google/wiki40b huggingface dataset:
Starobeševe

Ajalugu

Krimmist ümberasunud kreeklaste poolt aastatel 1779–1783 rajatud asula kandis 1896. aastani nime Beševe (krimmitatari keeles «beş ev», "viis maja"), alevi õigused sai alates 1958. aastast. Elanike enamuse moodustavad seniajani urumid (nimetus, mida kasutatakse islamiriikide kreeklaste kohta).
Starobeševes on sündinud ja töötanud naistraktoristist töökangelanna Paša Angelina.
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asula lähistel mitmeid ägedaid lahinguid valitsusvägede ja keskvalitsusvastaste relvajõudude vahel. Võim vahetus asulas mitmu korda.
21. oktoobril 2014 täheldati asula lähistel keskvalitsusvastaste relvajõudude, sealhulgas naissnaiprite, koondumist.
Printer

Printer on seade, mis esitab elektrooniliselt salvestatud dokumentidest teksti ja muid kujutisi füüsilisele andmekandjale, peamiselt paberile või ka nt plastmaterjalile. Enamasti kasutatakse printerit arvuti väljundseadmena, kuid nüüdisaegsed printerid suudavad lugeda infot sisseehitatud mälukaardilugeri abil otse mälukaardilt ja USB-pesa kaudu mälupulgalt, samuti suhelda vahetult digitaalkaamerate ja skanneritega.
Printer ühendatakse arvutiga enamasti USB-kaabli abil (varem ka Centronics-rööpliidese vahendusel). Võrguprinteril on Etherneti võrgukaart või/ja Wi-Fi-ühendus, nii et seda saavad printimiseks kasutada kõik selles võrgus osalejad.
Kui printeriga on kokku ehitatud skanner, saab niisugust seadet – universaalprinterit ehk kontorikombaini – kasutada lisaks skannimisele (teksti jm kujutiste ülekandmisele paberkandjalt arvutisse) ka dokumentide kopeerimiseks ja paljundamiseks. 
Printerid on mõeldud suhteliselt väikese arvu eksemplaride valmistamiseks, erinevalt trükimasinatest, mis võimaldavad trükivormilt kiiret ja odavat paljundust tuhandetes eksemplarides. Vastavalt nimetatakse polügraafilist paljundamist trükkimiseks ja printerist andmete väljastamist printimiseks.

LED-printer

LED-printerid töötavad samal põhimõttel kui laserprinterid, kuid laseri ja peegliga kirjutusseadist asendab LED-liist, mille kuni 10 000 valgusdioodi kannavad prinditavat kujutist trumlile korraga kogu rea pikkuses (mitte punkthaaval nagu laseri abil). Niisugune kujutise ülekande sõlm on kompaktsem (vähem liikuvaid osi) ja odavam toota; peamiseks puuduseks on mõnevõrra madalam prindikvaliteet.

Fotoprinter

Fotoprinteriks võib olla kvaliteetne tindiprinter, kusjuures kasutatakse erilist tinti (kuni kuues padrunis) ja eripaberit (kartongi). Spetsiaalne fotoprinter on võimeline ka fotosid skaneerima ja kopeerima, samuti printima üle lehe (ilma valgete äärteta).

Virtuaalprinter

Paberile printimise asemel on võimalik fail salvestada virtuaalprinteriga arvutisse PDF-vormingus. Nii on otstarbekas printida tekstist ja piltidest koostatud dokumenti, sest siis püsib see täpselt algsel kujul (ka näiteks e-kirjaga saates). Sellise virtuaalprinteri lisab vabavaraprogramm (nt PDFCreator) arvutis printerite loetellu; kasutajaliides on samasugune kui tavaprinteril.
PDF-vormingus failid avab vabavaraprogramm Adobe Reader.
Serge Moscovici

Serge Moscovici (14. juunil 1925 Brăila Rumeenia – 16. november 2014 Pariis) oli juudi-rumeenia päritolu Prantsuse sotsiaalpsühholoog.
Ta uuris grupidünaamikat ja konsensuse kujunemist. Moscovicit on mõjutanud Gustave Le Boni, Gabriel Tarde'i, Émile Durkheimi ja Sigmund Freudi tööd. Tema tähtsamateks tulemusteks on üldlevinud arusaamade kujunemist käsitlevad sotsiaalsete representatsioonide teooria ja enamusgrupi veenmist kirjeldav vähemuse mõju teooria.

Isiklikku

Poliitik Pierre Moscovici on tema poeg.
Neeme piirivalvekoerte kool

Neeme piirivalvekoerte kool oli 1998–2007 tegutsenud kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas. Kool oli Piirivalveameti alluvuses. Koolis õpetati välja piirivalvekoerasid. 2007 liideti see kool Muraste piirivalvekooliga.
1996. aasta Sloveenia parlamendivalimised

Rahvusringkonnad

Itaallastes valiti Roberto Battelli, ungarlastest Maria Pozsonec. Rahvusvähemuste valimine toimus eraldi, üldhulka nende hääli ei arvestatud.
Karl Adolf Põiklik

Elulugu

Lõpetas 1933 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1940 TÜ majandusteaduskonna. Oli 1937–1940 TÜ finantsõiguse kateedri ja 1940–1942 majandusteaduskonna assistent. Läbis 1942–1944 meteoroloogiaõppe, pärast seda töötas (pensionile minekuni 1976) ilmateenistuses: oli 1944–1949 Kuusiku meteoroloogiajaama vanemvaatleja, 1949–1951 Pärnu ja 1951–1964 Kuusiku meteoroloogiajaama juhataja, 1964–1974 Jõgeva agrometeorologiajaama juhataja, 1974–1976 Tallinna Hüdrometeoroloogia Valitsuse juhataja.

Teadustöö

Oli Eesti tuntumaid agrometeoroloogilise teabe, taimekasvatusega seotud ilma- ja kliimateadmiste kogumise organiseerijaid ning uuringutulemuste edastajaid. Jõgeva agrometeoroloogiajaama loojaid. Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja (1975). Umbes 50 teadustrükist.
Kadiyalur Uruttirangannanar

Kadiyalur Uruttirangannanar (tamili கடியலூர் உருத்திரங்கண்ணனார்) oli tamili luuletaja, kes elas 3.-4. sajandil Sangami ajastul. Teda peetakse antoloogia Pattuppāṭṭu poeemide Paṭṭiṉappālai ja Perumpāṇāṟṟuppaṭai autoriks, samuti Akanaṉūṟu 167. laulu ja Kuṟuntokai 352. laulu autoriks.
Mullahorisont

Mullahorisondid ehk mulla geneetilised horisondid on mullatekke ja arenemise käigus kujunevad ja muutuvad üksteise peal lasuvad mullakihid.
Iga horisonti iseloomustavad selle tüsedus, värvus, koostis ja muud omadused. Sõltuvalt sellest tähistatakse iga mullahorisonti ladina tähtedega.
Horisondid võivad eri muldadel olla erinevad ja nendel on oluline koht muldade tundmisel ja eristamisel. Horisontide järjekord moodustab mullaprofiili.

Mattunud horisondid

Mulla teket vaadeldakse sageli lihtsustatult: nii, et all paiknevad kivimid peenestuvad ja segunevad muude ainetega. Sageli on asi märksa keerulisem ja isegi segasem.
Näiteks võivad täielikult välja kujunenud mullad mattuda tuule või vee poolt kohale kantud setete alla, mis seejärel ise pikapeale lagunevad ja mullastuvad. Niisugune protsess esineb sagedamini rannikul. Selle tulemusena võib muld sisaldada mitut põhimõtteliselt ühesugust horisonti, mida eristatakse ette pandud numbriga. Number tähistab mattunud horisonti. Näiteks on võimalik, et mingil mullal eristatakse horisondid O, A₁, A₂, B₃, 2A₂, 2B2₁, 2B2₂ ja 2C, kus 2A₂ ja sellele järgnevad horisondid on mattunud.
Calhouni maakond (Florida)

Ajalugu

Maakond moodustati 1838. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 625.
Elena Poznjak

Elena Poznjak-Kõlar (sündinud 24. novembril 1936 Uritskis Leningradi oblastis) on Eesti baleriin.
Ta tantsis pikka aega teatri Vanemuine tantsutrupis priimabaleriinina.
Ta on Vanemuise Tantsu- ja Balletikooli juhataja alates selle asutamisest 1994. aastal.

Pere

Elena Poznjaki abikaasa on Erich Kõlar ja poeg Margo Kõlar.
Väino

Väino on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 155. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Väino 1118 mehel.
Hispaania teetigu

Hispaania teetigu ehk lusitaania teetigu (Arion vulgaris, sünonüüm Arion lusitanicus) on teeteo perekonda kuuluv suur (7 kuni 15 cm) nälkjas. Teo värvus võib suuresti varieeruda alates tumepruunist punaka, oranži, kollaka ja beeži toonini. Heledama tooniga isendeid on kergem ära tunda. Eristamise aluseks on looma keha kattev kollane lima (meie teiste suurte nälkjate lima on värvitu).
Portugalist pärit tigu on levinud invasiivse võõrliigina Kesk- ja Põhja-Euroopasse, viimastel aastatel ka Eestisse. Uutesse paikadesse levib liik peamiselt munadena koos mulla ja taimedega. Suureks kasvades (juulis-augustis) sööb teetigu aplalt ilutaimi ja köögivilju, vahel ka oma liigikaaslasi. Suuruse, aktiivsuse ja arvukuse tõttu võib ta kohalikud liigid välja tõrjuda.
Amandus Adamsoni tänav

Amandus Adamsoni tänav on tänav Tallinnas, mis asub Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis .
Tänav on nimetatud eesti skulptori akadeemik Amandus Heinrich Adamsoni mälestuseks .

Tänava ajalugu

Kuni tänavanimede korraldamiseni 1881–1882 kasutati A. Adamsoni tänava kohta mitmesuguseid nimesid, mis tulenesid tänava ääres paiknenud Toomkoguduse ja Toomgildi vaestemajadest ning kodukirikutest ja hilisema Falkspargi alal paiknenud Värvali tiigist: Kiriku tänav – Kirchenstrasse; Hospidali tänav – Hospital-strasse, Госпитальная улица; Seegi tänav – Siechenstrasse, Ьогадельная улица; Tiigi tänav – Teichstrasse, Красильная улица.
Linnavolikogu otsusega 6. novembrist 1881 nimetati see tänav Vaeste tänavaks (Armenstrasse). Selline halvustav nimi aga ei meeldinud sealsetele elanikele ja nende taotluste põhjal pandi tänavale pargi järgi nimeks Falkspargi (Falcksparkstrasse, Фалькспаркская улица).
Algselt ulatus toonane Falkspargi tänav üle Balti raudtee Paldiski maanteeni. 1931. aastal liideti raudteest lääne poole jääv osa Madara tänavaga.
Tallinna linna Linna TSN TK otsusega 27. juunist 1950 nimetati see tänav Pargi tänavaks. Alates 25. septembrist 1959 kannab tänav eesti kujuri Amandus Adamsoni nime.
Eesti NSV-s asus tänav Oktoobri rajoonis, pöördudes J. Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) ja Rahvapargi (endise Falks-pargi) nurgalt edelasse, ulatudes Tehnika tänavani. "Russalka" mälestussamba püstitamise ajal elas kunstnik selle tänava majas nr 8 (maja on hävinud).
Liigestatud robot

Liigestatud robot on robot, mis sisaldab vähemalt kahte järjestikust pöörlevat lüli. Liigestatud robotid on eriti levinud tööstusrobotite hulgas.
Banduura

Banduura (ukraina keeles банду́ра) on näppekeelpill, ukraina rahvapill.
See ühendab tsitri ja lauto omadusi. Algselt oli pillil 6-12 keelt. 18. sajandiks oli pill arenenud kujule, kus pilli kaelale (astmetraatidega või ilma) olid pingutatud neli kuni kuus keelt ja kõlakasti kohale kuni 16 diatooniliselt häälestatud keelt. 20. sajandil suurendati keelte arvu 31-ni ja nö kontsertinstrumentidel isegi 68-ni.
Kõige varasem teade, mis banduurat mainib, pärineb 1441. aastast, kui Poola kuninga õukonnas olevat olnud ukraina päritolu banduuramängija nimega Taraszko. Kesk- ja varauusaegsetes Poola dokumentides on mainitud teisigi ukraina päritolu banduuramängijaid (näiteks kuningas Zygmunt I õukonnas). Ukraina keelde arvatakse nimetus 'bandura' olevat tulnud läbi poola keele kas ladina keelest või kreeka keelest (pandora või pandura). Mõned uurijad arvavad selle tulevat otse kreeka keelest. Kuni 1940. aastateni nimetati seda pilli ka kobzaks. Seda nimetust kasutati Poola kroonikas juba 1313. aastal.
Tänapäeva Ukraina territooriumil on teada lautosarnaseid pille juba 591. aastast, kui kroonikad mainivad rändavaid sõdalasi, kellel olid kaasas kithara-ks nimetatavad pillid. Kiievi Püha Sofia katedraali 11. sajandist pärinevatel freskodel kujutatakse lautosarnaseid pille. Arvatakse, et sel ajal nimetati taolisi pille üldise slaavi keelpilli nimetusega husli. Sellised pillid olid keskajal levinud Ida-Euroopa õukondades, kuni nende populaarsus vähenes Lääne-Euroopa pillide ja stiilide tulekuga, kuid nad jäid endiselt kasutusse ukraina kasakatel. Nad arendasid pilli märgatavalt edasi, et see sobiks nende laulurepertuaari saatmiseks. Hiljem mängisid seda peamiselt pimedad rändmuusikud.
Tsitri ja lauto omadusi ühendava pilli leiutamine omistatatakse mõnikord Francesco Landinile.
Klass: elu pärast

"Klass: elu pärast" on Ilmar Raagi mängufilmi "Klass" järg. 2010. aastal valminud telesari, mille režissöörid on Ilmar Raag, Gerda Kordemets, Marek Miil jt. Stsenaristid: Gerda Kordemets, Ilmar Raag jt. Sarja näidati ETV-s 6. novembrist 25. detsembrini 2010. Nii filmi "Klass" kui ka telesarja "Klass: elu pärast" on Gerda Kordemets hiljem romaniseerinud.
Memuaarid

Memuaarid on kirjandusžanr, mida viljelev autor kirjeldab tegelikult aset leidnud sündmusi osalise või pealtnägijana. 
Lähedaseks žanriks on autobiograafia, kuid selles on kirjelduse keskmes autori enda elukäik, mitte niivõrd nähtud sündmused.
Eesti memuaarižanri algeid on nähtud juba Kristjan Jaak Petersoni Päevaraamatus (avaldatud 1922), esimene puhtakujuline memuaariraamat on Peeter Jakobsoni "Minu sõjamälestused" (1901) Vene-Türgi sõjast. Eesti kunstiväärtusliku memuaarikirjanduse algatajad on August Kitzberg ("Ühe vana "tuuletallaja" noorpõlve mälestused", I–II, 1924–1925) ja Anton Jürgenstein ("Minu mälestused", I–II, 1926–1927). Tuntumaid memuaarikirjanikke on Karl August Hindrey, Oskar Luts, Friedebert Tuglas, Johannes Semper, Artur Adson, Jaan Lattik, Johan Kõpp, Ilmar Talve, Jaan Kross, Madis Kõiv, Heino Kiik, Henn-Kaarel Hellat, Hellar Grabbi, Mihkel Mutt.
Aastatel 2010–2011 ilmus raamatusari "Eesti mälu", mis sisaldab 50 teost eesti memuaristika paremikust.
Pentatlon

Pentatlon ehk viievõistlus oli antiikolümpiamängude kavas olnud võistlusala.
Pentatlon koosnes staadionijooksust, kettaheitest, kaugushüppest, odaviskest ja maadlusest.
Pentatloni leiutajaks peeti legendide põhjal Iolkose kuninga Aisoni poega Iasonit, kellest kirjutas Apollonios Rhodoselt teoses "Argonautika".
Jaak Peebo

Elulugu

Jaak Peebo oli tisleri poeg.
1952 lõpetas Peebo Elva Keskkooli, 1957 Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna, 1960–1963 oli TÜ eesti keele kateedri aspirant, filoloogiakandidaat (1973, TÜ), väitekiri ""Kalevipoja" sõnavara". 1963–1969 oli ta TÜ eesti keele kateedri vanemlaborant, 1969–1981 vanemõpetaja, 1981–1992 dotsent, 1992. aastast on eesti filoloogia osakonna ja eesti keele õppetooli dotsent; ühtlasi oli 1974–1976 Helsingi Ülikooli ja 1983–1984 Oulu Ülikooli eesti keele lektor.
Peebo on lugenud loenguid Kreutzwaldi sõnavarast, tänapäeva eesti keelest ning eesti ja soome keele erinevustest, samuti on ta koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: Kreutzwaldi sõnavara, õigekeelsus, eesti keele ajalugu, Tartu 18. sajandi kirjakeel. Oli aastast 1995 TÜ eesti keele õppetooli toimetiste toimetaja. Emakeele Seltsi (ES-i) liige, Soome-Ugri Seltsi liige (1975). Üle 30 teadustrükise.
Julianna Rose Mauriello

Julianna Rose Mauriello (sündinud 26. mail 1991 Irvingtonis New Yorgis) on USA laulja ja näitleja.
Ta on tuntud eelkõige Stephanie osa täitjana lastesaates "LazyTown".
Heitvesi

Heitvesi (inglise effluent) on inimkasutuses olnud ja seejärel loodusesse tagasi lastud vesi.
Enamasti on heitvee omadused algselt kasutatud vee omadest halvemad, harvem on loodusesse lastud heitvee omadused samad mis esialgsel veel (näiteks paisu läbinud vesi).
Olmes ja tööstuses kasutatud heitvett nimetatakse enamasti reoveeks.
Sovetski rajoon (Handi-Mansimaa)

Haldusjaotus

Rajoon jaguneb kaheksaks omavalitsuseks. Nendeks on linnaasundused Agiriš, Kommunistitšeski, Malinovski, Pionerski, Sovetski, Zelenoborsk ja Tajožnõi ning külaasundus Aljabjevski.
Valjala vald

Asulad

Vallas oli üks alevik (Valjala) ja 32 küla:
Ariste, Jursi, Jõelepa, Jööri, Kalju, Kallemäe, Kalli, Kogula, Koksi, Kuiste, Kungla, Kõnnu, Kõriska, Lööne, Männiku, Nurme, Oessaare, Põlluküla, Rahu, Rannaküla, Röösa, Sakla, Siiksaare, Turja, Tõnija, Undimäe, Vanalõve, Veeriku, Vilidu, Võrsna, Väkra ja Väljaküla.

Loodus

Juhan Alase dendraarium, Laidevahe looduskaitseala, Kehitusoo, Lepna tammik, Rääguoja, Tõnija soo, Väkra soo

Jõed

Pahna ehk Lõve jõgi, Maadevahe ja Võhkse jõgi.

Järved

Aenga laht, Oessaare laht, Põldealune laht ja Ristilaiu abaja.

Lahed

Kunnati laht, Kõiguste laht ja Laidevahe laht.

Laiud

Allirahu, Kunnati laid, Munaderahu, Pihanasu, Puningalaid, Pikknasv, Põdvalaid, Vahelmisrahu

Poolsaared

Aavalaiu säär, Mäetaguse säär, Purmesäär, Siiksaare nina, Turja laid, Õunsaare poolsaar
Korporatsioon Curonia

Ajalugu

Juba 1803. aastal oli asutatud Burschenschaft ehk kõiki üliõpilasi esindav organisatsioon. Toonases üliõpilaskonnas moodustasid umbes poole Liivimaalt pärit üliõpilased, mistõttu 8. septembril 1808 eraldusid Burschenschaftist lahkhelide pärast Kuramaalt pärit üliõpilased   ja asutasid Landsmannschaft Curonia. Samal päeval peeti Curonia värvides esimene mensuur ning seda peetakse ka hilisema korporatsiooni asutamisajaks. 
Aastal 1811 moodustasid Landsmannschaftid Curonia, Livonia ja viimasest välja astunud Estonia ja Finnonia Esindajate konvendi (Repräsentantenconvent), mis kontrollis üliõpilaskonna siseelu kuni 1812. aastani, mil Landsmannschaft'id laiali läksid ja Burschenschaft taastati. 1816 astusid kuramaalased aga taas Curoniana Burschenschaftist välja, seekord veel lühemaks ajaks. 
Lõplik lõhestumine toimus 1821. aasta sügiskommersi ajal kui eesti- ja kuramaalased otsustasid korraldada sügiskommersi liivimaalastest eraldi linnalähedases Novumi ehk Valge Hobuse kõrtsis. Pärast kommerssi teatasid kuramaalased Curonia taastamisest ja eestimaalased Landsmannschaft Estonia asutamisest. 
1832. aastal liitus Curonia Estonia, Fraternitas Rigensise ja Livonia sõlmitud kartell-lepinguga.
Registreeriti 27. aprillil/9. mail 1855 Tartu õpperingkonna kuraatori poolt. Registreeriti 27. mail 1920 Tartu Ülikooli ajutises nõukogus, kuid kolis 1921. aasta sügissemestril Riia Ülikooli juurde, sest liikmeskonna enamus pärines Lätist. Jätkas seal oma tegevust 1939/40. aastani.
Dekaad (suurusjärk)

Dekaad (kreeka δεκάδα, lad. decada, ingl. decade) on teaduses ja tehnikas tihti kasutusel füüsikalise suuruse kümnekordset erinevust omavate alumise ja ülemise piiriga vahemiku nimetusena.

Täpsustus

Dekaadi mõistet ei tohi segamini ajada kümnendjärgu mõistega arvude kümnendsüsteemis. Erandjuhtudel võib see siiski kokku langeda, nagu see on, näiteks, elektritakistuse, mahtuvuse ja induktiivsuse magasinide dekaadide puhul, millest igaühes on realiseeritud ühikulisest suurusest kümne täisarvulise astme kordseid väärtusi, iga dekaadi sees kordusarvude 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 abil. Näiteks π-ga võrdse väärtuse saamine: 3,14 = 3 × 1 + 1 × 0,1 + 4 × 0,01.
Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna dekaad tihti mitte suuruse (näiteks aja puhul päevade või aastate) kümnendi ehk siis teatud lineaarse mõõtkava vahemiku (näiteks 0...10 cm, 10...20 cm, 20...30 cm, jne.), vaid suuruse vahemiku suurima (näiteks arv 10) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordus- või suhtearvu tähenduses. Selles 10-kordsust märkiva tähenduse mõttes on dekaadid, näiteks, 1...10 cm, 10...100 cm, 100...1000 cm, jne.
Selline dekaadi käsitlus ei ole samane kümnendarvude süsteemi kümnendjärguga, nagu seda sageli ekslikult arvatakse, sest dekaadide piirid võivad olla mitmesuguste väärtustega. Järgnevas mõned näited.
Mestalla staadion

Mestalla staadion (hispaania Estadio de Mestalla) on jalgpallistaadion Hispaanias Valencias.
Mestalla kuulub klubile Valencia CF. Staadion mahutab 55 000 inimest.
MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu

MTÜ Eesti Mootorispordi Ajalugu (ka: Mootorispordi Muuseum) on mittetulundusühing, mis peab Eesti Mootorispordi Muuseumi Ellamaa elektrijaamas.
Ühing asutati 2002. aastal.
Ühing on liitunud Eesti Muuseumide Infosüsteemiga (MuIS).
Joodiku

Joodiku oli küla Simuna kihelkonnas praeguse Paasvere küla lääneosas.
Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres asub samanimeline bussipeatus, mida läbib muuhulgas Tartu–Rakvere liinibuss (liin nr 246). Seoses Joodiku bussipeatusega levivad naljajutud.
Joodikul asus Paasvere külakool, mis lõpetas tegevuse 1932.
Küla liideti Paasvere külaga 1977. aastal.
Küla nimi pärineb talupoja lisanimest: 1716 on mainitud isikut Jotiko Michel ja 1726 oli Paasvere lähedal metsavahiks ilmselt sama mees Jodiko Michell. Küla kuulus Paasvere mõisale.
Pärimus räägib, et küla nimi tuli loomade jootmiskohast (jõge lähedal polnud, küll oli aga madalamas kohas tiik) ning algne kohanimi oli Joodaku.
Marthe Kristoffersen

Marthe Kristoffersen (sündinud 11. augustil 1989 Vannøyas) on Norra murdmaasuusataja.
2007. aastal Tarvisios sai Kristoffersen juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali 5 km vabasõidus. Ta on võitnud ka kaks kuldmedalit juunioride MM-il. Mõlemad kuldmedalid võitis ta 4×3,3 km teatesõidus. Esimene tuli 2008. aastal Malleses ja teine 2009. aastal Praz de Lys Sommandis.
Kristoffersen osales esimest korda maailma karikavõistlustel Beitostølenis 24. novembril 2007 10 km vabasõidus, kus ta sai 19. koha. Esimese poodiumikoha sai ta Lahtis 8. märtsil 2009 10 km vabasõidus, kui ta oli kolmas. Seni ei ole ta MK-etappi veel võitnud.

Maailmakarikavõistlustel

Marthe Kristoffersen on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 23. veebruar 2015) 110 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud esikolmikusse kuuel korral, millest kõigil on ta olnud kolmas.
CNNi efekt

CNNi efekt on teooria politoloogias ja meediauuringutes, mille kohaselt ööpäevaringne rahvusvaheline teleuudistekanal CNN mõjutas oluliselt külma sõja lõpu aastail iseseisvate riikide välispoliitikaid ning CNN koos teiste meediakanalitega mõjutas külma sõja järgses maailmas riikide välispoliitikat.
Vabal ajakirjandusel on esindusdemokraatiates niinimetatud neljanda võimuna alati olnud mõju poliitiliste otsuste tegemisel. CNNi efekti toetajate sõnul on aga uue üleilmse meedia haare, sügavus ja kiirus loonud senisest oluliselt erineva mõju poliitikate kujundamisele.
Termin viitab CNNi teedrajavale rollile teleuudiste vallas, kelle poolt sündmuste reaalajas kajastamist peeti mõjukaks arvamuste kujundajaks, sest see tõi temaatika ja otsepildi USA televaatajale koju. Sellisteks sündmusteks olid näiteks 1989. aasta Tian'anmeni meeleavaldused, kommunismi kokkuvarisemine Ida-Euroopas, Lahesõda ja Muqdisho lahing. Tänapäeval kasutatakse mõistet laiemalt kogu reaalajas uudiseid edastava meedia kohta.
USA endine riigisekretär James Baker on öelnud CNNi efekti kohta, et see sunnib poliitikuid omama poliitilist seisukohta ja kujundama seda hetkega. Tema endise pressisekretäri Margaret Tutwileri sõnul on reageerimisaeg väga piiratud ning analüüsiks ja taustainfo kogumiseks aega ei jää.
Must Peeter (film 2008)

"Must Peeter" on 2008. aastal esilinastunud Eesti mängufilm, mis põhineb Peeter Sauteri novellil "Must notsu".
Filmile on antud auhind "Parim Eesti Lühimängufilm 2008".

Sisu

Peeter ja tema naine õhtustavad sõpradega restoranis. Nad ei ole juba kaks nädalat tülitsenud. Oodata on uut rekordit. Tühine vaidlus kasvab peagi riiuks ja öö toob nende suhtesse kummalist meelelahutust.
Primorski rajoon

Loodus

Mandriosa on tasandik, mis on kaetud peamiselt taigaga, mis koosneb põhiliselt kuuse-, vähemal määral männimetsadest, kuhu on segatud ka nulgu, lehist ning lehtpuid (põhiliselt kaske). Rajooni põhjaosas läheb taiga üle metsatundraks ja tundraks.
Rajooni territooriumil on palju jõgesid ja ojasid, mis kuuluvad Valge mere valglasse, ning paduraid ja rabasid.

Halduskeskus

Rajooni halduskeskus on Arhangelsk, mis asetseb väljaspool rajooni piire.

Haldusajalugu

Primorski rаjoon moodustati 15. juulil 1929 Põhjakrai koosseisus.
23. septembril 1937 võttis NSV Liidu Kesktäitevkomitee vastu määruse "Põhjaoblasti jagamisest Vologda ja Arhangelski oblastiks" ning Primorski rajoon läks Arhangelski oblasti koosseisu.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 17. detsembrist 1940 moodustati Onega ja Primorski rajooni osast Belomorski rajoon.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 24. detsembrist 1952 moodustati Arhangelski oblasti koosseisus Arhangelski rajoon, mille koosseisu läksid külanõukogud, mis varem olid allunud Arhangelski Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 7. oktoobril 1955 Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Arhangelski rajoon kaotati ning selle territoorium läks Primorski rajooni koosseisu.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 30. septembrist 1958 Belomorski rajoon kaotati ning selle territoorium läks Onega ja Primorski rajooni koosseisu.
Detsembris 1962 moodustati Loode majandusrajoon ning pärast rajoonide suurendamist 1. veebruarist 1963 moodustati Primorski külarajoon ning 12. jaanuarist 1965 uuesti Primorski rajoon.
Vene NFSV Ülemnõukogu seadlusega 23. märtsist 1987 moodustati Solovetsi saarte territooriumil Arhangelski oblasti kahekümnes rajoon Solovetsi rajoon, kuid 1. jaanuarist 2006 läks ta Primorski munitsipaalrajooni koosseisu.
1. jaanuaril 2006 liideti peale Solovetsi saarte Primorski rajooniga ka Franz Josephi maa ja Victoria saar. Enne seda oli rajooni pindala 21 200 km².

Rahvastik

Elanike arv on 26 200 (2013), rahvastikutihedus 0,6 in/km².
Rajoonis on 215 asulat.