Otepää Linnaraamatukogu

Otepää Linnaraamatukogu on Otepää valla rahvaraamatukogu, mis asub Otepääl aadressil Lipuväljak 13.

Ajalugu

Aastal 1890 asutati Karl Eisenschmidti poolt Vastse-Otepääl karskusselts „Edasi“. 1892. aastal viidi selts Nuustaku alevikku, kus üüriti korter, kuhu seati sisse ka teemaja lugemislauaga. Kortereid tuli mitu korda vahetada, kuni M. Tamm soetas seltsile ”sündsamad ruumid”, pärast mida tegutses seal ka raamatukogu lugemislauaga, kus olid eestikeelsed raamatud ja ajalehed. Lisaks pakuti lugemiseks ka vene- ja saksakeelseid ajalehti. 1905. aastal ilmus ajalehes „Uudised“ teade, et Nuustakul on 12 inimest asutanud lugejate ühisuse, mis kord kuus raamatuid vahetab. Esimese maailmasõja ajal töö soikus.
1916. aastal on asutatud rahvaraamatukogu selts. 23. jaanuaril 1936. aastal annab „Otepää Teataja“ teada, et Vastse-Otepää Rahvaraamatukogu Selts tähistab oma 20ndat tegevusaastat.
Eesti riigi iseseisvaks saades seati karskusseltsi raamatukogu jälle korda. Raamatuid muretseti juurde, lasti neid köita, korraldati nad ”jaoskondade järele” ja seati sisse kaartidega väljaandmine. Raamatukogu juures oli ka lugemislaud, kus sai eestikeelseid ajalehti ja ajakirju lugeda.
1938. aastal oli Linna avalikus raamatukogus 1150 raamatut.
1944. aasta augustis praktiliselt kogu linn hävis, ka raamatukogu.
Otepää raamatukogu jätkas oma tööd 1944. aasta lõpul. Raamatukogu asus kultuurimajaga ühes hoones, aadressil  Võiduväljak 11 (50 m²). 1949. aastaks oli raamatukogule põrandapinda jäänud vaid 23 m², raamatuid oli 2 929 ja lugejaid 387.
Aastast 1954 pärineb esimene märge raamatukogu lasteosakonna kohta. Raamatukogu lugejate arv ületas sellel aastal esimest korda tuhande piiri – 1030, raamatuid oli 7010.  1954. aastal laenutajana tööle asunud Helju Kirber oli esimene eriharidusega töötaja.
1. aprillil 1955 sai Otepää Lasteraamatukogu iseseisvaks asutuseks, kellele läks linna-raamatukogust 1974 raamatut. Otepääl oli 1955. aastal 4 raamatukogu: keskkooli, partei-komitee, laste- ja rajooniraamatukogu. Kõik nad asusid ühe maja ühel koridoril. Otepää Rajooniraamatukogul oli kasutada üks tuba eraldi sissekäiguga.
1958. aastal esitati soov saada Tallinna Kultuurharidusala Kooli lõpetanutest raamatukogu juhataja ning nii tuli tööle Aili Über (Miks), hilisem „Valgamaalase“ ja „Otepää Teataja“ ajakirjanik.                           
1958. aastal tuli kolida sama maja piires ühelt korruselt teisele – raamatukogu sai uue ruumi tolleaegse administratiivhoone saali. Ühes seinas paiknes rajooniraamatukogu, teises lasteraamatukogu, neid kahte eraldas väike vahekäik. 1959. aasta kolimine viis raamatukogu endisesse kohtuhoonesse Pärna tänav 4, kus saadi enda kasutusse 4 tuba ja köök. Toimus täielik üleminek avariiulite süsteemile. Raamatukogu hakkas kandma Otepää Linnaraamatukogu nime.
1960. aastal oli fondis 9647 eksemplari ja lugejaid 747. Raamatukogu sai juurde kaks ruumi (40 m²), millest ühes hakkas paiknema abonement ja teises fond. Samas majas eraldi toas tegutses linna lasteraamatukogu. 1962. aastal valmis süstemaatiline lugejakataloog. Raamatukogus viidi läbi kapitaalremont, ruumid muutusid valgemaks ja hubasemaks.          
1969. aasta ettevõtmistest oli kõige olulisem maja vana katuse uuendamist. Raamatukogu lugemissaali iseloomustati kui ”parajat pugerikku, kus lugejad tõsisemat tööd raamatututega teha ei saanud”. 1972. aastal hakkas raamatukogus laenutajana tööle Maret Viigimets (neiupõlvenimega Kaup).
1975. aastal ühendati Otepää Lasteraamatukogu taas Otepää Linnaraamatukoguga. 1988. aastal asus lasteosakonda tööle Ülle Paul.                                                                         
1994. aastal läksid raamatukogu ruumid Pärna 4 tagasi endisele omanikule. Otepää linnaraamatukogu kolis oma praegustesse ruumidesse Lipuväljak 13.
2001. aasta aprillis avati raamatukogu juures 4 töökohaga avalik internetipunkt. 2007. aastal sai raamatukogu juurde uue avara lugemissaali. Raamatukogu käsutuses on nüüd 210 m² pinda. 2008. aastal läks Otepää raamatukogu üle elektroonilisele laenutusele.

Juhatajad

Jaan Jõgi 1946-1948
Hilda Raudsepp 1949
Udo Jäär 1950
Meedi Linnamägi 1951-1952
Madelaine Kikas 1953
Milvi Solodov 1954-1956
Helve Uibo 1957
Aili Über (Miks) 1958- 1963
Tiia Raid 1964-1965
Viivi Tarikas 1966-1972
Eda Länik 1972-1981
Meeta Sõna 1981-1998
Kaido Mägi alates 1999

Statistika

Statistika 2014. aasta seisuga
Kogud: 30 132
Kasutajad: 1 585
Külastused: 33 455
Laenutused: 39 501
Töökohad: 3