google/wiki40b huggingface dataset:
Masty

Ajalugu

Mastyt mainitakse esimest korda aastal 1496, mil ta oli piirkondlik keskus Trakai vojevoodkonda kuuluvas Hrodna maakonnas. Aastal 1514 sai asulast alev. Aastal 1539 ehitati Mastysse katoliku kirik, kirikule annetas maa Bona Sforza. Asulas viis üle Nemunase jõe praam, peamiseks tegevusalaks oli metsandus. Mastyst parvetati palke nii Hrodnasse, Kaunasesse kui ka Königsbergi. Aastast 1633 on teada, et Mastys asus turuplats, ka peeti seal kaks korda aastas laata.
Aastal 1795 läks alev Poola kolmandal jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Aastast 1818 kuulus Masty Hrodna kubermangu. Aastaks 1897 oli alevisse tekkinud kool, ka oli selleks ajaks seal hakatud tootma limonaadi.
Aastast 1921 oli Masty Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Aastal 1955 sai Mastyst linn, aga aastal 1965 rajoonikeskus.
Areni-1

Areni-1 (armeenia keeles Արենի-1 քարանձավ, Areni-1 kharamdzak) on koobastik Armeenias Vajotsh Dzori maakonnas Areni külas Arpa jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 39°43′53″ N, 45°12′13″ E.
Koobastikust on leitud eneoliitikumiaegne eluase Šulaveri-Šomu kultuurist.
Aastal 2010 teatati, et sellest koopast on leitud vanim teadaolev nahast king (Areni-1 saabas). Jaanuaris 2011 teatati, et on leitud vanim teadaolev veiniköök (Areni-1 veiniköök). 2011. aastal teatati ka, et on leitud õlgseelik ajast 3900 eKr.
EELK teeneterist

EELK teeneterist on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku välja antav teenetemärk. Peale teeneteristi annab EELK välja veel kahte teenetemärki: EELK kuldristi ja EELK teeneteristi tunnustusmärki.
Vastavalt EELK kirikuseadustikule antakse teeneterist "vaimulikule või ilmiktöötegijale, kes on ustavalt teeninud kogudust või mõnel EELK tegevusalal osutanud märkimisväärseid teeneid. Teeneterist võidakse anda ka isikule, kes ei ole EELK teenistuses, kuid on osutanud EELK-le märkimisväärseid teeneid."
Teeneteristi statuudi kinnitab EELK Konsistoorium.
Meteoriit

Kuju, suurus, heledus ja vanus

Meteoorkeha, mille läbimõõt on suurem kui 1 kilomeeter, nimetatakse asteroidiks. Meteoor on tavaliselt tolmukübeme kuni rusika suurune, mis on Maa atmosfääri sisenedes nähtavad ning tuntud ka "langevate tähtedena".
Meteoriitidel on korrapäratu kuju. Neil pole teravaid nurki, sest atmosfääri õhusurve on nad siledaks lihvinud. Meteoriidi pinda katab õhuke tume sulamiskoorik ning selles on madalad lohukesed, mida nimetatakse regmaglüptideks. Sulamiskoorik on tume oksüdeerumise tõttu, vahetult pärast Maale langemist ei pruugi ta seda olla.
Meteoriitides leiduvate radioaktiivsete või kosmogeensete isotoopide uurimine võimaldab määrata meteoriitide aine kosmilist ja maalist vanust (kuni 4,5 miljardit aastat).

Mikrometeoriidid

Enamik mikrometeoriitidest koosneb silikaatseist mineraalidest või klaasist. Nad sisenevad Maa atmosfääri kiirusel kuni 70 km/s, kuumenedes seejuures õhu surve tõttu meteoriidi pinnale. Kiireimad meteoriidid jõuavad nii täielikult üles sulada ning moodustavad taasjahtumisel tilgakujulisi kerakesi.
Mikrometeoriite võib leida kõikjalt. Uurides Antarktise igijääd, on leitud meteoriite, mis tabasid Maad tuhandeid aastaid tagasi. 10 tonnist jääst eraldati ligi 2000 mikrometeoriiti.

Meteoriidikraatrid

Suure massiga meteoriidid tekitavad maapinnaga põrkudes endast palju suuremaid löögi-, löögi-plahvatus- või plahvatuskraatreid, mida tavaliselt ümbritseb  ringvall. Suurte meteoriitide põrkumisel maapinnaga toimub plahvatus, mille ajal meteoriit pihustub ja jätab järele hiidkraatri.
Aastas langeb Maale tuhatkond meteoriiti, millest leitakse 10–15. Kraatreid tekitavaid hiidmeteoriite langeb sajandi kohta vähem kui üks.
Praegu on maal teada üle 200 tõenäolise meteoriidikraatri või nende rühma. Nende avastamine jätkub.
Heikki Haravee

Osaline filmograafia

"Variant "Omega"" ("Вариант «Омега»", 1975) — Valter

Isiklikku

Diplomaat ja ajakirjanik Juhan Haravee (sündinud 1957) on Heikki Haravee poeg.
XForms

XForms on graafilise kasutajaliidese tööriist, mis põhineb Xlibil ja on mõeldud X Window Systemile. See sisaldab palju selliseid programmeerimisobjekte nagu nupud, kerimisribad, menüüd jne. Lisaks on XForms laiendatav: uusi objekte on lihtne luua ja lisada. Varem põhines XForms Forms Libaryl, mis kasutas Iris GL-i (OpenGLi eelkäija).
Xforms kasutab litsentsi GNU Lesser General Public License ja on vaba tarkvara.
Enne üleminekut GTK+ tööriistadele kasutas Xfce töölauakeskkond XFormsi tööriistu.
Mulla erosioon

Mulla erosioon on mulla ja selle lähtekivimi ärauhtumine ajutise vooluveega või lendumine tuulega. See tähendab, et peamised mulla erosiooni tekitajad on tuul ja vesi.

Mulla erosiooni esinemine looduses

Mulla erosioon on sage põllumajanduslikes piirkondades, järskude nõlvadega mägedes, suure sademete hulgaga piirkondades ja samuti piirkondades, kus on metsaraie levinud.

Mulla erosiooni tagajärjed

Mulla erosioon võib tekitada pikas perspektiivis kõrbestumist, samuti ka vähendab põllumaa tootlikkust ning võib ka mõjutada veeteede ummistumist setetega.
Helü

Helü (varasema nimega E STuudio kammerkoor) on Tartus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Küllike Joosing.
Koor on pälvinud rahvusvahelistelt lauluvõistlustelt auhindu.
Koor on Eesti Kammerkooride Liidu liige.
Parika raba

Parika raba on kaitsealune raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Selle pindala on 3426 hektarit.
Raba laiub Võrtsjärve põhjapoolses nõos, mis varem oli vee all. Rabas on mitu rabajärve ja -saart. Tähtsamad järved on Parika järv, Parika Väikejärv ja Parika Pühajärv.
Turbalasundi paksus on 4–8 m.
Raba eriilmelise elustiku kaitseks on raba põhjaosas loodud Parika looduskaitseala, lõunaosa on kuivendatud ja seal asub turbatootmisala. Põhja- ja lõunaosa vahel kulgeb Viljandi–Põltsamaa maantee.
Assesse

Asulad

Valla piirides asuvad järgmised asulad: Assesse, Courrière, Crupet, Florée, Maillen, Sart-Bernard ja Sorinne-la-Longue.
Sodiaagivalgus

Sodiaagivalgus on tuhm ja hajus valge kuma, mida võib näha öötaevas. See näib algavat horisondi all paikneva Päikese lähedalt ning kulgeb mööda ekliptikatasandit või sodiaagivööd. Kõige paremini on sodiaagivalgus vaadeldav  kevadel pärast päikeseloojangut ning sügisel enne päikesetõusu, siis kui sodiaagivöö on horisondi suhtes järsu nurga all. Sodiaagivalgust põhjustab kosmilises tolmus hajunud päikesevalgus ning see on nii tuhm, et nii kuuvalgus kui ka valgusreostus muudavad sodiaagivalguse nähtamatuks.
Sodiaagivalguse intensiivsus väheneb Päikesest kaugenedes, aga väga pimedatel öödel on nähtust vaadeldud üle terve ekliptikatasandi laiuva ribana. Tegelikult katab sodiaagivalgus terve taeva ning öödel, mil Kuu ei paista, valgustab taevast põhiliselt just sodiaagivalgus.
Kosmiline tolm moodustab Päikesesüsteemis paksu ümara ja lapiku pilve, mida tuntakse sodiaagipilvena ning see paikneb ekliptikaga samal tasandil. Sealsete tolmuosakeste läbimõõt on 10 ja 300 mikromeetri vahel ning enamiku mass on 150 mikrogrammi lähedal.
Martin Saar

Isiklikku

Martin on suhtes näitleja Ingrid Margusega.
Oisu mõis

Oisu mõis (saksa keeles Oiso) oli rüütlimõis Türi kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõis Järva maakonda Türi valda.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Amalie Rausch von Traubenberg.
Helios (kino)

Helios oli kino, mis tegutses aastatel 1917–1995 Tallinnas aadressil Viru tänav 4.
Kino asutati veebruaris 1917 nimega Passash. 1927 omandas kino osaühing Estonia Film ja kino nimeks sai Rekord, aga hiljem aastani 1932 kandis nime Uus Rekord. 1933 sai nime Helios. 1940 kino natsionaliseeriti. 1947 sai kino nimeks Oktoober. 1988 nimi Helios ennistati. 1995 kino suleti.
Alexander Tawitz

Alexander Tawitz (1879 Eesti – 1937) oli Eesti päritolu Soome maalikunstnik, karikaturist.
1920ndatel ja 1930ndatel oli ta parimate Soome karikaturistide seas. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Turu tänav (Tallinn)

Turu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.
Tänav algab Mardi tänavalt ja lõpeb Lastekodu tänavaga ristudes.
19. sajandil kandis tänav nime Heeringa tänav (saksa Heringstrasse, vene Селедочная ул.), mis tõenäoliselt pandi mõne tänaval oleva heeringapoe järgi. 13. juulil 1948 sai tänav praeguse nime: Turu tänav.
Turu tänav 8 asub osa Mardi lasteaiast.
Karl Müller

Karl Müller (7. mai 1877 Kuressaare – 9. september 1935 Tartu) oli eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas 1900. aastal Kuressaare gümnaasiumi ja õppis aastail 1900–1904 (lõpetas cand. rer. merc. kraadiga) Riia polütehnikumis.
Seejärel oli ta kuni 1918. aastani Simbirski kommertskooli kaubandusteaduslike ainete ja saksa keele õppejõud, 1918. aastal asus Riia polütehnikumi raamatupidamise ja kirjavahetuse dotsendiks, 1919. aastal põgenes Saksamaale. 20. veebruaril 1922 valiti Karl Müller Tartu Ülikooli raamatupidamise ja kirjavahetuse dotsendiks, kellena töötas kuni surmani. Ta suri neeruvähki.
Johann Ruus

Johann Ruus (25. märts 1925 Karksi vald, Viljandimaa – 15. juuli 2014) oli Eesti põllumajandusteadlane-praktik.

Elulugu

Lõpetas 1948 Olustvere Põllumajandustehnikumi ja 1953 EPA agronoomina. Oli 1948–49 Viljandi masina-traktorijaama jaoskonnaagronoom, 1953–58 Vändra masina-traktorijaama peaagronoom, 1958–61 Vändra rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu TK põllumajanduse inspektuuri peaagronoom ja juhataja kohusetäitja, 1961–62 Tartu Tõuloomakasvatuse Sovhooside Trusti peainspektor-agronoom, 1962–80 Tartu Territoriaalse Kolhooside-Sovhooside Tootmise Valitsuse ja Tartu Põllumajandusvalitsuse peaagronoom, 1980–82 "Eesti Põllumajanduskeemia" Tartu rajooni Põllumajanduse Agrokeemiateeninduse Tootmiskoondise juhataja asetäitja, 1982–87 EPA poliitilise ökonoomia kateedri kartuligrupi vanemteadur, 1988–95 EPA põllutöömasinate kateedri ja põllumajandustehnika instituudi kartuligrupi vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: kartulikasvatus. Autoritunnistus kartuli kasvatamise kohta (1989).
Kevadised kutsealused

Süžee

Leitnant Karpenko saab oma käsutusse rühma värskelt sõjaväkke võetud noorsõdureid. Ta peab neid õpetama sõjaväeellu sisse elama, mis aga ei ole üldse kerge ülesanne.
Ivo Suur

Ivo Suur (sündinud 16. septembril 1989 Valgas) on eesti jalgrattur ja triatleet.
Tulemused triatlonis:
2017
1.koht Eesti Meistrivõistlused poolpika distantsi triatlonis (4. koht Ironman 70.3 Otepää üldarvestuses http://www.ironman.com/et-ee/triathlon/events/emea/ironman-70-3/otepaa/tulemused.aspx#axzz51yp8CjEK)
1.koht Eesti Meistrivõistlused olümpiadistantsi triatlonis http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&RId=132&EId=4
1.koht Tartu Mill linnatriatlon (Olümpiadistants) http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&RId=127&EId=2
2.koht Denmark, Herning ETU Middle Distance Triathlon European Championships https://www.triathlon.org/results/result/2017_herning_etu_challenge_middle_distance_triathlon_european_championships/316421
Maila Orav

Maila Orav (aastani 1965 Sults, sündinud 2. oktoobril 1941 Võhmuta vallas Järvamaal) on Eesti keemik.

Elulugu

Maila Orav on töölise tütar.
Lõpetas 1960 Kehra Keskkooli, 1965 TÜ keemiaosakonna. Oli 1966–68 TÜ analüütilise keemia kateedri stažöör, 1968–71 aspirant, 1971–72 nooremteadur ja assistent, 1972–76 vanemlaborant, 1977–79 nooremteadur, 1979–92 vanemteadur, 1992– Tartu Haritlaste Liidu koordinaator.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mikrolisandite analüütiline keemia, luminestsents. Üle 10 teadustrükise, 1 autoritunnistus.
Inte raudteepeatus

Inte raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Limbaži piirkonnas ja Limbaži vallas. Peatus asus Riia raudteejaamast 69,5 km kaugusel.
Peatus rajati aastal 1934. Viimane rong peatus seal aastal 1999. Aastatel 2005–2006 võeti Läti poolelt metallivaraste rüüstatud raudtee kuni Skulteni üles. Peatuse likvideerimisel kuulusid sealsete ehitiste hulka ootepaviljon, ooteplatvorm ja 67. kilomeetril asunud kaev.
Helmi Viikholm

Helmi Viikholm (sünninimi Helmi Leppik; aastatel 1944–1947 Helmi Eessaar; 12. aprill 1922 Tallinn – 27. juuni 2009 Tallinn) oli eesti koolijuht.
Ta lõpetas Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi, töötas seejärel arveametniku, raamatupidaja ja masinakirjutajana.
1947. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari ja suunati tööle Kallavere Mittetäielikku Keskkooli, 1947–1948 oli selle kooli direktor. 1948. aastal siirdus ta tööle Pirital asunud Tallinna 36. Mittetäieliku Keskkooli õppealajuhatajaks, aastatel 1955–1959 oli ta selle kooli direktor.
Töö kõrvalt lõpetas ta Tallinna Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika eriala. 1960. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja sai matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooni. Aastatel 1960–1962 oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Tallinna Linnakomitee esimees.
1. maist 1962 määrati ta Tallinna 1. Keskkooli direktoriks. Temast sai selle kooli ajaloos esimene naisdirektor. Ta pidas tähtsaks võimalust omandada head haridust. Kuna õpetajaskond oli tugev, viidi sisse matemaatika süvaõpe, hiljem ka prantsuse keele ja matemaatika-füüsika süvaõpe. Tallinna 1. Keskkooli õpilased esinesid edukalt Tallinna linna ja vabariiklikel, aga ka üleliidulistel täppisteaduste olümpiaadidel. Tema aja alguses pandi alus Riia, Vilniuse ja Tallinna vanimate keskkoolide vahelisele iga-aastase sõpruskohtumisele spordis.
Kui lähenes kooli 350. juubel, alustati tema juhtimisel Eestimaa vanima püsivalt tegutsenud gümnaasiumi 350. aastapäeva ettevalmistamist, tegevusse haarati nii õpilased, õpetajad kui ka vilistlased. Ilmus kooli ajalooraamat "350 aastat Tallinna 1. Keskkooli 1631 – 1981" (koostaja Endel Laul), suure ajaloolise väärtusega kroonikafilm, rajati kooli ajaloomuuseum, toimus hulganisti ettevõtmisi õpilastele ja vilistlastele.
1. juulist 1982 lahkus ta omal soovil kooli direktori ametist. Pärast direktori ametist loobumist töötas ta Tallinna 1. Keskkoolis veel 23 aastat, algul masinakirja õpetajana, hiljem laborandina. 2005. aastal jäi ta pensionile. Helmi Viikholm suri aastal 2009, ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema vend oli soomepoiss Hugo Leppik (1923–2004).
Maikellukese päevad

Maikellukese päevad on Tallinnas toimuv mänguliste kunstide festival. Festivali korraldab MTÜ Kirbutsirkus, festivali toetab Eesti Kultuurkapital.
2017 toimus järjekorras 10. festival.
Meleski raba

Meleski raba on raba Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Raba pindala on 2756 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Marie Kraja

Marie Kraja (24. september 1911 Zadar – 21. november 1999 Tirana) oli albaania ooperilaulja, sopran.
Kraja sündis Dalmaatsia kuningriigis Zadaris katoliiklikus peres. Kui ta oli 6-aastane, kolis tema pere Shkodërisse.
Aastal 1930 alustas lauluõpinguid Grazi konservatooriumis, mille lõpetas 1934. aastal. Seejärel töötas ta õpetajana Shkodëri koolis ja hiljem naiste kõrgkoolis Instituti Femëror Nëna Mbretëreshë Tiranas.
Ooperilauljana tegi kaasa ooperis "Lulja e Kujtimit" ja Prenkë Jakova ooperis "Mrika". Samuti esitas ta rolle Giuseppe Verdi "Traviatas", Mihhail Glinka "Ivan Sussaninis", Tšaikovski "Jolanthes", Mozarti "Figaro pulmas" jpm.
Marie Kraja repertuaaris olid väga olulisel kohal Albaania rahvalaulud, mistõttu oli ta ka väga tuntud ja armastatud. 
Talle on antud Albaania rahvakunstniku aunimetus.
Robert Fogel

Haridustee ja karjäär

Robert Fogel sündis New Yorgis Venemaa juutidest immigrantide peres. Pärast õpinguid Stuyvesanti Keskkoolis, mille ta lõpetas 1944. aastal, asus ta õppima ajalugu ning selle kõrvalt pisut ka majandust Cornelli Ülikoolis. Paralleelselt juhtis ta kommunistlikku noorteorganisatsiooni American Youth for Democracy. Pärast ülikooli lõpetamist 1948. aastal astus ta USA Kommunistlikusse Parteisse (Communist Party USA). Hiljem ta siiski hülgas kommunismi ja astus Columbia Ülikooli, kust ta lõpetas magistrantuuri 1958. aastal. Johns Hopkinsi Ülikoolist sai ta doktorikraadi 1964. aastal, samas töötas ta lektorina aastatel 1958–1959. Lisaks sellele oli ta õppejõud Rochesteri (1960–1965 ja 1968–1975), Chicago (1964–75 ja alates 1981. aastast), Cambridge'i (1975) ja Harvardi Ülikoolis (1975–1981).
Robert Fogel uuris muu hulgas, millist mõju on avaldanud demograafilised tegurid majanduskasvule, sealhulgas toitumuse ja suremuse vahelisi seoseid ning selgitanud raudtee osatähtsust USA arengus ja orjapidamise majanduslikke seaduspärasusi. Ajalooliste andmete uurimisel on ta kasutanud arvutustehnikat ja statistilisi meetodeid. Tema uuringud on aidanud mõista majanduslikke ja institutsionaalseid muutusi.

Tunnustused

Robert Fogel pälvis 1993. aastal pälvis tehtu eest Nobeli majandusauhinna.
Aastal 2000 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Isiklikku

Robert Fogel abiellus 1949. aastal Enid Cassandra Morganiga, neil on kaks last.
Kiiver-pärlkana

Taksonoomia

Kiiver-pärlkana ladinakeelse nime liigiepiteet on ühine metsiku kalkuni (Meleagris gallopavo) perekonnanimega, kuna esmased Põhja-Ameerikasse saabujad ajasid linnud lihtsalt segamini.

Liigikirjeldus

Kiiver-pärlkana on suur 53–58 cm pikkune lind, kellel on ümara üldkujuga keha ja väike pea. Kehamass on umbes 1,3 kg. Hundsulestiku värvus on must-hall valgete tähnidega. Nagu ka teistel pärlkanalastel, on kiiver-pärlkana pea sulgeteda, pea kohal asub kollakas või punakas kiiver, silmade ümbrus ning lokutid on sinise ja punase kirjud. Tiivad on lühikesed ja ümarad, saba on samuti lühike. Alamliike eristatakse lokutite ning kiivri kuju, suuruse ja värvi järgi.
Kaansoo kalmistu

Kaansoo kalmistu on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaansoo külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.

Ajalugu

Kaansoo õigeusu kogudus eraldati Suure-Jaani õigeusu kihelkonnast 1904. aastal, kalmistu asutati 1905. aastal. Kuna Kaansoo õigeusu kirik paiknes erinevates renditud hoonetes, pole üheselt määratletav, kui kaugel paiknes kalmistu õigeusu kirikust. Vähemalt üks kirik paiknes kohe kalmistu edelaküljel.

Kirjeldus

Kalmistu paikneb Kaansoo oja paremal kaldal ja selle pindala on umbes 0,4 ha. Praegu (juuni 2015) on kalmistu kasutuses, see kuulub Põhja-Pärnumaa vallale ja on hooldatud.
Õde (tervishoid)

Õde (ka meditsiiniõde, kõnekeeles medõde, medvend (meessoost meditsiiniõde), vanemas keeles halastajaõde; inglise keeles nurse) on iseseisev tervishoiuspetsialist, kes tegeleb haige inimese tervise taastamisega, haiguste ennetamisega, haigete ja tervete inimeste, perede ning rahvastiku õpetamise ja nõustamisega.
Õde teeb koostööd teiste tervishoiuprofessionaalidega inimese tervise nimel.
Õdede põhitegevusvaldkonnaks on õendus, mis toetub õendusteadusele, aga ka meditsiin.
Koos perearstidega on õed tegevad perearstiteenuse osutamisel ehk premeditsiinis pereõdedena.
Matrikkelen

Matrikkelen on Norra kataster ehk kinnisvararegister, mis peab järge kinnisvara, kinnisvarapiiride, aadresside ja ehitiste üle. Katastrit haldab, juhib ja arendab Kartverket. Katastri uuendamise eest vastutavad kohalikud omavalitsused. Detsembrist 2007 kuni aprillini 2009 oli üleminekuaeg, kui kohalikud omavalitsused võtsid üle registriandmed GAB käest ja kaardiandmed DEB käest. Seadusega sätestab katastri tegevuse katastriseadus (martikkelloven), mis jõustus 1. jaanuaril 2010, kuid mõju omavad ka teised seadused.

Ligipääs

Katastriseaduse § 29 järgi on kõikidel õigus ligipääsule katastriandmetele, kuid katastrit ei saa otseselt igaüks kasutada. Nimelt mitte kõiki andmeid ei saa igaühele jagada, nii et vahepealsed tooted ja teenused peavad osa andmeid välja filtreerima. Kartverketil on ligipääsuks arvutiprogramm nimega Se eiendom, kuid ligipääsuks on ka teisi võimalusi.
Austraalia ja Okeaania

Austraalia ja Okeaania on maailmajagu.
Austraalia ja Okeaania pindala on 9 037 695 km² ja elanike arv 40 360 349.
Austraalia ja Okeaania maailmajagu hõlmab Austraalia mandril koos ümberkaudsete saartega ja Vaikses ookeanis asuva Okeaaniaks nimetatava saarteala (Polüneesia, Mikroneesia ja Melaneesia). Neist Melaneesia, mille nimi tähendab 'mustad saared', hõlmab Indoneesia idaosa, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saared, Vanuatu, Uus-Kaledoonia ja Fidži. Mikroneesia, mille nimi tähendab 'väikesed saared', jääb Melaneesiast põhja ning hõlmab Karoliinid, Mariaanid, Marshalli saared, Kiribati saared ja Nauru. Polüneesia, mille nimi tähendab 'palju saari', jääb mõlemast itta, peamiselt läänepoolkerale, ning ulatub Hawaii saartest põhjas Uus-Meremaa ja selle juurde kuuluvate saarteni lõunas ja Lihavõttesaareni idas.
Pindalalt on Austraalia ja Okeaania kõige suuremad riigid Austraalia (7,692 miljonit km²), Indoneesia (Austraaliasse ja Okeaaniasse jääb sellest 360 750 km²) ning Paapua Uus-Guinea (462 840 km²). Elanike arvult on suurimad Austraalia (24,4 miljonit) ja Paapua Uus-Guinea ( 7 miljonit).
Suuremad saared on Uus-Guinea (786 000 km²), Lõunasaar (151 215 km²) ja Põhjasaar (113 729 km²).
Austraalia ja Okeaania on ainus maailmajagu, mida läbib kuupäevaraja. Suurem osa maailmajaost jääb idapoolkerale. Läänepoolkerale jäävad Samoa, Ameerika Samoa, Niue, Cooki saared, Prantsuse Polüneesia, Kiribati, Pitcairn, Hawaii ja Lihavõttesaar.

Kliima

Ekvaator läbib Austraaliat ja Okeaaniat umbes keskelt. Seetõttu kuulub enamik sellest ekvatoriaalsesse, lähisekvatoriaalsesse, troopilisse ja lähistroopilisse kliimasse. Üksnes äärmine lõunaots ulatub parasvöötmesse.
Enamik Austraaliast ja Okeaaniast jääb lõunapoolkerale. Seetõttu on seal suvi üldiselt aastavahetuse paiku. Maailmajao kõige kõrgem õhutemperatuur +53 °C on mõõdetud Austraalias Queenslandi osariigis Cloncurrys, kõige madalam −18 °C Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis Holbrookis. Suurim aastane sademete hulk on mõõdetud Hawaii Kauai saarel (12 090 mm), väikseim aastane sademete hulk Lõuna-Austraalia osariigis William Creekis (126 mm) .

Pinnamood

Austraalia ja Okeaania kõrgeimad riigid on Paapua Uus-Guinea (Wilhelmi mägi, 4509 m) ja USA (Mauna Kea, 4205 m).

Siseveed

Suuremad järved on Austraalias asuvad Eyre'i järv ja Torrens, mille pindala sõltub oluliselt sademetest, aga nende suurim mõõdetud pindala on olnud vastavalt 9500 ja 5700 km².
Pikimad jõed on Austraalias asuvad Murray (2375 km) ning selle lisajõed Murrumbidgee (1485 km) ja Darling (1472 km).

Asustus

Suurimad linnad on Austraalias asuvad Sydney ( 5 miljonit elanikku), Melbourne (4,6 miljonit) ja Brisbane (2,3 miljonit) ning Auckland (1,4 miljonit) Uus-Meremaal.
Olevik (ajakiri)

Olevik : poliitika-, nalja- ja jutuleht, oli huumoriajakiri, mis ilmus 1931. aastal Kuressaares.
Väljaandjaks, vastutavaks- ja tegevtoimetajaks oli Julius Ernst Meigas.
Ajakirja trükiti Kuressaares, "J. Treufeldti ja A. Kalluse" trükikojas.
Väljaanne ilmus korra kuus.
Ebonyi Osariigi Ülikool Abakalikis

Abakaliki ülikool (inglise keeles Ebonyi State University) on ülikool Nigeerias Abakalikis.
Ülikool asutati 1999.
Elvis Efert

Elvis Efert (sündinud 13. juulil 1985 Rakveres) on eesti raadioajakirjanik.
Ta lõpetas 2005. aastal Vinni-Pajusti gümnaasiumi. Ta asus 2008 tööle Raadio Virus saatejuhina ja 2010 Rakvere teatris turundusjuhina.
Elvis Efert kuulus korvpallimeeskonda KK Rakvere, mis tuli 2002. aastal Eesti meistrivõistlustel U20-klassis teiseks ja 2003. aastal U18-klassis kolmandaks.
Ta on abielus näitleja Marin Mägiga. 3. juulil 2010 sündis neil tütar Elli.
Kaali mõis (Karksi)

Kaali mõis (saksa keeles Kahli) oli Polli mõisa karjamõis Karksi kihelkonnas Pärnumaal.