google/wiki40b huggingface dataset:
Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee

Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee (registrinumber 21103) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkus on 41,7 km.
Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 22. kilomeetril Läätsa ja Imara külade piiril. Tee läbib Läätsa, Imara, Üüdibe, Kaugatoma, Lõu, Rahuste, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Jämaja, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre, Läbara, Mõntu ja Mäebe külad. Tee lõpeb Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 66 truupi. Teele jääb 14 bussipeatust: Kaugatoma, Lõu, Kasekääru, Lõupõllu, Kaunispe, Kargi, Kiriku, Jämaja, Kivipõllu, Ohessaare, Türju, Tammuna, Karuste, Sääre.
Teega ristub 2. kilomeetril Lõmala–Kaugatoma tee, 10. kilomeetril Kaimri–Lõu tee, 13. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 14. kilomeetril Kaunispe–Viieristi tee, 17. kilomeetril Rahuste–Kaunispe tee, 19. kilomeetril Mäebe–Kargi tee, 22. kilomeetril Jämaja–Hänga tee, 35. kilomeetril Sääre majaka tee, 37. kilomeetril Kuressaare–Sääre maantee.
Kuni Lõu külani on tee kruusatee, edasi mustkattega. Tee on osaliselt klassita, osaliselt on tee klass V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Jämaja külas on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Olar Pullisaar

Elulugu

Olar Pullisaar on arsti poeg.
Lõpetas 1968 Tallinna 10. Keskkooli, 1974 TÜ arstiteaduskonna. Oli 1974–80 Tallinnas Kivimäe haigla kopsuarst, 1979–89 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi vanemteadur, 1989–91 TÜ kardiovaskulaarkirurgia Tallinna Teaduskeskuse vanemteadur, 1992–96 töötas Kuopio ja Turu ülikoolide jt Soome keskuste haiglates, aastast 1996 Tallinna Mustamäe haigla kardioloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: südamehaiguste diagnostika ja ravi. Eesti, Soome ja Euroopa kardioloogide seltside liige. Üle 20 teadustrükise.
Fistul

Fistul (ladina fistula 'toru'; 'vile'; 'pilliroog'; 'veetoru') ehk uuris on patoloogiline kitsas kanal, mis ühendab kahte õõnt või haiguskollet kehapinnaga või mõne teise elundiga.
Windhami maakond (Connecticut)

Windhami maakond (Windham County) on maakond USA-s Connecticuti osariigi kirdeosas. Geograafilised koordinaadid on 41°83' N, 71°99' W.
Maakonna halduskeskus puudub, suurim linn on Windham.
Maakonna pindala on 1351 km², millest 23 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 118 428. Aastal 2000 oli elanikke 109 091.
Kerli Paaslepp

Lapsepõlv

Lapsepõlves tegeles Kerli 9 aastat iluvõimlemisega, kus saavutas mitmeid medaleid, nii kohalikel võistlustel kui ka välismaalsetel. Professionaalselt alustas Kerli laulmisega tegelema 12 aastaselt loomingukeskuses Aplaus, sellest ajast on Kerli osalenud mitmeid kordi Lindakivis ning Maardu festivalil. 14 aastaselt Kerli hakkas aktiivselt tegelema näitemänguga teatris Art Grotesk, kus mängis nii kõrval-kui ka peategelase rolli.

Haridus

Kerli õppis 1.-3.klass Tallinna Saksa Gümnaasiumis, pärast mida asus õppima Kadrioru Saksa Gümnaasiumis.

Blogimine

2019. aasta jaanuaris registreerus Kerli sotsiaalmeediaportaalis TikTok, kus hakkas aktiivselt lühivideoid postitama ning oma jälgijatele oma elust rääkima. Paari kuuga sai Kerlist Eesti kõige populaarsem tiktokker. Kerli räägib oma jälgijaskonnaga nii  vene, eesti, inglise kui ka saksa keeles, mistõttu tema auditoorium koosneb nii kohalikest kui ka välismaalsetest fännidest. See aitab tal kiiresti populaarsust koguda. TikTokis algatas Kerli oma trendi, kui tegi video, milles teeb järgi internetis populaarseid emotikone.
Märtsikuus alustas oma YouTube kanali, kuhu aegajalt laeb üles videoid oma elust.

Meediakajastused

Ajalehe Postimees artikkel Kerli loomingust
ETV2 Noortesaade NOVA intervjuu Kerliga
MyHitsi intervjuu Kerliga

Sotsiaalmeedia

Instagram
TikTok
YouTube
Facebook
Aasia puidusikk

Välimus

Valged, piklikud munad on 5–7 mm pikkused ja enne koorumist muutuvad kollakas-pruuniks. Vastne on kuni 50 mm pikkune jalgadeta tõuk. Värvuselt kreemikas-valge ja eesrindmikul on kitiniseerunud pruun laik. Täiskasvanud Aasia puidusikk on must, kattetiibadel on umbes 20 ebakorrapärast valget laiku. Isaste kehapikkus on umbes 25 mm ja tundlad on 1,5 korda pikemad, emased on 35 mm pikkused ning tundlate pikkus on 1,3 kordne võrreldes kehaga. Tundlatel on 11 valkjas-sinise alusega segmenti.

Arengutsükkel

Areng munast valmikuni toimub 1 kuni 2 aasta jooksul. Täiskasvanud isased elavad umbes 50, emased 66 päeva. Pärast hilissuvist paaritumist närib emane puidusikk peremeestaime koore sisse sooned, iga soone sisse muneb ühe muna ning katab need tahkuva sekreediga, mis munasid kaitseb. Umbes 11 päeva pärast vastsed kooruvad ja hakkavad end sügavamale puu sisse närima. Talve veedavad vastsed lülipuidus toitudes. Seejärel õõnestavad nad kambri, kus veedavad 13–24 päeva nukuna ning pärast nukkumist õõnestavad valmikud end puu seest välja. Keskmiselt munevad Aasia puidusikud korraga 32 muna, elu jooksul 30–80 muna. Emased võivad paarituda mitme erineva isasega ja selle vältimiseks jäävad isasmardikad sageli peale kopulatsiooni emase juurde valvesse.

Elupaik

Aasia puidusikk on pärismaine liik Hiinas ja Koreas. 1994–1996. aastal levitati kaubandustegevuse kaudu ka New Yorki ja Chicagosse. Nüüdseks on teda leitud paljudest Ameerika Ühendriikide osariikidest, samuti Kanadast ja mõnedest Euroopa riikidest (Suurbritannia, Austria, Saksamaa, Rootsi).
Aasia puidusikud asustavad lehtpuumetsi ja puiduladusid. Hiinas asustab Aasia puidusikk peamiselt papleid ja pajusid. Leitud on veel erinevatel liikidel perekonnast vaher, lepp, õunapuu, plaatan, jalakas jt. Ühendriikides on peamiselt mõjutatud perekond vaher, kuid aegajalt ka kask, saar, pappel, paju jt. Kunagi ei ole teda leitud okaspuudelt, tammelt ja pöögilt.
Isabella Lövin

Isiklikku

Tema isa oli kunstnik Björn Lövin (1937–2009), kunstnik on ka ta õde Agneta Segerfelt.
AS Tallinna Küte

AS Tallinna Küte (lühend: TK) on aastal 2002 Tallinnas asutatud soojusettevõte. Aastast 2012 kuulub TK osaühistule Elekter ja Küte.
TK eelkäija oli aastal 1913 asutatud Tallinna Linna Elektri Keskjaam.
Kiviõli linnaraamatukogu

Kiviõli linnaraamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Kiviõli linnas aadressil Viru tänav 7. Raamatukogu juhataja on Urve Eskor.
Vingumürgistus

Vingumürgistus ehk karboksühemoglobineemia on vingugaasi ehk süsinik(mono)oksiidi sissehingamisest põhjustatud haigus.
Vingugaas sattub organismi sissehingatava õhuga. Et hemoglobiin seob vingugaasi paremini kui hapnikku, kandub vingugaas kudedesse kiiremini, jättes organismi hapnikuvaegusse.
Vingugaasimürgistuse oht tekib siis, kui vingugaasi kontsentratsioon õhus on liiga suur. Vingugaasi allikateks igapäevaelus võivad olla näiteks halva tõmbega gaasiboiler, liiga vara kinni pandud ahjusiiber, valesti reguleeritud gaasipliit või isegi vesipiibu suitsetamine. Ka tulekahjus hukkutakse eelkõige vingugaasimürgistuse tagajärjel.

Esmaabi

Kergematel juhtudel, kus kannatanul ei esine tõsisemaid terviseprobleeme, tuleb lihtsalt manustada valke ja vitamiine.
Raskematel juhtudel tuleb kannatanu viia puhta õhu kätte lamama, hoida teda soojas, et vältida alajahtumist, ning joota talle võimalikult palju vedelikku. Kindlasti tuleb kutsuda kiirabi.

Ennetamine

Haiguse ennetamiseks tuleb olla tuleohtlike tarbeasjadega ettevaatlik (näiteks mitte jätta järelevalveta küünlaid, küdevaid pliite ja ahje, vältida tikkude ning välgumihklite sattumist laste kätte).
Aurskog-Hølandi vald

Nimi

Nimi "Aurskog" pärineb vana Øri talu nimest (vanapõhja Aurr, mis tähendab 'kruus'). Viimane osa on skog (vanapõhja: skógr, mis tähendab "mets", nii tähendab nimi 'metsa Aurri talu ümber'. Enne 1918. aastat kirjutati nimi "Urskog".
Nimi "Høland" on piirkonna vana nimi. Esimene osa on høy, mis tähendab "hein" ja osa land tähendab "maa".
Romain Saïss

Romain Ghanem Paul Saïss (sündinud 26. märtsil 1990 Bourg-de-Péage'is, Prantsusmaal) on Maroko jalgpallur. Ta mängib kaitsja või poolkaitsja positsioonil Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Maroko jalgpallikoondises.
Enne Wolverhampton Wanderersiga liitumist mängis ta Prantsusmaa klubides Olympique de Valence, Clermont, Le Havre ja Angers.
Wolverhampton Wanderersiga sõlmis ta 2016. aastal nelja-aastase lepingu. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 17. septembril 2016 mängus Newcastle'i vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa esiliigas 30. septembril 2017 Burton Albioni vastu. Esimese värava Premier League'is lõi ta 26. septembril 2018 Fulhami vastu.
Debüüdi Maroko jalgpallikoondises tegi ta 2012. aasta novembris sõprusmängus Togo vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 20. jaanuaril 2017 Aafrika rahvaste karikavõistluste alagrupimängus, kui kohtuti samuti Togoga. Ta on kuulunud Maroko koondisse ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel .
Danel Pandre

Danel Pandre (sündinud 16. juunil 1973, sünninimi Vassilenko) on eesti muusik, bändi The Sun basskitarrist. Lisaks sellele ka Ott Leplandi ja Liis Lemsalu mänedžer.
Ta on mänginud ansamblites BDÖ, Nice Try, Kulo, Kate, Sergei Abolõmov, Jäägermeistrid, Directors, The Sun, Revals.
Ġ

Ġ (ġ) on ladina kirja täht, mis on moodustatud G kohale punkti lisamisega.
Tähte kasutatakse tšetšeeni ladina tähestikul põhinevas tähestikus (vastab kirillitsa tähele гI), malta tähestikus on see 7. täht F ja G vahel ning hääldub /dʒ/. Tähte kasutati vanas iiri kirjakeeles, tänapäeval kasutatakse selle asemel digraafi 'gh'.
Tähte on kasutatud ka araabia ja ukraina translitereerimisel ning vanainglise keele /j/-na hääldunud g märkimisel.
Glassii

Glassii on kindlusehitise (aga ka sõjalaeva, militaarsõiduki või üldse varje) kaldus osa, mis takistab ründaja pealetungi või aitab juhtida kõrvale ründaja laskekehasid.
Enamasti tuntakse glassiina lauget muldvalli, mis on kindlusvööndi kõige välimine ehitis (glassiivall) ning mida kaitsja poolt toetab kivist tugimüür (glassiivalli tugimüür). Selle taha on ka kergelt relvastatud kaitsjatel võimalik tõhusalt varjuda. Püsivama tarindina võib glassii olla kaetud ka kivide või betooniga, nii et moodustub kivivall.
Glassii on ka püstkaldne või püstjas sein (mida võib toetada palk-, punutis- vms tugistik) või kivist müür (glassiimüür).
Glassiist kaitsja suhtes sissepoole jäävad üldjuhul varjatud tee, relvaplats jms vallikraavist väljapoole jäävad ehitised. Glassiist väljapoole jääv ala on esplanaad.
Nora Ikstena

Nora Ikstena (sündinud 5. oktoobril 1969 Riias) on läti kirjanik.

Haridus

Ta lõpetas 1992. aastal Läti Ülikooli läti filoloogia erialal ning täiendas end 1994–1995 inglise keele ja kirjanduse alal Missouri Ülikoolis (Columbia, Missouri).

Töökäik

Ikstena on töötanud Riias Kirjandus-, Muusika- ja Teatrimuuseumi Jānis Rainise uurimisgrupis, kirjandusajakirja Karogs ja Riia õhtulehe Rīgas Balss toimetustes. Aastail 1995–1997 töötas ta külalistoimetajana ajakirja The Review of Contemporary Fiction (Illinois) erinumbri kallal, mis oli pühendatud läti kirjandusele.

Looming

Ikstena kirjutas algul novelle. Kogud "Pisiasjad ja lõbustused" (1995) ja "Ekslikud romansid" (1997) võttis kriitika hästi vastu.
Aastal 1998 ilmus tema esimene romaan "Elu pühitsus", millel oli Lätis suur menu. Taani kriitik Nicki Hansen kasutab raamatu kohta sõnu: "unenäoline, salakaval,  pildirikas, tormiline, mõtlik, võimas". Vana naise Eleonora matustele kogunevad tema palvet täites seitse inimest, kes teda olid tundnud, ja igaüks jutustab temast poeetilisi, müüdisarnaseid unenäolisi lugusid. Eleonora tütar Helēna saab targemaks. Lõpuks armub ta ainsasse nooresse külalisse Ugasse. 
Romaani esitleti Tallinnas 26. novembril 2003. Ikstena ütles, et ta olevat raamatu kirjutanud sundseisus Visbys loomemajas olles.
Tema loomingut on tõlgitud  soome, saksa, vene, sloveeni, prantsuse, rootsi, inglise, eesti ja taani keelde.
Kemokiinid

Kemokiinid (ka kemotaktsed tsütokiinid; inglise keeles chemokines) on selgroogsete loomade mitmete tuumaga rakkude poolt (eosinofiilid, basofiilid, neutrofiilid, makrofaagid, endoteelirakud, keratinotsüüdid, fibroblastid jt) komplekteeritavate ja vabastatavate selliste väikesemolekuliliste looduslike valkude perekond, mis vahendavad lühiajaliselt ja lokaalselt erinevaid bioloogilisi toimeid ja rakkudevahelist informatsiooni seondudes G-valguga seotud retseptoreid omavate rakkude membraaniga ja aktiveerides ensüümi fosfolipaas C.
Kemokiinide sarnaseid valke on tuvastatud teatud bakteritel ja viirustel.  
Kemokiinide funktsiooniks on mitmete rakkude sundviimine nakkus- või põletikukoldesse, lisaks reguleerivad kemokiinid lümfikudede ja närvisüsteemi arengut ja leukotsüütide migratsiooni, küpsemist, aktivatsiooni jm. 
Varem on neid liigitatud α,β,γ ja δ- rühma, tänapäeval liigitatakse aga sellisteks perekondadeks nagu CC- (β-kemokiinid), CXC- (α-kemokiinid), CX3C- (δ- kemokiinid) ja C- (γ-kemokiinid) perekond.
Kemokiinid liigitatakse tsütokiinide hulka.  
Kemokiinid ja kemokiiniretseptorid avastati leukotsüütide signaalmolekulidena, mille ülesandeks peetakse lümfirakkude sundliikumist keemiliste ärritite toimel.

Patoloogia

Kemokiinide roll on ebaselge, kuna neid seostatakse ka paljude haiguslike seisunditega, nagu allergia, ateroskleroos, mitmed infektsioonhaigused ja põletikulised haigused (kemoatraktant põletikutsütokiinidele) ning kasvajad (kemokiinid kiirendavad angiogeneesi).
Tallinna Maraton

Võistluste programm

Võistluste programmi kuuluvad peale kolme põhidistantsi 10 km, 21,1 km ja 42,2 km veel lastejooksud, sõdurijooks ja kepikõnd. Lastejooksudel võistlevad nii poisid kui ka tüdrukud 4 vanuseklassis (3–5 aastat, 6–7 aastat, 8–9 aastat ja 10–12 aastat). Laste distantsi pikkus on ligikaudu 400 meetrit. Sõdurijooks ja kepikõnd toimuvad 10 km distantsil. Sõdurijooksul saavad osaleda ühe väeosa 10-liikmelised võistkonnad. Sõdurijooksust võivad osa võtta ka kõik jõustruktuuriüksuste (näiteks Politseiamet, Piirivalveamet, Päästeamet jne) 10-liikmelised võistkonnad. Arvesse lähevad võistkonnad, mille kümme jooksjat on distantsi läbinud. Võistkonna aeg fikseeritakse kümnenda lõpetaja järgi – võidab võistkond, kelle kümnenda jooksja aeg on kõige parem.
Mojõnkumi kõrb (Lõuna-Kasahstan)

Mujõnkum (kasahhi Мойынқұм) on kõrb Aasias Kasahstani Kõzõlorda, Lõuna-Kasahstani ja Žambõli oblasti alal. Pindala 40 000 km².
Piirneb edelas ja lõunas Tian Shaniga (Karatau ja Kirgiisi ahelikuga) ning põhjas ja kirdes Tšüj jõega. Merepinnast 300 (põhjas) kuni 700 (kagus) meetri kõrgusel. Valdavalt liivakõrb. Valdavad keerukad, osaliselt taimestikuga kaetud reljeefivormid, esineb taimestikuta barhaane.
Sademeid 150–200 mm aastas (peamiselt kevadel). Keskmine temperatuur jaanuaris –6 kuni –9,6 °C, juulis umbes 26 °C.
Kõrbe alad on kasutusel peamiselt talikarjamaadena. Maaviljelus on võimalik kohtades, kus põhjavesi on suhteliselt maapinna lähedal.
Mis Su nimi on?

"Mis Su nimi on?" on Maria Avdjuško lühimängufilm. Filmi peategelasteks on Linnar Priimägi, kes mängib iseennast ja Taavi Eelmaa. Kõrvalosatäitjad on Edgar Savisaar ja Maria Avdjuško ise. Filmi esilinastus toimus 15. detsembril 2009 Tallinna Kinomajas ning teleesilinastus 28. jaanuaril 2010 Kanal 2s.
Filmi provokatiivsus seisneb osas, kus Linnar Priimägi ja Taavi Eelmaad on näha erootilises stseenis.
Vanema

Vanema oli piirkond 13. sajandi Kuramaal. Vanemat (kujul Wanneman) on mainitud 1231. aasta "Kuramaa paganate" ja paavst Gregorius IX esindaja Alna Balduini vahelises lepingus, millega osa Vanema ja Bandava piirkonnast kohustus võtma vastu preestrid ja laskma neil end ristida, tasuma paavsti määratud piiskoppidele ja prelaatidele maksu, osalema paganate-vastasetes sõjakäikudes ning andma leppe kinnituseks pantvange. 1231./1232. aasta riialaste (Riia linna kodanikud, Riia piiskopi väed ja Mõõgavendade ordu) Kuramaale tehtud sõjakäiguga alistus Vanema ilmselt neile ja hiljem maadejagamise käigus määrati ta lõunaosa Mõõgavendade ordu järglase Liivi ordu ja põhjaosa Kuramaa piiskopkonna võimu alla.
Vanema hõlmas Põhja-Kuramaa ida- ja põhjaosa, mille elanikkonna 13. sajandil moodustasid kuralased ja Kuramaa liivlased. Vanema nimi on tõenäoliselt läänemeresoome päritoluga ja tähendusega "vana maa". Piirkonna suurimaks keskuseks oli Talsi muinaslinnus. Vanema piirnes põhja- ja ida poolt Läänemere ja Liivi lahega, kagus Riia linna, Väina liivlaste ja semgalite aladega ning lõunas ja läänes teiste Kuramaa piirkondade: Bandava ja Ventavaga.
Vööthüään

Levila

Vööthüään on levinud Aafrika põhjaosas, Lähis-Idas ja Hindustani poolsaarel. Kunagi on vööthüäänid elanud ka Euroopas, kuid sealt on nad välja surnud. Aeg-ajalt võib neid näha Türgis Anatoolias.

Välimus

Vööthüäänidel on üle kogu keha hallikaspruun karvkate, mida katavad valdavalt mustad triibud. Koon ja kõrvad on üleni mustad.
Kui ähvardab oht, siis vööthüäänil on võime lakk turri ajada; nii näib ta kolmandiku võrra suuremana.
Vööthüäänile välimuselt sarnane liik on pruunhüään, kes elab Aafrika lõunaosas, põhiliselt Kalahari ja Namiibia kõrbetes.

Eluviis

Vööthüäänid elavad troopilistes savannides, rohumaadel, poolkõrbetes, samuti metsasel või võsastunud maastikul.
Reeglina liiguvad vööthüäänid üksikult, harva võib näha mitut looma korraga. Urgudes elavad nad siiski mitmekesi.
Vööthüäänid on raipesööjad, kuid püüavad ka väiksemaid loomi, söövad puuvilju ja putukaid.
Ainsa hüäänlasena on vööthüään esindatud Tallinna loomaaias.
Passioon

Passioon (hilisladina passio) on vaimulik oratoorium, mis põhineb evangeeliumi tekstil ja võib seepärast kanda pealkirja kas Matteuse, Markuse, Luuka või Johannese passioon.
Passioonide teemaks Kristuse kannatused ning neid kanti ette kannatusnädalal.
Tuntumaid passioone on Johann Sebastian Bachi "Matteuse passioon" ja "Johannese passioon".
DeKalbi maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1843. aastal.
Valdar Oinas

Valdar Oinas (sündinud 12. veebruaril 1942 Tartus) on eesti astrofüüsik.

Elulugu

Valdar Oinas on Felix Oinase poeg.
Perekond põgenes 1944 Saksamaale, sealt 1949 USA-sse. Keskhariduse omandas Oinas Indiana osariigis, lõpetas 1965 Bloomingtonis Indiana Ülikooli astronoomia alal. Oli õppimise ajal ülikooli uurali-altai osakonnas abijõuks eesti keele õpetamisel. Täiendas end stipendiaadina 1965–1968 Helsingi, Stuttgardi ja Müncheni ülikoolis ning 1969–1971 Los Angeleses California Tehnoloogiaülikoolis, Ph.D. (1972, samas), väitekiri "Analysis of normal and string-lined K-type dwarf and giant stars". Oli 1972–1982 Lincolnis Nebraska Ülikooli assistent, aastast 1982 professor Queensborough Community College's (City University of New York), Rutgersi Ülikoolis ning Goddardi Kosmose-uuringute Instituudis (NASA).

Teadustöö

Oinase uurimisvaldkonnad on planeetide ja täheatmosfäärid, noovade ehitus, Maa atmosfääri koostis ja globaalne soojenemine. Ta on analüüsinud metallirikkusega kaasnevaid läbipaistvuse ja turbulentsi efekte ning ionisatsiooni tasakaalu jahedates tähtedes; näidanud, et globaalse soojenemise peamiseks põhjustajaks ei pruugi olla fossiilkütuse põlemine, vaid nn mitte-CO₂ kasvuhoonegaasid. Ameerika ja New Yorgi astronoomia ühingute liige.
Lont (astronoomia)

Külm molekulisammas ehk lont (inglise keeles cold molecular pillar, elephant trunk) on molekulipilvedes leiduva tähtedevahelise aine kogumi tüüp, meenutab gaasi- ja tolmusammast. 
Londid paiknevad tavaliselt massiivsete O-spektri- ja B-spektriklassi tähtede naabruses, millised võivad intensiivse kiirguse teel tekitada ioniseeritud gaasi laienevaid piirkondi (tuntud kui H-II-piirkonnad). 
Londid tekivad udukogu servadesse mõne naabertähe ultraviolettkiirgussähvatuse mõjul, mis sööb ära udukogu gaasi. Tihedad aurustuvad gaasigloobulid peavad sellele fotoaurumisele vastu, moodustades otse nende taha kaitsekihi. Gloobul ning tolmu- ja gaasisegu selle taga moodustavadki londi.
Lonte on erineva kuju, pikkuse ja värviga moodustisi. Kõige tuntum näide lontidest on "Loomise sambad" Kotka udukogus. Vahel on londid ebatavalise kujuga, näiteks Roseti udukogu. Mõnikord peetakse Hobusepea udukogu samuti londiks.
Valter Külvet

Valter Külvet (19. veebruar 1964 Õisu, Viljandimaa – 2. juuli 1998 Mäksa vald) oli eesti kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Aastal 1982 lõpetas ta Abja Keskkooli, hiljem 1995. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Spordiga hakkas tegelema ta isa juhendusel, aastast 1982 oli Fred Kudu treenitav. Juba 14-aastaselt tuli ta NSV Liidu noortemeistriks kaheksavõistluses.
Ta langes 1998. aasta 2. juulil Emajõe ääres Vjatšeslav Naumotškini ja Genrihh Sarkisjani korraldatud röövmõrva ohvriks.
Browni maakond (Nebraska)

Ajalugu

Maakond moodustati 1883. aastal.
Pirita linnaosa

Territoorium

Pirita linnaosa territooriumi pindala on 18,73 km², mis moodustab pealinna pindalast 11,8%. Pirita linnaosa paikneb Tallinna kirdeosas. Põhja ja ida poolt piiravad seda Viimsi vald, lõunast Lasnamäe ja Kesklinna linnaosa ning läänest Tallinna lahe veeala, idast Maardu linna ning kagu poolt Jõelähtme valla maad. Pirita linnaosa peamine ühendustee Tallinna kesklinna ja läänekaares paiknevate linnaosadega on kahe eraldatud liiklussuunaga Pirita tee. Lasnamäe linnaosaga on ühendus Pärnamäe tee ning Narva maantee kaudu, Kose tee, Vabaõhukooli tee ja Kelluka tee kaudu, jalakäijatele ka Purde tänava kaudu. Läbi Pirita linnaosa kulgeb transiitliiklus Tallinna teistest osadest Viimsi valda, peamiselt mööda Pirita-Merivälja ning Ranna teed. Teine ühendus Viimsi vallaga on Pärnamäe tee ja Randvere tee kaudu. Pirita linnaosa ühendavad Maardu linnaga Muuga tee ja Vana-Narva maantee.

Arhitektuurimälestised

Pirita linnaosas on mitmeid kunstimälestisi, sh skulptuure, nagu "Aadama ja Eeva" skulptuur aadressil Kloostrimetsa 52. Ajaloomälestiste hulka kuuluvad nii Pirita kloostri varemed kui ka Pirita kalmistu.

Hariduselu

Pirital asub neli riikliku lasteada: Merivälja Lasteaaed, Tallinna Padriku Lasteaed, Pirita Lasteaed ning Pirita Kose Lasteaed. Põhikoolid Pirita linnaosas on Merivälja kool ja Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool. Gümnaasiumina on esindatud Pirita Majandusgümnaasium, mis asub Metsavahi tee 19 aadressil.
Mirt Gramann

Mirt Gramann (kuni 1986 Mirt Tõnisson; sündinud 24. mail 1961 Tallinnas) on eesti astrofüüsik.

Elulugu

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1984. aastal kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna astrofüüsika erialal. Oli aastatel 1984–1987 TRÜ aspirant. Aastast 1984 töötab Tartu Observatooriumis teadurina ja vanemteadurina.

Isiklikku

Tema isa oli arheoloog Evald Tõnisson.
Maaema

Maaema Eesti mütoloogias

"Maa-ema" ja "taevaisa" on võtnud endale inimesetaolise kuju või väljendusvormi paljude maaharijate-agraarrahvaste uskumuses. Usutakse, et taevas viljastab oma vastavate vägedega (tuul, torm, äikeseilm kõue ja pikse ning vihmaga) maad. Maaema on kõige armsam ja austatud maa haldjas üldse. Teda kutsutakse ka maakaitsjaks.
Kuna maa on kõige armsam ema, kes ei aja kedagi enda juurest ära, siis kodutud on tema erilised hoolealused. Kui ematul vaeslapsel on pulmad, siis öeldakse ikka, et küll taevataat ise hoolitseb ta ette, küll maaema ise on teind talle valmis vöid ja veimevakka ja kõike mis vaja(Ida-Liivi külas Pitrõg). Ning igale surnule, keda maetakse, öeldakse hauda veel järele, las nüüd maaema teda soojelgu ja varjelgu, et nüüd ta on pandud maamulda, las nüüd liivaema teda katku. Maaema kaitsmiseks ei tohtinud keegi noaga maas surkida, sest siis sorgitakse maaema südames ning tulist vett maha visates kõrvetatakse maaema pead. Ka rohukitkumine oli keelatud, sest siis kitkuti maaema juukseid. Selliseid ütlusi on veel mitmeid ja erinevates külades on öeldud sama asja erinevatel viisidel. Maad peeti ikkagi elavaks olendiks, kes kevadel võttis seemne lahkelt oma rüppe.
Maaga seotud jumalusi-vaime on mitmeid: maaema, maaisa, maajumal, maa-vaim ja maahaldjas (Põhja-Eestis). Eestis on kombeks maajumaluste austamine aastaringi toimuvate suurte pidude ja pühadega, pööripäevadega jne. Jaanipäeval aeti kõik kariloomad õhtul lõkke ümber ja läbi selle pühitseti neid, et neid sigivamaks teha, "puhastada" ja igasugu paha eest kaitsta. Pereemad käsid koos lastega ümber jaanitule kolm korda ning andsid ohvriande, milleks olid enamasti piim, piima koor, kohupiim, või jne. Tavaliselt pereema tõi ohvrikividele, ohvriaedadesse, ohvrivakkadesse ja mujale pühadesse paikadesse väljas, looduses ning majas-talus, ohvriande esimestest karjasaadustest, viljapeadest- ja teradest jne. Sellega taheti tagada karja- ja saagiõnne aastast aastasse.