohtuprotsess sai Zigmantas Balčytise valitsusest lahkumise põhjuseks.
Zigmantas Balčytise hobideks on korvpall, jahipidamine, veesuusatamine ja tennis. Ta valdab leedu, inglise ja vene keelt.
Sylvi Listhaug

Isiklikku

Ta on abielus Espen Espesetiga, neil on tütar ja kaks poega.
Lara Stock

Lara Stock (sündinud 26. mail 1992 Freiburgis) on Horvaatia maletaja, naiste suurmeister (2008). 
Stock sai suurmeistriks 16-aastaselt 2008. aastal. Kaks aastat varem sai ta FIDE-lt naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2002. aastal noorte maailmameistriks neidude U10 vanuseastmes. 2006. aastal mängis ta Horvaatia naiskonna koosseisus naiste maleolümpial.
Stock on pärit kakskeelsest perekonnast, ema on horvaaditar ja isa sakslane. Ta elab Freiburgis.
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus

Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäe külas. Kogudus kasutab Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirikut.
Kogudus asutati 1846. aastal (teistel andmetel 1847. või 1848. aastal).
Koguduse preester on Toivo Treima.

Koguduse ajaloost

Saaremaal moodustati Pöide ümbruskonna õigeusu kirikuga liitunuile 1846. aastal Jaani kogudus. Tornimäe kogudus eraldati algsest Jaani kogudusest 1847. aastal. See kogudus tegutses esialgu nn rändkogudusena ümbruskonna külades. Tornimäe kogudusest eraldati omakorda Laimjala (1848) ja Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus (1910). Tornimäe õigeusu kogudus toimetas jumalateenistusi Uuemõisa kroonumõisa kivikuuris ja tasus üüri 200 rubla aastas.1913. aastal oli Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise koguduses 2388 liiget. 1970. aastal oli koguduses 232 annetajaliiget ja 1998. aastal 210 liiget.
Lammimets

Lammimets on vooluveekogu lammil (harvem järve kaldal) olev metsatüüp, mis perioodiliselt on tulvavee all. J. Paali taimkattetüüpide klassifikatsioon eristab uhtsetetest tekkinud kaldavallidel esinevat humala kasvukohatüüpi ja veekogust kaugemal lammi madalamas osas paiknevat pika tarna kasvukohatüüpi. E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide klassifikatsioon lammimetsi ei erista. J. Paali humala kasvukohatüüp liigitatakse E. Lõhmuse järgi harilikult salumetsa tüübirühma kuuluvaks sõnajala kasvukohatüübiks ning pika tarna kasvukohatüüp lodu kasvukohatüübiks.
Johann Massien

Johann Massien (? – 1549 Tallinn) oli Tallinna vaimulik, kelle olemasolu pole täielikult tõestatud. Pole kindel, kas tema perekonnanimi oli Massien. Samuti pole kindel, kas ta polnud mitte sama isik, kui samal ajal tegutsenud Tallinna Pühavaimu koguduse kaplan Johann (perekonnanimi teadmata).
1524. aastal oli ta Niguliste koguduse luterlik jutlustaja.
Arbusowi andmetel võis ta olla ka Niguliste koguduse kaplan.
Aggmal

Aggmal oli Eestimaa vasalliperekond.
Perekonna valdus oli Atsalama küla Virumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see 9-adramaaline küla (Aggimal) kuningale.
1345. aastal on mainitud Nicholaus filius Brendescini de Aggmal, kes oli Rosenite järelvasall.
Villem Buk

Biograafia

Villem Buk sündis Tartumaal Kambja vallas Voorekülas sepp Taavet Buki perekonnas. Ta õppis Voore külakoolis ja Maaritsa õigeusu kihelkonnakoolis ning omandas 1898. aastal Kaareperes kooliõpetajate kursustel õpetajakutse. Töötas aastail 1898–1900 Tartumaal Voore külakoolis abiõpetajana ja 1900–1903 Luunja külakoolis õpetajana; seejärel teenis Venemaa keisririigi sõjaväes, kuid vabastati nõrga tervise tõttu.
Aastatel 1903–1906 oli Villem Buk Võrumaal Karilatsis Jaanimäe külakooli juhataja. Buk vallandati koolijuhataja kohalt 1906. aastal seoses osavõtuga 1905. aasta revolutsiooni sündmustest. 1906. aastal liitus Villem Buk VSDTP-ga ja asust tegema kaastööd J. Lilienbachi väljaandele Lendleht. 1907. aasta juulis vahistati Villem Buk poliitilise tegevuse eest ja viibis 6 kuud vahi all, mille järel keelati tal elamine Läänemere kubermangudes, pealinnas ja kubermangukeskustes; seejärel elas ta ajutiselt väljasaadetuna Petseris. Seal tutvus ta kohalike eestlaste ja setude eluoluga, kirjutades sellest ka raamatu ("Petseri eestlased").
1910. aastal, kui lõppes elamispiirkondade keeld, kolis Villem Buk Viljandisse ja asus tööle Viljandis ilmunud ajalehe Malev toimetusse. Viljandis elamise ajal ilmusid Bukil jutustused "Kraav", "Jumala rahvas" ja "Kivine raamat".
1911. aastal kolis Villem Buk Narva, kus osales peale kaastöö tegemise Tallinna Teatajale 1912–1914 ka ajalehe Kiir väljaandmise organiseerimises ja toimetamises. Pärast ajalehe Kiir sulgemist Narvas kolis Buk Tallinna, kus asus tööle Fr. Krulli tehases haigekassa sekretärina, ent jätkas sealgi poliitilist tegevust. Ta vahistati ja saadeti Irkutski kubermangu asumisele.
1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni saabus Villem Buk tagasi Tallinna, kus asus tööle uuesti avatud ajalehe Kiir toimetuses.
1917. aasta sügisel kolis Villem Buk Vohnja valda Palametsa kooli koolmeistriks.
1918. aastal, enne Eesti okupeerimist Saksa vägede poolt evakueerus Villem Buk Petrogradi Nõukogude Venemaale, kus töötas kommunistliku ajalehe Edasi toimetuses.
1919. aastal oli Villem Buk Punaarmee eesti diviisi koosseisus kirjasaatja ning osales Vene kodusõja lahingutes Lõuna-Venemaal Anton Denikini vägede vastastes lahingutegevuses.
Pärast Vene kodusõja lõppu töötas Villem Buk Brjanski kubermangus Eesti asunduses Stolba ja seejärel Tveri oblastis Toropetsis.
1925. aastal naasis Villem Buk Leningradi, kus töötas Lenini-nimelises tööliskoolis õpetajana ja seejärel Eesti Pedagoogilises Tehnikumis.
Leningradis osales Villem Buk Eesti Proletaarsete Kirjanike Assotsiatsiooni töös ja eesti kirjastuse Külvaja tegevuses.
1930. aastail töötas Villem Buk koolmeistrina eesti asundustes Venemaal (Punane Lageda, Nurmekunde jt). 1934. aastal kolis ta Kalinini linna (enne 1931. ja pärast 1990. aastat Tver).
1941. aastal naasis Villem Buk Tartusse. Pärast II maailmasõja algust ja enne lähenevat Saksa okupatsiooni ei evakueerunud Villem Buk koos nõukogude aktiiviga, vaid püüdis lahkuda Eestist sama aasta juulis üle Peipsi järve paadiga, ent jäi kadunuks.
Mälestuse jäädvustamine: 1967. aastal paigaldati Karilatsi koolimajale Kambjas Villem Bukile pühendatud mälestustahvel.
Siim-Tanel Annus

Siim-Tanel Annus (sündinud 4. jaanuaril 1960 Tallinnas) on eesti graafik, maalikunstnik ja performance'ikunstnik.
Siim-Tanel Annus lõpetas 1978. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning alustas 1974. aastal kunstiõpinguid Tõnis Vindi erastuudios. 1978–1984 õppis kunstiajalugu Tartu Ülikoolis.
Annus on Eesti moodsa kunsti nimekamaid esindajaid, tuntud nii graafiku, maalija kui ka performance'i viljelejana, olles 1980–1993 peamisi performance'i harrastajaid Eestis. Alates 1976. aastast on ta korraldanud ligi kuuskümmend isikunäitust Euroopas, Ameerikas ja Aasias. Osalenud ligi kahesajas rahvusvahelises kunstiprojektis. 1997. aastal esindas Eestit 47. Veneetsia rahvusvahelisel kunstibiennaalil. Kunstniku teosed on arvukates Eesti ja Soome kunstimuuseumides, Saksamaal ja USA-s ning paljudes erakollektsioonides üle maailma.

Isiklikku

Tema isa oli kirjandusteadlane ja bibliograaf Endel Annus.
Naissaare vald (1939)

Naissaare vald oli vald Naissaarel Harjumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Naissaare valla piires.
1939. aastal oli vallas 404 elanikku, territooriumi suurus oli 1526,39 ha.
Esimene vallavanem oli Osvald-Julius Rosen. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Fridolf Ambrosen.
Vald kuulus Riigivolikogu 18. valimisringkonda, kust valiti Kustav Kurg.
Muriel Barbery

Muriel Barbery (sündinud 28. mail 1969 Casablancas) on prantsuse kirjanik ja filosoofiaõppejõud.
Barbery õppis Lycée Lakanalis, astus 1990. aastal École Normale Supérieure de Fontenay-Saint-Cloud'sse ning lõpetas selle filosoofia alal 1993. Seejärel õpetas ta filosoofiat Bourgogne'i ülikoolis, ühes lütseumis ja Saint-Lô õpetajakoolituse instituudis (Institut Universitaire de Formation des Maîtres). 2008. aastal loobus ta õpetamisest ning kolis koos abikaasaga elama Jaapanisse Kyōtosse.
Barbery romaan "Siili elegants" ("L'Élégance du hérisson") oli Prantsusmaa raamatumüügi edetabeli tipus 30 nädalat järjest. See on olnud menuk mitmel teiselgi maal ning on pälvinud arvukalt auhindu. Raamatu tegelased on jõuka Pariisi korterelamu asukad, eelkõige varjatud intellektuaalsete huvidega majahoidja Renée Michel ning ühe majas elava perekonna üliintelligentne enesetappu kavandav tütar Paloma.
"Siili elegantsist" valmis 2009. aastal ka film ("Le hérisson", režissöör Mona Achache).
Shelby maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 195 085.
Karuse Margareeta kogudus

EELK Karuse Margareeta kogudus on luterlik kogudus Karusel.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Kaido Saak , organisti ei ole. Juhatuse esimees on Helle Lilleoja
Korralised jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 1. ja 3. pühapäeval kell 14.00 Karuse kirikus.
Uku Hänni

Uku Hänni (sündinud 27. augustil 1943 Kullamaa vallas Läänemaal) on eesti astrofüüsik ja riigiametnik.

Elulugu

Ta sündis kaubandustöötajate peres. Lõpetas aastal 1961 Märjamaa Keskkooli ja 1970 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna.
Töötas AAI-s inseneri ja teadurina. 1992. aastal läks tööle Rahandusministeeriumisse. Oli seal peaspetsialist, praegu (2015) riigivara osakonna nõunik. Osalenud omandireformi ja erastamise kontseptuaalses ja seadusandlikus ettevalmistamises. Oli Eesti Maa-Keskerakonna asutajaid, keskvolikogu liige ja sekretär.

Teadustöö

1981. aastal kaitses AAI-s kandidaadiväitekirja "Energiajaotus erinevate emissioonikarakteristikutega O tähtede spektrites", juhendaja Lauri Luud.
Uurimisalad: kuumade tähtede spektrofotomeetria ja tähtede mitteradiaalsed pulsatsioonid; astrokliima. Avaldanud 10 teadustrükist astrofüüsika alalt. Hiljem avaldanud töid peamiselt omandireformi ja erastamise põhimõtete kohta.

Tunnustused

President Toomas Hendrik Ilves andis oma otsusega Uku Hännile Valgetähe IV klassi teenetemärgi 6. veebruaril 2008.
Suure-Jaani Kooli Sürgavere õppekoht

Suure-Jaani Kooli Sürgavere õppekoht (endise nimega Sürgavere Põhikool) on Suure-Jaani Kooli õppekoht Sürgavere külas vanas mõisamajas. 2014. aastani oli see iseseisev põhikool.
Samas hoones asub ka Sürgavere lasteaed Vembu.
Peeter Marvet

Peeter Marvet (sündinud 1. detsembril 1970) on eesti IT-spetsialist, internetiaktivist ja ajakirjanik.
Marvet on juhtinud tele- ja raadiosaateid, sealhulgas "Tehnokratt" ja "Püramiidi tipus". Ta on kirjutanud arvukalt IT-kolumne ja jaganud IT-kommentaare ajakirjanduses.
Peeter Marvet oli Tallinna Reaalkooli viimane Komsomoli sekretär. 1988. aasta kevadel (tollases Tallinna 2. Keskkoolis) D-klubi moodustanud kolmest liikmest (Marvet, Ross, Kooskora) oli tema ainus komsomoli liige ja sai ülesandeks Komsomoli likvideerimise Reaalkoolis. Marvet täitis ülesande edukalt, Tallinna Reaalkool oli üks esimesi kus sellest punarakukesest lahti saadi.
Honda CBR600RR

2003-2004

CBR600RR võeti 2003. aastal kasutusele sõidu eksemplarina Honda tänavale orienteeritud 600-klassi sportrattale CBR600F4i. Ratas põhines Honda RC211V MotoGP mootrrattal kasutatavl tehnoloogial ning sellele anti sarnane välimus. 
2003.aasta ja 2004.aasta mudelil pole välimuselt erinevusi, ainult toimusid tehnilised muutused, kui mootorile paigutati hapnikuandur.2003. aasta mudelilt kandus 2004. aastas tehniliselt muutumatuks, lisades ainult hapnikuandurit.

2005- 2006

2005. aastal sai CBR600RR uue välimuse, kui rattale paigutati uued gondlid. Tehniliselt paigutati rattale uued reguleeritavad käepidemed, uued pidurid, uus alumiinium ram ning uus taguvedrustus. Uued muutused suurendasid CBR kaalu 10 kilo võrra. 2006. aasta CBR600RR uusi uuendusi ei saanud.

2007-2008

Kuuendal septembril 2007. aasta teatas Honda uuest CBR600RR. 
Tehniliselt poolelt oli ratas saanud palju uuendusi. Ratas oli 9,1 kg kergem ning hobujõud oli samuti suurenenud 105 hj peale. Suurenenud hobujõud vajas paremaid pidureid peatumiseks. Rattale paigutati ette topelt kettad suurustega 310 mm, mida pidurdasid kaks nelja kolvist pidurisilindrit. Koos tehnilise poolega arenes ka välimuse pool. Ratas muutus agressiivseks ning rohkem aerodünaamilisemaks.

2009-2012

5. septembril 2008 tutvustas Honda 2009. aasta CBR600RR-i mudelit, mudeliaasta puhul. [18] Kombineeritud ABS sai mudeli (CBR600RA) valikul kättesaadavaks. Muud muudatused hõlmasid mootori uuendusi, nagu kolbide, silindripea ja heitgaaside muutused. Honda väidab, et eelnevalt nimetud suurendasid pöördemomenti 8000–12 000 pööret minutis, mis oli 3,5% tõusu pöördemomendis 10 000 p / min. CBR600RR mootor sai ka uue suure vastupanu klapi tõstja ja hüdraulilise ventiili süsteemi, mis pärines CBR1000RR-lt. välimus oli sama, mis eelmisel aastal, välja arvatud mõned täiendavad liistud, mis on lisatud korpuse keskmistesse osadesse, mis suurendavad stabiilsust ja vähendavad müra tasemeid nüüd, sidudes täielikult siduri ja käigukasti. Kuigi kõik need muudatused hõlmasid mõnede materjalide lisamist, jäi 2009. aasta CBR600RR üldine kaal samaks kui 2008. aasta mudel. See saavutati mootori, heitgaasi ja šassii kaalulanguse kaudu.
CBR600RR kanti üle aastatel 2010, 2011 ja 2012.
Roman Kuzmin

Roman Ivanovitš Kuzmin (1811–1867) oli vene arhitekt.
Ta lõpetas Keiserliku Kunstiakadeemia 1832. aastal. Kooli lõpetamisel anti talle väike kuldmedal. Järgmisel aastal, 1833, sai ta suure kuldmedali, millega kaasnes võimalus end täiendada välismaal. Ta viibis Türgis, Kreekas ja Roomas kokku kuus aastat. Roman Kuzmin naasis Peterburi 1840. aastal.
Roman Kuzmin projekteeris hulga kirikuid Peterburis ja selle lähiümbruses (nt Gattšina Pauluse katedraal), kui ka mitmeid kirikuid Euroopas (nt õigeusukirik Ateenas ja Pariisis). Samuti ehitati tema projekti järgi ümber Gattšina palee. Tema viimaseks tööks jäi marmorist kellatorn Suveaias.
Neoonmust

Neoonmust on 2015. aastal eesti kunstniku Kiwa rajatud ajakiri.
Ajakirja tegevtoimetaja on Kadi-Maarja Võsu, peatoimetaja ja esimene kaanestaar Nukuteatri näitleja Kaisa Selde. Kujunduse autor on Vogue, fotograafid Toomas Volkmann ja Gabriela Liivamägi, kunstnikud Dan Mitchell (London, Temnikova & Kasela galerii) ning Divine Enfant (Pariis, paranoia publishing).
Neoonmusta esitleti 27. veebruaril 2015, ööl enne Riigikogu valimisi, Tallinnas Sõltumatu Tantsu Ühenduse laval.
"Neoonmust on aga sellise meedia nihestunud koopia, mis tõstab produktiivse paroodiana esile algteksti tühisuse ja lõhub diskursiivse mulli. Neoonmust (nagu ajakirja väitel ka Kaisa Selde) on teisik, mis aga on ehk tõelisemgi kui originaal," iseloomustas esiknumbrit arvustaja Terje Toomistu, kes seostab seda "meediamärkide ja -institutsioonide segipaiskamise taktikaga culture jamming" ning nimetab seda "produktiivseks paroodiaks".
Muraja mõis

Muraja mõis (saksa keeles Murajo) oli Uuemõisa mõisa kõrvalmõis Pöide kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.
Uikala prügila

Uikala prügila on prügila Ida-Vru maakonnas Toila vallas Kukruse külas. Prügila avati 2002. Prügilat haldab AS Uikala Prügila.
NBA meistrivõistluste finaalmängud

NBA meistrivõistluste finaalmängud on mängud, millega selgitatakse korvpalliliiga NBA meister.
Tarmo Tammiste

Tarmo Tammiste (sündinud 17. augustil 1962 Tartus) on Eesti poliitik, aastatel 2002–2013 ja  2015–2019 Narva linnapea.
Tammiste lõpetas 1989 Eesti Põllumajandusakadeemia. Ta on töötanud tootmisjuhina ning müügijuhina. 2000–2002 oli ta Narva munitsipaalaktsiaseltsi Heakorrastus juhatuse esimees.
Ta on alates 1999. aastast Eesti Keskerakonna liige.
Aastatel 2002–2013 oli Tammiste Narva linnapea. Pärast 2013. aasta kohalikke valimisi sai temast Narva linnavolikogu esimees. Novembris 2015 avaldas Narva linnavolikogu umbusaldust senisele linnapeale Eduard Eastile ning 3. detsembril 2015 valis volikogu häältega 17:12 linnapeaks uuesti Tarmo Tammiste.
2012. aasta jaanuaris saatis Viru ringkonnaprokuratuur  Tarmo Tammiste ametialases võltsimises süüdistatuna ja linnavalitsuse nõuniku Pyotr Nyaki kaasaaitajana kohtu alla. Süüdistuse kohaselt esitas Tarmo Tammiste vastuseks linnale võetud rahaliste kohustuste asjaolusid puudutavale rahandusministeeriumi päringule enda allkirjastatud lepingu lisa, mis sisaldas valeandmeid.
Natura parendo vincitur

Natura parendo vincitur on ladinakeelne väljend ja põhimõte, mille võttis kasutusele Francis Bacon.
See tähendab "loodus alistatakse talle alludes".
Adrian Goldsworthy

Adrian Keith Goldsworthy (sündinud 1969) on Briti ajaloolane, kes on spetsialiseerunud Vana-Rooma ajaloole.
Pilkuse raba

Pilkuse raba on raba Rapla maakonnas Märjamaa valla põhjaosas. Pindala 4,5 km².
Pilkuse raba tekkis järve kinnikasvamisel. Peamiselt on soo lage- ja puisraba ning siirdesoo. Leidub ka älveid. Turbakihi paksus on keskmiselt 4 meetrit ja suurim paksus ulatub 5,5 meetrini.
Pilkuse raba on Lääne-Eesti tüüpi raba, mistõttu see on 1992. aastast kaitse all (vt Pilkuse maastikukaitseala).
Omab turismimajanduslikku väärtust.
Sarlakpunane keramalva

Nimi

Sarlakpunase keramalva ladinakeelne perekonnanimi on liitsõna, mis on saadud kreekakeelsetest sõnadest σφαῖρα (sphaira) 'kera; kerapind' (ladina keeles sphaera) ja ἀλκέα (alkea; ladina keeles alcea) 'rooskassinaeris', pidades silmas vilja kerakujulisust. Ladinakeelne liigiepiteet on ladinakeelse sõna coccineus 'sarlakpunane' naissoovorm.

Morfoloogia

Madal, 10–30 cm kõrgune lõhekarva või telliskivipunase keraja õisikuga taim, mis on tihedalt kaetud hõbedaste tähtjate karvakestega. Hõbehalli varjundiga lõhised lehed on vahelduvad. Levila tuumikosas õitseb juunist augustini.

Levila

Sarlakpunase keramalva levila põhjapiir ulatub Briti Columbia lõunaosast läänes Manitoba lõunaosani idas. Levila lõunapiir ulatub Lääne-Iowa, Lääne-Texase, Arizona ja Oregonini. Põhja-Ameerika rohtlates kõikjal levinud, kuivemates preeriapiirkondades ja teeäärtes tavaline. Enam levinud kuivemas madalrohupreerias.

Kasvutingimused

Sarlakpunane keramalva on kuivalembene ja äärmiselt põuakindel taim, mille arvukus põuatingimustes suureneb.

Pilte

<gallery>
Pilt:Sphaeralcea coccinea2.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Pilt:Sphaeralcea coccinea3.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Aru mõis (Mihkli)

Aru mõis oli Keblaste kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Mõisa keskus asus Tarva külas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valda Pärnu maakonnas.
Aru Mõis eraldati Karinõmme mõisast 1772. aastal ning 1782 sai see iseseisvaks mõisaks.
Alates 1881. aastast oli mõis Keblaste mõisa omaniku käes.
Mõisa endistest hoonetest pole midagi järel, säilinud on vaid park.
Maantee ühel küljel on säilinud ka lühike puuderida, mis teeb kaare peahoone kohal. Park on suunaga Veltsa parkmetsa poole. Aru mõisa ees lõpeb ka Veltsast suubuv tammeallee.
Kuremaa raamatukogu

Kuremaa raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kuremaa asulas. Raamatukogu juhataja on Marika Aavasalu.
Rjaženka

Rjaženka (vene ряженка, ukraina ряжанка ) on kõrgpastöriseeritud hapupiimatoode, mida saadakse pikalt keedetud lehmapiima hapendades.
Rjaženka on kreemjat värvi, ühtlase konsistentsiga ja maitsestamata joogijogurti maitsega, sel on mahe lõhn ning erinevalt keefirist ei sisalda see gaasi. Põhiliselt on rjaženka levinud vene ja ukraina köögis.

Valmistamine

Et rjaženkat valmistada, hautatakse piima ahjus pikalt (8 tundi või kauemgi), kuni see muutub kuldpruuniks. Rjaženkat kääritavad termofiilsed piimhappestreptokokid ja puhtad laktobatsilli Lactobacillus delbrueckii subsp. bulgaricus kultuurid 3–6 tunni jooksul. Valmistoode on kreemjalt kuldpruuni karva ja hapupiimamekiga. Sisuliselt on rjaženka üks jogurtiliike, milles puuduvad tavapärased maitselisandid.
Algselt müüdi rjaženkat klaaspudelites, kus see ka hapnes. Seepärast muutus see paksuks ja tuli pudelist välja mitte valades, vaid raputades ja lusikaga koukides. Tööstusliku tootmise arenedes hakati pudelisse villima juba hapendatud rjaženkat, mistõttu see jäi vedelaks. Tänapäeval on levinumad tetrapakend ja pehme kilepakend, viimases kaotab toode aga kõige kergemini oma konsistentsi ning seejärel ka maitseomadused.

Toiteväärtus

Kasulikke aineid on rjaženkas umbes sama palju kui piimas, ent seejuures omastab organism neid märksa kergemini. Keefiriga võrreldes on rjaženka maitse mahedam. Klaas rjaženkat rahuldab veerandi inimorganismi päevasest kaltsiumivajadusest ja 20% fosforivajadusest. Rjaženkast omastab organism valke kiiremini kui piimast. Piimhape suurendab isu ning parandab seedeelundkonna ja neerude tööd.
Hapupiimatoodetest on rjaženka kõige kaloririkkam. Rjaženkaga sarnane, kuid kalorivaesem on varenets (vene k варенец), mis meenutab maitselt rjaženkat, kuid sisaldab vähem rasva, kuna seda valmistatakse kooritud piimast.
100 grammis tüüpilises rjaženkas leidub 3,0 g valku, 6,0 g rasva ja 4,1 g süsivesikuid ning 82 kcal energiat.
Eestis toodab rjaženkat AS Rakvere Piim, mis müüb seda Farmi kaubamärgi all. 100 g Farmi rjaženkat sisaldab 624 kJ (63 kcal) energiat, 3,2 g valke, 4,7 g süsivesikuid ja 3,5 g rasva.

Lähedased piimatooted

Rjaženkast valmistatakse Põhja-Indias ja Pakistanis populaarset jooki lassit. Sellega sarnaneb ka Bulgaarias ja turgi rahvaste seas levinud hapupiimajook katõk.
Rapla adventkoguduse hoone

AKEL Rapla adventkoguduse hoone on palvemaja Rapla maakonnas Raplas aadressil Põllu tänav 6. Maja kasutab Rapla adventkogudus.
Kogudus sai selle maja eraisikult. Maja pühitseti sisse 1995.
Aleksander III mälestussammas

Aleksander III mälestussammas on Venemaa keiser Aleksander III mälestuseks püstitatud monument Pullapääl. See on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui tähelepanuväärne kultuuriväärtuslik väikevorm.
Mälestussammas püstitati peale keisri surma Eestimaa piirivalvebrigaadi ülema kindralmajor vürst Jengalõtševi eestvõtmisel keisri mälestuseks, kes oli Haapsalut külastades armastanud Pullapääl käia. Kolme kullatud sibulkupliga vasalemma marmorist vene-bütsantsi stiilis mälestussammas avati 25. jaanuaril 1896.
Selle esiküljel olevas süvendis oli metallist reljeef, mis kujutas keisrit lõkketule ääres kartuleid küpsetamas, selle ees latern. Reljeefist allpool paiknes selgitava kirjaga tahvel. Mälestussammast lõhuti 1917. aasta revolutsiooni käigus ja see jäi hiljem hoolduseta. Tänaseni on säilinud samba põhiosa.
2006. aastal alustati mälestussamba restaureerimistöid. Tööde teostajaks on olnud osaühing RAIDKIVI A, rahastajaks Eesti riik. Raha on kulutatud restaureerimistööde projekti koostamiseks, restaureerimiseks, tamburite, katusekaarte, plekk-katuste taastamiseks, puuduvate dolomiidist tamburite ja malmkuplite valmistamiseks.
Märtsis 2014 teatas ühing Vitjas, et soovib Aleksander III monumendi Pullapääl taastada. Ühingu taga seisavad Eesti Päevalehe andmetel pronkssõduri teisaldamise aegu oma aktiivsusega silma paistnud inimesed.
Rudolf Riives

Rudolf Riives VR II/3 (18. juuni 1890 Vana-Kuuste vald, Tartumaa – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1933) ja poliitik. 
Hukati nõukogude okupatsioonivõimude poolt.