google/wiki40b huggingface dataset:
Seitsmevennapäev

Seitsmevennapäev on 10. juulil, kirikukalendris on see kirikupüha, millega mälestatakse seitset märtritena hukatud venda.
Eesti rahvakalendris on see päev tugevasti segunenud seitsmemagajapäevaga; seda tingis eriti kalendrireform.
Zolitūde

Zolitūde (saksa keeles Solitude) on asum Lätis, Riia linna Zemgale eeslinna osa pindalaga 2,888 km². Asub Mūkupurvsist idas, Imantast lõunas, Šampēterisest ja Pleskodālest läänes. 20 145 elanikku (2010).
Zolitūde asum on oma nime saanud Imanta asumis asunud samanimelise suvemõisa järgi, mille juurde rajati aastal 1989 Riia–Tukumsi vahelisele raudteeliinile Zolitūde rongipeatus. Nimi tuleneb prantsuse keelest, kus solitude tähendab üksildust. Kuigi suvemõisa hooned asusid Imantas, olid selle maad siiski põhiliselt Zolitūde asumi aladel. Lisaks on Zolitūde ja Imanta piiril veel Imanta peatus. Aastal 1877 liideti mõisa maad linnaga, aga reaalset ehitustegevust seal eriti ei olnud. Aastani 1910 asus asumi maadel hipodroom, lisaks toodeti lähedal asuvast rabast turvast. Aastal 1924 võõrandati mõisa maad ja anti need Riia linna kasutusse. Enne Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt ehitati asumi aladele individuaalelamuid. Asumile iseloomulikud paneelmajad hakkasid kerkima alles aastast 1983. Aastal 2013 sai asum üle kogu maailma tuntuks Maxima kauplust tabanud varinguga.
George Armitage Miller

George Armitage Miller (3. veebruar 1920 – 22. juuli 2012) oli üks kognitiivse psühholoogia rajajaid. Samuti aitas ta kaasa psühholingvistika ja üldisemalt tunnetusteaduse sünnile. Miller on kirjutanud palju raamatuid ja juhtinud WordNeti, arvutiprogrammide kasutatava võrguandmebaasi arendamist. Üks Milleri kuulsamaid teoseid on lühimälu mahu kohta: "The Magical Number Seven, Plus or Minus Two", milles eksperimentide läbiviimise tulemusena avastati, et lühimälu maht on keskmiselt seitse ühikut. Seda tööd tsiteeritakse sagedasti nii psühholoogias kui ka kultuuriliselt laiemas kontekstis.
George A. Millerit, Jerome Brunerit ja Noam Chomskyt peetakse kognitiivse psühholoogia, mis asendas psühholoogias biheivioristliku mõtteviisi, loojateks. Biheiviorismi asendumist kognitiivse mõttelaadiga nimetatakse ka kognitiivseks revolutsiooniks.

"Maagiline number seitse"

William Jamesi aegadest peale on arvatud, et mälu koosneb lühiajalisest ja pikaajalisest mälust. Ehkki lühiajalise mälu mahtu peeti piiratuks, ei olnud täpselt teada, kui palju ühikuid/objekte lühiajalisse mällu korraga mahub.
1956. aastal avaldati Milleri teos "The magical number seven, plus or minus two", milles ta töömälu mahtu piiritles. Miller uuris inimeste mälu testidega, milles tuli vahetult vastata: näiteks paluti katseisikutel korrata esitatud numbreid-arve; stiimuli ja nime esitamisel tuli näiteks hiljem nime meenutada. Samuti uuris Miller tähelepanu ulatust, paludes katseisikutel kiiresti kokku lugeda objekte, mida esitati suuremas või väiksemas hulgas. Kõigis kolmes uurimisolukorras leidis Miller, et keskmine lühiajalise mälu maht oli seitse objekti.
Miller ise suhtus seitsmesse kui lühiajalise mälu piirarvu ambivalentselt, ja tundis, et tema tööd on sagedasti valesti tõlgendatud.
Ta leidis ühtlasi, et inimesed jätsid informatsiooni meelde känkudena mingisuguse skeemi alusel, ja ka siinkohal suutsid inimesed meelde jätta keskmiselt 7 känku.
Triin Saag

Haridus

Triin Saag on lõpetanud hõbemedaliga Tartu Miina Härma Gümnaasiumi (2001) ning õppinud Tartu Ülikooli füüsika- ja keemiateaduskonnas keskkonnatehnoloogiat (2001–2003). 
Bakalaureusekraadi (cum laude) sai rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia erialal Genova Ülikoolist Itaaliast (2007). Tema bakalaureusetöö käsitles vähemusõiguste kaitset Eestis. Magistrikraadi (cum laude) sai rahvusvaheliste suhete ja diplomaatia alal Genova Ülikoolist Itaalias (2010) ning teise magistrikraad (with distinction) Euroopa Liidu õiguses King's College'ist Londonis (2016).
Aastatel 2005–2006 täiendas ta end Georgia Rotary programmi raames Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis ning 2008–2009 Prantsusmaal Lyon III Jean Moulini Ülikoolis.
Saag valdab vabalt eesti, inglise, itaalia ja prantsuse keelt.

Töökäik

Saag on olnud seotud tihedalt Euroopa Parlamendi liberaalide ja demokraatide fraktsiooniga, mida juhib Guy Verhofstadt.
2010. aastal alustas ta tööd praktikandina Siiri Oviiri ja seejärel Indrek Tarandi Euroopa Parlamendi liikme büroos.
2012. aastal sai temast Euroopa Liberaalide ja Demokraatide presidendi ja Euroopa Parlamendi liikme Graham Watsoni (Liberal Democrats) kabinetiülem.
2014–2018 jätkas ta tööd (Tšehhi Vabariigist valitud) Euroopa Parlamendi liikme Martina_Dlabajová (ANO 2011) kabinetiülemana. Sel perioodil töötas Saag enamasti tööhõive ja sotsiaalpoliitika valdkonnas ning osales mitme vastuolulise Euroopa Liidu seaduse vastuvõtmisel töötajate ja eraldi kaugsõidujuhtide lähetamise teemadel.

Poliitiline tegevus

Saag esindab liberaalset poliitilist maailmavaadet, uskudes Euroopa-sisese vabaturumajanduse ning isikuvabaduste ja individuaalsete õiguste edendamisse.
Ta astus erakonda Eesti 200 aprillis 2019 ning kandideeris 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eesti 200 nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Isiklikku

Triin Saag ootab oma esimest last 2019. aasta juulis.
Maarika Pähklemäe

Maarika Pähklemäe (sündinud 26. jaanuaril 1967) on eesti jurist.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli kaugõppes õigusteaduse erialal 1995. aastal.
Pähklemäe kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas, olemata erakonna liige. Tema poolt hääletas 53 valijat.
Ta kandideeris üksikkandidaadina 2019. aasta Riigikogu valimistel ning sai 2. valimisringkonnas 75 häält. Ta kulutas kampaaniaks 114 eurot.
Talle meeldib joosta.
Vabatahtlikud keskkonnalepped

Vabatahtlikud keskkonnalepped ehk vaba tahte lepingud (inglise voluntary environmental agreements) on ettevõtete ja ametkondade vabatahtlikud koostöölepped parema keskkonnaseisundi saavutamiseks.
Näiteks kaasab ametkond ettevõtteid õigusaktide ettevalmistamisse, samas võtab ettevõte endale keskkonnakohustusi, mida kehtivad õigusaktid otseselt ei nõua, kuid mis märgatavalt parandavad keskkonna seisukorda.
Vabatahtlikud keskkonnalepped võivad olla ka riikidevahelised, millega püütakse leida üksmeelt regionaalsete ja globaalsete erimeelsuste leevendamiseks.
August Zetterquist

August Zetterquist (7. mai 1860 Axberg – 7. jaanuar 1929 Götlunda) oli rootsi vaimulik.
August Zettergquist käis koolis Örebros ning aastatel 1882–1890 õppis ta Uppsala ülikoolis usuteadust. Ordineeriti 15. juunil/27. juunil 1890 õpetajaks.
Ta oli 1890–1891 Svärta koguduse (asub Strängnäsi piiskopkonnas) abiõpetaja, 1892–1897 Fogdö koguduse (asub samuti Strängnäsi piiskopkonnas) õpetaja ning 1897–1906 Vingåkeri ja Ornö koguduse (asuvad Stockholmi piiskopkonnas) õpetaja. Aastatel 1907–1914 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ning 1915–1929 Götlunda koguduse õpetaja. 1928. aastal sai ta praostiks.
Tiit Kuusmik

Tiit Kuusmik (sündinud 3. märtsil 1950 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

Haridus

Tiit Kuusmik on lõpetanud Kiviõli 1. Keskkooli 1968 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse õpetaja erialal 1972, lisaks ENSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio kursuse laulmise erialal 1971.

Töökäik

Kuusmik on töötanud Kiviõli 1. Keskkoolis õpetajana täiskoormusega 1972–1976 ja 1989–1993, osalise koormusega 1980-1986 ning Püssi Puitlaastplaatide Kombinaadis peadirektori asetäitjana ja parteiorganisaatorina 1986–1989, lisaks restoranis "Kevad" muusikuna 1973-1978.

Poliitiline tegevus

Tiit Kuusmik on olnud Kohtla-Järve komsomolikomitee sekretär 1976–1979, Kohtla-Järve parteikomitee instruktor 1979–1980 ning Kiviõli Linna RSN Täitevkomitee aseesimees ja esimees 1980–1986.
Ta oli Kiviõli linnapea 1993–2005, X Riigikogu liige 2005–2007 ja XI  Riigikogu liige 2007–2011. 
Aastail 2001–2011 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 2014. aastast on ta Reformierakonna liige.
12. jaanuaril 2012 valiti ta Toila vallavanemaks.
Neovitalism

Neovitalism on vaateviis bioloogias, mis kujunes 19. sajandi lõpul ja oli mõjukas 20. sajandi alguse bioloogia filosoofias.
Neovitalism kujunes reaktsioonina lihtsustatud mehhanitsistlikule arusaamale organismidest, mis levis 19. sajandi teisel poolel seoses biokeemia ja biofüüsika kujunemise esimeste sammudega. Mehhanitsitlike arusaamade kohaselt on kõik eluavaldused seletatavad universaalsete füüsikaseadustega. Neovitalistide meelest on aga olemas spetsiifiliselt elusolendeis ilmnevad jõud ja nähtused.
Neovitalism sarnaneb mõneti Aristotelese vitalistlike arusaamadega. Samuti toetus neovitalism 17. ja 18. sajandi vitalismile.
Neovitalismi algatavaks kirjutiseks oli Gustav Bunge artikkel aastal 1887. Tuntuimaks neovitalismi esindajaks oli Hans Driesch.
Neovitalistlike vaadete populaarsus bioloogias hääbus 1930ndail.
Neovitalismile lähedaste vaadetega on filosoofid Henri Bergson, Georges Canguilhem, Gilles Deleuze, Hans Jonas.
Utah' maakond

Geograafia

Vastavalt Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo andmetel on maakonna pindala 5550 km², millest 5170 km² on maa ja 370 km² vesi. Maakonna keskosas asub Utah' org, mis Wasatchi mäeahelikust idas. Orust võtab suurema osa enda alla Utah' järv. Mäeahelik asub 11 928 jala (3636 meetri) ja järv 4487 jala (1368 meetri) kõrgusel üle merepinna.

Ajalugu

Utah' maakond moodustati 1852. aastal mormooni asunike poolt. Maakond on nime saanud juute indiaanlaste hispaaniakeelse nime (Yuta) järgi.
88,1% rahvastikust kuulub Viimsepäevapühakute kirikusse.

Poliitika

Utah' maakonda on nimetatud riigi kõige vabariiklikumaks maakonnaks. See on suuresti tingitud mormoonluse tugevast mõjust, mis on seal palju suurem kui näiteks naabruses Salt Lake'i maakonnas, kus enamik rahvastikust on küll mormooniusku, kuid väiksemal määral – 56,04%, ning osariigi pealinnas Salt Lake Citys on selle kiriku liikmeid alla 50%.
1992. aasta presidendivalimistel sai George H. W. Bush rohkem hääli kui presidendivalimised võitnud demokraatlikust parteist Bill Clinton. 2004. aasta presidendivalimistel sai enim (85,99%) hääli George W. Bush. 2008. aasta presidendivalimistel sai (58,9%) John McCain, Barack Obama 28,1% koguhäältest. Kaheksas Utah' maakonnas teenis John McCain rohkem hääli. 2012. aasta presidendivalimistel sai 88,32% hääli Mitt Romney. Romney puhul oli tema kõrge tulemus ilmselt suuresti tingitud tema religioonist – nagu enamus maakonna elanikest, on ka Romney mormoon.
2016. aasta presidendivalimistel võitis maakonnas Donald Trump aga napi 50.7% absoluutenamusega, kuna ta oli pidevalt rünnanud Romneyt tema mormooniusu pärast. Lisaks kandideeris ka parteitu konservatiivse kandidaadina Evan McMullin, kes võitis maakonnas 30.03% häältest.
Röa vald

Röa vald (saksa keeles Röal) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väätsa vallaga.
Malagassid

Malagassid on Madagaskari põhirahvas.
Neid on ligi 20 miljonit. Peale Madagaskari elab neid Réunionil (5000), Seišellidel (1000), Komooridel (2000) ja Prantsusmaal (2000).
Nad kõnelevad malagassi keelt, samuti prantsuse keelt.

Päritolu

Saare põliselanikud pärinesid Aafrikast. Hiljem on saarele sisse rännanud Indoneesia päritolu inimesed. Malagassi rahvas on kujunenud Aafrika ja Indoneesia päritolu inimeste liitumisel.

Etnilised rühmad

Malagassid jagunevad 18 etniliseks rühmaks (nimetatakse ka hõimudeks), millel on erinev kultuuriline ja religioosne pärand. Nad on Madagaskarile rännanud eri aegadel. Kõik nad kõnelevad malagassi keelt, kuid igaühel on oma murre.
Suuremad rühmad on merinad, betsileod, betsimisarakad, tsimihetid ja sakalavad.
Ludwig IV (Hessen-Darmstadt)

Ludwig IV (12. september 1837 Bessungen – 13. märts 1892 Darmstadt) oli Hesseni suurhertsog 13. juunist 1877 kuni surmani.
Ta oli abielus Suurbritannia printsessi Alice'iga. Nende tütar  Aleksandra Fjodorovna oli  Venemaa keisrinna.
Ravimi patent

Ravimi patent on tööstusomandi valdkonda kuuluv patendi alaliik. Patenteeritav objekt on tavaliselt ravimi toimeaine ehk uudne keemiline molekul.
Ravimi patendikaitse on Eestis reguleeritud Eesti patendiseaduse ja ratifitseeritud rahvusvaheliste lepingutega. 
Patendikaitse kestuus originaalravimitel (esimene uut toimeainet sisaldav ravim) on kuni 20 aastat alates patendi taotluse esitamise kuupäevast. Kuna ravimi kliinilised ohutuse ja efektiivsuse uuringud on pikaajalised, võib patendi kehtivuse algusest kuluda müügiloa ja reaalse turunduseni jõudmiseni aastaid. Seega reaalne monopoolne turundusperiood võiks jääda ilma täiendavate võimalusteta suhteliselt lühiajaliseks. Euroopa Liidus on turu eksklusiiivsuse õigus originaalravimil kuni 11 aastat müügiloa saamisest.
Pärast patendikaitse lõppu on sama toimeainet sisaldavat geneerilist ehk analoogravimit õigus toota ka teistel ettevõtjatel. Geneerilise ravimi tootmiseks peab olema tõestatud, et see sisaldab originaalravimiga sama toimeainet ning on organismi poolt ekvivalentses doosis omastatav. 
Haruldaste haiguste ravis kasutatavate orbravimite ehk harvikravimite puhul on võimalik taotleda täiendavat patendikaitset.

Patendiomaniku ainuõiguste piirangud

Ravimi patendikaitse alla ei kuulu ravimit ennast puudutavad katsed, ravimi toimeaine edasistes kliinilistes katsetes kasutamine ega eraviisiline ärieesmärkideta kasutamine.
Teatud epidemioloogiliste olukordade (epideemia) korral võib ravimi vajaduse olulisel suurenemisel juhtuda, et patendiomanik ei suuda tagada piisavat toodangumahtu või kuritarvitab oma monopoolset positsiooni ebaõiglaste hinnatingimustega. Kui on tegemist patendiomaniku oma õiguste kuritarvitamisega, on võimalik Pariisi konventsiooni artikkel 5A alusel rakendada sundlitsentside väljastamist Pariisi Liidu liikmesriikidele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS) artikkel 31 sätestab samuti omaniku patendiõiguse piiramise tingimused.
Eetiliselt on küsitavusi madala majandustasemega riikides monopoolsete ravimitootjate tegevuses, kuid tavaliselt ei vii need patendiõiguse piiramiseni.
Aadu Lüüs

Aadu Lüüs (16. november 1878 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 12. veebruar 1967 Stockholm) oli eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli professor, esimene eesti soost lastehaiguste õppetooli juhataja.

Elukäik

Aadu Lüüs sündis Võrumaal, Vana-Antsla vallas, Lüüsi talus, kus ta vanemad olid rentnikuks. Lüüs õppis Hugo Treffneri eragümnaasiumis ja asus 1901. aastal õppima arstiteadust Tartu ülikooli, mille lõpetas 1907. aastal cum laude. Pärast ülikooli lõpetamist oli ta kaks aastat arstiks Laiusel ja Võrus ning siirdus siis Riiga, kus töötas assistendina J. Armitsteadi lastehaiglas 1909–1911. Edasi jätkus Lüüsi arstlik tegevus Tallinnas, kus ta oli ühtlasi linna vaestearstiks ja 1917. aastast alates linna tervishoiubüroo juhatajaks.
1919. aasta sügisel valiti dotsendi kohustetäitjaks lastehaiguste alal Tartu Ülikooli juures ning Tartu Ülikooli lastekliiniku juhatajaks. Ta kaitses meditsiinidoktori kraadi 1922. aastal. 1923. aastal valiti ta erakorraliseks professoriks ja 1925. aastal korraliseks professoriks. Aastatel 1931–1934 oli ta TÜ arstiteaduskonna dekaan.
1944. aastal lahkus ta Rootsi. Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule. 16. november 1967 püstitati tema hauale kujur Ernst Jõesaare loodud mälestusmärk. Punakast graniidist hauakivil on pronksreljeefina peaingli figuur õnnistavate kätega.

Ühiskondlik tegevus

Peale oma teadusliku töö ülikoolis tegutses professor Lüüs mitmesugustel seltskondliku ja ühiskondliku elu aladel. Eriti viljakas oli tema tegevus emade- ja lastekaitse küsimuste viljelemisel ja arendamisel Eestis. 1932. aastast oli ta sihtasutus "Eesti Lastekaitse" juhatuse esimees. Aadu Lüüs oli Eesti Lastekaitse Ühingu asutajaliige ja mitme rahvusvahelise lastekaitseseltsi liige.
1901. aasta sügisel liitus ta Eesti Üliõpilaste Seltsiga ja oli selle esimees 1906. aasta sügissemestril. 1945. aastal valiti ta Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlaseks. 1950–1960 oli ta EÜSi vanematekogu esimees.
Ta oli muu hulgas Eesti Eugeenika ja Genealoogia Seltsi asutaja ja pikemat aega selle esimees. 1937. aasta veebruarist oli Lüüs ka Eesti Arstide Seltside Liidu esimees ja õdede-kooli kuratooriumi esimees kooli algaastatest peale. Arstide Koja liige. Ta oli Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige, Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis juhatuse liige ja auliige.
Professor A. Lüüs on avaldanud rea teaduslikke töid, raamatuid ja artikleid, eriti lastehaiguste alalt.
Linnased

Linnased (Saaremaal ka maged) on idandatud teravili, mida kasutatakse peamiselt õlle, kalja ning mitmete pagaritoodete, aga ka piirituse või pärmi valmistamisel.
Kõige levinumad on odralinnased, kuid kasutatakse ka hirsi-, nisu-, rukki- ja maisilinnaseid.

Valmistamine

Teravilja leotatakse vees 2–4 ööpäeva ning seejärel idandatakse 6–10 päeva, tõstes temperatuuri sujuvalt +10 kraadilt +15 kraadini. Idandamise käigus teravili fermenteerub ning valgud ja tärklis hüdrolüüsuvad. Õlle valmistamiseks sobivad linnased kuivatatakse järk-järgult temperatuuri tõstes ja seejärel eemaldatakse linnaseteradelt juured. Kuivatamise temperatuurist sõltub linnaseterade maitse ja värvus.
Auduboni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. See sai nime loodusteadlase ja kunstniku John James Auduboni järgi.
Aleksandr Semjonov

Aleksandr Semjonov (sündinud 18. märtsil 1986 Tallinnas) on eesti loomaarst, veterinaarkirurg, metsloomade meditsiini uurija. Spetsialiseerub ulukloomade anesteesiale ja kirurgiale.

Haridus

2005. aastal lõpetas Tallinna Läänemere Gümnaasiumi.
2011. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi.
Erialaselt täiendanud end erinevates ülikoolides Austrias, Venemaal, Tšehhis, Saksamaal, Suurbritannias ja Lõuna-Aafrika Vabariigis, Tansaanias.
Doktoritöö teema: Anesteesia ja analgeesia ulukloomade traumatoloogias.

Kogemused

2011. aastast töötab Veterinaardiagnostikakeskuses.

Õppe- ja teadustöö

Õpetab Eesti Maaülikoolis operatiivkirurgiat, veterinaaranestesioloogiat, eksootiliste loomade meditsiini ja metsloomade abistamist.
Tegeleb erinevate eksootiliste loomade ja ulukloomade anesteesia uurimisega.
Kastelruth

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 6456 inimest.
Valla pindala on 117,8 km².
Kastelruth külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Campitello di Fassa, Völs am Schlern, Lajen, Urtijëi, Waidbruck, Ritten, Santa Cristina Gherdëina ja Tiers.

Frazioni

Kastelruthi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Seiser Alm (Alpe di Siusi), Pufels (ladiini: Bula, itaalia: Bulla), Runggaditsch (ladiini: Roncadic, itaalia: Roncadizza), St. Michael (San Michele Siusi), St. Oswald (Sant'Osvaldo), St. Valentin (San Valentino), St. Vigil (San Vigilio), Tagusens (Tagusa), Tisens (Tisana) ja Überwasser (ladiini: Sureghes, itaalia: Oltretorrente). Seis am Schlern on valla località.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 80,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,37% ladiini keelt ja 3,69% itaalia keelt.
Benjamin Burnley

Benjamin Jackson Burnley (sündinud 10. märtsil 1978 Wilkes-Barres Pennsylvania osariigis) on rokkbändi Breaking Benjamin solist ja kitarrist.
Ta õppis kitarri mängima Nirvana lugu "Nevermind" kuulates. Enne Breaking Benjamini asutamist teenis ta raha kohvikutes kavereid mängides. Breaking Benjaminil on olnud erinevaid koosseise; bändi asutas Ben oma koolikaaslase Jeremy Hummeliga. Bändi algne nimi oli Plan 9. Alguses oli bändis ka bassist Bug, kes hiljem Mark James Klepaski vastu välja vahetati. Lisaks liitus ka Aaron Fink. Nende plaadifirmaks sai Hollywood Records. Pärast kahe esimese plaadi "Saturate" ja "We are not alone" ilmumist lahkus Jeremy Hummel bändist ning tema asemele tuli Chad Szeliga.
Benile meeldib ka laule kirjutada.
Vabal ajal mängib Ben videomänge. Ka lugu "Blow Me Away" on kirjutatud mängu "Halo 2" soundtrack'iks.
Benil on mitu foobiat – tema suurim hirm on lendamine ning selle hirmu tõttu ei tuurita Breaking Benjamin kunagi USA-st ja Kanadast kaugemale. Ta kardab ka haigeks jäämist ja autojuhtimist. Ta on öelnud, et ta ei sõidaks isegi autoga, kui see hädavajalik poleks. Laevaga sõitmist ta ei karda.
Kodukaitse

Kodukaitse (ka: Eesti Kodukaitse) oli Eesti riigikaitseorganisatsioon. Organisatsioon asutati 15. mail 1990.  aastal. Organisatsiooni tegevus lõpetati 2004. aastal.
Majanduslik ekstremism

Kahju loodusele ja elukeskkonnale

Tegelik praktika näitab, et suurimad "võitjad" majanduses on need valdkonnad, kus tekitatakse kõige enam kahju loodusele ja elukeskkonnale: relvad, naftatööstus, masinaehitus. Mitmete looma- ja taimeliikide väljasuremine on saanud võimalikuks just tänu majanduslikule ekstremismile, mille peamiseks motoks on "maksimaalne omanikutulu".

Kahju sotsiaalsele keskkonnale

Majanduslik ekstremism hävitab normaalse sotsiaalse koosluse, suurendab elatusallikata või toimetulekuks ebapiisava sissetulekuga elanike arvu, põhjustades ühtlasi nii ka kuritegevuse kasvu.
GAZ

Sõjatoodang

Tehas tootis ka nõukogude ajal "kõrvalsaadusena" militaartehnikat: 1930. aastatel kergtanke T-27 ja väikseid ujuvtanke T-37А. Teise maailmasõja ajal toodeti kergtanke T-60 ning selle modifikatsioone GAZ-70/T-70 (ГАЗ-70/Т-70) ja T-70M, samuti iseliikuvaid suurtükke SU-76 (СУ-76) ja SU-76M (СУ-76М).
Marshalli maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1836. aastal.
NGC 5824

NGC 5824 on Hundi tähtkujus asuv kerasparv, mis paikneb Kentauri tähtkuju läänepoolse piiri lähedal. Kerasparve avastajateks on end nimetanud James Dunlop, John Herschel ja E. E. Barnard. NGC 5824 asub Maast umbes 105 valgusaasta kaugusel. Parv on vaadeldav väiksemate teleskoopidega, kuid selle tuuma vaatlemiseks on vaja suurema avaga teleskoopi.
Arkonia

Arkonia (poola keeles Korporacja Akademicka Arkonia, ladina keeles Arconia) on poola üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioon asutati 9. mail 1879 Riia Polütehnilise Instituudi juures.
Korporatsiooni deviis on Veritate ac Labore (poola keeles Prawdą a Pracą) (ligikaudne tõlge 'usu ja tööga').
Bernard Mandeville

Bernard Mandeville (Bernard de Mandeville, /ˈmændəvɪl/; 15. november 1670 – 21. jaanuar 1733) oli inglise-hollandi filosoof, majandusteadlane ja satirist. Sündis Rotterdamis Madalmaades, kuid elas enamiku elust Inglismaal ja avaldas enamiku oma teostest inglise keeles. Sai tuntuks oma "Mesilaste valmiga".
Valge-toonekurg

Välimus

Sulestik on valge, vaid hoosuled on mustad, jalad ja nokk on punased.
Täiskasvanud lind kaalub umbes 3–4 kg. Kehapikkus on 100–115 cm, tiiva siruulatus 200–215 cm.

Levik ja arvukus

Valge-toonekurg on levinud Euroopa ja Aasia metsavöötmes ning Lõuna-Aafrikas. Ta on rändlind, kes talvitub troopilises Aafrikas ja Indias. Hispaanias elavad isendid on paiksed.
Eestis on levila põhjapiir. Eesti aladele jõudis valge-toonekurg mitte kuigi ammu. Esimene pesitsemine registreeriti 1841. aastal Vastseliina piiskopilinnuse varemetel.

Valge-toonekure koguarvukus maailmas on hinnanguliselt 500 000 – 520 000 lindu. Kõige arvukamalt pesitseb neid Poolas (52 500 paari), järgnevad Hispaania (33 217), Ukraina (30 000), Valgevene (20 342), Leedu (13 000), Läti (10 700) ja Venemaa (10 200). Eestis pesitseb hinnanguliselt 4500–5500 valge-toonekure paari (2014) ja nende arvukus on meil järjepidevalt kasvanud, kuigi viimase kümne aasta jooksul on kasv aeglustunud.

Pesitsemine ja elupaigad

Pesa teeb puu, elektriposti või korstna otsa. Kurnas on 3–5 muna, mida emaslind haub 33 päeva. Esmakordselt on teada pesitsemine Eestis Vastseliina piiskopilinnuse lähedal 1841. aastal, tänapäeval on siin üldlevinud haudelind.

Toitumine

Valge-toonekurg toitub kahepaiksetest, madudest, kaladest ja närilistest.
Valge-toonekurg on Saksamaa, Poola, Leedu ja Valgevene rahvuslind.

Kaitse

Eestis on valge-toonekurg III kategooria kaitsealune loomaliik.
Sillamäe raamatukogu

Sillamäe raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Sillamäel aadressil Kesk tänav 1. Raamatukogu juhataja on Elviira Sidorova.
Raamatukogul on kaks haruraamatukogu: Kalda raamatukogu (aadressil Kalda tänav 12) ja Viru raamatukogu (aadressil Viru tänav 26).
Kriketikurikas

Kriketikurikas (inglise keeles cricket bat) on kriketis kasutatav nui kriketipalli löömiseks.
Kirketikurikas on valmistatud puidust ning koosneb käepidemest ja käepideme otsa kinnitatud silindrikujulisest peast. Varre pikkus ei tohi ületada 4,25 tolli (108 mm) ning kurika kogupikkus ei tohi olla üle 38 tolli (970 mm).