google/wiki40b huggingface dataset:
Kimmo Kaivanto

Kimmo Olavi Kaivanto (25. mai 1932 Tampere – 20. aprill 2012 Helsingi) oli soome maalikunstnik, graafik ja skulptor.
Ta õppis aastatel 1953–1954 kunsttööstuskoolis graafikat ja esines esmakordselt näitusel 1956. aastal. 1970. aastatel sai temast üks Soome tuntumaid skulptoreid.
1950. aastatel kujundas ta Tampere Tappara logo.
Kimmo Kaivanto kujundas muu hulgas ooperilavastusi ja kostüüme. Tema tuntumate teoste hulgas on skulptuur "Oodi 60 000 järvelle" Helsingis (1972), maal "Tori" Tampere linnavolikogu hoones (1976), skulptuurid "Hopeiset sillat" ja "Nereidi" (1985) Helsingi Forumis, "Natura" Helsingis SOK peakontoris, "Leonardo" Härmäläs.
Aastal 1972 sai ta Pro Finlandia medali ja 1982 nimetati ta aasta kunstnikuks. Aastal 1995 sai ta professori aunimetuse.
Aafrika ja Aasia Rahvaste Solidaarsuse Organisatsioon

Aafrika ja Aasia Rahvaste Solidaarsuse Organisatsioon (inglise keeles Afro-Asian Peoples' Solidarity Organization, ametlik lühend AAPSO) on 1957. aastal asutatud valitsusväline organisatsioon, millel on esindused (rahvuskomiteed) enam kui 90 Aafrika ja Aasia riigis.
Eesti nõukogude entsüklopeedia on organisatsiooni kohta kasutanud läbivalt nimetust Aasia ja Aafrika Rahvaste Solidaarsuse Organisatsioon ja eestikeelset lühendit AARSO.
Organisatsioon asutati Nõukogude Liidu eestvedamisel ning selle esialgseteks eesmärkideks olid imperialismi-, kolonialismi-, neokolonialismi-, rassismi-, sionismi- ja fašismivastase võitluse kooskõlastamine ning liikmesmaade majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu soodustamine.
Kaasajal keskendub AAPSO jätkuvalt majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise arengu küsimustele, ent tegeleb ka uute probleemidega nagu inimõigused, demokraatia edendamine, võitlus korruptsiooniga, rahvastiku- ja keskkonnaküsimused, riigisisesed hõimutülid ja kodusõjad, põgenike probleemid, jpm.
Organisatsioon loodi 26. detsembril 1957 Egiptuses Kairos toimunud Aasia ja Aafrika rahvaste esimesel solidaarsuskonverentsil. Nõukogude Liitu esindas ühenduses Aasia ja Aafrika Maade Nõukogude Solidaarsuskomitee, teisi riike solidaarsuskomiteed, rahvuslikud vabadusliikumised, parteid jms vasakpoolsed poliitilised organisatsioonid. Pärast NSV Liidu lagunemist mindi üle rahvuskomiteede süsteemile.
AAPSO peakorter asub Kairos, kus tegutseb ka selle täitevorgan alaline sekretariaat. Põhikirja järgi on kõrgeimaks organiks kord aastas kogunev kongress, mis valib kaks korda aastas oma koosolekuid pidava presiidiumi.
Ühendusel on konsultatiivne staatus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni allorganisatsioonide ECOSOC, UNESCO, UNCTAD ja UNIDO juures.
T-35

Eellugu

1930. aastal saadeti Nõukogude Liidust Inglismaale erikomisjon, mis sai ülesandeks koguda võimalikult palju informatsiooni sealsete tankide kohta. Peamiseks huviobjektiks oli firma "Vickers Armstrong", kelle tootenäidistest loodeti omandada tankett, kergetank, keskmine tank ja rasketank Vickers A1E1 Independent koos täieliku tehnilise dokumentatsiooniga. Vickers Armstrong keeldus üksikute eksemplaride müügist ja 5 torniga rasketanki Independenti puhul keeldus firma isegi igasuguste läbirääkimiste pidamisest. Sellegipoolest demonstreeriti Independentit komisjoniliikmetele nii platsil kui ka liikumisel. Komisjon pöördus kodumaale tagasi, ja kuigi rasketankist puudusid igasugused andmed, oldi masinast vägagi vaimustatud.
1931. aasta augustis saadeti Grotte tankiga tegelenud büroo laiali, milles osalenud nõukogude inseneridest moodustati konstrueerimisbüroo AVO-5, millele tehti ülesandeks projekteerida ja ehitada 1932. aasta 1. augustiks Grote tanki tüüpi 35-tonnine läbimurdetank. Tööd masina kallal algasid novembris 1931, masin (kaal – 35 tonni, veermik ja jõuagregaadid pärinesid Grote tankilt, relvastus ja üldehitus tankiprojektilt T-32) sai tähise T-35. Esialgu kaaluti 3-tornilist varianti, kuid lõpuks jäädi siiski pidama 5-tornilise masina juurde. Projekt venis tükk aega, kuid 1.septembriks 1932 oli T-35 (T-35-1) esimene prototüüp valmis. Katsetuste käigus tekkis hulgaliselt probleeme, mistõttu muudeti mitu korda masina konstruktsiooni. Seejärel valmis järgmine katseeksemplar T-35-2 ja selle baasil veidi hiljem juba T-35A, mis läkski seeriatootmisse.

T-35 tänapäeval

Säilinud on kõigest üks T-35, mis asub Venemaal "Kubinka tankimuuseumis". Nõukogude-Saksa sõja alguses asus see tank Kaasani tankikoolis ega võtnud sõjategevusest osa, seepärast ongi masin säilinud tänapäevani.
Kubinkal asub ka tänapäevani säilinud raske liikursuurtükk SU-14-2.
Lai tänav (Pärnu)

Lai tänav on tänav Pärnus.
Tänav saab alguse Tallinna maantee, Akadeemia ja Vee tänava ristmikult ning suundub esmalt itta ning siis kagusse. Tänavaga ristuvad Põhja, Suur-Jõe, Vingi ja Vanapargi tänav ning Lai tänav lõppeb Pika tänavaga, millest samas sihis edasi kulgeb Riia maantee.
Tänav sai nime 15. mail 2003.
Karusmarjad metsikus looduses

"Karusmarjad metsikus looduses" (inglise keeles originaalpealkirjaga "The Wild Thornberrys") on Ameerika Ühendriikide animakomöödiasari, mille autorid on Arlene Klasky, Gábor Csupó, Steve Pepoon, David Silverman ja Stephen Sustarsic.
Eestis on sarja näidanud ETV2.
Vjatšeslav Menžinski

Elulugu

Vjatšeslav Menžinski oli pärit venestunud poola aadliperekonnast. Lõpetas Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna ja töötas Vene Keisririigi advokatuuris. 
Vjatšeslav Menžinski oli VSDTP liige alates 1902. aastast, osales 1905. aasta revolutsioonilises tegevuses ning seejärel viibis aastail 1907–1917 emigratsioonis. Saabus tagasi Venemaale 1917. aasta kevadel, Oktoobrirevolutsiooni ajal Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee liige. 
Nõukogude Venemaa algusaastail oli Menžinski Vene SFNV Rahanduse Rahvakomissariaadi rahvakomissari asetäitja.

Osalus nõukogude võimuorganites

Aastatel 1927–1934 oli Vjatšeslav Menžinski ÜK(b)P KK liige.
Vjatšeslav Menžinski suri haiguse tagajärjel 1934. aastal.
Toiduturism

Majanduslik mõju

Kuigi paljud linnad, piirkonnad või riigid on tuntud oma toidu poolest, ei koosne toiduturism ainult toidukultuurist. Iga turist sööb umbes kolm korda päevas ning see on ka põhjus, miks toit on turismis üheks fundamentaalseks majanduslikuks teguriks. Riigid nagu Iirimaa, Peruu ja Kanada investeerivad märkimisväärselt toiduturismi arengusse, mille tulemuseks on see, et tänu toiduturismi reklaamimisele ja toodete arendamisele on tõusnud külastajate kulutuste ja ööbimiste arv.
WTFA (The World Food Travel Association) hinnangul moodustavad toidule ja jookidele minevad kulutused 15–35% kõigist turismikuludest, sõltudes sihtkoha taskukohasusest. WTFA loetleb võimalikke toiduturismi eeliseid, hõlmates rohkem külastajaid, suuremat müüki, rohkem meedia tähelepanu ja suuremat kogukonna uhkust.
Alates 1979. aastast toimub igal aastal maailma toidupäev (ka ülemaailmne või rahvusvaheline toidupäev, inglise keeles World Food Day), mida tähistatakse 16. oktoobril ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni asutamise auks. Esimene iga-aastaselt korraldatav toiduturismi tähistav sündmus (inglise keeles National Food Tour Day) toimus 10. juunil 2017. Selle eesmärk on tähistada ülemaailmselt kulinaaria ja majandusalast mõju, mida kohalik toiduturism edendab.

Kokanduse klassid

Toiduturismi üheks kasvavaks osaks on kokanduse klassid, nende formaadid varieeruvad lühikestest mõne tunni pikkustest õppetundidest kuni terve päeva või mitu päeva kestvate kursusteni. Välisturistide tähelepanu keskmeks on tavaliselt külastava riigi köök, kuid kohalikud turistid on huvitatud pigem uutest maitsetest ja köökidest. Mitmed toiduvalmistamise klassid hõlmavad ka turu külastamist, et rikastada kultuurielamusi.
Armastus (Genialistid)

"Armastus" on ansambli Genialistid 2001. aastal ilmunud album.
Larviki vald

Nimi

Nimi muinaspõhja vorm oli Lagarvík. Talunime esimene osa omastavas käändes logr tähendab "vesi" või "jõgi" (praegu see on Numedalslågeni jõgi) ja lõpp vík tähendab "laht". Nii on see "laht (Numedals)lågeni suudmes". Enne 1889 kirjutati nimi "Laurvik" või "Laurvig".

Vapp

Vapp on kinnitatud aastal 1989. Sinisel kilbil on kujutatud hõbeda värvuse mast kolme purjega, mis viitab valla meretraditsioonidele.

Geograafia

Larviki vald asub Oslost 105 km edelas. Valla pindala on 530 km² ja rahvaarv 41 211 (nendest 23 100 elab linnas). Peamised majandusharud on põllumajandus, kaubandus ja teenindus, millele järgnevad tööstus ja veondus.
Valla koosseisu kuulub ka Staverni asula (rahvaarv 5000) ning külad: Nevlunghavn, Helgeroa, Kvelde, Hvarnes ja Tjølling. Tähtsamad geograafilised objektid on Farrisi järv ja Numedalslågeni jõgi, mille kohalik nimi on Lågen.
Larviki vald on tuntud ka Farriskildene mineraalvee allikate poolest, mida müüdi kaubamärgiga Farris. Kaupangi lähedal Tjøllingis on keskaegse Skiringssali kaubaeeslinna varemed. Larviki vald on samuti maailmas kõige põhjapoolsem hariliku pöögi (Fagus sylvatica) metsade kasvukoht.
Stem (ansambel)

Stem oli Eesti ansambel.
Ansambel asutati 2005.
Lootuse festival

Lootuse festival oli 29.-31. mail 2009 Saku Suurhallis toimunud evangeeliumikristlaste festival, mille eesmärkide seas oli evangeeliumikristlaste sõnumi levitamine.
Festivali korraldas Billy Grahami Evangeelne Assotsiatsioon koos Eesti evangeelsete kogudustega.
George A. Bartholomew

George Adelbert Bartholomew (1. juuni 1919 – 2. oktoober 2006) oli ameerika bioloog, ornitoloog ja ökofüsioloog.
Ta õppis California Ülikoolis Berkeley's ja kaitses doktoritöö Harvardi Ülikoolis 1947. aastal. Seejärel töötas ta California Ülikoolis Los Angeleses. 
Tema tööd kujundasid tugevasti loomade ökofüsioloogiat. Selles vallas oli tal ka palju õpilasi.
Priisle

Ajalugu

Praeguse Priisle asumi territooriumil asus kunagi Iru linnus.
Kõige vanemad inimtegevuse jäljed sellest piirkonnast pärinevad III aastatuhande teisest poolest eKr. Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus on Priisle kandist leitud umbes 400 nöörkeraamika kultuurile iseloomulikku savinõukildu ning 7 tulekivist kõõbitsat.
Nooremal pronksiajal (10.–7. sajand eKr) kasvas tootlikkus ja tekkis vajadus aineliste väärtuste ülejäägi hoiustamiseks. Selleks tuli rajada kindlustatud asulaid (linnuseid), mille ehitamiseks ühinesid mitmed külad ning hilisemal ajal ka kihelkonnad. Sellest ajastust on leitud teraviljade järgi, millest umbes poole moodustasid odraterad.
Varasemal rauaajal (6. sajand eKr kuni 1. sajand pKr) inimasustus suurenes. Selles piirkonnas oli rohkelt järve- ja soomaagi lademeid, mida kasutati raua tootmiseks. Väljakaevamistel on leitud aastatest 600–300 eKr pärinevaid kivikirstkalmeid.
Iru linnus toimis kohaliku keskusena ning seda tugevdati korduvalt. 9. sajandil toimusid suuremad taastamistööd, mille käigus suurendati linnust umbes 4000 m². Kihelkondade ühinemine ja muutused territoriaalüksuste vahelistes suhetes tõid kaasa aga selle, et kui Iru linnus hävis 11. sajandil tulekahju käigus, siis enam seda ei taastatud. Võimalik, et Iru linnus oli elanud ära oma aja kohaliku keskusena, sest uueks keskuseks sai Lindanise linnus.
Priisle asumi teiseks oluliseks rajatiseks oli Väo linnamõis, mis asus praeguse Läänemere tee lähedal. Tallinna linn omandas 1402. aastal Väo küla ning otsustas rajada sinna linnamõisa. Kuni 17. sajandini juhtisid mõisa rae poolt palgatud valitsejad, hiljem hakati linnamõisa ka välja rentima. Selle majandiga ühendati 1692. aastal ka Iru küla.
Priisle suurem hoonestamine toimus 1980ndate teisel poolel, mil sinna ehitati palju 9-korruselisi paneelmaju.

Olulisemad objektid

Priisles asuvad Priisle Keskus ja Priisle turg.

Haridus ja kultuur

Priisles tegutses Tallinna Merekalda Kool, kuid 2017. aasta sügisest plaanitakse kool liita Tallinna Kuristiku Gümnaasiumiga. Plaanide kohaselt kolib Tallinna Merekalda Kooli hoonesse Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumi ja Tallinna Linnamäe Vene Lütseumi liitumisel tekkinud kool.

Priisle asumi tänavad

Priisles asuv Hoolekodu tee on saanud nime 1927. aastal rajatud Iru hooldekodu järgi, mis tegutseb tänapäevalgi. Linnamäe tee on saanud nime kunagise Iru linnuse järgi. Asumis on lisaks veel Linnuse tee, Läänemere tee, Narva maantee, Priisle tee, Rahu tee, Ussimäe tee ja Aegna puiestee.
Tiit Noormets

Tiit Noormets (sündinud 8. mail 1959 Kundas) on eesti ajaloolane ja arhivaar.
Ta lõpetas 1977. aastal Kunda 1. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 1985. aastal lõpetas ta Moskva Ajaloo-arhiivinduse Instituudi.
1983–1993 töötas Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklikus Keskarhiivis (FFFRKA) mitmel ametikohal, sh kasutusosakonna juhatajana, 1993–1996 Kaitseministeeriumis toimetajana, 1996–2000 Riigiarhiivi teaduse ja publitseerimisala nõunikuna, alates 2001. aastast publitseerimistalituse peaspetsialistina. Aastast 2012 Rahvusarhiivi teadus- ja publitseerimisbüroo peaspetsialist.
Tiit Noormetsa uurimisvaldkonnad on sõjaajalugu, sealhulgas relvastatud vastupanuliikumised; Eesti ajalugu 20. sajandil; kodulugu.
Ta on Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi asutajaid (1988), MTÜ Nõukogude aja uurimise keskus asutajaid (1999), Eesti Arhivaaride Ühingu asutajaid (1989), Eesti Kodu-uurijate Seltsi liige.
Ta on Eesti Kaitseväe reservohvitser, nooremleitnant. Kaitseliidu liige.

Isiklikku

Tiit Noormetsa isa oli insener Hubert Noormets.
Ulvi Voog-Indrikson

Haridus

Lõpetas 1956. aastal Tallinna 17. Keskkooli, õppis edasi Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuriteaduskonnas.

Sportlikud tulemused

Ta oli ujumises 26-kordne Eesti NSV meister. Parandas pikas ja lühikeses ujulas individuaaldistantsil 42 ja teateujumises 12 korda Eesti NSV rekordit. Kuulus ujumises 1953–1967 Eesti NSV koondisse.
Rooma olümpiamängudel 1960 sai ta Nõukogude Liidu koondvõistkonnas võisteldes 100 m vabalt ujumises 19. koha ja 4×100 m vabastiilis teateujumises 8. koha.
Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel ujumises kokku 11 kulda, 5 hõbedat ja 5 pronksi. Püstitas 50 m ujulas vabaujumises kümnel korral Nõukogude Liidu rekordi, oli viiel korral teateujumises Nõukogude Liidu rekordi püstitanud naiskonnas. Kuulus ujumises 1955–1960 Nõukogude Liidu koondisse.
Allveespordis tuli ta kahel korral Nõukogude Liidu (1968) ja ühel korral Eesti NSV (1969) meistriks.
Võitnud 1969 Euroopa meistrivõistlustel neli kulda: meremiilis, individuaalselt ja võistkondlikult 6200 m ujumises ning 3×100 m lestaujumises.
Püstitas meremiili ujumises maailmarekordi 21.54,36 (1969).
Kuulus allveespordis 1968–1970 Eesti NSV ja 1968–1969 Nõukogude Liidu koondisse.

Treener

Töötanud 1967–1992 Tallinna Dünamo ujumiskoolis treenerina, olnud ka Nõukogude Liidu koondise treener.

Isiklikku

Ulvi Voog-Indriksoni abikaasa oli Viktor Indrikson. Ta on Kaire ja Kaja Indriksoni ema ning Sten Indriksoni, Berit, Triin ja Martti Aljandi vanaema.
Balti Ülikool

Balti Ülikool oli eesti, läti ja leedu pagulaste ühine ülikool okupeeritud Saksamaal aastail 1946–1949.
Õppetöö algas 14. märtsil 1946, semestri lõpuks oli üliõpilasi 1025 (neist 154 eestlast) ja õppejõude 131 (neist 25 eestlast). Ülikool asus algul Hamburgis, alates jaanuarist 1947 Pinnebergis. Ülikool lõpetas tegevuse 30. septembril 1949. Kokku oli immatrikuleeritud 2006 üliõpilast, lõpetas 79 (sealhulgas 7 eestlast). Õppejõude oli kokku 200.
Voolutrafo

Voolutrafo on mõõtetrafo  vahelduvvoolu tugevuse potentsiaalivabaks mõõtmiseks. Voolutrafo kaudu antakse mõõtevool ampermeetrisse, elektriarvestisse või kaitselülitusse.

Voolutrafo ehitus ja talitlus

Voolutrafo koosneb primaarmähisest, mida läbib mõõdetav vool, ja sekundaarmähisest, milles indutseeritakse vool. Sekundaarvool on seda väiksem, mida väiksem on primaarmähise keerdude arv  N₁ sekundaarmähise keerdude arvu N₂ suhtes.  Piirjuhul võib primaarmähise aset täita tema südamikus olevat akent läbiv primaarvooluga juht (juhe, kaabel, voolulatt).
Voolutrafo sekundaarvool on võrdlemisi täpselt võrdeline primaarvooluga. Nimi-sekundaarvool on enamasti 5 A, kuid võib olla ka väiksem, näiteks 1 A.
Ohutuse pärast peab mõõteahelasse ühendatud voolutrafo sekundaarmähise üks klemm olema maandatud ja sekundaarahel mõõteriistaga ühendatud; sel juhul on sekundaarmähis praktiliselt lühistatud ja välditud eluohtlikult kõrge pinge.

Summavoolutrafo

Summavoolutrafosid kasutatakse kolmefaasiliste ahelate rikkevoolukaitselülitites. Niisuguse elektriahela kõikide faasijuhtmete voolude summa on tavaolukorras nullilähedane. Summavoolu mõõtmine võimaldab tuvastada ohtliku rikkevoolu. Rikkevool võib esineda elektriseadmete või juhtmete isolatsioonirikke tõttu.
Albert Frank

Albert Bernhard Frank (17. jaanuar 1839 Dresden – 27. september 1900 Berliin) oli saksa bioloog.
Ta uuris taimede tropisme. Ta võttis kasutusele termini "mükoriisa". Samuti "sümbioos" (aastal 1877, vormis symbiotismus, saksa keeles).
Tema järgi on nimetatud bakteriperekond Frankia.
Linnupete

Linnupete ehk käopete on kerge varahommikune eine. Linnupetet võeti alates kevadest enne tööleminekut. Linnupetteks võis olla tükk leiba. Linnupetet võeti seepärast, et usuti, et kui enne hommikusööki kuuleb linnulaulu, siis see ennustab õnnetust.
Areng (raamatukauplus)

"Areng" oli raamatupood Tallinnas aadressil Narva mnt 6.
Raamatupoe eelkäijaks peetakse 1923. aastal avatud Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse raamatupoodi. See pood nimetati 1941. aastal ümber "Rahva Raamatuks", 1950. aastal aga "Kauplus nr 20-ks". Aastast 1953 kandis nime "Areng".
Aastast 1997 kuulus raamatupood osaühistule Libri A & O.
Karkass

Karkass (pr. k. carcasse = luustik) on ehitise tugisõrestik ehk raamistik, mis kannab peamist koormust ning tagab hoone konstruktiivse jäikuse.
Püüdurretseptorid

Püüdurretseptorid ehk raisaretseptorid (ka koristusretseptorid; inglise keeles scavenger receptors, lühend SR) on paljude loomade immuunrakkudel (nagu fagotsüüdid ja makrofaagid) toimivad retseptorid (klassidest A-J), mis tunnevad ära oksüdeeritud või atsetüleeritud LDL-osakesed. Nad seonduvad ligandide, valkude ja patogeenidega.
Nimetus scavenger tuleneb ingliskeelsest sõnast scavenge, mis tähendab raipesööjat või tänavapühkijat, ning on seotud selle retseptori ülesandega koristada verest välja negatiivselt laetud makromolekule, nagu näiteks modifitseeritud LDL-osakesi.

Funktsioon

Püüdurretseptorid on fagotsütootilised retseptorid, mis tunnevad ära negatiivse laenguga polümeere ja atsetüleeritud LDL-partikleid. Püüdurretseptorid seonduvad ka veel teiste ligandidega, näiteks mõnede membraanivalkudega, apolipoproteiinidega, kollageeniga, lipopolüsahhariididega jpm. Lisaks seonduvad need erinevate patogeenidega, olles sellega olulised kaasasündinud immuunsuse toimimises. Enamasti on need retseptorid müeloidsete rakkude pinnal, kuid see retseptorite perekond on väga mitmekülgne ning mõned selle perekonna liikmetest leiduvad ka teistel rakutüüpidel.
Makrofaagidel ja dendriitrakkudel, mis kuuluvad müeloidsete rakkude hulka, on mitmeid retseptoreid, et tunda ära patogeenide pinnastruktuure. Nende hulka kuuluvad püüdur-, mannoosi- ja komplemendi retseptorid ning TLR (Toll like receptor). Need retseptorid, sh püüdurretseptorid, osalevad patogeenide fagotsütoosis ning signaali edastamises mitmete põletikku soodustavate tsütokiinide eritamisel, mis aktiveerivad ka teisi fagotsüüte.

Klass B püüdurretseptor

Klass B retseptoreid iseloomustavad kaks rakumembraani läbivat domeeni, mille karboksü- ja aminoterminaalne osa jääb raku tsütoplasmasse ning rakuvälise osa moodustavad kaks lingu. Need lingud on tugevalt glükosüleeritud, kaitstes neid põletikukolletes leiduvate proteaaside eest. Klassi B kuuluvad SR-B1, SR-B2(CD36) ja SR-B3. Nendest on enim uuritud on CD36 ning on olulise tähtsusega makrofaagide signalisatsioonil ja liikumisel.

Teised retseptorid

Lisaks nendele klassidele on veel hulk retseptoreid, millel on püüdurretseptoritele sarnane aktiivsus, kuid mis kuuluvad teistesse retseptoriklassidesse, näiteks LRP1, LRP2/megalin, cubam, ASGP, MR, ja CD11b/CD18α.
Laminaarne voolamine

Laminaarne voolamine (lad. lamina - leht, plaat, lame) on vedeliku või gaasi selline voolamine, kus aineosakestel on vaid ühtlane voolusuunaline kiirus, voolamine on korrapärane. Voolu teele asetatud kehaga vahetult kokku puutuv gaasi või vedeliku kiht, nn piirikiht võib olla laminaarse vooluga või ka hõõrdumise tagajärjel pidurdunult turbulentne. Näiteks torus suureneb voolukiirus telje suunas ja saavutab oma maksimaalse väärtuse teljel.
Vedeliku või gaasi laminaarset voolamist võib kujutleda paljude õhukeste vedelikukihtide libisemisena üksteise peal. Need kihid ei segune.
Põhja-Jüütimaa maakond

Haldusjaotus

Maakonnas oli 27 valda.
Markovi ahel

Ergoodilisus

Olekut i nimetatakse ergoodiliseks, kui ta on aperioodiline ja püsiv. Kui Markovi ahela kõik olekud on ergoodilised, siis ahelat nimetatakse ergoodiliseks.

Bernoulli skeem

Bernoulli skeem on Markovi ahela erijuhtumiks, kus transitsioonide tõenäosusmaatriksil (transition probability matrix) on identsed read, mis tähendab, et ka järgmine olek on sõltumatu käesolevast (lisaks sellele, et ta on sõltumatu mineviku olekutest). Ainult kahe võimaliku olekuga Bernoulli skeem on tuntud kui Bernoulli protsess.

Katsetamine

(Testing)

Mänguteooria

(Gambling)

Kirjandus: Markovi paroodiageneraatorid

Markovi protsesse võib kasutada ka antud tekstikatkest pealiskaudsel vaatlusel reaalsena näivate uute tekstide genereerimiseks. Meetodit on kasutatud erinevate taasloovate "paroodiageneraatorite" tarkvara puhul (vt dissociated press, Jeff Harrison, Mark V Shaney,
          
).

Teooria ajalugu

Andrei Markov vanem sai aastal 1906 nende protsesside esimesi tulemusi alguses puhtalt teoreetiliselt. Arvutuslikult lõpetatud seisundiruumide (countably infinite state spaces) üldistuse esitas Andrei Nikolajevitš Kolmogorov aastal 1936. Markovi ahelaid on seostatud Browni liikumisega ja ergoodilise hüpoteesiga, mis on ühtedeks tähtsamateks teemadeks 20.sajandi alguse füüsikas.
Aire (eesnimi)

Aire on naisenimi. Nime Aire nimepäev on 2. detsember.

Päritolu

Aire on Soome päritolu naisenimi, mis on lisandunud eesti keelde XX sajandi lõpukümnendeil. 
Eesnimi Aire on tuletatud nimest Aira (Aila, Aina). Naiste eesnime Aira meestevasted on Airet ja Airo.

Nime levik Eestis

Eesnimi Aire on Eestis 716 naisel (01.01.2018 seisuga), Aire on populaarsuselt 233. naisenimi. Aire on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45), vanim Aire on üle 85 aasta vana ning noorima Aire vanus jääb vahemikku 5–9 aastat. 
Kõige levinum on eesnimi Aire 45–49-aastaste naiste seas (10 000 elaniku kohta 17,33). Kõige rohkem naisi eesnimega Aire elab Võru maakonnas (10 000 elaniku kohta 10,29). Kõige rohkem on eesnimega Aire sündinuid juulis (74).
Crawfordi maakond (Kansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1867. aastal.
Rita Peetso

Elulugu

Rita Peetso on taksojuhi tütar.
Lõpetas 1973 Tartu 2. Keskkooli, 1979 Moskva 1. Meditsiini-instituudi epidemioloogia erialal. Täiendas end 1992 Helsingis Rahvuslikus Tervishoiu Instituudis. Oli 1979–94 EMHI (aastast 1988 Profülaktiline Meditsiini Instituut) bakteriaalsete nakkuste labori nooremteadur, 1994– Tervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste labori vanemspetsialist. Töötas lühikest aega 1991 Helsingi Ülikoolis ja 1992 Taani Riiklikus Seerumiinstituudis.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: ägedate soolenakkuste etioloogia ja epidemioloogia, diagnostika täiustamine, tinglikult patogeensete enterobakterite uurimine. Immunoloogide Seltsi, Epidemioloogide, Mikrobioloogide ja Infektsionistide Seltsi liige. Üle 30 teadustrükise.
Nõmme keskuse park

Nõmme keskuse park on park Tallinnas Nõmme linnaosas Jaama tänaval. Pargi kõrval asub Nõmme raudteejaam. Pargi pindala on 0,3 ha.
Pargi lähedal põhja pool Jaama tänava haljakul on Mare Mikofi skulptuur "Nõmme emme" ("Nõmme ema").
Lennuvälja

Lennuvälja on Rakvere linnaosa.
Linnaosavanem on Zoja Dudar.

Ajalugu

Lennuvälja linnaosa asub Kukekülas. 1920.–1930. aastatel ehitati sinna Eesti Vabariigi kaitseväe kasarmud jalaväepataljonile ja suurtükiväele. 1927. aastal sai valmis Eesti suurim raudbetoonist lennukiangaar. Teise maailmasõja ajal oli sellel territooriumil Saksa armee lennuväli, sinna rajati stardiplatvormid imerelva V-2 tarvis. Taganemisel õhkisid sakslased lennuväljarajatised ja kasarmuhooned. Pärast sõda võtsid Nõukogu Liidu väeüksused territooriumi üle. Ehitati sõjaväelinnak – 5-korruselised tüüpelamud hruštšovkad. 2004. aastal rajas lennuklubi Blue Sky vanale sõjaväelennuväljale 750 m pikkuse ja 30 m laiuse murukattega maandumisraja. Arkna tee ääres on Rakvere Lihakombinaat.