google/wiki40b huggingface dataset:
Lev Kamenev

Lev Borissovitš Kamenev (vene keeles Лев Борисович Каменев, tegelikult Rosenfeld (Розенфельд); 18. juuli (vkj. 6. juuli) 1883 Hersoni kubermang – 25. august 1936 Moskva) oli Vene kommunistlik revolutsionäär, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu poliitik ning riigitegelane. Tema isa oli juut, ema õigeusklik venelane.
Kamenev kuulus Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo esimesse koosseisu. Selle moodustasid seitse inimest: Andrei Bubnov, Lev Kamenev, Vladimir Lenin, Grigori Sokolnikov, Jossif Stalin, Grigori Zinovjev ja Lev Trotski. Neist viis langesid Stalini korraldatud repressioonide ohvriks ja tapeti. Kamenev kuulus poliitbüroosse vahetpidamata kuni 1926. aastani, Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomiteesse kuni 1927. aastani.
Kamenev visati 1927. aastal koos Trotskiga parteist välja. Ta palus andeks, öeldes oma seisukohtadest lahti, ning sai parteisse 1928. aastal tagasi. Ent stalinlike puhastuste käigus oli ta üks esimesi, kes hukati, süüdistatuna "trotskistlik-zinovjevistlikus vandenõus".
Lev Kamenev hukati 1936. aastal ja rehabiliteeriti postuumselt 1988. aastal.

Isiklikku

Lev Kamenev oli abielus Lev Trotski õe Olga Bronšteiniga. Neil sündis kaks poega. 1920-ndate teisel poolel nende abielu lagunes ja ta abiellus Tatjana Glebovaga. Neil sündis 1929 poeg.
Stalini korraldatud repressioonides hukati lisaks Kamenevile tema mõlemad abikaasad ja kaks vanemat poega, samuti vend, vennanaine ja nende poeg. Noorem poeg saadeti algul lastekodusse, hiljem vanglasse, kust lõpuks vabanes. Minia, näitleja Galina Kravtšenko oli kakskümmend aastat sisuliselt tööta.
Tallinna Merelennujaam

Tallinna Merelennujaam oli Vene merelennuväebaas Tallinnas aastatel 1913–1918. 
Merelennujaam kavandati Pirita jõe suudme vasakule kaldale 1913. aastal ja rajati 1915. aastal.
Sadamas dislotseerus alates märtsist 1916 1. lennurajoooni üksus, alates detsembrist 1916 Läänemere lennudiviisi 1. brigaadi 3. divisjoni staap ja üks salk. 3. divisjonil oli lennujaam ka Osmussaarel ning hiljem Naissaarel ja Paldiskis. Jaam oli mõeldud ajutisena, sest uut lennusadamat alles ehitati. Uue sadama valmimisel oleks lennujaam Piritalt viidud ära uude lennusadamasse.
Merelennujaam evakueeriti 23. veebruaril 1918. Lennukid lõhuti, mootorid ja väiksemad seadmed võeti kaasa. Ehitised jäid terveks.

Ehitised

Palju kasutati olemasolevaid ehitisi, näiteks kasarm ja laatsaret asus "Kalevi" seltsimajas, ohvitserid elasid aga Peterseni võõrastemajas jõe paremal kaldal.
Vesilennukite ja nende hoolduse jaoks püstitati peamiselt puitsõrestikuga hooneid, mida katsid puit ja present. Aastatel 1919–1920 võeti kolm angaari koost lahti, üks neist viidi Lasnamäele Tallinna sõjaväelennuväljale ja teised kaks Tartusse Raadi sõjaväelennuväljale ning pandi seal uuesti kokku. 
Seltsimaja põletati taganevate Nõukogude vägede poolt 1941. aasta suvel maha. Peterseni võõrastemaja põles 1944. aastal ja lammutati aastatel 1948–1951. Sadam ehitati 1960. aastatel oluliselt ümber. 1970. aastate II poolel ehitati kogu endine merelennujaama ala seoses Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse rajamisega täiesti ringi ning tänapäeval pole Tallinna Merelennujaamast Pirital midagi alles.
Oda (male)

Oda on malend, mille liikumine malelaual on piiritletud diagonaalidega. 
Mõlemal mängijal on malepartii alguses kaks oda. Üks neist paikneb kuninga ja ratsu vahel, teine lipu ja ratsu vahel. 
Algseisus paiknevad valgete malendite odad väljadel c1 ja f1, mustade malendite odad c8 ja f8.

Oda käik

Oda võib käia mööda diagonaale nii mitme vaba välja võrra edasi või tagasi, kui mängija seda soovib. Oda ei tohi oma tuleliinil asuvatest malenditest üle hüpata.
Oda võib lüüa tema käimisteele ette jäävaid vastase malendeid.
Ülle Matsin

Isiklikku

Tema õde Pille Valk oli eesti ajaloolane ja teoloog.
Hübriid (ansambel)

Hübriid oli Eesti rokkansambel. Ansambel asutati 1980. aastal.
Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus

EELK Lääne-Nigula Püha Nikolause kogudus on luterlik kogudus Lääne-Nigulas.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse õpetaja on Leevi Reinaru, organist Helle Reinaru. Juhatuse esimees on Tiina Võsu.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Lääne-Nigula Püha Nikolause kirikus.
Söödav auster

Söödav auster (Ostrea edulis) on austri perekonda kuuluv liik austerkarplasi.
Söödav auster elab pärismaisena Euroopa soolastes vetes, teda püütakse töönduslikult näiteks La Manche'i väina rannikutel.
Peale söödava austri kasutatakse austreina toiduks ka mitut muud liiki austerkarplasi.
Maanaised

"Maanaised" on Eesti skulptori Mare Mikofi 1974. aastal valminud skulptuurigrupp, mis alates 2013. aasta augustist on eksponeeritud Tartu Kunstimuuseumi näitusemaja ees Raekoja platsil.
Realistlik skulptuur kujutab kaht maanaist, kellest vanem istub pingil ja noorem seisab. Algselt näituse "Inimene ja põld" jaoks kipsist valminud skulptuur valati pronksi 1978. aastal kultuuriministeeriumi algatusel. Tartu Kunstimuuseumi ees avati see näitusemaja 25. sünnipäeva puhul 28. augustil 2013.
Dagö Palmses

"Dagö Palmses" (ka "Dagö DVD+CD") on ansambli Dagö album, mis ilmus 2007. Albumi tootis HyperRecords. Album koosneb DVDst ja CDst.
Kumna tee

Kumna tee (registrinumbriga 11188) on 2,6 km pikkune kõrvalmaantee Harku vallas.
Tee saab alguse Kumna–Vääna tee teisel kilomeetril Kumna külas. Tee kulgeb läbi Kumna ja Tutermaa küla. Tee lõpeb Tallinn–Paldiski maantee kahekümne neljandal kilomeetril Tutermaa külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee katte ja klassi kohta info puudub. Liiklussagedus tee esimesel 1,5 kilomeetril on 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute kohta info puudub. Tee alguses on 0,4 km lõik valgustatud.
Unistajad

Tegevustik

Fernanda on noor psühholoog, kes töötab narkootikumide võõrutuskliinikus. Fernanda probleemid algavad, kui Mehhiko rikkamaid mehi Eugenio de la Peña, kes avalikult juhib ehitusettevõtet, kuid salaja vahendab narkootikume, temasse armub. Eugenio kinnisideeks saab teha Fernandast oma abikaasa ning ta ei kohku millestki eesmärgi saavutamise teel. Fernandal on aga silmi vaid kirjandusõpetaja José Luísi jaoks. José Luís on aus mees, kellel on minevikus saladus, mis tema ning Fernanda suhte rikub.
Teine selle telenovela liin keerleb ümber noorte nn Unistajate. Nende probleemide vanematega, narkootikumide, alkoholi ja suhete ümber.
Jaqueline, Eugenio de la Peña tütar, on samuti armunud José Luísi, kes on tema õpetaja. Jaqueline'i armastab jällegi Manuel, tema klassivend. Gruppi kuulub veel Emilia, Jaqueline'i sõbranna, kelle suurimaks sooviks on saada maailmakuulsaks tantsijaks. Tema poisil, Gerardol on oma unistus – saada kuulsaks oma rokkansambli "Peligro Inminentega" ('Oht'). Lucia on grupi madala enesehinnanguga ja naiivne liige, kelle naiivsust kasutab ära raha peal väljas olev Beto. Unistajate hulgas on veel Julieta, tüdruk, kes mängib rikast, kuid on tegelikult vaene. Vaesusest pääsemiseks on ta valmis abielluma arst Carlosega.
Oma koht on klassis ka Benjaminil hüüdnimega "Juurikas", kes on armunud Julietasse. Poiss on aastaid istuma jäänud ning tarvitab narkootikume, mille toob ka teiste tegelaste ellu.
Telenovella keskel lisandub klassi kaks uut õpilast. Ana Linares, kes on isa töö tõttu pidanud palju kolima. Teiseks uueks klassikaaslaseks saavad Unistajad Ruben Berraizabali. Poiss on rikas, kuid tunneb puudust oma vanemate tähelepanust. Tema isa on ärimees ning ema reisib palju.
Referendum

Referendum (ka rahvahääletus, rahvaküsitlus, plebistsiit) on üleüldine (üleriigiline) hääletus seadusandlikus või põhiseaduslikus küsimuses,  poliitilise küsimuse esitamine otsesele valijaskonna hääletusele.
Referendumil võivad osaleda riigi hääleõigusega kodanikud.
Esindusdemokraatia riikides toimub perioodiliselt referendum, mida kutsutakse valimisteks ja mille käigus määratakse rahvaesindajad.
Kerstin Tomson

Kerstin Tomson (sündinud 2. märtsil 1972) Valjalas) on vioolamängija Rahvusooperis Estonia.
Ta alustas muusikaõpinguid Kuressaare Lastemuusikakoolis Laine Sepa käe all. 1987 lõpetas ta Valjala Põhikooli. 1988. aastal alustas ta oma muusikaõpinguid Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Mari Aasa, Andrus Järvi ja Andres Laani käe all. 1992–1997 jätkus pillimängu oskuste omandamine Eesti Muusikaakadeemias, kus teda juhendas Arvo Haasma.
1995. aastal hakkas ta tööle Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkestris. Ta mängib Muusa Kvartetis (tuntuim projekt) ja ka mitmes teises koosseisus.
Jász-Nagykun-Szolnoki komitaat

Haldusjaotus

Komitaat jaguneb alates 2013. aastast 9 ringkonnaks (járás). Enne seda jagunes 7 alampiirkonnaks (kistérség).
Nikolai Tann

Nikolai Tann (4. mai 1890 Kooraste-Kaagvere vald, Võrumaa – 27. oktoober 1963) oli eesti õpetaja.

Elukäik

Nikolai Tann sündis talupidaja ja ehitusmeistri Augusti pojana. Õppinud Kooraste-Kaagvere vallakoolis, Otepää-Tammemäe ja Kanepi kihelkonnakoolis, Võru linnakoolis, mille lõpetas kiituskirjaga 1908. aastal. Õppinud Peterburis Õpetajate Instituudis ja 1929. aastal lõpetas Tartu ülikooli juures korraldatud kaheaastased keskkooliõpetajate ettevalmistuskursused. 
Töötas õpetajana Urvaste-Koigu vallakoolis, Ahja-Valgesoo ja Nasina algkoolis, Võnnu kihelkonnakoolis ja eesti keele õpetajana Tartu Vene gümnaasiumis, Põltsamaa reaalgümnaasiumis (3 aastat), Väike-Maarja reaalgümnaasiumis (1 aasta) ja Läänemaa ühisgümnaasiumis (7 aastat), kust gümnaasiumi koondamise tagajärjel siirdus õpetajaks Kärdla alg- ja täienduskooli. 1935. aastast juhatas Raja vene õppekeelega algkooli.

Tegevus

Seltskonnategelasena oli Nikolai Tann Ahja-Valgesoo Rahva Raamatukogu Seltsi asutaja ja töötas selle juhatuses, 1918–1919 oli tegev Tartu kirjastuse Ühistöö agitatsiooniosakonna juhatajana. Osales juhatusliikmena Haapsalu Kaunistamise Seltsis, Läänemaa Muuseumi ühingus, Läänemaa Rahvaülikooli seltsis, Hõimuühingus jne. Oli Haapsalu linnavolinik ja Kärdla alevivolinik, töötas Haapsalu ja Kärdla kirikunõukogus. Nikolai Tann oli tegev Eesti Kirjanduse Seltsi ja Karskusliidu usaldusmehena. 
Tegi kaastööd vene ajakirjale Vestnik Znanija ja ajalehtedele Škola i Žizn, Postimees, Päevaleht, Maa Hääl. Avaldas artikleid ajakirjades Agu ja Eesti Kirjandus ja vaimulikke luuletusi Noorte Elus, Eesti Kirikus ja mujal. Tõlkis vene ja soome keelest. Nikolai Tann kujundas ja kirjastas "Uurali Soome-Ugri Samojeedi rahvaste hargnemis- ja keele puu", mille redigeeris prof Lauri Kettunen, koolides kasutusel olnud seinatabelid "Käänded, mis käivad ainsuse omastava järele" ja "Eesti deklinatsioonide liigitelu ülevaade".

Isiklikku

Nikolai Tann on oli abielus soomlannaga, kellega sündis neil seitse last.
Kõue rahvamaja

Kõue rahvamaja (nimetatud ka Kõue rahva maja) on rahvamaja Harju maakonnas Kose vallas Kõue külas. Asutust haldab Kõue Külade Selts.
Impulsiivsus

Impulsiivsus on erinevate põhjustega mitmekülgne isikuomadus, mille tunnuseks on kalduvus tegutseda impulsi ajendil ja inimese käitumist iseloomustab vähene või täiesti puuduv ettevaatlikus või mõtlemine tegude tagajärgedele. Impulsiivsed teod on tavaliselt  "halvasti ettekujutatud, lapselikult väljendatud, põhjendamatult riskantsed, olukorraga sobimatud ja tihtipeale põhjustavad ebasoovitavaid tulemusi" ja halvendavad kaugemate positiivsete eesmärkide saavutamist. Impulsiivsusel on erinevat liiki tulemusi, nagu näiteks tegutsemine ilma erilise ettemõtlemiseta ja ebasobivas olukorras, kuid mis võib lõppeda soovitava tulemusega. "Kui sellistel tegudel on positiivne tulemus, siis nende põhjustajana ei nähta impulsiivsust, vaid kui julguse, kiiruse, spontaansuse, vapruse ja tavapäratu tegutsemise tunnust." Seega on impulsiivsusel vähemalt kaks erinevat ja teineteisest sõltumatut külge: esiteks, käitumine ilma piisava mõtlemiseta, mis võib aga ei pea olema tulemuslik; ja teiseks valitakse lühiajaline eesmärk arvestamata pikaajalisema eesmärgiga.
Pelkosenniemi vald

Külad

Aapajärvi, Arvospuoli, Kairala, Kiemunkivaara, Luiro, Pelkosenniemi, Pyhäjärvi, Saunavaara, Suvanto
Rait Maruste

Rait Maruste (sündinud 27. septembril 1953 Pärnus) on Eesti poliitik ja endine kohtunik, XII Riigikogu liige, XIII Riigikogu asendusliige.
Ta lõpetas Pärnu-Jaagupi Keskkooli 1972 ja Tartu Riikliku Ülikooli 1977 õigusteaduse alal. Õigusteaduse kandidaadi kraadi kaitses ta 1985. aastal Leningradi Ülikoolis. Ta on end täiendanud Cambridge'i Ülikoolis.
1977–1992 töötas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, hiljem on olnud külalisprofessor.
Aastatel 1992–1998 oli Rait Maruste Riigikohtu esimees, 1998–2010 oli ta Eestist nimetatud kohtunik Euroopa Inimõiguste Kohtus.
Maruste on ka Rahvusvahelise Alalise Vahekohtu liige, samuti Rahvusvahelise Kohtunike Ühingu auhinnažürii (Justice in the World Foundation Prize Jury) liige.
Aastatel 1977–1989 kuulus ta NLKP-sse, alates 2010. aastast kuulub Eesti Reformierakonda.

Isiklikku

Rait Maruste on abielus Elisabet Fura'ga.
Tal on eelmisest abielust Mare Marustega kaks täiskasvanud last.

Sõnavõtud ajakirjanduses

Maruste on eesti kohtuniku kohta ebatavaliselt palju ajakirjanduses sõna võtnud. Kui Riigikogu 2002. aastal esimest korda keelustas valimisliidud, leidis Maruste, et tegemist on poliitilise, mitte õigusliku probleemiga. See põhjustas mitmeid vastuväiteid.
Maruste on pooldanud iseseisva konstitutsioonikohtu loomist ja sellesse üksikisikutel pöördumise võimaluse loomist. Ta on avaldanud arvamust, et Euroopa Liiduga ühinemise referendumi "ei" puhul tuleks välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised; et tuleks kehtivat põhiseadust muuta või vastu võtta uus põhiseadus.

Arvamus presidendivalimiste kohta

15. septembril 2006 avaldas Rait Maruste Postimehes artikli "Valimine, süüme ja vastutus," milles kritiseeris presidendivalimiste ümber toimuvat. Maruste seadis kahtluse alla presidendi süümevande järgimise Arnold Rüütli kahtlustamise tõttu repressioonides osalemises, samuti erapooletuse kohustuse rikkumises ning valimismehhanismide põhiseaduse mõtte vastases ärakasutamises. Samal päeval lubas Rahvaliit pöörduda Euroopa Inimõiguste Kohtu poole, teada saamaks, kas tegemist on kohtu ametliku seisukohaga. Arnold Rüütel teatas oma avalduses, et kohtunik Maruste on "ametisolevat riigipead avalikult poliitiliselt rünnates loonud pretsedendi, mis ei anna head eeskuju praeguses ühiskondlikus debatis erapooletust nõudvate ametikohtade sihilikust politiseerimisest." Samuti palus Rüütel teema edasisel käsitlemisel austada (muidu üksnes kriminaalmenetluses kehtivat) süütuse presumptsiooni. Sama päeva õhtul teatas Maruste ETV uudistesaates, et artiklis avaldatud seisukohad olid tema seisukohad. "Kahetsusväärselt kirjutas Postimees minu nimele alla "Euroopa inimõiguste kohtunik" ja lisas kohtunikutalaaris pildi minuga kooskõlastamata," sõnas Maruste. "Kohtul pole sellega küll midagi pistmist."
14. sajand

Kümnendid ja aastad

1300. aastad: (1300), 1301, 1302, 1303, 1304, 1305, 1306, 1307, 1308, 1309
1310. aastad: 1310, 1311, 1312, 1313, 1314, 1315, 1316, 1317, 1318, 1319
1320. aastad: 1320, 1321, 1322, 1323, 1324, 1325, 1326, 1327, 1328, 1329
1330. aastad: 1330, 1331, 1332, 1333, 1334, 1335, 1336, 1337, 1338, 1339
1340. aastad: 1340, 1341, 1342, 1343, 1344, 1345, 1346, 1347, 1348, 1349
1350. aastad: 1350, 1351, 1352, 1353, 1354, 1355, 1356, 1357, 1358, 1359
1360. aastad: 1360, 1361, 1362, 1363, 1364, 1365, 1366, 1367, 1368, 1369
1370. aastad: 1370, 1371, 1372, 1373, 1374, 1375, 1376, 1377, 1378, 1379
1380. aastad: 1380, 1381, 1382, 1383, 1384, 1385, 1386, 1387, 1388, 1389
1390. aastad: 1390, 1391, 1392, 1393, 1394, 1395, 1396, 1397, 1398, 1399
1400
Vahelduvsignaali detektor

Vahelduvsignaali detektor on seade vahelduvsignaali (pinge või voolu) muundamiseks selle tippväärtusele, amplituudile, absoluutväärtuse keskväärtusele või efektiivväärtusele vastavaks alalissignaaliks.
(Märkus: siinuseliste ja teiste kindla kujuga perioodiliste signaalide puhul kehtivad nende suuruste omavahelised suhtearvud, üldjuhul aga mitte.)
Elektroonses mõõtetehnikas on vahelduvpinge või -voolu mõõtmise vahendites (voltmeetrites ja ampermeetrites) kasutatavad detektorid sisuliselt täpsed alaldid (ehk täppisalaldid). Nende toimimise täpsus tagatakse tihti tagasisidestusega lülituste kasutamisega. Paljud sellised lülitused põhinevad operatsioonvõimendite kasutamisel.
Eesti on suure hulga selliste originaalsete (patenteeritud) lülituste autor olnud Toom Pungas koos kaastöötajatega.
Omaette detektorite liigi moodustavad sünkroondetektorid ehk sünkroonalaldid, milles alalduselemente juhitakse teatud signaali komponendiga sünkroonse tugisignaali abil.
Eriliste lahendustega on efektiivväärtuse detektorid. mille üheks vormiks on ruutdetektorid.
Simen Hegstad Krüger

Simen Hegstad Krüger (sündinud 13. märtsil 1993) on Norra murdmaasuusataja.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta olümpiavõitjaks 30 km suusavahetusega sõidus ja teatesõidus ning võitis 15 km vabatehnikas hõbemedali.
Maailmakarikavõistlustel tegi Krüger debüüdi 16. märtsil 2013, saavutades Oslois toimunud 50 km klassikatehnikasõidus 43. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 6. detsembril 2014, kui oli Lillehammeris 10 km vabatehnikasõidus 23. Esimest korda jõudis ta poodiumile Tour de Ski viiendal etapil 6. jaanuaril 2017 Dobbiacos 10 km vabatehnikas. Esimese võidus saavutas ta 16. detsembril 2017, kui võitis seal samas toimunud 15 km vabatehnikasõidu.

Maailmakarikavõistlustel

Simen Hegstad Krüger on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 11. veebruar 2018) 36 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral, neist korra on ta võitnud.
Mitchelli maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Hüdrauliline masin

Hüdrauliline masin on seade, mis muundab mehaanilise energia vedeliku energiaks (nt pump) või vedeliku energia mehaaniliseks energiaks (nt hüdroturbiin).
Hüdraulilises masinas on kaks silindrit, milles liiguvad kolvid. Kolbidealune ruum on täidetud viskoosse vedelikuga. Silindreid ühendab toru, mida mööda võib vedelik voolata ühest silindrist teise. Kolbide pindalad S1 ja S2 erinevad tunduvalt teineteisest. Kui väiksemale kolvile mõjub jõud F1, siis avaldab see vedelikule rõhku p = F1 / F2. Pascali seaduse põhjal on sama suur rõhk ka suuremas silindris. Seetõttu mõjutab vedelik suuremat silindrit jõuga F2 = p S2 = F1 S2 / S1. Siit järeldub, et F2 / F1 = S2 / S1. Võib ka öelda, et hüdraulilise masinaga võidetakse jõus nii mitu korda, kui mitu korda on masina suurema kolvi pindala suurem väiksema kolvi pindalast. Hüdrauliliste masinate hulka kuuluvad näiteks suurte koormuste tõstmiseks kasutatav hüdrauliline tungraud ja hüdrauliline press, mille abil tehastes valmistatakse survevaluga metall- ja plastmasstooteid.
SSAB

Struktuur

SSAB on organiseeritud viide ärisegmenti.
SSAB Special Steels – globaalne vastutus karastatud (quenched and tempered), kuumvaltsitud (hot-rolled) ja kõrge-tugevusega (high-strength) terase turundamisel ja müügis. Vastutab tootmise eest Oxelösundi tehases Rootsis.
SSAB Europe – vastutus riba (strip), leht (plate) ja torujate (tubular) terastoodete eest Euroopas. Kontrollib tootmist Raahes ja Hämeenlinnas Soomes ning Luleå ja Borlänge tehastes Rootsis. 
SSAB Americas – vastutus raskete terasplaatide (heavy plate) alal Põhja-Ameerikas ning tootmise eest Montpelieri ja Mobile tehastes USA-s. 
Tibnor – grupi toodete levitamine Põhjamaades ja Baltimaades. 
Ruukki Construction – vastutus energiasäästlike ehitus- ja tootmislahenduste müügi eest Põhja- ja Ida-Euroopas. Ruukki sisaldab ka ettevõtet Plannja.

Ajalugu

SSAB ajalugu ulatub tagasi aastasse 1878, mil Domnarvetis alustas tegevust metallitöökoda. 1941. aastal otsustati Luleåsse rajada lisaks veel üks metallitöökoda. Järgnevate aastakümnete jooksul kasvas mõlema metallitöökoja jõudlus. See võimaldas osta järjest uusi masinaid ja mitmekesistada tootevalikut. Aastal 1978 moodustati SSAB Svenskt Stål AB, mille põhiline omanik oli Rootsi valitsus. 1988 lisati SSAB Stockholmi börsi nimekirja.
SSAB omandas 2014. aastal 10,1 miljardi SEK väärtuses tehinguga Soome ettevõtte Rautaruukki (Ruukki Construction).

Majandustulemused

2016. aasta esimese poolaasta aruande konsolideeritud tulemuste kohaselt oli ettevõtte müügikäive 2016. aasta teises kvartalis summas 14,5 miljard SEK. Perioodi kasum oli 412 miljonit SEK-i. Segmentide vaates jagunes tehtud müük ja töötajate arv järgmiselt: 
SSAB Special Steels – müük 3,4 miljard SEK, töötajaid 2876.
SSAB Europe – müük 6,7 miljard SEK, töötajaid 6950.
SSAB Americas – müük 2,3 miljard SEK, töötajaid 1232.
Tibnor – müük 1,8 miljard SEK, töötajaid 1178.
Ruukki Construction – müük 1,4 miljard SEK, töötajaid 2722.
Antonin Artaud

Antonin Artaud, (kodanikunimega Antoine Marie Joseph Paul Artaud; 4. september 1896 Marseille – 4. märts 1948 Ivry-sur-Seine (Val-de-Marne)) oli prantsuse teatriteoreetik, näitleja ja kirjanik.
Artaud püüdis täielikult ümber kujundada kirjandust, teatrit ja kinokunsti. 
Esseekogus "Teater ja tema teisik" lõi ta mõiste "julmuse teater". Ta kirjutas ka luuletusi.
Friedrich Hölderlin

Johann Christian Friedrich Hölderlin (20. märts 1770 Lauffen am Neckar – 7. juuni 1843 Tübingen) oli saksa luuletaja, üks tähtsamaid saksa lüürikuid. Tema teosed asetuvad stiililt romantismi ja klassitsismi vahele. 
Tübingeni Ülikoolis teoloogiat õppides olid ta õpingukaaslasteks Georg Wilhelm Friedrich Hegel ja Friedrich Wilhelm Joseph Schelling. 1795 läks ta Jena Ülikooli, kus kohtus Fichte loengutes Novalisega. 1796–1798 töötas Frankfurdis, kus armus oma tööandja naisesse Susette Gontardi. Oma luules nimetab ta Susette'i Diotimaks. Pärast armuloo ilmsikstulekut elas ta Bad Homburgis ning töötas tragöödiaga "Empedokles", mis jäi lõpetamata.
Hölderlin avaldas suurt mõju saksa idealismi kujunemisele. Tema peateoseks oli romaan "Hyperion", mis ilmus kahes osas 1797 ja 1799.
Hölderlin oli vaimustunud vanakreeka kultuurist. 1804 avaldas ta tõlked Sophoklese tragöödiatest "Kuningas Oidipus" ja "Antigone". Need uuenduslikud tõlked pälvisid palju kriitikat.
Hölderlini luulet on palju viisistatud. Tuntuim neist on Johannes Brahmsi "Schicksalslied".
2006. aasta Euroopa Grand Prix

2006. aasta Vormel 1 etapp Euroopa Grand Prix toimus 7. mail Nürburgringil.
Põhivõistlusel alustas esikohalt valitsev maailmameister ja karikasarja praegune liider Fernando Alonso. Alonso jaoks oli see tänavune esimene kvalifikatsioonivõistluse võit.
Kvalifikatsioonivõistluse teise aja sõitis välja seitsmekordne maailmameister Michael Schumacher ja kolmanda Felipe Massa. Neljandalt positsioonilt alustas võistlust Rubens Barrichello, viiendalt Kimi Räikkönen. Kümnenda aja välja sõitnud Mark Webber pidi mootorivahetuse tõttu loovutama 10 positsiooni.
Karl Brandt

Nürnbergi kohtuprotsess kuritegudes osalenud arstide vastu

Doktor Brandti süüdistati mitmete inimkatsete läbiviimise vastutamise eest, nagu malaariaeksperimendid (veebruar 1942 – aprill 1945) Dachau koonduslaagris, kus eelnevalt terveid vange immuniseeriti malaaria vastu või lasti neile sääsed peale – kui vangid (kasutati 1000 vangi) haigestusid malaariasse, siis püüti ravida. (Nurnberg Military Tribunals, lk 7) 
Karl Brandt mõisteti 1946. aastal Nürnbergis toimunud protsessil surma osalemise eest inimeksperimentides ja vaimuhaigete mõrvamises.(Neumann ja Eberle 2013:64.)

Isiklikku

17. märtsil 1934 abiellus ta Reinimaalt Langenbergist pärit Anni Rehborniga.(Neumann ja Eberle 2013:63)
Rüsa

Rüsa on kindla tugiraamita kalapüünis, millel on suulook, vitsrõngastele tõmmatud võrk ja sees 1 -  3 pujust. Püünist sai pikisuunas kokku suruda.
Rannavetes ja luhtadel kasutatavatel rüsadel oli üks, jõgedes kaks võrktiiba, millega suunati kalad rüsasse. Tiibadest moodustati sügavamas vees avar karjaaed, mille ees oli risti ranna poole ulatuv vesiaed, mis juhtis kalad püünisesse. Mõnikord oli ühes karjaaias 2-3 rüsa. Merre kinnitati rüsad Põhja-Eestis ankrutega, Lääne-Eestis vaiadega
Kaldarüsad võeti Eestis kasutusele 19. sajandi keskpaiku. Süvaveerüsad said soomlaste eeskujul saartel tuntuks paarkümmend aastat hiljem. Suured räimerüsad tulid nootade ja võrkude asemel Eesti põhjarannikul kasutusele 19. sajandi lõpus, hiljem ka mujal. 1930. aastatel võeti uudsena kasutusele angerjarüsad. Mererüsade kasutamine vähenes 20. sajand II poolel rannapüügi kitsenduste tõttu, suuri rüsasid asendasid moodsamad püügivahendid (traalid, seisevnoodad).