google/wiki40b huggingface dataset:
Majandussurutis

Majandussurutise põhjused

Majanduses stabiilsuse saavutamiseks tuleb majandustegevust hoolikalt planeerida. Majandussurutise tekke põhjuseks võib välja tuua, et kui soovitakse majanduses stabiilsust, siis on planeerimine oluline. Muidu võivad tekkida buumid ja krahhid,  mis on üksteisega seotud ja mis mõjutavad üksteist. Äritsüklid saavad alguse vabaturumajanduses, mida suudab valitsus edukalt stabiliseerida. Valitsuse sekkumine aitab ennetada kriise. Just kriiside ajal tehakse hulk vigu, mis jätkuvad kuni majanduse toibumiseni. Buumid ja krahhid on suuremad kapitalikaupade, mitte tarbekaupade sektoris. Jaemüüjad langevad surutisse viimasena ja leebemalt.

Turumajandus ja hinnakujundus

Turumajanduses on ärimees ettevõtja, kes soovib investeeringutega saada kasumit. Kui ta oskab hästi analüüsida oma kulusid ja tulusid, siis on kasum tagatud. Üldise hinnataseme tõusu ajal on toormaterjalide hinnad ja palgad kõrgemad, mistõttu loodetakse suuremat kasumit. Ettevõtjad on valmis rohkem investeeringuid tegema, kuna tarbitakse rohkem. Kui aga nõudlust hinnatakse üle, võib tekkida kahjum ja seetõttu peab ettevõte või ettevõtja oma äritegevuse lõpetama.
Nõudlus ja pakkumine peavad olema tasakaalus, mis tagab ka hindade ja tootmise võrdsuse. Majandussurutises on selgelt märgata, et inimesed tarbivad ja ostavad seda, mis on vajalik, kuna puudub liigne raha. Surutise ajal peavad hinnad stabiliseeruma nende tegelike väärtusteni. Turumajanduses mõõdetakse ettevõtjate edukust teenitud kasumi ning kahjumiga.
Majandussurutis kujuneb välja varasemast buumist ja pärast inflatsiooni vabanemist taastub majandusolukord. Surutis on vajalik reaktsioon eelnenud buumi ebanormaalsusele. Kui pangad on saavutanud parema olukorra ja stabiliseerunud tunnevad end kindlamalt, hakatakse laenuvõimet suurendama. Saab alguse uus buum, millega kaasneb peagi krahh.

Äritsükli teooria

Valitsuse sekkumine turul toimuvasse toob kaasa laenuraha suurenemise ja inflatsiooni. Kui inflatsioon jõuab lõpule, siis järgneb majandussurutis, mis väljendab kohandumist olukorraga. Buumid ja krahhid ei teki, kui pankade laenuvõime suurendamiseta on pakkumine ja hinnasüsteem tasakaalus. Inglise majandusteadlane David Ricardo arvab: "Maailma vabaturule tekkinud loomulikud rahad on iseenesest kasulikud kaubad, üldjuhul on need kuld ja hõbe. Kui raha piirduks ainult nende kaupadega, toimiks majandus kogusummas nagu eri turgudel: nõudmine ja pakkumine kohanduksid sujuvalt ning seetõttu ei oleks ka buumi ja krahhi tsükleid." 
Juba 2016. aastal teatas Eesti tööõiguse asjatundja Heli Raidve: "Masu ei varitse nurga taga, see vaatab meile avalikult otsa 2015.aasta sügisest ehk umbes kuuendat kuud. Suurettevõtete lahkumine meie turult, mitme tehase sulgemine, sundpuhkused, suurkoondamised jms. Eesti turg on pisike. Tööandjad, kes vapralt vastu peavad, väärivad tunnustust ja tuge".
Paternopoli

Ajalugu

1980. aasta 23. novembri Irpinia maavärin tekitas piirkonnas suuri purustusi.
Naage pank

Naage pank (ka Tõlinõmme pank või Telinõmme pank) on pank Harju maakonnas Harku vallas Naage külas. Pank jääb Naage maastikukaitseala piiresse. Panga jalamil on koopaid.
Naage pank asub Türisalu klindipoolsaare kirdeserval.
Pank on Toila kihistu Tõlinõmme kihistiku stratotüüp. Paljandi ülemised neli ja pool meetrit moodustavad Väo kihistu lubjakivid, selle all on 30 cm Aseri lademe ooididega savikat lubjakivi. Veel allpool on 40 cm Pakri kihistu liivast lubjakivi. Selle all on Lahepera kihistiku glaukoniiti sisaldav lubjakivi. Paljandi alumise osa moodustab Tõlinõmme kihistiku sinakashall savikas lubjakivi.
Külm

Külm on ilmanähtus, kui õhutemperatuur on alla 0 °C. 
Sõltuvalt õhutemperatuurist eristatakse mitmeid külmaliike, nt külma alates –10 °C nimetatakse pakaseks.
Paula Hitler

Paula Hitler (21. jaanuar 1896 Hafeld, Austria – 1. juuni 1960) oli Adolf Hitleri noorem õde.
Paula isa oli Alois Hitler ja ema Klara Pölzl. Paula oli Adolfi õdedest-vendadest ainus, kes lapsepõlve üle elas.
Kuni Teise maailmasõja lõpuni töötas Paula sekretärina, samuti toetas teda Hitler Natsi-Saksamaa perioodil.
Gonyophis

Levila

Need maod on levinud  Sarawaki osariigis (Malaisia) ja Singapuris.
Loend (andmestruktuur)

Loend on informaatikas andmestruktuur andmeelementide hoidmiseks järjestatud kujul.
Loend erineb massiivist selle poolest, et loendi maht ei ole eelmääratud. See tähendab, et olemasolevasse loendisse saab elemente lisada ja neid sealt eemaldada.
Loendis saab olla mitu võrdset elementi, erinevalt näiteks hulgast.

Loendi realiseerimine

Loendit saab implementeerida ahelloendina või massiivi abil. Ahelloendis viitab iga element endale järgnevale elemendile, tänu millele saavad elemendid olla mälus hajutatud.
Massiivi kasutades saab loend algul elementide hoidmiseks luua väärtustamata massiivi, millel on kindel pikkus. Kui elementide lisamisel loendisse saab massiiv täis, siis saab elementide hoidmiseks luua uue massiivi.
Sõru alumine tulepaak

Sõru sihi alumine tulepaak on tulepaak Hiiu maakonnas Hindu külas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 42′ 4″ N, 22° 29′ 32″ E.
Punase laternaruumiga valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 11 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 13 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Sõru ülemise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 487 meetrit ja sihi asimuut on 310,6°.
Tulepaak ehitati 1934. aastal.
VanHool

VanHool on Belgia keretootja, mis tegeleb busside, trollibusside ja haagiste tootmisega.
Ettevõtte rajas Bernard Van Hool 1947. aastal Koningshooiktis Lieri lähedal Belgias. Algusaastatel müüs ettevõte oma toodangut Euroopas, kuid alates 1980. aastate keskpaigast siseneti ka Põhja-Ameerika turule, kus ettevõtte on kujunenud oluliseks tegijaks.
Kollaboratsioon

Kollaboratsioon (ladina k. 'kaastöötamine') on koostöö, kaastöötamine, partnerlus; samuti vaenuliku võõrriigi, näiteks okupatsiooniga pealesurutud režiimi toetamine, abistamine ja/või sellega kaasaminek.
Kollaborant (ka kollaboratsionist) on vastavalt kaastöötaja või võõrrežiimi kaasajooksik, st kodanik, kes abistab oma riigi hõlvamisel vaenlast.
Vilniuse Rahvusvahelise Avaliku Tribunali 2000. aasta 12.–14. juuni kohtuotsus täpsustas mõistet "kollaboratsioon" ning defineeris selle teadliku tegutsemisena okupatsioonivõimude juhiste järgi, rikkudes okupeeritud riigi õigusi, suveräänsust ja selle kodanikkonna kodanikuõigusi.
Adila paemurd

Adila paemurd on paemurd Rapla maakonnas Kohila vallas Adila külas. 
Murd on tunnistatud pärandkultuuri objektiks.
Paljand on osaliselt võsastunud. Kõrgeima astangu kõrgus on 70 cm, ent lubjakivi paljandub vähemal määral ka muudes paemurru servades. 
Murd on Adila kihistu stratotüüp. Aastal 1981 puuriti sellest 20 meetri kaugusele puurauk, mille südamikku uurides avastati, et sealsed ülemised paekihid on küll Adila kihistule omaselt õhukesed, ent kuuluvad siiski Moe kihistusse. Kuna Moe kihistu lasub Adila kihistul, siis ei sobi  murd tõenäoliselt Adila kihistu stratotüübiks ja vaja on leida neostratotüüp.
Tallinna maja

Tallinna maja on 2–3-korruseline kivitrepikojaga puidust üürimajatüüp, mida ehitati Tallinnas alates 1920. aastatest kuni Teise maailmasõjani.
Tallinna maja oli Lenderi maja edasiarendus. Selliseid maju projekteerisid mitmed arhitektid ja neid ehitati palju Tallinna eeslinnadesse. Valdavalt oli Tallinna maja 2-korruseline ärklikorrusega hoone, harva 3-korruseline. Sageli on 3. korrus juurde ehitatud 2000. aastail.
Gröönimaa rahvuspark

Gröönimaa rahvuspark on rahvuspark Gröönimaal, mis hõlmab saare põhja- ja kirdeosa. Pindalaga 972 000 km² on see maailma suurim rahvuspark. Loodes ulatub rahvuspark Petermanni liustikuni, kagus Kuningas Oscari fjordini ja Rypefjordini.
Rahvuspargi ala ei kuulu ühegi valla koosseisu ning piirneb lõunas Sermersooqi vallaga ja läänes Qaasuitsupi vallaga.
Rahvuspargis ei ole püsiasustust. Seal on 6 uurimisjaama, kus elab ajutiselt kokku umbes 30 inimest. Lühikesel suveperioodil liiguvad rannikul grööni kalurid ja kütid. Turistidele korraldatakse Ittoqqortoormiitist algavaid matku rahvusparki.

Ajalugu

Rahvuspark asutati 22. mail 1974 Ittoqqortoormiiti valla asustamata aladest. 1988 laiendati rahvusparki 272 000 ruutkilomeetri võrra tollase Avannaa maakonna asustamata lääneosaga praeguse suuruseni. 1977. aastal lisati rahvuspark rahvusvahelisse biosfäärikaitsealade võrgustikku.
Rahvuspargi piiridesse jäävad endised Eismitte ja North Ice'i uurimisjaamad.

Kliima

Rahvuspargis valitseb arktiline kliima. Suurem osa rahvuspargist on kaetud igijääga. Aasta keskmine õhutemperatuur on −9,8 °C kuni −16,7 °C. Talvel võib temperatuur langeda −50 °C-ni. Suvel ei tõuse õhutemperatuur enamasti üle +5 °C. Aastane sademete hulk varieerub 100–430 mm. Sisemaal on väheste sademetega külmakõrb. Põhjarannikul asuv Peary maa on maailma põhjapoolseim jäävaba maismaa-ala.
Polaaröö kestab 2,5 kuust lõunas kuni 5 kuuni põhjas Peary maal.

Fauna

Suurimetajatest elab rahvuspargis 5000–15 000 muskusveist ning rannikualadel hulgaliselt jääkarusid, ja morskasid. Lisaks elavad seal polaarrebased, lemmingid, polaarjänesed, kärbid. Põhjapõdrad surid seal välja 1900 ja hundid 1934, kuid hiljem on neid seal uuesti kohatud sisserännanutena Ellesmere'ilt.
Meres ja merejääl elavad mitmed hülgeliigid ning meres leidub mitmeid vaalalisi (narval, valgevaal).
Lindudest pesitsevad seal näiteks jääkaur, valgepõsk-lagle, lühinokk-hani, jahipistrik, lumekakk, lumepüü, hahk, kuninghahk ja ronk.

Floora

Rahvuspargi alal leidub üle 200 taimeliigi, nende seas arktika paju, vaevakask, kukemari, harilik drüüas ja pohl. Leidub ka endeemseid liike, nt kivirik Saxifraga nathorstii (Fredskild, n.d.).
Richard Holmes

Richard Gordon Heath Holmes (sündinud 5. novembril 1945 Londonis) on Briti kirjandusteadlane ja literaat (elulookirjanik), Briti Akadeemia liige. 
Ta on lõpetanud Cambridge'i Ülikooli. Aastatel 2001–2007 oli East Anglia Ülikooli biograafiliste uurimiste professor. Tema uurimisvaldkond hõlmab Briti ja Prantsuse romantismi ajastu kirjanike elulugusid. Ta avaldas hulk biograafiaid (Percy Shelley, Samuel Taylor Coleridge, Mary Shelley, George Gordon Byron, John Keats, Mary Wollstonecraft, William Godwin, Richard Savage jt), mis tõid talle rohkesti kirjandusauhindu. 
2008. aastal kirjutas ta Inglise teaduse ajaloo teemal "The Age of Wonder: How the Romantic Generation Discovered the Beauty and Terror of Science", mille eest pälvis mitu kirjandusauhinda, nende seas maineka Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna.
2013. aastal ilmus tema sulest õhusõidu ajaloo teemal "In Falling Upwards: How We Took to the Air".
Old School RuneScape

Mängitavus

"Old School RuneScape'i" peamine sisend mehaanika on viita ja vajuta. Mäng leiab aset fantaasiamaailmas nimega Gielinor, mis on jaotatud mitmeks piirkonnaks, kus mängija kontrollib ühte tegelast ning saab võidelda koletistega, suhelda teiste mängijatega, arendada oskuseid ning teha ülesandeid (quests).
Enne kõike peab mängija läbima õpetuse, mis viiakse läbi saarel nimega Tutorial Island, et jõuda edasi Gielinor'i. Õpetuses tehakse mängijale selgeks, kuidas arendada oskusi ning selgitatakse mida mängu liidesed (interface) teevad. Pärast õpetuse läbimist on Tutorial Islandile pääsemine mängijale võimatu.

Ironman Mode

"Old School RuneScape" võimaldab mängijatel raudmehe laadi (Ironman Mode), mis tähendab, et mängija (Ironman) ei saa teiste mängijatega kaubelda ega teiste mängijate asju maast üles korjata. Esimest korda tutvustati mängijaskonnale Ironman Mode't 2014. aasta oktoobris ja seda peetakse "Old School RuneScape" kõige raskemat viisi mängimiseks, sest hilises mängus on esemete saamine raske tugevamate koletiste tõttu.
Hardcore Ironman Mode (mängijat kutsutakse Hardcore Ironman'iks) on Ironman Mode raskem versioon, millel on samad omadused nagu Ironman Mode'l, kuid Hardcore Ironman kaotab surres oma Hardcore staatuse ning muutub tavaliseks Ironman'iks.
Ultimate Ironman Mode (mängijat kutsutakse Ultimate Ironman'iks) on Ironman Mode versioon millel on samuti samad omadused nagu Ironman Model, kuid Ultimate Ironman ei saa esemeid pangas hoiustada.
George W. Bush

Isiklikku

George W. Bush abiellus 5. novembril 1977 Laura Bushiga. Neil on kaks last: kaksikud Barbara ja Jenna.

Kriitika

George W. Bush ignoreeris korduvaid tõsiseid hoiatusi vahetult enne 11. septembri terrorirünnakuid. Arvatakse, et tegutsemise korral oleks saanud terrorirünnaku ära hoida.
Lisaks kritiseeritakse Georg W. Bushi Iraagi põhjendamatus ründamises, kuna enne sõja algust puudusid vettpidavad tõendid massihävitusrelvade olemasolust ja Iraagi toetusest al-Qaedale.
Tema ametiajal halvenes tunduvalt rahvusvaheline avalik arvamus USA suhtes, eriti Ühendkuningriigis, Prantsusmaal, Lõuna-Koreas, Kanadas ja Austraalias, mis taastus alles tema järeltulija, Obama ametiajal. Ühendkuningriigis toimusid tema visiitide ajal tihti meeleavaldused. Täna peavad ajaloolased teda üheks halvimaks riigi presidendiks.
Tallinna Tervishoiu Kõrgkool

Tallinna Tervishoiu Kõrgkool (lühend TTK) on tervise ja heaolu valdkonnas koolitust pakkuv riiklik rakenduskõrgkool. Kool asub aadressil Kännu 67.

Ajalugu

Kool asutati 1940. 
Aastatel 1941–1944 tegutses kool Venemaal Tambovis.
Inessa Kravets

Inessa Kravets (sündinud 5. oktoobril 1966 Dnipropetrovskis) on Ukraina kergejõustiklane (kaugus- ja kolmikhüppaja). Olümpiavõitja (1996) ja maailmameister (1995). Kehtiva kolmikhüppe maailmarekordi 15,50 m valdaja.
Elmatar

Elmatar oli raamatukirjastus, mis tegutses Tartus.
Elmatar andis 1994. aastast välja krimikirjanduse sarja "Öölane". Selles on ilmunud Rex Stouti, Erle Stanley Gardneri, Ellis Petersi jpt kriminaalromaanid.
9. oktoobril 2015 kuulutas kohus trükikoja Greif taotlusel välja kirjastuse pankroti. Kirjastuse kohustused ületasid selle varasid pankroti ajaks umbes 50 000 euro võrra.
Käända vald

Käända vald (saksa keeles Kända) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1897 ja siis liideti see vald Koluvere vallaga.
Anatoli Kaigorodov

Elukäik

Anatoli Kaigorodov sündis Peterburis vene meteoroloogi professor Dmitri Kaigorodovi ja tema friislannast abikaasa pojana. Ta lõpetas 1903. aastal Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna ning õppis vabakuulajana A. Stieglitzi Kunsttööstuskoolis ja Peterburi kunstiakadeemias professorite Vassili Mathé ja Arhip Kuindži juures. Seejärel täiendas ta end Münchenis ja Pariisis Académie Julian'is ja paljude eestlaste seas kõige enam hinnatud Filippo Colarossi vabaakadeemias. 1918. aastal tuli ta Eestisse revolutsiooni eest pakku ning jäigi.
Anatoli Kaigorodov oli kahe maailmasõja vahelisel ajal hinnatud kunstnik, esinedes paljudel näitustel, sealhulgas ka Eesti kunsti näitustel välismaal (Helsingis, Lübeckis, Kielis, Kölnis, Kopenhaagenis, Riias, Kaunases, Roomas ja Budapestis). Ta töötas Prantsuse Lütseumis joonistusõpetajana. Alates 1920. aastast juhatas ta omanimelist maalistuudiot. Kaigorodovi kunstistuudio Tallinnas oli iseäranis populaarne baltisakslaste seas.
Kuigi sünnilt venelane, lahkus Anatoli Kaigorodov 1939. aastal Saksa riigi kutsel Eestist, sest tema abikaasa oli sakslanna sünninimega Rotermann. Nad seadsid end esialgu sisse Gdanskis (Danzigis) ja hiljem Poznanis. 1939. aastal toimusid Danzigis ning 1942. ja 1944. aastal Poznanis Kaigarodovi isikunäitused, põhiliselt kaasavõetud töödest. Sõja lõpus asus ta elama Austriasse, kus suri Salzburgi lähistel Mondsees.

Looming

Anatoli Kaigorodov on maalinud väga erinevates tehnikates (õli-, tempera-, pastell- ja akvarelltehnikas) maastikke. Tema loomingu hulka kuulub ka figuraalkompositsioone, loomamaale, portreid ja lillepilte. Tema isikupärane stiil oli ekspressiivne ning värvikirev.
Anatoli Kaigorodov esines esimest korda näitusel juba Peterburi kunstiakadeemias õppides 1910. aastal. 1935. aastal toimus Tallinna Kunstihoones suurejooneline kunstnike Kaigorodovi ja K. Visotski näitus, kus oli välja pandud 80 Kaigorodovi teost, viimase 35 aasta loomingust.
Anatoli Kaigorodov oli Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühing liige.
Anni Warma

Anni Warma, ka Anni Varma (neiupõlvenimi Anni Pulk, 24. märts 1891 Kärstna vald, Viljandimaa – 12. jaanuar 1957) oli eesti õpetaja.
Oli Tallinna Linna Naiskutsekooli juhataja. Külastas 1929. aastal Brüsseli rahvakunstinäitust, et tutvuda eri maade rahvusliku käsitööga ning pitsitööstusega. Külastas ka Barcelona 1929. aasta maailmanäitust.
Oli abielus Aleksander Warmaga. Küüditatud Venemaale 1949–1956.
Fidži lipp

Fidži lipp on Fidži Vabariigi lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Pärast iseseisvumist kinnitas Fidži 10. oktoobril 1970 enda riigi- ja rahvuslipuks koloniaalaegse lipu, kuid muutis lipu sinise välja heledamaks, et lippu oleks lihtsam eristada teistest samasugustest. Plagu helesinise välja vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil 1908. aastast pärinev vapikilp. Kilbi ülaosa on punane ning sellel on Suurbritannia kuninga tunnus lõvi, kes hoiab käppade vahel kookospähklit. Ülejäänud vapiosa on jagatud Püha Jüri ristiga neljaks osaks, millest kolmel on kujutatud Fidži istanduste tüüpilisi vilju: suhkruroog, kookospalm ja banaanikobar. Neljandal väljal on aga rahutuvi, mis on pärit kuningriigiaegselt lipult. Lipu helesinine väli sümboliseerib Vaikset ookeani.

Fidži ajaloolised lipud

Aastatel 1871–1874 oli Fidži Kuningriigi lipul kaks püstivälja – valge ja sinine – ning keskel punane vapp, millel oli valge rahutuvi, oliivioks noka vahel, vapi kohal aga kuninga kroon.
1908. aastal sai Fidži, olles Suurbritannia koloonia, endale lipu, mis sarnaneb praeguse lipuga, kuid lipuväli oli tumesinine nagu Suurbritannia lipul ning lehvil oli valge sõõri sees Fidži vapp. 1924. aastal valge sõõr eemaldati ning sellisena püsis lipp kuni Fidži iseseisvumiseni 1970. aastal.
Tartu Elektriteater

Tartu Elektriteater on väärtfilmikino Tartu linnas, mis kasvas välja varem Athena keskuses tegutsenud Athena Kinost.
Tartu Elektriteatri nime all alustati tegevust aastal 2012. Varem tegutseti Laial tänaval. Praeguseks on kolitud endise Tartu Ülikooli kiriku ruumidesse aadressil Jakobi 1.
Kino programm keskendub peamiselt Eesti ja Euroopa mängu- ja dokumentaalfilmidele, sekka näidatakse animatsiooni, lühifilme ja filmiklassikat.
2019. aasta 27. märtsil näidati eriseansil filmi "Skandinaavia vaikus".
Sööst

Sisu

Trotsida kiirendavaid autosid, süstivaid taksosid ning kaheksat miljonit pahurat jalakäijat – see kuulub Wilee (Joseph Gordon-Levitt) igapäevatöö juurde. Kes on Wilee? Parim New Yorgi väledate ja agressiivsete rattakullerite seas.
Ülikerge ühekäigulise piduriteta fixie-rattaga sõidavad vaid erilised ratturid, kes on ühtaegu osavad sõitjad kui üle võlli hulljulged tüübid. Sellised, kes riskivad maanteemäärdeks saada iga kord, kui liikluskeerisesse sukelduvad. Oma elu päevast päeva ohtu seadval noorukil tuleb aga mängu panna kõik, kui ta asub kohale toimetama päeva viimast ümbrikku ning rutiinsest sõidust Manhattani tänavatel saab elu ja surma küsimus.
Peterburi tee

Sõidutee

Peterburi teel on terves ulatuses neli või enam sõidurada. Suunavööndeid piirab kahekordne pidevjoon või eraldusriba. Autode liiklus on väga tihe, ummikud ja liiklusõnnetused on sagedased.
Tartu maanteest kuni Mustakivi teeni kehtib asulas liiklemise kord, Mustakivi teest kuni Pirita jõe sillani on tegemist asulavälise teega.
Suur osa Peterburi teest on kaetud betoonplaatidega. Mõned lõigud on remontimata 1960. aastatest, sest betoon kulub aeglaselt ja seesuguse teekatte vahetamine on kulukas.
Enamik sõiduteest on valgustatud.
Läänest itta ristuvad Peterburi teega järgmised tänavad: Tartu maantee, Katusepapi, Kivimurru, Majaka, Pae, Väike-Paala, Suur-Paala, Kantsi, Vesse, Juhan Smuuli tee, Betooni, Gaasi, Kuuli, Paneeli, Mustakivi tee, Väo tee, Rahu tee ja Lagedi tee.
Lisaks on palju juurdesõiduteid Peterburi tee ääres asuvatele hoonetele.
Tänaval on 12 fooriga reguleeritud jalakäijate ülekäigurada ja ristmikku (arvestamata nn Ülemiste ristmikku). Seisuga 27. september 2008 on foorid ristumiskohtadel järgmiste tänavatega: Majaka, Pae, Väike-Paala, Suur-Paala, Kantsi, J. Smuuli tee, Mustakivi tee, Rahu tee/Lagedi tee. 2 foori on Betooni tänava juures. Fooriga reguleeritud ülekäigurajad asuvad Susi hotelli kõrval ja Ülemiste trammipeatuse ees.
Tartu maantee, Peterburi tee, Järvevana tee ja Suur-Sõjamäe tänava vaheline liiklussõlm on üks tihedama liiklusega kohti Eestis. Liikluse ümbersuunamise muudab raskeks asukoht raudteesilla, lennujaama ja Ülemiste järve vahel.

Ühistransport

Peterburi tee ääres on 10 bussipeatust. Nendeks on Pae, Väike-Paala, Ülemiste, Jüriöö park, Vesse, Gaasi, Asfaltbetoonitehas, Väo, Lagedi tee ja Pirita jõgi.
Teel liigub ka mõni marsruuttakso, näiteks Kostiverre, Kuusallu ja Maardusse.
Trammitee kulgeb piki Peterburi teed tee põhjapoolses ääres Pae tänavast kuni Kantsi tänavani. Tee ääres asub kolm peatust: Pae (peatus vaid Kesklinna poole liikuval suunal), Väike-Paala ning trammiliini 2 lõpp-peatus Ülemiste.

Raudtee

Peterburi tee ristub ühes kohas raudteega. See ristumiskoht on kahetasandiline ja asub Susi hotelli ja Vesse tänava vahel. Raudtee läheb sõidutee alt läbi. Ajalooliselt on ristumiskohti olnud rohkem. Teine kahetasandiline ristumiskoht raudteega asub Tallinna piiri taga, kus raudtee ületab sõidutee.

Jalgrattatee

Jalgrattatee kulgeb sõiduteest lõunas Tartu maantee ja Susi hotelli vahel.
Eliisa Kõiv

Muusikaline tegevus

2005. aastal lõpetas Ülenurme laulustuudio.
Põhjasüvendi

Põhjasüvendi ehk süvendi on laevateede rajamiseks ja korrashoiuks kasutatav laev. Laevateede süvendamiseks kasutatakse ühe- ja mitmekopalisi süvendeid ehk bagereid, pinnasepumpi ehk maaimejaid ja suuremate kivide jms väljatõstmiseks kisusüvendeid ehk greifereid. Maismaal kulgevaid kanaleid süvendatakse ekskavaatoriga.
Aastail 1920–1940 olid Eestis kasutusel kõik nimetatud süvendiliigid. Suurim mitmekopaline süvendi oli Nord. Siseveeteedel ja Peipsil kasutati maaimejaid, mille nimedeks olid kreeka tähed, nt Alfa, Beeta, Gamma jne. Kisusüvendeist oli mitmeotstarbeline Ramm-Tõstelaev.
Elgõgõtgõn

Elgõgõtgõn (vene keeles Эльгыгытгын) on järv Venemaal Tšuktšimaal. Asub Anadõri kiltmaa põhjaosas 489 m kõrgusel merepinnast.
Järv on 9 kuud aastast kaetud jääga. Vee temperatuur ulatub suvel 3,5°C-ni.
Järv on tekkinud umbes 3,6 miljonit aastat tagasi. Enamasti arvatakse, et järv tekkis meteoriidilöögi tagajärjel. Järve voolab sisse umbes 50 oja. Välja voolab Enmõvaami jõgi.
Elgõgõtgõnis elab neli endeemset kalaliiki, neist kaks on lõhelased Salvelinus elgyticus ja Salvethymus svetovidovi.
Järve pindala on 110 km², läbimõõt umbes 12 km ja sügavus kuni 175 m. Vee maht on 14,1 km³. Järve põhjas on kuni 400 m paksune settekiht.
Karl III Philipp

Elulugu

Sündinud Neuburg an der Donaus, oli Karl Philipp kuurvürst Philipp Wilhelmi ja Elisabeth Amalie von Hessen-Darmstadti 17 lapsest seitsmes.
Kuigi Karl Philipp sai Kölnis 14-aastasena kleerikuks, sarnaselt aastal 1677 Salzburgis ja taas aastal 1679 Mainzis. Teda ei pühitsetud, vaid ta alustas aastal 1684 sõjaväelist karjääri. Ta ühines Habsburgide sõjaga türklaste vastu (1691–1694) ja edutati keiserlikuks välimarssaliks. Aastal 1712 nimetati ta Kaugema Austria kuberneriks Innsbruckis.
Karl Philipp järgnes oma vennale, kuurvürst Johann Wilhelmile, pärast selle surma aastal 1716 ning saatis venna armukese Dorothea von Veleni kuurvürstipaleest kohe minema. Ta viis Pfalzi pealinna aastal 1720 Heidelbergist uude Mannheimi linna, kuid mitte enne oma lemmikõuenarri Perkeo edutamist, kellest sai lossi veinivarude eest vastutaja. Wittelsbachide dünastia kõigi harude ühtsuse tugevdamiseks organiseeris Karl Philipp 17. jaanuaril 1742 laulatuse, kus tema lapselaps Elisabeth Auguste abiellus Pfalz-Sulzbachi Karl Theodoriga ja tema õde Maria Anna abiellus Baieri printsi Clemensiga. Keisri valimistel mõni päev hiljem hääletas Karl III Philipp oma Baieri nõo, kuurvürst Karl Albrechti poolt.
Pürast tema surma detsembris 1742 Pfalz-Neuburgi liin hääbus ning Pfalzi kuurvürstkonna (sealhulgas Neuburgi, Jülichi ja Bergi) päris Karl Theodor Wittelsbachide Pfalz-Sulzbachi harust. Veel üks Karl Philippi lapselaps, Maria Franziska von Pfalz-Sulzbach, abiellus hiljem Zweibrückeni pfaltskrahvi Friedrich Michaeliga. Nende poeg Maximilian I Joseph päris Pfalz-Sulzbachi haru.
Mannheimis pani Karl III Philipp ja hiljem tema järglane Karl IV Theodor kokku parima orkestri kogu Euroopas. Muusikute, nagu Johann Stamitz ja Carlo Luigi Grua juhtimisel said kapellorkestris tunnustust sellised muusikud nagu Leopold ja Wolfgang Amadeus Mozart.