google/wiki40b huggingface dataset:
Kariste järv

Asukoht

Kariste järv asub Sakala kõrgustiku edelanõlval kagu-loodesuunalises Halliste ürgorus. Halduslikult asub järv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas, järve kallastel asuvad veel samasse valda kuuluvad Vana-Kariste küla, Abja-Paluoja linn ning Veskimäe küla. Järve äärest läheb mööda Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali tee.

Kirjeldus

Kariste järve pindala on 61,5 ha, keskmine sügavus 3,3 m, suurim sügavus 7,2 m, valgla suurus 127,98 km², kaldajoone pikkus 7,538 km ja vee maht 1 600 000 m³. Järv asub merepinnast 37,5 m kõrgusel.
Järv on pikliku kujuga ning jaguneb kaheks, Väike- ja Suurjärveks, mis on omavahel ühendatud kitsa järvekaela kaudu. Väikejärv paikneb Suurjärve suhtes loodesuunas. Järve kaguosas asuvad kaks väikest soise pinnaga saart pindalaga 0,45 ha. Järve kaldad on madalad, laialdaselt esineb õõtsikut. Kaldaäärne põhi on liivane ja kohati ka kivine, sügavamal enamasti kaetud lendmudaga.
Järve nõgu on sügava vao kujuline, sügavaim koht asub Suurjärve loodeosas. Halliste ürgoru veerud asuvad kirdes üsna järve lähedal, edela pool jäävad tunduvalt kaugemale ja oru veerul esineb metsaga kaetud mõhnastik.
Kariste järvest voolab läbi Halliste jõgi, sealjuures on Kariste ainus looduslik järv Halliste jõel. Samuti suubub järve kraave ning järves ja kaldal leidub allikaid. Halliste jõe tõttu on järv tugeva läbivooluga, veevahetus on 22 korda aastas. Suurvee ajal tõuseb järve vesi kuni 1,5 m.
Vee suvised temperatuurid on võrdlemisi kõrged, pinna- ja põhjavee temperatuurid erinevad tugevasti.
Limnoloogilise tüübi järgi on Kariste järv kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on üks mineraalaineterikkama veega järvi Eestis.
Kariste järve on kalarikas, siin leiduvad liigid on särg, latikas, ahven, haug, nurg, viidikas ja koha.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Kariste järv on avalikult kasutatav veekogu.

Looduskaitse

Kariste järve kaitseks on 2005. aastal loodud Kariste järve hoiuala, mis kuulub Kariste järve loodusala nime all Natura 2000 võrgustikku.

Pärandkultuuri objektid

Kariste järve kaldale jääb kaks pärandkultuuri objekti: Kägara sild ja Kariste järve kanali ülemine ots.

Kägara sild

Kägara sild oli üle Kariste Suur- ja Väikejärve kaela viiv sild, mis on tänaseks hävinud. Sild on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objekt tähisega 192:KIS:006.

Kariste järve kanal

Kariste järve kanal on Kariste Suur- ja Väikejärve vahele jääte kalatiikide veevarustuse tagamiseks kaevatud kanal. Kanal on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objektid Kariste järve kanali ülemine ots tähisega 192:MPO:005 ja Kariste järve kanali alumine ots tähisega 192:MPO:004.
Carl Haglund

Carl Christoffer Haglund (sündinud 29. märtsil 1979 Espoos) on Soome poliitik, alates juunist 2012 kuni 2016. aasta juunini Soome Rootsi Rahvapartei esimees.
Ta oli 2009–2012 Euroopa Parlamendi liige.
10. juunil 2012 valiti Haglund Soome Rootsi Rahvapartei esimeheks. 5. juulil 2012 võttis ta eelmiselt partei esimehelt Stefan Wallinilt üle ka kaitseministri portfelli Jyrki Kataineni valitsuses. Alates 24. juunist 2014 kuni 29. maini 2015 oli ta kaitseminister Alexander Stubbi valitsuses.
Varangeri fjord

Varangeri fjord (soome Varanginvuono) on fjord Norra kirdeosas Finnmargi maakonnas, ühtlasi on see kõige idapoolsem Norra fjord. See on Barentsi mere osa, mis asub Varangeri poolsaare ja Kalastaja (Rõbatši) poolsaare vahel.
Fjordi pikkus on umbes 120 km, laius suudmes Vardø (soome Vuoreija) põhjas ja Grense Jacobselvi – Kirkenesi (soome Kirkkoniemi) lähedal – lõunas on umbes 50 km, sügavus on kuni 420 m. Lahe kaldal asuvad linnad Vardø ja Vadsø.
Veetemperatuur on veebruaris +1...+3 °C (karmidel talvedel on laht jääs), augustis +7...+9 °C. Fjordi soolsus on 34‰, looded 2,2 m. Varangeri fjord on kalarikas.
Nimi pärineb vananorra keelest: ver 'püük' ja angr 'laht'.
Fjordi geograafilised koordinaadid on 70° 0′ N, 30° 0′ E.
Dripati mõis

Dripati mõis (saksa keeles Rammenhof, läti keeles Dripatu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Aloja kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Aloja piirkonda ja Staicele valda.

Ajalugu

Algselt oli see mõis Ķirbiži mõisa kõrvalmõisaga. Aastal 1760 ostis selle Carl Gideon Laudon. Aastaks 1827 olid mõisa omanikeks saanud Seckid, toona pantis Johann Christoph von Seck mõisa 3800 rubla eest Aloja kirikuõpetajale Friedrich Hildele.
Aastal 1835 ostis mõisa pandiõiguse 3500 rubla eest Andreas Blumenthal. Aastaks 1837 olid aga Seckid leidnud raha, et panditud vara välja osta. Aastal 1842 pantisid nad mõisa 4000 rubla eest Otto Nicolai von Huhnile, kes selle aastal 1850 koos Rozēni mõisaga Hollandi konsulile Johann Friedrich von Schröderile müüs.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3/8 adramaad ja sellele ei allunud ühtki hinge.  Aastal 1757 kuulus mõisale sama palju maad ja see oli mõisa suurus ka aastal 1688. Aastal 1832 oli adramaid 7/20, aastal 1881 aga 1 ja 16/84, lisaks veel 38/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis:  Karolinen.
Bruno Schulz

Bruno Schulz (18. juuli 1892 Drogobõtš – 19. november 1942 Drogobõtš) oli juudi päritolu Poola kirjanik.
Ta sündis aastal 1892 Drogobõtšis (tollases Austria-Ungaris, praegu Ukrainas). Aastatel 1902–1910 õppis ta Drogobõtšis Keiser Franz Josephi Gümnaasiumis, olles üks parimaid õpilasi koolis, ja lõpetas kooli kiituskirjaga. Seejärel asus ta Lembergi arhitektuuri õppima, kuid valitud eriala ei pakkunud talle rahuldust, arhitektuuriõpingud jäid pooleli ja aastal 1913 oli ta tagasi Drogobõtšis. Aastatel 1914–1915 õppis ta paar kuud Viinis maalikunsti. Aastatel töötas ta 1924–1941 Drogobõtšis joonistusõpetajana.
Aastal 1941, kui Drogobõtš läks natsliku Saksamaa võimu alla, pidi ta tuhandete teiste juutide kombel ümber asuma getosse. Kõige halvemast päästis teda esialgu gestaapolase Landau protektsioon, kuid gestaapolaste omavahelise rivaalitsemise tõttu lasi teine gestaapolane Günther ta 19. novembril 1942 Drogobõtšis maha. Samal ajal valmistasid Poola kirjanikud Zofia Nałkowska ja Kazimierz Truchanowski ette tema põgenemist getost; valedokumendid olid juba teel Drogobõtši.
Bruno Schulz valdas lisaks poola keelele ka saksa keelt; tema kirjanduslikest eeskujudest võib nimetada Rainer Maria Rilket. Kirjutama hakkas Schulz 1920. aastate keskel, kuid esimene raamat "Sklepy cynamonowe" (eesti keeles "Kaneelipoed", ilmunud aastal 2014 Loomingu Raamatukogus, poola keelest tõlkinud Hendrik Lindepuu) ilmus aastal 1934; teine jutukogu "Sanatorium pod Klepsydrą" ("Liivakella sanatoorium") ilmus aastal 1937 (eesti keeles 2019).
Andero Nimmer

Andero Nimmer (sündinud 21. augustil 1986 Nissi vallas) on Eesti muusik ja laulukirjutaja.
Pärast Turba Gümnaasiumi lõpetamist läks ta õppima Tartu Ülikooli, kus lõpetas 2013. aastal ajaloo eriala magistrikraadiga. Aastatel 2011-2016 töötas Nimmer Turba koolis ajaloo ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.
2008. aasta lõpus asutas ta koos Indrek Upsiga alternatiivroki bändi Laika Virgin. 2010. aastal liitus ansambliga laulja Fredy Schmidt ning sügisel ilmus Laika Virgini debüütsingel "Nähtamatu". Bändi 2011. aastal ilmunud debüütalbum pälvis Eesti Muusikaauhindade galal Aasta Alternatiivalbumi auhinna. 2013. aasta kevadel asutasid Andero Nimmer ja Fredy Schmidt uue ansambli NimmerSchmidt.
Sütevakk

Sütevakk on endisaegne hõõguvate süte vedamise nõu.
Eesti alalt on sütevaka kohta teateid, kui seal tehti tuld tuluste abil. Sütevaka ehituse kohta andmeid pole. Peale sütevaka võidi tuld tuua ka nt karbiga, linase riidetükiga.
Saue vald (Keila kihelkond)

Saue vald (Gemeinde Friedrichshof) oli vald Keila kihelkonnas Harjumaal.
1921. aastal eraldati vallast Saku vald.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala tervikuna uue Saue valla koosseisu.
Pärissoonkest

Madudel

Madude koroidea funktsioonid võivad varieeruda. Madudel, kel silma võrkkest on varustatud rohkete veresoontega, ei oma koroidea otsest toitefunktsiooni.

Koduloomadel

Koroideas paikneb valgust peegeldav läiketapeet (tapetum lucidum), see areneb välja pärast sündi ja võib olla nii sinise, kollase kui ka rohelise värvusega.
Koroideasse kulgevad läbi kõvakesta neli suurt keerisveeni (vv.vorticosae).
Veenide läbimiskohtade ahenemine põhjustab silma siserõhu tõusu ning võib viia glaukoomi tekkeni.

Inimestel

Inimestel on pärissoonkest silmamuna soonkesta osa.

Patoloogia

Inimestel seostatakse pärissoonkestaga mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu pärilik soonkesta puudumine, soonkestapõletik (korioidiit), korioretiniit jpt.
Vágner Love

Vágner Love (õieti Vágner Silva de Souza; sündinud 11. juunil 1984 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians.
Ta alustas klubikarjääri 2000. aastate alguses kodumaal Palmeirases. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Venemaa kõrgliigas Moskva CSKA-s, Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo, Hiina kõrgliiga klubis Shandong Luneng, Prantsusmaa kõrgliigas Monacos ning Türgi klubides Alanyaspor ja Beşiktaş. 
Moskva CSKA-ga tuli ta kolm korda Venemaa meistriks. 2008. aastal valiti ta ajalehe Sport Express poolt Venemaa liiga parimaks mängijaks.
Aastatel 2004–2007 kuulus Vágner Love Brasiilia jalgpallikoondisse.
Marek Tamm

Marek Tamm (sündinud 4. novembril 1973) on eesti ajaloolane (medievist), kultuuriteadlane, kirjastaja, toimetaja ja humanitaarteaduste populariseerija.

Haridus

Keskkoolis prantsuse keele selgeks õppinud Tamme ajaloohuvi äratasid annaalide koolkonna autorid Georges Duby ja Jacques Le Goff. Nende lugemisest mõjutatuna astus Tamm Tartu Ülikooli ja lõpetas selle ajalooteaduskonna 1998. aastal bakalaureusekraadiga (kõrvalerialaks semiootika). Aastal 1999 sai ta Pariisi õppe- ja teaduskeskusest École des Hautes Études en Sciences Sociales magistrikraadi keskaja-uuringutes (juhendaja Jean-Claude Schmitt). Aastatel 1999–2006 oli ta selle õppeasutuse doktorant ning 2000–2006 Tartu Ülikooli doktorant. 15. septembril 2009 kaitses ta Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis Jüri Kivimäe juhendamisel doktoritöö ajaloo alal "Inventing Livonia: Religious and Geographical Representations of the Eastern Baltic Region in Early Thirteenth Century".

Tegevus

Tema teadustöö uurimisvaldkondadeks on Eesti varasem ajalugu (12.–14. sajand), keskaja Euroopa kultuurilugu (12.–14. sajand), ajalooteooria ja ajalookirjutuse ajalugu.
Aastatel 1997–2007 ilmus Varraku kirjastuses tema toimetamisel raamatusari "Ajalugu. Sotsiaalteadused."
Marek Tamm on õpetanud Eesti Humanitaarinstituudis ja seejärel Tallinna Ülikoolis alates 1997. aastast. Alates 1. septembrist 2015 on ta Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi korraline kultuuriajaloo professor (0,5) ja alates 1. detsembrst 2015 Tallinna Ülikooli Ajaloo, arheoloogia ja kunstiajaloo keskuse vanemteadur (0,50). Märtsis–mais 2015 oli ta külalisteadur School of Slavonic and East European Studies'is (University College London). Augustis–detsembris 2015 Kone Foundation teadur Helsinki Collegium for Advanced Studies'is. September–detsember 2016 oli ta külalisteadur Centre for Advanced Study at the Norwegian Academy of Science and Letters'is.
Marek Tamm on 1999. aastast kirjastuse Varrak teadustoimetaja, 2000. aastast ajakirja Vikerkaar toimetaja ja 2017. aastast ajakirja Journal of the Philosophy of History toimetaja.
Marek Tamm on 2014. aastast Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu liige; 2015. aastast selle aseesimees.
Conners Scale

Conners'i skaala (Conners Scale) on psühholoog Keith C. Connersi poolt 1969. aastal välja töötatud küsimustik, mis algselt oli mõeldud arstidele minimaalse aju düsfunktsioonihäirega laste ja noorukite käitumise psühholoogiliseks hindamiseks ja manustatud psühhotroopsete ravimite efektiivsuse hindamiseks.
Arvatakse, et Conners töötas skaala välja just kliiniliste ravimiuuringute käigus, kus lastele manustati metüülfenidaati (Ritalin) ja sooviti hinnata muutusi nende käitumises.
Algselt olid Conners'i skaala tasuta, kuid 1980. aastal omandas õigused Multi-Health Systems (MHS).
Elsa Lamp

Elsa Lamp (aastani 1935 Morgen; 15. november 1913 Tartu – 24. märts 2009 Tartu) oli eesti laulja (sopran).
Ta õppis 1932–1935 Tartu Ülikoolis majandust ja 1935–36 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis laulmist (Rudolf Jõksi klass). 
Töötas 1935–44 mitmel pool raamatupidajana. Oli 1944–1946 Vanemuise koorilaulja, 1946–63 solist ning 1960–70 trupijuht, 1968–70 ühtlasi kontsertmeister.
Oli 1945–47 Eesti meistrivõistlustel tennise paarismängudes medalivõitjaid.
Eesti Teatriliidu liige (1951).

Isiklikku

Abikaasa Valter Lamp (1912–2003) oli eesti tennisist ja ärimees; nende poeg Jüri Lamp on matemaatik ja endine tennisist, teine poeg Peeter Lamp on tennisist ja treener.
Omoseye Bolaji

Omoseye Bolaji (sündinud 1968) on Nigeeria kirjanik. Ta kirjutab inglise keeles.
Tundravöönd

Kliima

Tundravöö suurim osa paikneb lähisarktilises kliimavöötmes, ülejäänud osa paikneb arktilises kliimavöötmes. Aladel polaarjoonist põhja pool esineb polaaröö ja -päev. Talv on tundravöötmes pikk, külm ja vähe sademeid. Lumikate on õhuke ja sellepärast külmub maapind sügavalt (esineb igikelts). Suvi on lühike, jahe ja niiske. 
Kuigi sademete hulk on väike, aurumine on veel väiksem ja selletõttu on tundrad liigniisked ja seal on palju soid.

Mullastik

Vööndile on omased teiste seas soostunud ja keltsmullad.

Taimestik

Taimestik ei ole väga liigirikas, taimed õitsevad kiiresti ning enamik taimi paljuneb vegetatiivselt. Kasvavad paljud samblad ja samblikud, puhmastaimed, rohttaimed, kidurad puud ja põõsad.

Loomastik

Paljudel loomadel on tihe karvkate või sulestik ning paks nahaalune rasvkude. Suvel pesitsevad tundras paljud linnud (haned, pardid, luiged jt). Loomadest elavad näiteks põhjapõder, muskusveis, lumekakk, lemming.

Inimtegevus

Inimesed tegelevad põhiliselt põhjapõdra kasvatamisega, kalandusega ja jahindusega. Karmide kliimatingimuste tõttu on asustustihedus hõre. Tundras on palju kaevandusi. Põlisrahvad: saamid e laplased, neenetsid, tšuktšid, islandlased.
Freddy Grenzmann

Freddy Grenzmann (sündinud 1. mail 1972) on eesti punkmuusik ja luuletaja, tuntud kui bändide Anonyymne AK ja Psychoterror vokalist.
Rühmoid

Mitmekordsed tehted ja sulud

Rühmoidi tehet võib sooritada mitu korda järjest. Et tehe ei ole üldjuhul assotsiatiivne, kasutatakse tehete sooritamise järjekorra näitamiseks sulgusid. Saadakse sõne, mis koosneb rühmoidi elemente tähistavatest sümbolitest ja tasakaalustavatest sulgudest. Kõikvõimalike tasakaalustavate sulgude sõnede hulka nimetatakse Dycki keel. Rühmoidi tehte n sooritamise järjekordade arv võrdub Catalani arvuga C_n. Näiteks C_2=2. Teiste sõnadega, (ab)c on a(bc) ainsad rühmoidi tehte kahe sooritamise järjekorrad kolme elemendiga.
Tähistuse lihtsustamiseks ja sulgude arvu vähendamiseks kasutatakse lisakokkuleppeid. Tehte sooritamise eelisjärjekorra märkimiseks kasutatakse tehtemärgi ärajätmist. Näiteks kui rühmoidi tehe on *, siis saab avaldise (x * y) * z panna kirja lühemal kujul. Lühendamiseks saab kasutada ka tühikuid. Näiteks avaldise ((x * y) * z) * (w * v) saab kirja panna kujul xy*z * wv. Keerukamate avaldiste puhul muidugi sulgudeta läbi ei saa. Sulgude alternatiiviks on küll näiteks prefikstähistus, kuid see on raskesti jälgitav.

Üldistus

Pseudorühmoid on hulk koos sellel defineeritud üheainsa osalise binaarse algebralise tehtega.
Emory ülikool

Emory ülikool (inglise keeles Emory University) on ülikool USAs Georgia osariigis Atlantas.
Ülikool asutati 1836.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase (2018).
Eesti Õpilasesinduste Liit

Ajalugu

Seoses Eesti taasiseseisvumisega said alguse ka muutused meie hariduselus ja koolisüsteemis. Aegamööda on hakatud õpiprotsessis väärtustama õpetaja ja õpilase koostööd. Õpilastel tekkis üha suurem huvi oma tuleviku kujundamisel kaasa rääkida. Selle võimaluse pakkusid neile lääneriikide eeskujul koolides moodustatud õpilasomavalitsused, mis levisid kiiresti üle kogu Eesti.

Asutamine

Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu loomise eeletapiks võib pidada 1996. aasta jaanuari, mil Tallinna kesklinna koolide eestvedamisel kutsuti kokku õpilasesindajad ülepealinna, et asutada Tallinna Õpilasliit. Kahjuks jäi mõte teostamata, kuid 18. detsembril 1996. aastal otsustasid Gustav Adolfi Gümnaasium, Tallinna 21. Keskkool, Tallinna Inglise Kolledž, Tallinna Prantsuse Lütseum ja Tallinna Reaalkool moodustada Viie Kooli Koostöölepingu Liidu, täna tuntud ka G5 nime all, millest sai tulevase Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu esimene alaliit.

Algusajad

1997. aasta detsembris alustas G5 koostööd Avatud Eesti Fondiga. G5 teostatud ja Avatud Eesti Fondi toetusel aset leidnud projekt kandis nime “Õppija õigus”. Selle raames tutvustasid G5 õpilased oma tööd ja kogemusi Tallinnas, Tartus, Viljandis, Viru- ja Võrumaal. 1998. aasta 17.-18. oktoobril toimus Tallinna Pedagoogika Ülikoolis üldkogu, kus õpilaseesindajad otsustasid moodustada mitteformaalse õpilasomavalitsuste regionaalseid alaliite ühendava katusorganisatsiooni Eesti Õpilasomavalitsuste Liit.
23. septembril 2000. aastal kinnitas Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu IV üldkogu juhatuse poolt välja pakutud struktuurireformi projekti, mille kohaselt kuuluvad rohkem kui 150 liikmesõpilasesindust Eesti Õpilasomavalitsuste Liitu mitte enam alaliitude, vaid üksikliikmetena. Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu igapäevatööd koordineerib üldkoosoleku poolt valitud juhatus. Vajadusel sõlmib juhatus täiendavaid lepinguid projektijuhtidega, kes soovivad projekti Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu egiidi all läbi viia. Olles kahe tegevusaasta jooksul otsinud Eesti seadusandlusest võimalust organisatsiooni ametlikult registreerida, jõudsime arengus uue verstapostini, milleks on mittetulundusühing Eesti Õpilasomavalitsuste Liit. Seni toetas meid ürituste ja projektide läbiviimisel sihtasutus Omanäolise Kooli Arenduskeskus. 2006. aastal otsustas Eesti Õpilasomavalitsuste Liidu üldkoosolek muuta liidu nime Eesti Õpilasesinduste Liiduks.
Vaestepatuste tänav

Vaestepatuste tänav oli tänav Tallinna kesklinnas Tõnismäe ja Tatari asumis, mis sai alguse Tõnismäelt, kattus Tõnismäe piirkonnas tänapäeva Hariduse tänavaga ning jätkus pärast Pärnu maanteega ristumist Pärnu maantee 43 hoone eest tänase kino Kosmos juurest, ristus Liivalaia tänavaga ja viis Jeruusalemma mäeni.

Ajalugu

Tänava ajalooline nimi on Armensünderstraße (1893), Armesündergasse (1913) või Sündergasse. Alates 1923. aastast kasutati eesti keeles nime Vaestepatuste tänav.
Tänava nimi on varem olnud ka Zechi tänav (1873, 1885) piirkonnas elanud sadulsepa Aleksander Ferdinand Zech'i järgi, nimi mugandus hiljem Tsehhi (1908), Zehi (1910) või Tsehi (1910), Tschechi (–1923) tänavaks.
Tänava paaritute numbritega majad kuulusid Riigivolikogu 7. valimisringkonda ja paaritute numbritega majad Riigivolikogu 8. valimisringkonda.

Tänava häving

Tänava hoonestus hävis 1944. aasta märtsipommitamise käigus, hoonestust pärast seda ei taastatud. 1950. aastail moodustati haljasalal Tallinna trammide ümberpööramisala ja 1960. aastatel ehitati endisest tänavast paremal pool asuvale alale kino Kosmos.
Kuldne Alpikirka

Kuldne Alpikirka (prantsuse keeles: Piolets d'or, inglise keeles: The Golden Ice Axe) on rahvusvaheline iga-aastane auhind alpinismi alal.
Auhinda antakse välja alates 1992. aastast Prantsuse alpinismiajakirjade (juhtivalt Montagnes magazine) ja alpinistide ühenduse Groupe de haute montagne (GHM) toetusel. Laureaadid määrab žürii, kuhu kuuluvad Guy Chaumereuil, Jean-Claude Marmier, Montagnes magazine'i peatoimetaja, GHM president, kolm varasemat laureaati ja GHM poolt kutsutud žürii liikmed, kelle seast valitakse žürii esimees.

Laureaadid

Kuni 2007. aastani anti välja üks auhind parimale eelmise aasta tõusule. 2008. aastal auhinda välja ei antud. 2009. aastast antakse välja kaks või kolm auhinda parimatele eelmise aasta tõusudele ja üks elutööauhind (Lifetime Achievement Award).
Printsess Birgitta

Printsess Birgitta, Hohenzollern-Sigmaringeni printsess (Birgitta Ingeborg Alice) (sündinud 19. jaanuaril 1937) on Rootsi kuninga Carl XVI Gustafi õde. Ta sündis Rootsis Haga lossis.

Vanemad ja õed-vennad

Tema isa oli Västerbotteni hertsog prints Gustaf Adolf ja ema Saksi-Goburg-Gotha printsess Sibylla.
Tal on kolm õde: printsess Margaretha, proua Ambler; printsess Désirée, Silfverschiöldi paruness; printsess Christina, proua Magnuson.

Kihlus ja abielu

1959. aasta reisil Saksamaale tutvus Birgitta kokteilipeol oma tulevase mehega ja 15. detsembril 1960 kuulutati välja tema kihlus Hohenzollern-Sigmaringeni printsi Johann Georgiga.
25. mail 1961 toimus Stockholmi kuningalossis ilmalik laulatus ja 31. mail 1961 Saksamaal Sigmaringeni palees kiriklik laulatus. Birgittale anti Hohenzollern-Sigmaringeni printsessi tiitel ning sellega säilitas ta oma koha ka Rootsi kuninglikus perekonnas.
Printsess Birgitta ja prints Johann Georg kolisid 1990. aastal lahku, kuid on siiani ametlikult abielus. Birgitta elab Mallorcal ning tema abikaasa elab Münchenis ja on muuseumidirektor.

Kuninglikud kohustused

Väljaspool Rootsit esindab printsess Birgitta mitut golfi- ja heategevusorganisatsiooni ning Rootsis on ta Rootsi Kuningliku Golfi Ühenduse auliige (alates oma onu prints Bertili surmast). Mallorcal korraldab ta iga-aastast omanimelist golfivõistlust "Printsess Birgitta trofee". Lisaks osaleb ta iga-aastastel Rootsi luutsinapäeva pidustustel ja Rootsi rahvuspäeval korraldataval golfipeol.
Inimese saatus

Süžee

Suure Isamaasõja puhkemise tõttu peab veoautojuht Andrei Sokolov jätma hüvasti oma perekonnaga ning liituma Punaarmeega, et võidelda sakslaste vastu. Juba esimestel sõjakuudel saab ta haavata ning langeb sakslaste kätte vangi. Vangistuses olles kogeb ta kõiki laagrieluga kaasnevaid piinu. Samas näitab Andrei Sokolov laagris üles suurt julgust, kui keeldub laagriülema pakkumisest sakslaste võitu tähistada. Lõpuks leiab Andrei võimaluse laagrist põgeneda ja pääseb seetõttu hukkamisest. Kodulinna naastes saab ta teada, et tema naine Irina ja nende kaks tütart on pommiplahvatuses hukkunud. Uudis vapustab Andreid ning ta läheb kohe tagasi rindele. Ainus ellujäänud pereliige on nüüd tema poeg, kes teenib sõjaväes ohvitserina. 9. mail saab Andrei teada, et ka poeg on sõja viimasel päeval hukkunud. Sõja lõppedes ei taha ta enam kunagi oma kodulinna tagasi minna. Mõned aastad hiljem kohtab ta väikest Ivani, kes on jäänud orvuks. Ivani ema suri sõjategevuse käigus ja isa jäi lahinguväljal kadunuks. Sokolov ütleb poisile, et ta on tema isa ning see annab väikesele Ivanile ja ka temale endale lootust uueks ja paremaks eluks.

Taust

Jutustus põhineb tõsielusündmustel. 1946. aasta kevadel kohtas Šolohhov meest, kes rääkis talle selle loo. Šolohhov oli kuuldust rabatud ja ütles:„Ma kirjutan selle põhjal mõne jutustuse, kohe kindlasti kirjutan”. Kümme aastat hiljem, pärast Hemingway ja Remarque'i teoste lugemist kirjutas Šolohhov „Inimese saatuse” valmis seitsme päevaga.

Film

1959. aastal ilmus selle jutustuse põhjal tehtud samanimeline mängufilm, mille režissöör on Sergei Bondartšuk. Film võitis Moskva rahvusvahelisel filmifestivalil peaauhinna ja tegi Bondartšukist kinomaailma kuulsuse.
Johannes Jaanis

Johannes Jaanis (ka Johannes Janis; 15. september 1889 Kalvi – 12. veebruar 1958 Pariis) oli eesti kooliõpetaja ja poliitik.
Johannes Jaanis sündis Viru-Nigula kihelkonnas Kalvi külas. Õppis Tallinna ja Peterburi gümnaasiumides. Aastal 1915 lõpetas Peterburi Ülikooli ajaloo-keeleteaduse osakonna.
Ta oli aastast 1916 õpetaja Peterburis, aastast 1919 Viru Maakonna Reaalgümnaasiumi õpetaja Rakveres. Aastast 1920 oli ta sama kooli inspektor ja Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasiumi õpetaja. Hiljem sai ta Rakvere Linna Tütarlaste Gümnaasiumi direktoriks.
Ta oli Virumaa maakonna nõukogu ja Rakvere linnavolikogu liige. Ta oli II, IV ja V Riigikogu liige.
Johannes Jaanis suri Pariisis.
Rockabilly Invasion

Rockabilly Invasion (ka Rockabilly Invasion!; eesti Rockabilly Invasioon) on rockabilly-muusika üritustesari Eestis.

Rockabilly Invasion vol 1

Üritus toimus 24. aprillil 2009 Tallinnas klubis Tapper.

Rockabilly Invasion vol 2

Üritus toimus 10. oktoobril 2009 klubis Tapper.
Sierra Nevada (Hispaania)

Sierra Nevada on mäeahelik Hispaania territooriumil, osa Cordillera Béticast (Andaluusia mäestikust).
Sierra Nevada kõrgeim tipp on 3479 m kõrgune Mulhacén.