Silvester II

Paavstiks saamine

Saksa-Rooma keiser Otto III määras veebruaris 999 Cluny abti Odiloni (Odilo) soovitusel Ravenna peapiiskopi Gerberti uueks paavstiks, kelle valimisprotseduur toimus 28. veebruaril 999 ja kes pühitseti ametisse 2. aprillil 999. Ta võttis nime Silvester I järgi, et märkida sel moel paavsti koostöövalmidust keisriga.
Silvester II oli esimene prantslane, kes sai paavstiks.

Suhted Saksa-Rooma keisriga

Otto III tagastas jaanuaris 1001 Kirikuriigile kaheksa Pentapolise maakonda.

Suhted Prantsusmaaga

Silvester II nõudis Prantsusmaa kuningalt Robert II-lt, et too lõpetaks kooselu oma elukaaslase Berthaga, kuna nende kooselu ei vastanud kanoonilisele õigusele, sest kuninga ja Bertha emad olid õed.

Suhted Kiievi-Vene riigiga

Silvester II saatis Kiievisse delegatsiooni.

Suhted Ungariga

Ungari vürst István Püha saatis 1000 Rooma abt Asztriki (Astericus Anastasius) ja taotles paavstilt kuningakrooni, lubades oma valdused anda Püha Tooli protektoraadi alla. Silvester II andis 27. märtsil 1000 Istvánile Ungari kuninga tiitli ja krooni. Ta edendas Ungaris misjonit.

Üleskutse Jeruusalemma vabastamiseks

Silvester II kutsus kristlasi üles vabastama Jeruusalemma.

Sisepoliitika

Roomas puhkes 16. veebruaril 1001 Giovanni II Crescenzi juhtimisel ülestõus, mille tagajärjel aeti Silvester II ja keiser Otto III Roomast välja. Paavst siirdus Ravennasse ja seejärel Todisse, kust tal õnnestus Rooma naasta 1002. aastal.

Suhted gallikaani piiskoppidega

Silvester II tunnustas Reimsi peapiiskopina Arnoul'i ja kinnitas, et tema tagandamine 991 polnud kooskõlastatud paavstiga. Ta kinnitas 999 Reimsi peapiiskopi privileegid.
Ta ordineeris 999 Le Puy piiskopiks Théodardi.

Suhted Saksa piiskoppidega

Silvester II arutas 1. veebruaril 1001 Roomas ja 27. detsembril 1001 Todis peetud sinoditel Gandersheimi konvendi tüli.
Ta andis 9. juulil 999 palliumi Kölni peapiikopile Heribertile.

Liturgilised otsused

Silvester II tunnustas 1003 hingedepäeva tähistamist.

Misjon

Silvester II edendas misjonit Poolas, Ungaris ja slaavlaste juures. Ta rajas Gniezno ja Esztergomi piiskopkonnad.
Ta määras Querfurtist pärit Bruno peapiiskopiks mittekristlastest slaavlaste juures ja andis talle palliumi.

Munklus

Silvester II kinnitas Ramsey kloostri abtiks Abboni.

Vojtěchi kanoniseerimine

Silvester II kanoniseeris 999 Praha piiskopi Vojtěchi (Adalbert).

Moraal

Silvester II taunis simooniat, konkubinaati ja nepotismi. Ta rõhutas, et piiskopiks tuleb määrata laitmatute elukommetega mehi.

Uued kardinalid

Silvester II määras Salvador Miranda andmetel kardinaliks hilisema paavsti Johannes XVIII, hilisema paavsti Benedictus VIII ja Friedrich von Sachseni (Friedrich Saksimaalt).

Silvester II kultuuriloos

Silvester II-st tunnustati keskajal õpetlase ja filosoofina. Tema filosoofilisi vaateid mõjutas Boëthius.
Silvester II edendas matemaatika, aritmeetika ja astronoomia arengut Lääne-Euroopa kristlikus kultuuriruumis. Ta võis esimese Lääne-Euroopa kristliku õpetlasena kasutada araabia numbreid ja tutvustada Lääne-Euroopas nende rakendamist. Ta kasutas oma kirjades esmakordselt Põhja-Itaalia tahhograafilist süsteemi.
Ta tutvustas Lääne-Euroopa kristlikus kultuuriruumis uut tüüpi abakust ja leiutas Catholic Encyclopedia andmetel pendelkella.
Ta tutvustas Lääne-Euroopas astrolaabi, kontsentriliste metallvõrudega taevasfääri ja vaatetoru kasutamist.
Michael Praetoriuse "Syntagma Musicumi" andmetel ehitas Silvester II hüdraulilise oreli.
Keskajal levinud legendides seostati tema andekust maagiaga ja kuradiga sõlmitud lepinguga.
Talle on Aurillacis püstitatud monument.

Teoloogia

Silvester II kirjutas dogmaatilise traktaadi "De corpore et sanguine Domini", kus ta õigustas teoloog Paschasius Radbertuse vaateid.

Surm

Silvester II suri 12. mail 1003 Roomas Santa Croce in Gerusalemme kirikus peetud missa ajal ja maeti Rooma Peetri kirikusse. Hiljem maeti tema säilmed ümber Lateraani basiilikasse.