google/wiki40b huggingface dataset:
Iljušin

Iljušin (praegune ametlik nimi: Открытое Акционерное Общество «Авиационный Комплекс им. С. В. Ильюшина» 'Avatud Aktsiaselts "S. V. Iljušini nim. Lennunduskompleks") on Venemaa (varem Nõukogude Liit) lennukivalmistaja. Selle rajaja oli Sergei Vladimirovitš Iljušin.
Oskar Ferdinand Sevelius

Oskar Ferdinand Sevelius (15. jaanuar 1873 Tammela – 11. jaanuar 1946 Pirttikylä) oli Soome ja Eesti vaimulik.
Sevelius lõpetas Porvoos lütseumi. Aastatel 1891–1897 õppis ta Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 9. juunil 1892 Porvoos õpetajaks.
Ta oli aastal 1892 lühiaegselt Pornainenis kaplaniks. Aastatel 1892–1902 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1902–1905 oli ta Viitasaaril adjunktõpetajaks, aastal 1905 adjunktõpetajaks Sipool, aastal 1906 oli ta kaplaniks Pohjas. Aastatel 1908–1910 oli ta Vårdö (Ahvenamaal) koguduse õpetaja. Aastatel 1911–1916 oli ta Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1916–1922 oli ta Purmo (asub Pohjanmaa maakonnas) koguduse õpetaja. Aastal 1922 kaitses ta Cand. phil. ja Mag. phil. väitekirja, aastal 1923 sooritas õpetajaeksamid, töötas seejärel õpetajana ja aastatel 1924–1932 Soome misjoniseltsis rootsikeelse töö peal. Aastatel 1932–1946 Pirttikylä (Pohjanmaa maakonnas) koguduse õpetaja, sai aastal 1933 praostiks.
Rootsikare

Rootsikare on Saare maakonda Saaremaa valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on 58° 25′ N, 23° 7′ E.
Lovi

Lovi (Uku Masingul lõvi) on šamanistlikes praktikates kasutatav muutunud teadvusseisund.
Šamanistliku kirjelduse järgi on loves olija hing kehast lahkunud, mis võimaldab sel liikuda tavaseisundis ligipääsmatute maailmaosade vahel ning suhelda vaimude jts. üleloomulike olenditega. Lovesse langemisel kasutatakse keskendumise abivahenditena tihti aromaatseid ja joovastavaid aineid ja taimi, tantsu ning (tugevarütmilist) muusikat.
Vaiatu rahvamaja

Vaiatu rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vaiatu külas. Rahvamaja kasutab Vaiatu Küla Selts.
Rahvamaja ehitati 1965 sealse majandi klubi-kontorihoonena. Maja nimetati Vaiatu klubiks.
Hoyerswerda

Ajalugu

Hoyerswerdat on mainitud esmakordselt 1268. aastal. 1371 sai asula linnaõigused.
Elmar Trink

Elmar Trink (sündinud 1. septembril 1959 Koogil) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1977 Puurmani Keskkooli, õppis aastatel 1977–1978 Tartu Riiklikus Ülikoolis geoloogiat ja lõpetas aastal 1982 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Ta töötas aastatel 1982–1998 teatris Endla, seejärel on ta olnud vabakutseline. Lisaks juhendas ta (koos Aare Laanemetsaga) aastatel 1985–1988 Pärnu kooliteatrit. Ta on mänginud filmis ("Vana mees tahab koju", Tallinnfilm, 1991; "Vene sõber", Soome TV, 1992).
Spanairi lend 5022

Õnnetus

Õnnetus juhtus kell 14.25 kohaliku aja järgi sekundeid pärast õhkutõusu. Hoiatusüsteemi rikke tõttu ei jõudnud pilootideni teave, et tiivaklapid, mis aitavad lennukil õhku tõusta, ei tööta määruste päraselt. Lennuk tõusis 12 meetri kõrgusele ning seejärel kaldus paremale ja kukkus alla.
Arnold Kress

Arnold Kress (28. juuli 1897 Tallinn – 25. detsember 1974 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.
Ta oli 1942. aastal Eesti NSV – Moskva poksivõistluse ja 1944 Leningradis Sõpruse auhinna võistlussarja algataja.
1947–1948 oli ta Kalevi spordiseltsi kergejõustikusektsiooni esimees.
Apriorism

Tekkimine

Mõiste tekkis 19. sajandi teisel poolel, et tähistada Immanuel Kanti tõlgenduste ja neokantianismi teoste tähistamiseks, mis lähtusid Kanti mõttest a priori. Sel perioodil tuleks eristada Kanti apriorismi psühholoogilist, füsioloogilist, antropoloogilist, loogilist ja transtsendentaalse-loogilist tõlgendamist.
Apriorismi idee on tekkinud juba antiikfilosoofia ajast. Platoni anamneesis (meenutuse õpetuses) väideldakse, et mõningaid teadmisi (nt matemaatilised teoreemid, teadvus, hing) on võimalik meenutada läbi kindlat jõupingutust, n-ö reprodutseerida, aktualiseerida sõltumata reaalse kogemuse fenomenidest. Apriorism on tihedalt seotud kaasasündinud ideede õpetusega nii antiikfilosoofias kui ka uusajal (eriti Descartes), kuigi edasises arengus see seos oli katkestatud kõigepealt Kantil.

Apriorism ja teadus

Apriorismi ideed, mida algvormis tundis isegi Sokrates ja mille Kant oli tõstnud uuele tasemele, toetas enamik teadlasi.
Arthur Eddington uskus, et "seal, kui teadus oma arengus on väga kaugele läinud, mõistus sai loodusest ainult seda, mis ta juba pani looduse sisse".
Henri Poincaré samuti jagas apriorismi vaatepunkti, kuigi hiljem tema vaateid nimetati konventsionalismiks.
Albert Einstein toetas apriorismi seisukohta raamatus "Füüsika evolutsioon", mille ta kirjutas koos Leopold Infeldiga.
Lõpuks isegi dialektiline materialism tunnistas tunnetuse aprioorsust (tema kontingentaalses vormis) ja seega lükkas Lenini naiivset realistlikku tundmise teadvust tagasi.
Apriorism avaldub erinevalt teaduslikes erialades. Teadustes, mis on jõudnud teoreetilisele küpsusele, väljendatakse seda selgemalt. Kaasaegses teadusefilosoofias apriorism mängib olulist rolli. Kaasaegse apriorismi kõige iseloomulikuks jooneks on selle ulatuse laiendamine, suurem funktsionaalsus (Kantiga võrreldes) ja relativiseerimine.
Kalevi Aho

Kalevi Ensio Aho (sündinud 9. märtsil 1949 Forssas) on üks tänapäeva tuntumaid Soome heliloojaid.
Aho on õppinud Sibeliuse Akadeemias Einojuhani Rautavaara kompositsiooniklassis. Pärast seda õppis Boris Blacheri juures Berliinis. Töötas muusikateaduse lektorina Helsingi Ülikoolis ja oli 1988–1993 kompositsiooniprofessor Sibeliuse Akadeemias.
Aho on tuntud suurte orkestriteoste autorina. Ta on kirjutanud 17 sümfooniat (2017. aastaks).
Ta on tuntud ka kolumnistina ja ühiskondlike teemade käsitlejana. Ta on kritiseerinud Tšetšeenia ja Iraagi sõdu ja avaldanud raamatu "Kunstniku ülesanded postmodernses ühiskonnas" (Taiteilijan tehtävät postmodernissa yhteiskunnassa).
Jean-Louis Trintignant

Jean-Louis Trintignant (sündinud 11. detsembril 1930 Piolenc'es) on prantsuse filminäitleja.
Jean-Louis Trintignant on tuntust kogunud filmidega "Mees ja naine", "Kolm värvi: punane", "Minu öö Maudi juures" ja "Z".

Isiklikku

Trintignant oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli näitleja Stéphane Audran.
Aastail 1960–1976 oli ta abielus filmilavastaja Nadine Trintignant'iga. Sellest abielust sündis kolm last: Marie Trintignant (1962–2003), Vincent Trintignant (sündinud 1973) ja Pauline, kes suri 11-kuuselt.
Tema onu Maurice Trintignant oli tuntud autovõidusõitja.
Tarawera

Tarawera on vulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel.
Vulkaani kõrgus on 1111 meetrit.
Takida

Ajalugu

2000. aastal salvestas Takida oma esimese demo "Old" ja 2005. aastal sõlmiti leping Ninetone Recordsiga. 2006. aasta jaanuaris avaldati esimene singel "Losing" ja sama aasta aprillis ka esimene album "...Make You Breathe". 2007. aastal ilmus album "Bury the Lies".
Pärast "Bury The Liesi" edu sai Takida mitmeid pakkumisi auurtelt plaadifirmadelt, aga ütles neile ära. Kolmans album "The Darker Instinct" avaldati oma plaadifirma Takida AB kaudu.
Duvernoy nääre

Duvernoy nääre on paljude madude peapiirkonnas, silmade ja suu vahel,  paiknev paariline välissekretoorne nääre. Duvernoy nääre on tuvastatud ligi 30 – 40%  nastiklaste sugukonda kuuluvatel madudel. 
Duvernoy näärmeid ei ole tuvastatud rästiklastel või mürknastiklastel.  
Näärme avastajaks, aastal 1832, peetakse prantsuse zooloogi Georges Louis Duvernoy'd  (1777 – 1855), tema järgi on nääre ka nimetatud. 
Duvernoy näärmete eritisi seostatakse madude toitumisega: neelamise ja seedimisega. Uurija dr. Kenneth V.Kardong peab oluliseks välja tuua, et vaatamata sellele, et Duvernoy näärmete eritisi nimetatakse vahel mürgisteks, mis muuhulgas põhjustavad näiteks inimestel naha alla süstituna, valu ja paistetust jms, ei peeta sekreeti siiski mürgiks.
Väike-Leedu

Laiemalt nimetatakse Väike-Leeduks (leedu keeles Mažoji Lietuva) leedukeelseid alasid endise Ida-Preisimaa alal. 
Kitsamas mõttes on tegu kahe maailmasõja vahelisel ajal Leedu vabariigile kuulunud Klaipėda piirkonnaga (saksa keeles Memelland), mis Esimese maailmasõja lõppedes Saksamaalt ära võeti ja 1923. aastal Leeduga liideti.
Selles Leedu osas on tekkinud praegune leedu kirjakeel, samas sündis ja tegutses luteri pastorina Kristijonas Donelaitis.
Paulopriit Voolaine

Paulopriit Voolaine (eesnimi kuni 1939 Paul Friedrich, perekonnanimi kuni 1921 Pedmanson; 9. oktoober 1899 Loomuse (Pauna) talu, Tooste küla, Räpina vald, Võrumaa – 17. oktoober 1985 Tartu) oli eesti arhivaar, raamatukoguhoidja ja koduloolane. 1920.–30. aastatel kasutas ta pseudonüümi P. W.
Aastatel 1908–13 õppis Voolaine Räpina Raadamaa Ministeeriumikoolis, 1913–16 Räpina Kõrgemas Algkoolis, 1916–17 Tartusse evakueeritud Riia Reaalkoolis ja 1917–19 Tartu Kommertskooli reaalosakonnas. 1918.–19. aastal osales ta Vabadussõjas. Aastatel 1919–20 õppis Voolaine Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, 1920–25 filosoofiateaduskonnas eesti keelt, rahvaluulet ja läänemeresoome keeli, 1940 samas eesti keelt. 1922. aastal pälvis filosoofiateaduskonna I auhinna tema töö "Liivi keele kvantiteedi suhted eksperimentaalfoneetika valgusel", mida professor Lauri Kettunen olevat pidanud magistritöö vääriliseks.
Voolaine toimetas Ernst Puusepa setu keelde tõlgitud Uue Testamendi neli evangeeliumi, mis avaldati 1926. aastal nime all "Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt.
Paulopriit Voolaine oli setu lugemiku koostaja, kes muuhulgas kirjutas lugemiku jaoks regivärsilise lugulaulu "Kuningas Seto", mis värsitehniliselt küll ebaõnnestus. Tutvumine Anne Vabarnaga 1927. aastal andis talle uue idee, kuidas setu eepost luua: eepose teksti võiks sõnastada laulik, kellele antakse ette sobiv teema ja sündmustik. Sama aasta veebruaris Annele saadetud kirjas visandas ta eepose tegevustiku, mille põhjal rahvalaulikul sündiski setu eepos "Peko".
Aastatel 1928–29 töötas Voolaine Setumaa pühapäevakoolide instruktorina, 1933–45 Tartu Ülikooli Eesti Keele Arhiivis ja eesti keele kateedris arhivaarina (töötades murdekogudega), 1945–60 Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu raamatukoguhoidjana.
Voolaine uuris Koiva ja Lutsi maarahvast, liivi keelt, Räpina kandi rahvaluulet ning eestlaste asunduste rahvaluulet. Ta kogus murdematerjali ja etnograafilist ainest Lätimaal, Pihkva oblastis, Velikije Lukis ja nende naaberaladel. Samuti avaldas ta arvukalt artikleid, luuletusi ja näidendeid.
Paolopriit Voolaine hukkus autoõnnetuses 1985. aastal.
Triinu Peters

Elulugu

Lõpetas 1988 Tartu 16. Keskkooli, 1993 EPMÜ loomakasvatuse erialal, põllumajandusmagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Eesti punast tõugu pullide spermaproduktsiooni sõltuvus pärilikest teguritest", Ph.D. (põllumajandusteadused, 1999, Kieli Ülikool), väitekiri "Schätzung genetischer Parameter für funktionale Merkmale bei Rotviehpopulationen". 
Oli 1993–94 Eesti Punase Karja Aretuskeskuse sekretär-tõlk, 1994 EPMÜ loomakasvatusinstituudi teadur, 1995–99 Kieli Ülikooli teadur, ühtlasi 1996–99 Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Keskuse (PRIA) andmetöötluse osakonna biomeetria sektori teadur, 2000– Planet ID GmbH (Essen, Saksamaa) müügidirektor.
Ammonoteelid

Ammonoteelid on veeloomad, kes ainevahetuses vabanevat ammoniaaki eritavad keskkonda otseselt, uurea vahenduseta.
Ammonoteelid on nt luukalad. Nende eritatav ammoniaak pärineb puriinalustest.
Gretchen Carlson

Gretchen Elizabeth Carlson (sündinud 21. juunil 1966 Minnesotas Anokas) on USA teleajakirjanik ja endine Miss America. Ta on Fox News Channeli saate "Fox & Friends" kaassaatejuht.
Carlson kasvas üles Minnesota osariigis Anokas, kus tema vanematel on autokauplus. 1984. aastal lõpetas ta kohaliku keskkooli. Ta võitis 1988 tiitli Miss Minnesota ja seejärel 1999 Miss America, saades kolmandaks Minnesotast pärit Miss Americaks. Võistluse talendivoorus mängis ta viiulit ja võitis talendivooru. Ta mängib viiulit aeg-ajalt tänini.
Ta lõpetas 1990 Stanfordi ülikooli omakoostatud õppekava alusel kraadiga organisatsioonilise käitumise alal. Ajal, mil ta oli Stanfordi tudeng, õppis ta ka Oxfordi ülikoolis.
Alates 2000 on ta töötanud televisioonis reporteri ja uudistesaate juhina neljas vähetuntud telekanalis vastavalt Dallases, Clevelandis, Cincinnatis ja Richmondis. Alates 2006 töötab ta Foxi uudistekanalis.
2007. aasta jaanuari saates "Fox & Friends", kus ta intervjueeris presidendi nõunikku Dan Bartletti, ütles ta, et opositsionääride juht, demokraadist senaator Ted Kennedy on Ameerika Ühendriikide "vaenlane", kes tegutseb "siinsamas siserindel". Bartlett vastas: "Noh, me ei pea Ted Kennedyt sisevaenlaseks. Me peame teda lihtsalt sõja avameelseks ja sagedaseks kritiseerijaks. Ta on olnud see algusest peale. Ma ei leia, et siin oleks midagi uut." Telekanali MSNBC saatejuht Keith Olbermann valis Carlseni selle eest päeva halvimaks inimeseks maailmas.
Vasakpoolsed organisatsioonid ja kommentaatorid on süüdistanud teda parempoolses kallutatuses.
Carlsen on sünnidefektidega laste eest hoolistemise ja lastehalvatusega võitlemise organisatsiooni March of Dimes aupressiesindaja.

Eraelu

Carlson on abielus sportlaste agendi Casey Close'iga. Neil ei ole lapsi.
Tartu Maarja Kool

Tartu Maarja Kool on munitsipaalkool Tartus, kus õpivad mõõduka, raske ja sügava vaimse alaarenguga õpilased. 
Koolis rakendatakse toimetuleku riiklikku õppekava ja Rudolf Steineri ning tema kaastöötajate arendatud õpetuslikke põhimõtteid hariduslike erivajadustega lastele ehk antroposoofilist ravipedagoogikat ja sotsiaalteraapiat. Kool asub Tartus aadressil Puiestee tänav 126. Kooli juures töötab lasteaiarühm.

Kooli ajalugu

Kool asub endises Posti mõisa ehk Jaama mõisa hoones. Tartu Maarja Kool asutati aastal 1993 Tartu Puuetega Laste Kool-kodu nime all. Aastast 1994 kannab kool praegust nime. 
2002. aastal asutati MTÜ Tartu Maarja Tugikeskus, mis tegeleb päevakeskuse ja õpilaskodu pidamisega. 
7. aprillil 2001 asutasid Tartu Maarja Kooli lapsevanemad, õpetajad ja Tartu Toome Rotary Klubi koos hulga toetajatega sihtasutuse Maarja Küla. Maarja Küla peaeesmärgiks seati Eesti intellektipuudega noortele kodu – Maarja Küla – rajamine. Pool aastat hiljem vormistati Haavassaare kinnistu SA Maarja Küla omandiks. Kuid praeguseks on lapsi lõpetanud juba nii palju, et oleks vaja teistki sarnast küla. Selleks on kooli õpetajad ja lapsevanemad alustanud projekti Maarja Päikesekodu, mis pole veel realiseerunud. 2003. aastal avati koolis nn käsitöökool, kus 10.–12. klassi õpilased saavad omandada käsitööoskusi.
Pinnaviimistlusketas

Pinnaviimistlusketas on lihvketas, mis on ette nähtud pinna puhastamiseks, laki või värvikihi eemaldamiseks ning lihvimisjälgede eemaldamiseks.
Korallimeri

Korallimeri asub Vaikse ookeani lääneosas. 
Korallimeri piirneb edelas Austraaliaga, loodes Uus-Guineaga, kirdes Saalomoni saartega, idas Vanuatu ja kagus Uus-Kaledooniaga. Läänes on Korallimeri Torrese väina kaudu ühenduses Arafura merega, põhjas piirneb ta Saalomoni mere, kagus Fidži mere ja lõunas Tasmani merega.
Kogu Korallimeri on jagatud riikide mõjusfäärideks. Need riigid on Austraalia, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu ja Prantsusmaa, mille protektoraat on Uus-Kaledoonia. Täielikult jäävad Korallimerre Austraalia Korallimere saarte ala, Vanuatu Sanma provints ja Uus-Kaledoonia Põhjaprovints.
Korallimere sügavus on kuni 7661 meetrit. Meres paikneb ka Korallimere nõgu, mille sügavus on kuni 4842 meetrit .
Merele on nime andnud maailma suurim korallriff Suur Vallrahu, korallrahusid on mujalgi.
Korallimere korallrahud on soodus elukeskkond väga paljudele veetaimedele ja loomadele. Siin leidub vetikaid, meriliiliaid, vähilisi, kirjuid kalu, mureene, haisid ja muid elusolendeid.

Piirid

Põhjas piirneb Korallimeri Saalomoni merega. Piir kulgeb Uus-Guinea kagutipust Saalomoni Saartele kuuluva Rennelli saare edelatippu, nii et Lousiade saarestik koos juurdekuuluvate riffidega jääb Saalomoni merre, sealt Nupani saarteni ja edasi Duffi saarteni.
Idas piirneb Korallimeri Vaikse ookeani alaga, mida eraldi mereks ei arvata. Piir kulgeb Duffi saartelt sirgjoones Mr Lava raarele, mis kuulub Vanuatule, ning sealt paljusid Vanuatu saari mööda Anatomi saareni, nii et kõik Vanuatu saared ja nendevahelised väinad (peale Futuna saare) kuuluvad Korallimerre.
Kagut piirneb Korallimeri Fidži merega. Piir kulgeb Anatomilt Uus-Kaledooniast kagus olevale Pinsi saarele.
Lõunas piirneb Korallimeri Tasmani merega. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka merede piir.
Florence'i maakond

Ajalugu

Florence'i maakond moodustati 1888. aastal. Maakond sai nime Florence Harllee järgi.
Helve Viidalepp

Helve Viidalepp (1945. aastani Helve Roosileht; 20. detsember 1921 Paide – 12. november 1979 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Elukäik

Helve Viidalepp õppis Paide algkoolis (1929–1935) ja progümnaasiumis (1935–1938), 1941. aastal lõpetas Paide gümnaasiumi. 1942. aastal jätkas õpinguid Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis, Pallases (1943–1944 ) ja 1944. aastast Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, oli Johannes Võerahansu õpilane. Lõpetas instituudi 1948. aastal ning töötas aastatel 1948–1950 sealsamas õppejõuna. Seejärel oli Tallinnas vabakutseline kunstnik. 
1948. aastast Kunstnike Liidu liige.
Helve Viidalepp suri pärast rasket haigust 12. novembril 1979 ja on maetud Paide Sillaotsa kalmistule.

Looming

Loonud vahetuil loodusmuljeil põhinevaid särava koloriidiga maastiku- ja lillemaale, natüürmorte, portreid ja lasteainelisi kompositsioone.
Tema isikunäitusi on toimunud Tallinna kunstisalongis (1971, 1976, 1981), Kärdla kultuurimajas (1976), Eesti Majas Stockholmis (1978) ning Paides, Rakveres, Raplas, Käinas ja Pärnus (1980).

Isiklikku

Helve Viidalepa abikaasa oli Ants Viidalepp. Tema isa oli August Roosileht.
Eesti-Valgevene suhted

Eesti-Valgevene suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Valgevene vahel.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 6. aprillil 1992.
21. juulil 1995 avas Eesti Minskis peakonsulaadi. Alates jaanuarist 2009 tegutseb Eesti Suursaatkond Minskis.
Maist 2010 tegutseb Valgevene Suursaatkond Tallinnas.
Edward Smith-Stanley, neljateistkümnes Derby krahv

Edward George Geoffrey Smith-Stanley, neljateistkümnes  Derby krahv (29. märts 1799 – 23. oktoober 1869) oli Suurbritannia poliitik, kolmekordne Suurbritannia peaminister ja Konservatiivse Partei juht aastatel 1846–1868. Enne 1834. aastat oli ta tuntud kui Edward Stanley ja 1834–1851 kui Lord Stanley.
Tema isa oli Edward Smith-Stanley, kolmeteistkümnes Derby krahv. Ta õppis Etoni kolledžis ja Oxfordi Ülikoolis.
Ta valiti 1820. aastal parlamendi liikmeks viigide esindajana. 1830. aastal, kui viigid pääsesid võimule, oli Stanley krahv Grey valitsuses Iirimaa asjade minister. 1833. aastast oli ta sõja- ja asumaade minister. Tema ministriksoleku ajal keelati orjade pidamine Suurbritannias ja suuremas osas asumaadest. 1834. aastal lahkus ta viigide parteist ja liitus Konservatiivse Parteiga. 1841 oli ta sõjaminister Robert Peeli teises valitsuses.
1852. aasta veebruaris moodustas ta vähemusvalitsuse, mis oli ametis sama aasta detsembrini. Selles valitsuses oli rahandusministrina esimest korda ministriametis seni vähe tuntud Benjamin Disraeli, tulevane peaminister. Aastatel 1858–1859 juhtis Derby taas vähemusvalitsust. 1866–1868 oli ta kolmandat korda peaminister. Sellel ametiajal võeti vastu 1867. aasta reformiseadus, millega laiendati tunduvalt valimisõiguslike kodanike hulka. 
Tema järgi on nimetatud Falklandi saarte pealinn Stanley.
Elmar Einasto

Elmar Einasto (enne eestistamist Elmar Eisenschmidt; 18. november 1895 Vastse-Otepää vald – 28. märts 1976 Tartu) oli eesti pedagoog ja koolijuht.
Ta õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumi ettevalmistusklassis ja Tartu Õpetajate Seminari algkoolis, lõpetas aastal 1917 Tartu Õpetajate Seminari.
Ta töötas aastal 1917 (septembrist novembrini) Põltsamaa kõrgemas algkoolis õpetajana ning evakueerus kooliga Altaisse. Ta töötas aastatel 1918–1919 Beloglazovos (praeguse haldusjaotuse järgi Šipunovo rajoonis Altai krais) kõrgemas algkoolis õpetajana. Aastal 1919 oli ta Aleksandr Koltšaki armees garnisoni kirjutaja, olles samaaegselt Zmeinogorskis (praeguse haldusjaotuse järgi Altai krais) Õpetajate Seminaris õpetaja ja üldhariduskursustel lektor. Aastatel 1919–1920 oli ta punaarmeelasena Mongoolias, aastatel 1920–1921 Ust-Kamenogorskis (praegu Öskemen, Ida-Kasahstani oblasti keskus) kooliõpetaja, olles ühtlasi suvekursustel spordiinstruktor ja lektor. Ta korraldas Altai mägedes loodusteaduslikke ekspeditsioone ja korjas kohaliku botaanikaaia rajamiseks taimede seemneid.
Aastal 1921 naasis ta Eestisse ja tõi Tartu Ülikoolile 300 taimeliigi seemneid. Ta oli aastatel 1921–1925 õpetaja Tartu 3. algkoolis (1923–1924 ka Tartu puu- ja rauatööstuskoolis). Aastatel 1925–1940 oli ta Tartu 5. algkooli ja 1940–1941 Tartu 2. algkooli juhataja. Aastatel 1941–1944 töötas ta Tartu 7. algkoolis õpetajana. Aastatel 1944–1957 oli ta Tartu 5. mittetäieliku keskkooli direktor ja1957–1958 Tartu 7. Keskkooli direktor.
Ta rakendas õppetöös iseseisva töö meetodeid, korraldas matku ja ekskursioone (peamiselt Lõuna-Eestis). Ta osales koguteoste "Tartumaa" (Tartu 1925) ja "Valgamaa" (Tartu 1932) originaalainese kogumises.

Isiklikku

Tema abikaasa Eva Ellinoi ema Anna Lammas oli eesti progümnaasiumiõpetaja ja koolijuht. Poeg Jaan Einasto on astrofüüsik, poeg Rein Einasto on geoloog, tütar Kersti Sumera on pianist ja muusikapedagoog.
Wulfsdorff

Wulf(f)sdorff (varasema nimega Wolff) oli aadlisuguvõsa. 
1583 sai suguvõsa esindaja Erhard Saksa-Rooma riigi keisrilt Rudolf II õiguse kasutada nime von Wulffsdorff. Suguvõsa hilisem esindaja leitnant Johann Friedrich abiellus 1748 Purila mõisniku tütre Anna von Taubega. Nende poeg oli Johann Ebert, kes omas Pölli, Nissi ja Sääla mõisat. 
Suguvõsa kanti 1824 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Vanamõisa mõis (Haljala)

Vanamõisa mõis (saksa keeles Altenhof) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal asub mõis Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Vanamõisa mõis rajati 1660. aastal, mil see eraldati Karula mõisast.
Mõisa peahoone omanik on Leo Aadel.
Ivo Eensalu

Ivo Eensalu (sündinud 3. aprillil 1949) on eesti näitleja ja lavastaja.
Aastal 1972 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).
Töötas aastatel 1972–1977 Noorsooteatris näitlejana. Aastatel 1977–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja ja lavastaja ning aastatel 1995–2001 lavastaja. Alates 2001. aastast on Ivo Eensalu vabakutseline.
Laiemalt tuntuks sai Ivo Eensalu seoses Mõmmi rolliga telesarjas "Mõmmi ja aabits" (1973–1976). Ta mängis Mõmmit ka lavastuses "Mõmmi ja päkapikud" (2011).
Adamsfossen

Adamsfossen ehk Adamsfjordfossen ehk Adamsfjoss ehk Áttángorži on juga Norras Finnmargi maakonnas Lebesby vallas Áttánjohka jõel suudme lähedal.
Vesi langeb 37 m kõrguselt.
Juga kuulub riigile.
Bonifacio väin

Bonifacio väin eraldab Korsikat ja Sardiiniat.
Väina laius on 12 kilomeetrit. Väinas paikneb saari ja karisid, mistõttu väina läbimine on ohtlik. Põhjarannikul, Korsikal asub väinale nime andnud Bonifacio linn.
Annapurna II

Asukoht ja kõrgus

Mägi asub Nepali põhjaosas. Annapurna I-st jääb ta 35,3 km idakagu suunas.
Mäe kõrgus on 7937 m ja selle tipp on maailmas kõrguselt 16. mäetipp.

Esmatõus

Esmatõusu mäele tegid 17. mail 1960 Briti-India-Nepali ühisekspeditsiooni liikmed Richard Grant, Chris Bonington ja šerpa Ang Nyima, kes tõusid tippu mäe põhjapoolsest küljest.
Eesti suursaatkond Ankaras

Eesti suursaatkond Ankaras on Türgis Ankaras asuv Eesti suursaatkond. Suursaatkond avati veebruaris 2001.
Besaanmast

Besaanmast on vähemalt 2-mastilise laeva vöörist ahtri suunas loetuna tagumine ja samaaegselt vööripoolsema(te)st madalam laevamast.
Laev võib kanda merel besaanmasti kahvlis riigilippu.
Purjelaeval on besaanmastis sageli kas kahvelpuri (koos topseliga) või bermuudapuri, harvem ka raapurjed. Besaanmasti pikendust ehk jätku nimetatakse besaan-tengiks.
Rudolf Jõks

Isiklikku

Tema minia oli pianist ja muusikapedagoog Liina Jõks (1939–2018), pojapoeg Eerik Jõks on laulja (bassbariton), helilooja, koorijuht ja muusikateadlane, pojatütar Teele Jõks on laulja (metsosopran).