google/wiki40b huggingface dataset:
Elmi Hakk

Elmi Hakk (1939. aastani Elmerine Rank; 5. jaanuar 1909 – 29. mai 2002 Tallinn) oli eesti pedagoog.
1930. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Seminari.
1930. aastatel oli ta kodutütarde Harju ringkonna Kolga-Uuri rühmavanem.
Ta töötas õpetajana Kolga-Uuri koolis, hiljem Tallinna 20. Keskkoolis.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Heiki Arike

Heiki Arike (5. mai 1965 – 9. oktoober 2018) oli Eesti poliitik ja kaitseliitlane. 
Ta õppis aastatel 1983–1990 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas ökonomistina. Aastatel 1984–1986 oli ta sundajateenistuses Nõukogude relvajõududes.
1992–1993 töötas Tartu siseasjade valitsuses, Tartu politseiprefektuuris ning siseministeeriumi asekantslerina. Aastatel 1993–1994 oli Arike ERSP esindajana siseminister Mart Laari valitsuses.
Järgnevatel aastatel on ta töötanud mitmel ametikohal aktsiaseltsides Medisk ja  Eesti Raudtee. 2005., 2006. ja 2007. aastal täitis ta teenistuskohustusi Maaväe staabis Kevadtormi CIMIC spetsialistina. Ta on olnud riigikaitseõpetaja Tallinna Teeninduskoolis ja Jakob Westholmi Gümnaasiumis.
1999–2013 oli Arike Kaitseliidu Toompea malevkonna pealik (auastmelt major) ning juhtis 2011–2015 Kaitseliidu Peastaabis avalike suhete osakonda.
Tamsalu mõis

Tamsalu mõis (saksa keeles Tamsal) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Mõisast on teateid aastast 1512.
Leo Yllö

Leo (Leonid) Yllö (6. jaanuar 1915 Hakaja – 9. oktoober 1978 Kiljava, Nurmijärvi) oli eesti-soome agronoom.
Tema vend oli arst Adolf Yllö.
Alates 1922 elas Leo Eestis, lõpetas 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomia osakonna. Samal aastal sai ta Mathias Wühneri kapitali I auhinna. 1939. aastal kaitses agronoomiamagistri kraadi .
Yllö oli ÜS Liivika vilistlane ja Eesti Agronoomide Seltsi Rootsis liige.
Märkimisväärne oli ka tema tegevus ingerisoomlaste evakueerimisel Soome aastal 1943. Alates 1944 elas koos perega Soomes, kus töötas Helsingi Ülikooli juures.
Olümpiaad (võistlus)

Olümpiaad on õpilastele või üliõpilastele mõeldud mitmevooruline teadmiste võistlus kindlas aines.
Unity Mitford

Unity Valkyrie Mitford (8. august 1914 London – 28. mai 1948 Oban, Šotimaa) oli Briti aristokraat, Adolf Hitleri ja natsionaalsotsialismi pooldaja.
Unity Mitford oli pärit paremäärmuslike vaadetega ekstsentrilise paruni David Bertram Ogilvy Freeman-Mitfordi seitsmelapselisest perekonnast. Unity noorem õde Diana oli abielus Briti fašistide liidri Oswald Mosleyga.
Esimest korda nägi Unity Mitford Hitlerit 1933. aasta septembris, kui ta viibis Briti Fašistide Liidu (British Union of Fascists) ametliku delegatsiooni liikmena Nürnbergis Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei kongressil. 9. veebruaril 1935 õnnestus Unity Mitfordil Müncheni restoranis "Osteria Bavaria" Hitleriga isiklikult tutvuda. Nad said headeks tuttavateks ning suhtlesid edaspidi tihedalt.
Kui Suurbritannia kuulutas 3. septembril 1939 Saksamaale sõja, siis sooritas meeleheitel Unity Mitford Münchenis Inglise Aias (Englischer Garten) enesetapukatse, tulistades ennast püstolist pähe. Ta jäi küll elama, kuid jäi vaimselt ja füüsiliselt invaliidiks. Pärast Unity Mitfordi enesetapukatset andis Hitler tema ravimise eest tasumiseks isikliku garantii. Hitler maksis kinni ka ta Šveitsi kaudu Suurbritanniasse repatrieerimise.
Montenegro keel

Montenegro keel (montenegro keeles crnogorski jezik, црногорски језик) on üks lõunaslaavi keeltest. Keel ei erine väga serbia ja horvaadi keelest, mistõttu nende keelte kõnelejad saavad üksteisest hästi aru.
Montenegro 2007. aasta põhiseaduse järgi sai Montenegro esimeseks ametlikuks keeleks montenegro keel, mida senini tunti serbia keele ijekavski variandina. Aastal 2008 loodi Montenegro Keele Standardiseerimise Nõukogu, mille eesmärgiks oli luua ühtne kirjakeel. Esimene keelestandard anti välja aastal 2009. Uues kirjakeeles olid ühendid sj ja zj asendatud kahe uue tähega ⟨ś ning ź⟩. Neid tähti kasutas ka Montenegro parlament, kuid 2017. aasta veebruaris loobus nende kasutamisest.
Aastal 2011 korraldatud rahvaloendusel märkis 36,97% riigi elanikest (229 225) oma emakeeleks montenegro keele, sellal kui 44,28% vastanuist pidas oma emakeeleks serbia keelt. Lisaks montenegrolastele pidasid montenegro keelt oma emakeeleks ka paljud riigis elavad Montenegro muslimid.
Ventspilsi Rahvusvaheline Raadioastronoomiakeskus

Kirjeldus

Keskus rajati aastal 1974 Nõukogude sõjaväe poolt Ventspilsis Irbenes. Algselt koosnes see ühest 32-meetrisest teleskoobist, kahest väiksemast teleskoobist ja sidekeskusest. Seda tunti nime all Звездочка (Zvjozdotška, 'täheke'). Seda kasutati ilmselt KGB poolt külma sõja ajal Euroopa ja USA vahelise side luuramiseks.
Sellest sai 1990. aastate teisel poolel teaduslik uurimisasutus, mis asutati 22. juulil 1994 osana Läti Teaduste Akadeemiast. 24. aprillil 1996 muutus see iseseisvaks organisatsiooniks. Nüüd  on see tuntud Ventspilsi Raadioastronoomiakeskusena ("Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs").

RT-32

RT-32 on 32-meetrine paraboolraadioteleskoop. See koosneb üle 20 000 komponendist ja keskmine koonus kaalub 80 tonni. Antenn on täielikult suunatav ja vaatleb sentimeeterlaineala. Antenni suurus ja täpsus muudavad selle teadlastele kasulikuks. Struktuur ehitati Ukrainas laevatehases, seetõttu näevad sisemused laevalaadsed välja.
Teleskoop on paigaldatud 25-meetrise torni otsa. Antenni fookuskaugus on 11,45 m ja sekundaarpeegli läbimõõt on 2,5 m.
Esimeste parandamiste käigus pärast ehitamist demonteeriti RT-32 ajutiselt 2014. aasta lõpus ja liigutati taastamiseks spetsiaalselt ehitatud varjualusesse. Taastamine hõlmas paneelide uuesti keevitamist, roostes osade vahetamist ja aja jooksul tekkinud vigastuste parandamist. Teleskoobile lisati ka kaugjuhtimise võimekus ja suurendati täpsust. 
Teleskoopi hakatakse kasutama interferomeetriaks. Taastamine maksis kokku umbes 16 miljonit eurot, millest paneelide parandus umbes 1,5 miljonit. Taastamine rahastati Euroopa Liidu, Läti valitsuse ja Ventspilsi linnavalitsuse poolt. Taldrik paigaldati tagasi 2015. aasta juunis ja taastamine valmis 2015. aasta oktoobris.

RT-16

Keskuses on ka 16-meetrine paraboolraadioteleskoop.
Mustamäe Kultuurikeskus Kaja

Mustamäe Kultuurikeskus Kaja on kultuurikeskus Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Eduard Vilde tee 118. Keskust haldab Mustamäe linnaosa valitsus. Keskuse põhimääruse järgi on selle tegevuse eesmärk "luua Mustamäe linnaosa elanikele vaba aja veetmise võimalused, korraldada huvi-, kultuuri- ja sporditegevust, tervisedendust ning noorsootööd, arendada rahvuskultuuri ja seltsitegevust".
Kultuurikeskuse allüksused on Mustamäe Avatud Noortekeskus ja Mustamäe Vaba Aja Keskus.
Vassili Smõslov

Vassili Vassiljevitš Smõslov (Василий Васильевич Смыслов) (24. märts 1921 – 27. märts 2010) oli vene maletaja, kes oli male maailmameister aastatel 1957–1958.
Kusunda keel

Kusunda keel on isolaatkeel, mida räägitakse Nepalis Gańḍakī ringkonnas.
Kusunda keelt räägib veel umbes 7 inimest. Kaua aega oli keele kohta vähe andmeid ning arvati, et see on väljasuremise äärel ja pole lootust seda paremini tundma õppida. 2004. aastal avastati mitu inimest, kes rääkisid kusunda keelt vabalt. Noorim neist oli kolmekümnendates eluaastates. 2005. aastal avaldas David E. Watters keele grammatika koos sõnastikuga.
Arvatakse, et kusunda keel on jäänuk keeltest, mida räägiti Nepalis enne tiibeti-birma ja indoeuroopa keelte kõnelejate tulekut.
Jack Broughton

Jack Broughton (õieti John Broughton; 5. juuli 1704 – 8. jaanuar 1789) oli Inglismaa poksija, kellelt pärinevad esimesed poksireeglid (1743). Tema leiutatud on ka poksiring ja -kindad.
Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudus

EELK Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudus on luterlik kogudus Jõelähtmel.
Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Margus Kirja, organistid Mare Peterson. Juhatuse esimees on Mart Johanson.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Jõelähtme kirikus.

Koguduse varasemad vaimulikud

Esimesed vaimulikud, kes kogudust teenisid, olid Tallinna piiskopi poolt ametisse määratud Taani preestrid. Esimesed isikulised andmed vaimulike kohta pärinevad alles reformatsioonijärgsest ajast.
Aastatel 1714–1734 oli Jõelähtme pastoriks Heinrich Christopher Wrede, kelle peetud kirikuraamatud on olulised ajalooallikad. Muuhulgas sisaldavad need informatsiooni koolihariduse edenemisest, kohalikest rahvapärimustest ning juhtumistest ning loodusnähtuste kirjeldusi.
Eesti kultuuriloo jaoks kõige olulisem Jõelähtme vaimulik on olnud Gustav Heinrich Schüdlöffel. Teda peetakse üheks esimeseks, kes hakkas koguma Kalevipojaga seotud pärimusi ja avaldas need ajakirjas "Inland" 1836. aastal. Schüdlöffel julges esimesena kasutusele võtta nn. uue kirjakeele ja avaldas Eduard Ahrensi uuele grammatikale tuginedes tõlkeraamatu "Thomas Westen, Lapo rahwa uso ärataja Norra maal" (1844).
Jõelähtme kihelkonna kultuuriloo kontekstis väärib märkimist ka Paul Loppenowe. Jõelähtmesse tuli ta 1863. aastal ja juba järgmisel aastal avas siin köstrikooli. Pisut hiljem avas ta kooli Maardus, Randveres ja Jägalas, siis Kostiveres (1867) ja Sahal (1868). Loppenowe sulest ilmus 1884. aastal õpperaamat "Rehkendamine küla koolis".
Viimaseks saksa soost vaimulikuks oli Oskar Ernst Emil Tomberg, kes teenis kogudust 1896. aastast kuni 15. oktoobrini 1932.
David Gottlieb Glanström

David Gottlieb Glanström (3. veebruar/14. veebruar 1744 Reigi – 22. juuli/3. august 1824 Paide) oli Eesti vaimulik.
Koduõpetust sai ta vennastekoguduse juhi Jacob Marraschi käest, kes lasi Reigi koguduse jaoks trükkida eestikeelse vaimuliku lauluraamatu. Immatrikuleeriti 1. oktoobril 1761 Königsbergi Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis seal aastani 1762. Ta tundis suurt huvi matemaatika vastu ja valdas suurepäraselt vanu keeli. Usuteadust õppis iseseisvalt Hupeli juhendamisel Põltsamaal. Ordineeriti 13. juunil/24. juunil 1767 õpetajaks.
Oli aastatel 1767–1824 (kutsuti 30. aprillil/11. mail 1767) Paide Püha Risti koguduse õpetaja ja (kutsuti 2. juulil/13. juulil 1767) Anna koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 3. juulist/14. juulist 1775 Eestimaa konsistooriumi ülem-apellatsioonikohtu assessor, 24. jaanuarist/4. veebruarist 1795–juunini 1824 Eestimaa konsistooriumi assessor, 15. jaanuarist/27. jaanuarist 1802–juunini 1824 oli ta Järva praostkonna praost.
Glanström oli Piibli uustrüki (1773) ettevalmistaja ja korrektuuri lugeja ja aastal 1779 ilmunud jutluseraamatu kaasautor. Ta koostas eesti keele grammatika ja tõlkis Eestimaa 1804. ja 1816. aasta seaduse tekstid koos seaduseraamatutega eesti keelde. Tema juures olid müügil Otto Wilhelm Masingu Pühhapäwa Wahhe-luggemissed. Ta töötas Briti piibliseltsi välja antud eestikeelse täispiibli kallal (ilmus 1822 ja 1825). Koos venna Christian Jacob Glanströmi ja pastor Arnold Friedrich Johann Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Arvatavasti koostas eesti keele õppimiseks lugemistahvlid, mille abil õpetas ta ka talulapsi lugema. Need pidid ka trükis ilmuma. Tema peetud meetrikaraamatud on kirjutatud eesti keeles.

Isiklikku

Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem vend Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja.
Rock'n'roll

Nimetus rock'n'roll

Alan Freed, kes oli ühe Clevelandi raadiojaama töötaja ja kelle toimetada oli õhtune klassikalise muusika programm, uuris ühe heliplaadikaupluse omaniku palvel valge noorsoo muusikalist maitset ning avastas, et noorukeid erutas just rhytm and blues, mida üldiselt peeti valgete kultuurile täiesti võõraks. Freed palus ülemustelt luba panna oma programmi lõppu erisaade rhytm and blues'ist. Saade sai pealkirja "Moondog's Rock and Roll Party" ja Freed edendas selles segu bluusist, kantrimuusikast ja rhythm and blues'ist. Sellega oli Alan Freedist – anarhistist, kes kasutas varjunime Moondog ('Kuukoer') – saanud uue žanri, rock'n'roll'i ristiisa.
David Nœbel on öelnud: "Rock'n'roll on anarhistide vandenõu ameerika elulaadi hävitamiseks."
Hispaania suursaatkond Tallinnas

Hispaania suursaatkond Tallinnas on Hispaania diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond avati märtsis 2004.
Tegutseb ka Eesti suursaatkond Madridis.
Peter Carl Aloys Kreutzwald

Peter Carl Aloys Kreutzwald (ka Peter Karl Aloys Kreutzwald; 21. september 1850, Kommern - 28. mai 1918, Köln) oli Kölni generaalvikaar 1894-1918, nelja Kölni peapiiskopi all.
Mainz

Ajalugu

Rooma provintsipealinna Moguntiacumi rajati piiskopitool Vana-Rooma aegadel, kuid amet muutus tõeliselt tähtsaks pärast ülendamist peapiiskopkonnaks aastatel 780-782. Mainzi kiriklikku ja ilmalikku tähtsust dateeritakse alates Püha Bonifatiuse saamisest piiskopitoolile aastal 747. 
Mainzi peapiiskop-kuurvürst oli ka Saksamaa (üks kolmest Saksa-Rooma riigi titulaarkuningriigist, teised kaks olid Itaalia ja Burgundia) ülemkantsler ja sellisena esimene keisririigi kõigi kiriklike ja ilmalike vürstide seas ning allus ainult keisrile. Tema poliitiline roll, peamiselt osariikide ja keisri vahendajana, oli märkimisväärne.
Aastal 1793. märtsist kuni juulini eksisteeris Mainzis praeguse Saksamaa territooriumi esimene demokraatlik vabariik - Mainzi Vabariik (Mainzer Republik), mis asutati Prantsuse revolutsiooni mõjudel Mainzi Jakobiinide ordu Gesellschaft der Freunde der Freiheit und Gleichheit poolt.
Ilmalikustamistega, 1803. aasta Reichsdeputationshauptschluss (Saksamaa mediatisatsioon), kaotas kuurvürstkond  oma vasakkalda territooriumid Prantsusmaale, paremkalda alad piki Maini Frankfurdist allavoolu Hessen-Darmstadti ja Nassau vürstidele ning Eichsfeldi ja Erfurdi Preisi kuningriigile. Kuurvürst Karl Theodor von Dalberg säilitas Aschaffenburgi ala kui Aschaffenburgi vürstkonna. Aastal 1810 ühendas Dalberg Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda, et moodustada aastal 1810 uus Frankfurdi suurhertsogkond. Dalberg astus tagasi aastal 1813 ja 1815. aasta Viini kongressiga jagati tema territooriumid Baieri kuningriigi, Hessen-Kasseli kuurvürstkonna, Hesseni suurhertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna vahel.
Nuia sild

Nuia sild on sild Ärmä jõel, Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee ‎67. kilomeetril. Sild asub Vana-Võidu ja Uusna külade piiril, umbes 1 km kaugusel jõe suudmest.
Sarah Bernhardt

Sarah Bernhardt (sünninimi Rosine Bernardt; 22. oktoober 1844 Pariis – 26. märts 1923 Pariis) oli prantsuse näitleja. Ta oli tuntud kui tõsine draamanäitleja ja teda peetakse 19. sajandi kuulsaimaks näitlejannaks.
Tema ema Julie Bernardt (1821 Amsterdam – 1876 Pariis) oli juudi päritolu kurtisaan, isa pole teada.
1860. aastal asus ta õppima Pariisi konservatooriumis ja hiljem Comédie-Française'is, kus ta 11. augustil 1862 tegi oma näitlejadebüüdi. Ta lahkus sealt varsti. Bernhardt pöördus Belgiasse, kus sai aadlimehe armukeseks, neil sündis 1864. aastal poeg Maurice. Mehe perekonna survel keeldus ta abielust ja lahkus. Seejärel elas ta kurtisaani elu, millega ta ema oli teda juba noores eas tutvustanud. Sellel perioodil teenis ta hästi ja muu hulgas ostis endale oma kuulsa kirstu, milles tavatses tihti magada.
1866. aastal asus ta tööle Odéoni teatris. Kui puhkes Prantsuse-Preisi sõda, etendused peatati ja teatrimaja muudeti ajutiseks haiglaks, kus Bernhardt kandis hoolt lahingus haavatud sõdurite eest. 1872. aastal pöördus ta uuesti Comédie-Française'i. 25-aastaselt hakkas ta õppima ta ka maalimist ja skulptuuri, tema tööd osalesid ka näitustel.
Ta sai 1870. aastatel kogu Euroopas tuntud näitlejaks. Aastatel 1880–1881 käis ta esinemas ka Ameerika Ühendriikides ja Kanadas ning 1887. aastal Lõuna-Ameerikas. 1891–1892 osales ta maailmaturneel, külastades suurt osa Euroopast, Venemaad, Lõuna- ja Põhja-Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, Hawaiid ja Samoad. Hiljem käis ta veel mitmel turneel Ameerikas.
1882. aastal abiellus ta kreeka äritolu näitleja Aristides Damalasega (Prantsusmaal tuntud kui Jacques Damala), mis ametlikult kestis kuni Damalase surmani 1889. aastal, kuid lagunes juba varem, suuresti mehe morfiinisõltuvuse tõttu.
Aastatel 1893–1899 oli ta Théâtre de la Renaissance'i juht. Ta juhendas mitmeid noori näitlejannasid. 1899. aastal omandas ta teatri Châtelet' väljakul ja nimetas selle enda järgi. Ta juhtis teatrit surmani, pärast mida jätkas juhina poeg Maurice.
1905. aastal vigastas ta etendusel jalga, mis ei paranenudki kunagi ja tuli 1915. aastal amputeerida. Ta jätkas oma karjääri, kandes puust jalaproteesi, mis talle ei meeldinud.
Ta oli ka üks esimestest tummfilminäitlejannadest, tehes debüüdi Hamletina 1900. aasta kaheminutilises filmis (mis tehniliselt ei olnud tegelikult tummfilm).
Ta suri neerupuudulikkuse põhjustatud ureemia tagajärjel.
Stoddardi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1835. aastal.
Silmakilbis

Silmakilbis (ladina keeles scutum oculare, sün  oculare, mitm scuta ocularia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Silmakilbis on ka osade kalade peas paiknev soomus.
Silmakilbis on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paikneb silmakilbis külgvaates vaadatuna otse silma ees. Silmakilbis moodustub kokkukasvanud laugudest ja katab sarvkesta. Silmakilbis on läbipaistev, va kestamise ajal, siis muutub see piimjaks ja mao praktiliselt pimedaks. Silmakilbist varustavad toitainetega veresooned ja see uueneb koos ülejäänud nahaga kestamise ajal pidevalt. Silmakilbise morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Garub

Garub on endine asula Namiibias Karasi ringkonnas.
Garub asub Lüderitzi ja Ausi vahel, viljaka allika lähedal Namibi kõrbes.
Garub oli tähtis vee tankla Lüderitzi-Seenheimi vahelisel raudteeliinil. Hilisem ajal oli Garub teemandimaardla. Pärast Esimest maailmasõda elab seal palju namiibia metsikuid hobuseid.
Tänapäeval asub Garubis üksnes endine raudteejaam.
Munahammas

Munahammas (ladina keeles ruptor ovi) on osade ovipaarsete selgroogsete ülanokal või ülalõual, harvemini alalõual paiknev terav hammas ehk hambataoline sarvestunud köbruke. Munahammast kasutavad embrüonaalses arengustaadiumis loomad selleks, et rebestada neid ümbritsev munakoor. Munahammas on paljudel linnupoegadel ja roomajate poegadel (sh maopoegadel).

Lindudel

Looteeas on ülanoka ülemise poole tipul tekkiv väike sarvestunud köbruke (munahammas) kõigil linnutibudel (va sugukonna Megapodiidae lindudel), selle abiga lõhuvad tibud koorumisel munakoore. Tibude hilisemal arenemisel munahammas irdub.

Madudel

Ovipaarsete maoliikide maopoegadel, areneb ninamiku peal üks munahammas, mis aga hüljatakse juba esimese kestamise käigus.
Zooloogi Aleksei Turovski arvates koosneb munahammas maole kasulikest valkudest, mis paari tunni jooksul peale mmunast koorumist imenduvad maosse tagasi.

Ajaloolist

Lindude munahammast on kirjeldanud esmakordselt tõenäoliselt Aldrovandi 1600. aastal.
Joosu vald

Joosu vald (saksa Waimel-Neuhof) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas.
Vald loodi 1866. aastal.
Aastal 1883 oli valla hingekirjas 627 elanikku ning valla territooriumil asus 27 talu. Aastal 1891 Joosu vald likvideeriti ning territoorium läks uue Aleksandri valla alla.
Joosu vallakohtu fondis leidub viis aastatest 1859–1874 ja 1877–1888 pärinevat protokolliraamatut.
Mardøla

Mardøla on jõgi Norras Møre og Romsdali maakonnas Nesseti vallas. Jõe keskala geograafilised koordinaadid on 62° 28′ 57″ N, 8° 7′ 52″ E.
Jõgi saab alguse 945 meetri kõrguselt üle merepinna Mardalstjønna järvest ja suubub 22 meetri kõrgusel üle merepinna olevasse Eikesdalsvatneti järve. Jõgi on üsna lühike (umbes 3 km). Umbes ühe kilomeetri kaugusel jõe algusest ühineb 
Mardøla jõega Ytste Mardøla (või ka Vestre Mardøla (tõlkes Lääne-Mardøla)).
Mardøla jõe alguse ja Ytste Mardølaga ühinemise koha vahel asub üks Euroopa kõrgemaid jugasid Mardalsfossen.
Teemantpuur

Teemantpuur on puur, mille pea on kaetud teemandipuruga ning mida kasutatakse tugevatesse maavaradesse ja nende segudesse aukude puurimiseks (nt. kaevandused, puuraugud, ehitusmaterjalide töötlemine). Teemantpuuri otsik on disainitud metallilisest segmendist, millele on sisse segatud teemantpuru. Puure kasutatakse suhteliselt väikestel kiirustel (300 kuni 800 pööret minutis).

Ajalugu

Teemantpuuri lõi 1863. aastal prantsuse insener Rodolphe Leschot. Algselt olid puurid suured ning neid kasutati mägedesse tunnelite rajamiseks.
Napu

Napu (18. sajandi kaartidel Nappo) oli kõrts ja veskikoht Järva vallas ja varem Albu vallas.
Albu mõisa kirjelduses 18. märtsist 1739 on mainitud ka Napu kõrtsi ja veskit.
Tänapäeval on Jägala jõe ääres Napu lõkkekoht.
Põhiolek

Põhiolek on süsteemi seisund, milles süsteemil on minimaalne võimalik energia. Süsteemilt ei ole võimalik energiat rohkem ära võtta ilma süsteemi lõhkumata või muutmata. Kui süsteemil on rohkem energiat kui absoluutne miinimum, siis on ta ergastatud olekus.
Kvantmehaanikas mõistetakse põhiolekuna süsteemi (aatomi, molekuli või aatomituuma) või elementaarosakese (näiteks elektroni) viibimist madalaima võimaliku energiaga, seisumassiga kvantolekus.

Ergastumine

Põhiolekus on aatomi kõik elektronid vähimate võimalike kvantarvudega aatomorbitaalidel.
Selleks, et aatomit ergastada, peab mõni aatomi elektron neelama footoni energiakvandi, mille tulemusena liigub ta mõnele kõrgemal asuvale vabale orbitaalile, mille üks või mitu kvantarvu on suuremad kui vähima energiatasemega vaba orbitaali vastavad kvantarvud. Põhiolekusse naasmiseks peab elektron üleliigse energia äraandmiseks footoni kiirgama.
Sarnaselt aatomiga on tuuma põhiolekus kõik tuuma moodustavad nukleonid vähima võimaliku energiaga tuumaorbitaalidel. Tuuma ergastamiseks peab tuum neelama gammakvandi või saama lisaenergiat tuumalagunemise (või muu tuumareaktsiooni) kaudu. Tuum naaseb põhiolekusse, kiirates gammakvandi.

Soojusvõnkumiste vabadusastmete põhioleku mõiste termodünaamikas

Vaadeldes süsteemina osakeste gruppi on selle süsteemi ergastatus määratud temperatuuriga. Selleks, et osakeste grupp viia põhiolekusse, tuleb süsteem jahutada absoluutse nullini.
Marie Tussaud

Marie Tussaud (õieti Marie Grosholtz, mõnikord kirjutatud Grossholtz või Grossholz; 1. detsember 1761 Strasbourg – 16. aprill 1850) oli Šveitsi vahakujude vormija. Ta sai tuntuks omanimelise vahakujude muuseumi rajamisega Londonisse.
Tema sõdurist isa Joseph Grosholtz hukkus enne Marie sündi Seitsmeaastases sõjas, ema nimi oli Anne Made.
2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2009. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 66. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 11. jaanuaril 2009.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Steven Spielbergile.
Avo Kittask

Avo Kittask (sündinud 1944 Stockholmis) on eesti ooperilaulja.
Avo Kittask on lõpetanud Michigani ja Toronto ülikooli muusika ja ooperi alal.
Ta on organisatsiooni Eestlaste Kesknõukogu Kanadas esimees ja Korp! Fraternitas Estica liige.
Ta elab Kanadas Torontos.
Avo Kittask on osalenud filmides "Iolanthe" (1984) ja "The Mikado" (1984).
Tallukrava

Tallukrava (ka Küllisäär) on saar Kihnu väinas, halduslikult Pärnu maakonnas Kihnu vallas. Saare pindala on 780 m² ja rannajoone pikkus 125 meetrit.
Saar asub 4 km Kihnust põhja pool. Saar on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Kihnu laidude looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.