Jaak Aab

Võhma

1993. aastal kandideeris Aab Võhma linnavolikogusse nimekirjas Elujõuline Võhma. Ta sai 33 häält 678-st, mis oli paremuselt 5. tulemus.
1996. aastal kandideeris Aab Võhma linnavolikogusse nimekirjas Kodulinn Võhma. Ta sai 75 häält 683-st, mis oli parim tulemus, ja pääses linnavolikokku.
Aabi abilinnapeaks oleku ajal läks Võhma lihakombinaat pankrotti, mis põhjustas linnas sotsiaalkriisi. Aab püüdis soodustada uute töökohtade tekkimist ettevõtluse arengu kaudu ning hankis riigi investeeringuid.
1996. aastal ostis Võhma linnavalitsus Võhma Majandusühisuselt vana kaubamaja esimese korruse, et mahapõlenud kultuurimaja asemele ehitada uus kultuurikeskus. Vabariigi valitsuse reservfondist selleks eraldatud rahast jäi üle 357 000 krooni. See oleks tulnud seaduse järgi tagastada reservfondile, kuid linnavalitsus maksis sellega lihakombinaadi pankroti tagajärjel töötuks jäänud inimeste küttevõlgu. Et tulumaksu laekus tol aastal eelarvesse loodetust vähem, ei õnnestunudki seda summat reservfondi tagasi maksta. Riigikontroll avastas selle 1997. aastal. 1998. aastal eraldati see summa uue kultuurikeskuse ehituseks.
Aab toimetas ka koos Riina Pakasega Võhma Linnalehte.
1999. aastal kandideeris ta Riigikokku Eesti Keskerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 7 (Järva ja Viljandi maakond) Peeter Kreitzbergi järel teise numbrina. Ta sai 503 häält (71 häält Järva maakonnast ja 432 häält Viljandi maakonnast). Võhma linnas sai ta 262 häält 759-st, saades kõige enam hääli. Riigikokku ta ei pääsenud. Erakonna valimiskampaaniaks annetas ta 15 000 krooni.
1999. aastal kandideeris Jaak Aab Võhma linnavolikokku valimisliidu Keskerakonna ja Koonderakonna Liit kandidaadina. Ta kogus 161 häält 672-st, saades suurima häälte arvu, ning pääses linnavolikogusse.

IX Riigikogu

Alates 7. veebruarist 2002 kuulus ta asendusliikmena IX Riigikogusse (andis ametivande 11. veebruaril). 11. veebruaril registreeris Riigikogu juhatus ta Eesti Keskerakonna fraktsiooni liikmeks. 12. veebruaril kinnitati ta majanduskomisjoni liikmeks.
17. aprillil 2002 valiti ta Riigikogu uurimiskomisjoni AS Narva Elektrijaamad erastamisprotsessi käigu ja kulutuste otstarbekuse väljaselgitamiseks. Komisjoni esimesel istungil 22. aprillil 2002 valiti Jaak Aab selle esimeheks. Veebruaris 2003 esitas komisjon lõpparuande. Komisjon pidas ainsaks erastamisprotsessis tehtud veaks avalikkuse ebapiisavat teavitamist: "erastamise lõppfaasis ei selgitanud Vabariigi Valitsus piisavalt protsessi käiku Riigikogus esindatud poliitilistele jõududele ega Eesti elanikele, mille tulemusena kasvas ka elanikkonna vastuseis Narva elektrijaamade erastamisele". Kulutuste otstarbekust ei leitud olevat võimalik hinnata.
Jaak Aab algatas elektriohutusseaduse muutmise eelnõu, mille riigikogu vastu võttis. Oma suurima saavutuse kohta Riigikogus ütles Aab: "Elektriohutuse seaduse muutmine vabastas kohustuslikust elektripaigaldiste kontrollist elukondlikud ruumid. Korterite ja elumajade omanikud said vältida küllaltki suuri ja põhjendamatuid kulutusi."
25. aprillil 2002 valiti Aab Riigikogu esindajana hasartmängumaksust toetuste määramise nõukogusse. Ta valiti selle nõukogu esimeheks.

Võhma linnavolikogu

2002. aastal kandideeris Aab Riigikogu liikmena Võhma linnavolikokku Eesti Keskerakonna nimekirjas. Ta kogus 118 häält 729-st, mis oli parim tulemus, ning pääses linnavolikokku.
2003. aastal kandideeris ta taas Eesti Keskerakonna kandidaadina Riigikokku 8. ringkonnas (Valga- ja Viljandimaa). Erakonna üldnimekirjas oli ta 21. kohal, ringkonnas Jaanus Marrandi järel 2. kohal, kuid häälte arvu poolest edestasid teda Jaanus Marrandi, Arnold Kimber ja Indrek Meelak. Firma Faktum uuringu järgi oleks ta pidanud koguma korraliku häältesumma, sest ta oli kandidaatide seas Helir-Valdor Seederi ja Jaanus Marrandi järel populaarsuselt teine. Aab sai 972 häält (74 häält Järva maakonnast ja 898 häält Viljandi maakonnast). Võhma linnast sai ta 390 häält 785-st, mis oli suurim Võhmast saadud häälte arv. Parlamenti Aab ei pääsenud.

Sotsiaalminister

Alates 13. aprillist 2005 kuni 5. aprillil 2007 oli Jaak Aab Eesti Vabariigi sotsiaalminister.

XI Riigikogu

Alates 5. aprillist 2007 oli Aab XI Riigikogu liige, 17. aprillist 2007 Riigikogu sotsiaalkomisjoni aseesimees.

Eesti Keskerakond

12. septembril 1994 astus ta Keskerakonda.
Eesti Keskerakonna VIII kongressil 26. jaanuaril 2002 valiti Jaak Aab 386 häälega erakonna juhatusse.
Aab on osalenud Keskerakonna haridus-, regionaal- ja kohaliku omavalitsuse poliitika väljatöötamises.
Jaak Aabi nähti erakonna võimaliku uue peasekretärina, kuid seoses Linnade Liidu tegevdirektoriks saamisega see võimalus ei realiseerunud.
6. mail 2003 määrati Eesti Keskerakonna nimekirjas kandideerinud omavalitsustegelaste parteisse kaasamise kampaania üldkoordinaatoriks Jaak Aab.
Aab on võidelnud kohalike omavalitsuste tugevdamise eest.
2016. aasta septembri seisuga oli ta Keskerakonna Riigikogu fraktsiooni nõunik ja erakonna juhatuse liige.
25. septembril 2016 määras Keskerakonna juhatus pärast Oudekki Loone tagandamist peasekretäri kohalt Jaak Aabi erakonna peasekretäri kohusetäitjaks. 5. novembri 2016 kinnitas erakonna kongressil valitud uus juhatus Aabi erakonna peasekretäriks. Ta oli valitud ka juhatusse, kuid peasekretäri ameti tõttu taandas ta end juhatusest.

Kiiruseületamine ja jääknähtudega autojuhtimine

11. märtsil 2018 jäi Aab Tartus Lõunakeskuse juures politseile vahele kiiruse ületamisega, sõites 50 km/h alas kiirusega 73 km/h. Samuti mõõdeti tema vere alkoholisisalduseks 0,28 promilli. Aab sai väärteokaristuse, milleks oli juhtimisõiguse peatamine üheks kuuks. 17. aprillil teatas ta avalikult, et astub riigihalduse ministri kohalt tagasi.

Isiklikku

Aabil on abielust Kaie Aabiga (sündinud 23. oktoobril 1958) tütar Karen (sündinud 14. jaanuaril 1985).
2005. aastal tutvus Jaak Aab endast 18 aastat noorema vene rahvusest õpetajaga. Alates kevadest 2008 elavad nad koos.
Harrastustena on Aab nimetanud tervisesporti, kirjandust ja mälumängu.
Ta valdab vene ja soome keelt.
Detsembri keskel 2006 sattus Aab liiklusõnnetusse, kui ta varahommikul Viljandi–Imavere maanteel tööle sõitis. Autos oli peale tema veel autojuht. Arkma teeristil ei andnud kõrvalteelt tulnud sõiduauto Aabi autole teed, vaid sõitis talle külje pealt sisse. Aabi auto käis mitu korda üle katuse, kuid tänu kinnitatud turvavööle ei saanud tema ega autojuht vigastusi.