google/wiki40b huggingface dataset:
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus

Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus (ka väljatöötamiskavatsus, VTK) on Eesti õigusloomes dokument, millega eelnõu ettevalmistaja konsulteerib teiste osapooltega, et välja selgitada uue eelnõu väljatöötamise vajadus. 
Uue eelnõu koostamisele eelneb eelnõu ettevalmistaja (näiteks ministeeriumi) avaldatud väljatöötamiskavatsus. Väljatöötamiskavatsuses kirjeldatakse muu hulgas lahendatavat küsimust, võimalikke lahendusi ja nende võrdlust. Eelnõu koostamist alustatakse pärast seda, kui on analüüsitud ettepanekuid, mille teised osapooled (näiteks teised ministeeriumid, turuosalised, huvirühmad) on esitanud väljatöötamiskavatsusele vastuseks. 
Kohustuse koostada seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus on kehtestanud Eesti valitsus oma määrusega.

Nõuded väljatöötamiskavatsusele

Normitehnika käsiraamatu järgi peab väljatöötamiskavatsus sisaldama teavet ja põhjendusi eelnõuga puudutatud valdkonna või lahendamist vajava probleemi (küsimuse) ja sihtrühma kohta ning uue õigusakti eesmärgi kohta. Väljatöötamiskavatsus peab esitama küsimuse võimalikud lahendused, neid omavahel võrdlema ja esile tõstma eelistatava lahenduse. Valitud lahenduse sobivust kehtivasse õiguskorda tuleb põhjendada, samuti selgitada küsimuse lahendust Eestiga sarnase ühiskonnakorralduse ja õigussüsteemiga riikides.
Lisaks sellele peab väljatöötamiskavatsus esitama kavandatava regulatsiooni kirjelduse ja ülesehituse, sealhulgas regulatsiooni tasandi kindlaksmääramine, eelnõu eeldatava valmimise aja ja regulatsiooni soovitava kehtivusaja. Samuti tuleb väljatöötamiskavatsuses kirjeldada seaduseelnõu edasise väljatöötamise tegevuskava. Veel peaks väljatöötamiskavatsus esitama hinnangu, millised olulised mõjud, lähtudes nende esinemise sagedusest, ulatusest, sihtrühma suurusest ja ebasoovitavate mõjude riskist, võivad seaduse rakendamisega kaasneda. Mõjude hindamisel tuleb selgitada, kuidas kaasnevaid olulisi mõjusid analüüsitakse ja põhjendused, milliseid kaasnevaid mõjusid ei analüüsita.
Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus ei ole nõutav, juhul kui tegu on põhjendatult kiireloomulist menetlust nõudva eelnõuga. Samuti pole nõutav väljatöötamiskavatsuse avaldamine, juhul kui eelnõu käsitleb Euroopa Liidu õiguse rakendamist ja kui eelnõu aluseks oleva Euroopa Liidu õigusakti eelnõu (näiteks direktiivi või määruse) menetlemisel on sisuliselt lähtutud nõuetest, mida Eesti õigusloomes väljatöötamiskavatsustele esitatakse.
Väljatöötamiskavatsust pole vaja ka välislepingu sõlmimise, muutmise või lõpetamise seaduse eelnõule, iga-aastasele riigieelarve seadusele ega selle muudatustele või lisaeelarvetele. Samuti võib pole väljatöötamiskavatsus nõutav, kui eelnõu seadusena rakendamine ei too kaasa olulist õiguslikku muudatust või muud olulist mõju.
Leopold Paal

Leopold Paal (21. jaanuar 1928 Tapa – 14. november 1991 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Leopold Paal oli raudteelase poeg.

Haridus

Lõpetas Tapa Keskkooli 1947, TPI ehitusteaduskonna hüdrotehniliste ehitiste erialal 1952 (cum laude); Leningradi Polütehnilise Instituudi aspirant 1956–58.

Teaduskraad ja -kutse

Tehnikakandidaat 1958, Leningradi PI, väitekiri "Гашение энергии в нижнем бьефе сооружений в условиях донного режима сопряжения"; dotsent 1961; tehnikadoktor 1969, Leningradi PI(kinnitus 1971), väitekiri "Оснвы методов расчета турбулентной диффузии вещества загрязнения в водотоках". ; professor 1972.

Teenistuskäik

Õpingute ajal töötas lühikest aega "Põllumajandusprojekti" hüdroenergeetika osakonnas.
TTÜs 1951–1991: hüdrotehnika ja geodeesia kateedri vanemlaborant, assistent 1953–57; sanitaartehnika ja hüdraulika kateedri vanemõpetaja 1958, dotsendi kt 1960; sanitaartehnika kateedri dotsent 1961–69, professor 1969–91, juhataja 1968–91.

Teadustöö põhisuunad

Hüdrotehniliste ehitiste hüdraulika; vee kvaliteedi reguleerimine ja puhastusmeetodid; keskkonnakaitse.
Avaldanud üle 140 publikatsiooni, sh monograafia, õpikuid ja artikleid "Eesti Nõukogude Entsüklopeedias". Tema juhendamisel on kaitstud 20 kandidaadiväitekirja.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Oli veekogude vee kvaliteedi reguleerumise ja prognoosimise uurimissuuna teaduslik juhendaja ja jõgede vee kvaliteedi prognoosi arvutusaluste loojaid.  Tema uurimistulemusi on rakendatud Tallinna linna kanalisatsioonisüsteemi rekonstrueerimisel. Oli vabariikliku nõukogu "Veeressursside kompleksne kasutamine ja kaitse" liige; Leningradi Ehitusinseneride Instituudi veevarustuse doktoriväitekirjade kaitsmisnõukogu liige; NSV Liidu TA loodusliku ja reovee puhastamise tehnoloogia teadusliku nõukogu liige; Soome lahe veekaitse töörühma liige; TPI toimetiste sanitaartehnika sarja toimetaja; ühingu Teadus juhatuse liige ja tehnikasektsiooni esimees.

Ühiskondlik tegevus

TPI ametiühingu komitee esimees; Eesti NSV Haridustöötajate, Kõrgkoolide ja Teadusasutuste Vabariikliku Ametiühingu Komitee presiidiumi liige 1960–65.
Jagamisega algebra

Näited

Tuntuimad jagamisega algebrad on assotsiatiivsed ja lõplikumõõtmelised algebrad üle reaalarvude korpuse. Frobeniuse teoreemi järgi leidub (isomorfismi täpsusega) parajasti kolm sellist algebrat: reaalarvude korpus ise (mõõde on 1), kompleksarvude korpus (mõõde on 2) ja kvaternioonide kaldkorpus (mõõde on 4).
Ainus lõplikumõõtmeline jagamisega algebra üle kompleksarvude korpuse on kompleksarvude korpus ise. Üldisemalt on ainsateks assotsiatiivseteks jagamisega algebrateks üle algebraliselt kinniste korpuste vastavad korpused ise.
Johann Lainas

Johann Lainas (25. jaanuar 1898 Moksi talu, Aidu vald, Paistu kihelkond – 4. mai 1957) oli 1919–1927 Halliste ja 1929–1942 Suure-Jaani postkontori ülem.
21. veebruaril 1940 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk.
Navesti mõis

Navesti mõis (saksa keeles Nawwast) oli rüütlimõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Mõis rajati 1622 Pärsti mõisast eraldatud alast.
Neoimpressionism

Ajalugu

Uue maalitehnika alusepanijaks peetakse Georges-Pierre Seurat'd. Stiil levis teistesse maadesse alates 1887. aastast ja leidis publikut põhiliselt tänu Paul Signaci aktiivsele tegevusele ja tema 1899. aastal ilmunud raamatule "Eugéne Delacroix'st neoimpressionismini".
Neoimpressionistidele avaldasid mõju mitmed värvitaju käsitlevad teosed, näiteks keemik Michel-Eugène Chevreuli "Värvide simultaankontrasti seadust" (1839). Mõju avaldas ka Charles Blanci "Joonistuskunsti grammatika", mis uuris, kuidas jooned sisendavad emotsioone.
Albert Dubois-Pillet, Georges-Pierre Seurat, Paul Signac ja Odilon Redon asutasid 1884. aastal Sõltumatute Kunstnike Seltsi, mis võimaldas ametlikust Salongist kõrvale jäädes vabalt oma teoseid eksponeerida.

Tunnused

Lõuend (või puitalus) valmistati hoolikalt ette. Maaliti aegamööda, kiht kihi haaval. Maaliti ääris, mis sulges kompositsiooni. Ka raam kaeti värvipunktidega. Klaasiga kaetavat teost üldjuhul ei lakitud.
Ainestik tuli tavaliselt igapäevaelust. Palju kujutati populaarseid meelelahutusi, näiteks kohvikuid, tsirkuseetendusi ja kontserte, aga tehti ka maastikumaale.
Neoimpressionistide eesmärgiks oli valguse tõepärane kujutamine. Erinevalt impressionistidest huvitasid neid rohkem optilised efektid ja kompositsioon kui vahetu mulje edasiandmine.
Suur-Hamburgi seadus

Suurem Hamburg

Hamburg kaotas enamuse oma eksklaavidest, sealhulgas Geesthacht ja Cuxhaven. Vastutasuks laiendati Hamburgi endiste Preisimaa linnade, nagu Altona, Wandsbek ja Wilhelmsburg, samuti mitme küla lisamisega. See kujutas endast nn. "nelja linna regiooni" ametlikku ühinemist.
Sümboolne, kuid oluline muudatus oli Hamburgi "ümbernimetamine". "Freie und Hansestadt Hamburg" ("Vaba- ja Hansalinn Hamburg") asemel nimetati seda nüüd "Hansestadt Hamburg" ("Hansalinn Hamburg"). Viide vabadusele vanas nimes pärineb Saksa-Rooma riigist, mis sisaldas mitmeid rohkem või vähem suveräänseid vabu riigilinnu, sealhulgas Hamburg.

Preisimaa

Lisaks Hamburgi regulatsioonidele liitis seadus Vabalinn Lübecki Preisimaaga. Mõned väiksemad külad arvati Mecklenburgi. Lübeck oli olnud föderatsiooni sõltumatu liige, mis moodustas Reichi, enne kui Gleichschaltung 1933.–34. aastal hakkas neid kooskõlla viima. Adolf Hitler tundis Lübecki suhtes vastumeelsust, kuna linnavolikogu keelas tal seal 1932. aastal kampaaniat korraldada, kuigi oli ka vajadus hüvitada Preisimaale selle kaotused Hamburgile. Peale Lübecki, mis liidendati Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsiga, pidi Hamburg loovutama Geesthachti, mis läks samuti Schleswig-Holsteinile, ja Ritzebütteli (sealhulgas Cuxhaveni), mis läks Preisimaa Hannoveri provintsile. Preisimaa loovutas Hamburgile Altona ja Wandsbeki, mis enne kuulusid Schleswig-Holsteinile, ning Harburg-Wilhelmsburgi, mis oli olnud Hannoveri osa.
Nagu kogu Natsi-Saksamaa jagunes gaudeks, olid naaberpiirkondade Lübecki, Schleswig-Holsteini ja Mecklenburgi Gauleiterid võidelnud 1933. aastast kontrolli eest linna üle. Selle liitmine Preisimaaga näitas Schleswig-Holsteini Gauleiteri võitu.
Hargla kogudus

EELK Hargla kogudus on luterlik kogudus Harglas.
Kogudus kuulub EELK Valga praostkonda. 
Koguduse hooldajaõpetaja on Vallo Ehasalu, organist Katrin Rogenbaum. Juhatuse esimees on Rein Paas.
Jumalateenistused on üle pühapäeva algusega kell 14.30 Hargla kirikus.
Leonid Krassin (jõelaev)

Ajalugu

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 395 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases. Laev sai valmis 31. märtsil 1989 ning see anti üle Moskvas asuvale Moskva Laevakompaniile (ГП Московское речное пароходство МРФ РСФСР). Riigiettevõte Moskva jõelaevandus, hiljem eraettevõte OAO Moskva jõelaevandus ning OAO Moskovskij turistitšeskij flot kasutavad jõelaeva Leonid Krassin kruiisidel Volgal, Moskva jõel ja Neeval. Kapten (seisuga 2012) on Aleksandr Skvortsov.
Bugatti 18/3 Chiron

Bugatti 18/3 Chiron oli prantsuse autotootja Bugatti ideeauto.
Keskmootoriga Bugatti Chironi disainis kuulus itaalia autodisainer Giorgetto Giugiaro. Auto jõuallikaks oli sama Volkswageni W18, mis teistelgi Bugatti ideeautodel Bugatti EB118 ja Bugatti EB218.
Bugatti 18/3 Chiron sai oma nime kunagise kuulsa Bugatti võidusõitja Louis Chironi (1899-1979) järgi.
Silvia Raudvee

Silvia Raudvee (sündinud 21. augustil 1927 Lehtses) on eesti klaasikunstnik.
1949. aasta märtsis ta küüditati koos vanematega Krasnojarski krai Novosjolovo rajooni, vabanes 1957. aasta oktoobris.
1961. aastal lõpetas ta ERKI klaasikunsti eriala.
Aastatel 1961–1974 oli ta Valgevene NSV-s Niomani klaasitehase kunstnik. 1975. aastast on ta tegutsenud vabakutselise kunstnikuna.
Ta on Eesti Klaasikunstnike Ühenduse liige.
Rotermanni soolaladu

Rotermanni soolaladu on paeehitis Tallinnas aadressil Ahtri 2. 
Soolaladu valmis 1908. aastal baltisaksa inseneri Ernst Boustedti projekti järgi. Soolalao laskis ehitada Tallinna suurtööstur Christian Barthold Rotermann. Algul oli hoone ühekorruseline. Hoone keldris asus soolaladu ja üleval töödeldi sisseveetud soola. 
Aastatel 1995–1996 hoone rekonstrueeriti ja see muudeti arhitektuuri- ja kunstikeskuseks. Aastal 1996 asus ülemisele korrusele Eesti Arhitektuurimuuseum ja alumisele korrusele Eesti Kunstimuuseumi näitusesaal. Aastal 2005 kolis kunstimuuseum soolalaost välja.
Hans Bethe

Hans Albrecht Bethe (2. juuli 1906 Strasbourg – 6. märts 2005 Ithaca, New Yorgi osariik) oli saksa päritolu Ameerika Ühendriikide tuumafüüsik.
1967. aastal anti talle Nobeli füüsikaauhind tähtede tuumasünteesi teooria eest.
Tim Ingold

Timothy Ingold (sündinud 1. novembril 1948) on šoti antropoloog.
Ta töötab Aberdeeni Ülikoolis.
Tema kasutusele võetud on mõiste taskscape – ülesannete maastik.
Alates 1998. aasta mais toimunud konverentsist "Uses of Nature – towards an Anthropology of Environment" on ta korduvalt külastanud Eestit seoses teadusüritustega.
Lõhekaan

Lõhekaan (Cystobranchus respirans) on kalakaanlaste (Piscicolidae) sugukonda kuuluv ektoparasiitne kaani liik.
Ristlõikes ümar, oliivroheline, kogukas 6-7 cm pikkune kaan kellel on 4 silma. Eestis leitud vähe kuid levinud Mandri-Euroopas, puhkeolekus võivad viibida veekogu põhjas või taimestikul. Iga 2-3 rõnga tagant paiknevad kummagil küljel ligikaudu 10 kubataolist pulseerivat põiekest, ees-iminapp on suur.
Leisi palliväljakud

Leisi palliväljakud on Saare maakonnas Saaremaa vallas Leisi alevikus asuvad palliväljakud. Väljakutel saab mängida jalgpalli ja rannavõrkpalli.
Jalgpalliväljak oli endise klubi JK Leisi kodustaadion.
Suur-Begitševi saar

Suur-Begitševi saar (vene остров Большой Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Sahha vabariigis Laptevite meres Hatanga lahe suus.
Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 1800 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit.
Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad.
Suur-Begitševi saarest 7 km kaugusel lääne pool asub Väike-Begitševi saar, mille pindala on 15 km². Sahha ja Krasnojarski krai piir läheb nende vahelt läbi, nii et Väike-Begitševi saar kuulub Krasnojarski kraisse.
Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared 1923–1924 avastas ja neid uuris.
Harilik poorsamblik

Harilik poorsamblik (Menegazzia terebrata) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teda leitud nt Pärnumaal Asujas, Laiksaarel, Taalis, Voltvetis, Massis, Eidaperes, samuti Viljandimaal, Tartumaal, Jõgevamaal, Ida-Virumaal.
Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.
Paul Valéry

Paul Valéry (prantsuse [pɔl valeʁi]), õieti Ambroise Paul Toussaint Jules Valéry (30. oktoober 1871 Sète – 20. juuli 1945 Pariis) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik, esseist ja ühiskonnategelane.
Ta valiti 1925. aastal Prantsuse Akadeemia liikmeks (38. iste).
Teda esitati 12 eri aastal kokku 27 korral Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.
Eesti keeles on ilmunud tema esseede ja filosoofiliste fragmentide kogumik "Härra Teste" (originaalis "Monsieur Teste", sarjas "Avatud Eesti Raamat", tõlkinud Hasso Krull, Tallinn: Vagabund, 1995).
Brunsbüttel

Brunsbüttel (saksa keeles Brunsbüttel) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Dithmarscheni kreisis Kieli kanali suudme ääres.
Linnas elab 13 120 elanikku (seisuga 2010).
Linna planeeritakse rajada veeldatud maagaasi terminal. See peaks avatama 2022.
Mõisahoone

Mõisahoone oli mõisa pidamiseks rajatud ehitis.  Mõisahooned olid osa mõisaansamblist ja niinimetatud mõisasüdame põhielemendid.
Tüüpilised mõisahooned olid härrastemaja ja kõrvalhooned (ametnike elamu, tõllakuur, tall, sepikoda, aidad, veski, viina- või õlleköök), samuti karjalaudad, tööliselamud.
Branti vald

Ajalugu

Aastani 1925 kandis Launkalne vald Branti valla nime, seejärel sai see tänapäevase nime. Aastal 1935 oli valla pindala 70,78 km², elanikke oli seal 1186. 1945. aastal moodustati valda Branti ja Launkalne külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

Loodus

Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Olulisemad jõed on Abuls ja selle lisajõed Mutulīte, Dranda ning Nigra. Branti valda jääb kaks järve – Branti ja Strante järv –, samuti Prūši veskijärv.

Kaitstavad objektid

Looduskaitse all on Lejasstrantese pärn, Liezēri pärn, Ducmaņi tamm, Kalna Ducmaņi tamm, Vītoli künnapuu, Ragži jalakas, Roza pahaga kask, Bukani tamm, Branti tammed, Vecbemberi künnapuu, Brūkši tamm ja Veckalniņi künnapuu. 
Vallas on arvukalt riikliku kaitse all olevaid muinsusmälestisi. Nendeks on Slavēki, Tīrumpapāni, Gailīši, Branti, Leiaskleperi, Lejasstranti ja Kalnastranti muinaskalmed. Muinsusmälestistest on vallas kohaliku kaitse all Branti mõisa härrastemaja ja Kampi linnamägi.
Läänerannik (USA)

Lääneranniku osariigid

Lääneranniku osariikideks loetakse Hawaii, Alaska, Washington, Oregon ja California.

Rahvastik

2010. aastal elas regioonis 15,3% USA rahvastikust ehk 47,8 miljonit inimest.
Saraatovi kubermang

Sara(a)tovi kubermang oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Saraatov. Kubermang eksisteeris aastatel 1797–1928. 1851–1918 oli kubermang jaotatud 10 maakonnaks.
Klubi

Klubide ajalugu

Esimesed klubid tekkisid 16. sajandil Inglismaal ja olid mõeldud eeskätt meelelahutuslikuks tegevuseks.
18. sajandil Prantsusmaal tekkinud Bretooni Klubi ja sellest välja kasvanud Konstitutsiooni Sõprade Klubi, mida kooskäimiskoha järgi tuntakse rohkem Jakobiinide Klubina, olid poliitilise iseloomuga. Samal sajandil tekkis Venemaal kirjanduslik nn inglise klubi, kus osalesid muuseas Aleksandr Puškin ja Nikolai Karamzin. 18. sajandi teisel poolel ja 19. sajandil tekkis Venemaa kubermangulinnades aadlike, kaupmeeste ja käsitöömeistrite klubisid, 1905. aasta revolutsiooni paiku ka töölisklubisid.
Gaida Kivinurm

Gaida Kivinurm (sündinud 29. augustil 1956) on Eesti jurist, kohtunik.
19. juunil 1996 nimetas Vabariigi President Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Gaida Kivinurme kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilkolleegiumis.
Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige.
Another Ticket

"Another Ticket" on Eric Claptoni seitsmes stuudioalbum, mis lasti välja 1981. aasta veebruaris. See oli tema viimane plaat, mis ilmus Polydor Recordsi firma all. Ka bänd oli uus, kuhu kuulusid teiste hulgas Albert Lee ja Gary Brooker (ex. Procol Harum). Muusikas oli rohkem rõhku bluus-rockil, mitte nagu tema 70-ndate kantri ja Tulsa soundiga plaadid. Album tõusis Billboardi tabelis seitsmendale kohale ja plaadilt ilmus tervelt viis singlit. Ja seda vaatamata sellele, et Polydor ei olnud eriti huvitatud plaadi promomisest.
Ilmeniit

Ilmeniit on rauda ja titaani sisaldav mineraal. Titaani avastas Inglismaal Cornwallis William Gregor aastal 1791 just sealset ilmeniiti uurides.
Ilmeniidi idealiseeritud keemiline valem on FeTiO₃ Mineraal on nõrgalt magnetiliste omadustega, kas musta või terashalli värvi. Ilmeniit on üks olulisemaid titaanimaake. Mineraal sisaldab sagelika magneesiumit ja mangaani ja võib esineda koos geikieliidi ning pürofaniidiga (eriti kimberliidi koostises). Ilmeniit võib esineda ka koos hematiidiga; kõrgematel temperatuuridel moodustunud purskekivimites võivad need seguneda. Ilmeniidist võib moondel tekkida leukokseen; leukokseeni esinemine on üks tunnus, mille järgi ilmeniiti leida võib. Sarnase välimusega magnetiidist aitab ilmeniiti eristada tema tugevam pleokroism (ilmneb pruunikasroosa alatoon).
Ilmeniidile on omane trigonaalne süngoonia. Struktuurilt sarnaneb see korundiga. Ilmeniidi kõvadus Mohsi skaalal on 5-6.
Ilmeniit esineb paljudes tardkivimites ja moondekivimites. Seda esineb sageli suuremates sillides. Magneesiumi sisaldav ilmeniit on sageli kimberliidi tekke indikaatoriks ja sel juhul esineb see koos vilkude, amfibooli, rutiili ja diopsiidiga. Mangaani sisaldav ilmeniit esineb sageli graniitsetes kivimites; seal võib see sisaldada ka nioobiumit.
Ilmeniit on saanud nime Ilmeni mägede järgi Miassi lähistel, kus seda esmakordselt kirjeldati.

Kaevandamine

Ilmeniiti kaevandatekse põhiliselt titaandioksiidi tootmiseks. Aastal 2011 toodeti 47% sellest ainest just ilmeniidist. Töötlemisel kasutatakse kas Knolli meetodit või töötlemist sulfaatidega. Suuremad titaandioksiidi tootjad on Dupont, Cristal Global, Huntsman, Kronos ja Tronox. Suurimad kaevandajad on Kanada, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Austraalia.
Suuremad avastatud ilmeniidimaardlad, mida pole veel kasutusele võetud, asuvad Soomes (Karhujupukka maardla Kolari lähistel), Balla-Balla maardla Pilbary lähistel Lääne-Austraalias ja Pooncary mineraalliiva maardla Austraalias
Kulli tänav (Rakvere)

Kulli tänav on tänav Rakveres.
Tänav on umbtänav pikkusega 132 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga.
Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi sai ka linnaosa oma nime.
Ngambai keel

Fonoloogia

Ngambai keeles on 13 vokaalfoneemi ja 22 konsonantfoneemi. Tegemist on toonikeelega, keeles on kolm erinevat tooni: kõrge, keskmine ja madal. Tonaalsus mängib keeles suurt rolli ning sama sõna erinev hääldamine muudab tihti sõna tähendust. Ühel silbil võib kohati olla ka mitu tooni ehk liuglemine toimub ühelt toonilt teisele.

Aspekt

Ngambai keeles eristatakse perfektiivset ja imperfektiivset aspekti.

Aeg

Mineviku ja oleviku puhul ei ole mingisugust eristust. Tuleviku puhul lisatakse tegusõna ette abitegusõna a ja tegusõna ise jääb infinitiivi.

Omadussõnad

Ngambai keeles ei ole omadussõnu. Objektide omadusi väljendavad atributiivsed tegusõnad. Näiteks ei ole olemas omadussõna 'pikk', küll aga on olemas tegusõna 'pikkolev'.

Sõnajärg

Ngambai keeles on sõnade järjekord SVO ehk subjekt-verb-objekt.

Kirjaviis

Ngambai keel kasutab ladina kirjaviisi.

Põhiarvsõnad

Põhiarvsõnad 1–10 ngambai keeles:
üks – kára
kaks – jó
kolm – mùndá
neli – só
viis – mí
kuus – mìsá
seitse – sírí
kaheksa – ji-nài-jó ( 10 - 2 )
üheksa – ji-nài-kára ( 10 - 1 )
kümme – dòg
Ngambai keeles kasutatakse kümnendsüsteemi, erandiks on vaid arvsõnad kaheksa ja üheksa, mida väljendatakse vastavalt kümme-miinus-kaks ja kümme-miinus-üks.

Keelenäiteid

Dingem ar bisi kor bad. – Mees paneb koera lambaid taga ajama.
Mndigi kau bbe. – Ma tahan koju minna.
Anna ger toge Jaan ngal. – Anna teab, et Jaan on pikk.

Muud infot

Ngambai keeles on laensõnu nii araabia kui prantsuse keelest.
Iirimaa lipp

Iirimaa lipp (iiri bratach na hÉireann / suaitheantas na hÉireann) on Iirimaa riigi- ja rahvuslipp, mis on kasutusel alates 1919. aastast. Ametliku staatuse riigilipuna sai see alles 1937. aastal.
Iirimaa lipp on vertikaalsete laidudega trikoloor, mille värvid on roheline, valge ja oranž. Lipu kõrguse ja laiuse suhe on 1:2.
Matti Killing

Matti Killing (sündinud 17. märtsil 1948 Pärnus) on eesti sõudetreener ja endine sõudja. 
Ta on 1966. aastal lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli, ta on õppinud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonnas.

Treenerina

Töötanud sõudetreenerina Pärnus: 1967–1975 Dünamos ja aastast 1976 Kalevis (7. kutsetase, 2006). Ajavahemikul 1976–1991 oli ka ametiühingute üleliidulise koondise treener, alates 2015. aastast olnud Eesti Sõudeliidu täiskasvanute koondise peatreener. 
Tema juhendatavad on olnud Raul Arnemann, Marek Avamere, Tõnu Endrekson, Harri Hiiesalu, Piret Jamnes, Andrei Jämsä, Toomas Kasearu, Alo Kuslap, Jaan Laos, Roman Lutoškin, Toomas Ollesk, Reet Palm, Kadri Palm, Raivo Parts, Arvi Peet, Allar Raja, Alvar Räägel, Kaspar Taimsoo, Rauno Talisoo, Priit Tasane ja Paul Valliveere.
Ta on avaldanud ajakirjades Kehakultuur ja Eesti Sõudja sõudmisteemalisi artikleid. Aastast 1995 töötanud Pärnu Spordiseltsis Kalev esimehena. Olnud 2010–2013 Eesti Spordiseltsi Kalev juhatuse ja aastast 2014 volikogu liige.

Isiklikku

Tema poeg Fred Killing on tulnud sõudmises aastatel 1990–1991 roolijana 3 korda Eesti meistriks. Tema vend Taivo Killing on sõudja ja sõudetreener. Abikaasa Reet Palm-Killing on sõudja ja sõudetreener.
Donoúsa

Elanike arv

Donoúsal elas 1928. aastal 235 ja 1946. aastal 250 inimest. Sellest peale hakkas elanike arv vähenema, olles 1991. aastal kõigest 81. Viimastel aastatel on turism saarele suurenenud, eriti läheduses asuvalt Náxoselt ja Amorgósilt, ning see on suurendanud elanike arvu 2001. aasta seisuga 163-le.
Saare halduskeskus on Stavrós, kus on saare sadam. Seal elab 2001. aasta andmetel 137 elanikku. Kalotarítissa külas põhjaranniku lähedal on 19 elanikku ja Mersíni külas saare edelakaldal on 5 elanikku. Ülejäänud külades üldjuhul inimesi ei ela.