google/wiki40b huggingface dataset:
Meelekindlus

Meelekindlus ehk kohusetunne on psühholoogias suure viisiku üks viiest omadusest, millega kirjeldatakse inimese iseloomuomadusi. Meelekindel inimene soovib endale võetud ülesandeid hästi täita, ta on tõhus ja organiseeritud. Tal on hea enesedistsipliin, tegevus on planeeritud, mitte spontaanne, tal on suur saavutusvajadus.
Kohusetundlikud inimesed on üldiselt usaldusväärsed ja töökad. Tihtipeale öeldakse nende inimeste kohta, et nad on "iseloomuga". Nende kodu on korras, nad on edukad, kuid samas nad kardavad riske võtta. Nad oskavad kontrollida omi soove ja impulsse. Nad on head organiseerijad ja planeerijad. 
Äärmuslikul juhul võib kohusetundlik inimene olla "töönarkomaan", perfektsionist ja sundkäitumisega.
Inimesed, kelle kohusetunne on väga väike, võivad olla laisad, vähem eesmärgile ja edule orienteeritud. Samuti on tõenäolisem, et nad on antisotsiaalsed ja kuritegeliku käitumisega. On olukordi, kus vähene kohusetunne on inimesele kasulik. Näiteks juhul, kui ta jääb töötuks, võib kõrge saavutusvajadusega inimesele see väga raskelt mõjuda.
Võnnu foogt

Võnnu foogt (saksa keeles Vogt von Wenden) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Võnnu foogtkonda.
Esimene Võnnu foogt on teada aastast 1255. Kuni 1349. aastani valitsesid Võnnut üldiselt küll komtuurid, kuid nendega paralleelselt olid ametis ka mõned foogtid. Võimalik, et nad olid komtuuride abilisteks. Alates 1350. aastast sai foogtist aga Võnnu ordulinnuse juurde kuuluvate valduste kõrgeim valitseja. Siiski oli tema tegevusvabadus ilmselt algusest peale piiratud ordumeistri tugeva mõjuga foogtkonnas. Viimane foogt kaotas ameti 1461. aastal, misjärel foogtkonna alad liideti ordumeistri valdustega.
Vilja Roots

Vilja Roots (kuni 1966 Vilja Okasmets; sündinud 3. augustil 1938 Are vallas Pärnumaal) on Eesti agronoom ja koduloolane.
Ta lõpetas 1957. aastal Räpina Aiandustehnikumi ja õppis aastatel 1961–1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas agronoomina. 
Ta töötas aastatel 1958–1961 Saaremaal. Aastatel 1966–1973 töötas ta Saduküla sovhoosis, 1973–1982 ja 1988–1991 Lustivere kolhoosis ning 1982–1988 Sakala Tõulinnukasvatuse sovhoosis. 
1991–2000 oli ta Põltsamaa linnavalitsuse sotsiaalnõunik ja 2001–2011 Põltsamaa Muuseumi varahoidja.
Ginger Baker

Peter Edward "Ginger" Baker (19. august 1939 London – 6. oktoober 2019 Canterbury) oli inglise trummar, psühhedeelset rokki viljelenud ansambli Cream üks asutajaliikmetest koos Jack Bruce'i ja Eric Claptoniga. 
Pärast Creami lagunemist liitus ta lühikest aega tegutsenud ansambliga Blind Faith, kuhu kuulusid ka Steve Winwood, Eric Clapton ja Ric Grech. 1970. aastal moodustas ta ansambli Ginger Baker's Air Force ja 1974. aastal ansambli Baker Gurvitz Army. 
1971. aastal kolis ta Nigeeriasse ja rajas Lagoses stuudio, kus salvestasid nii kohalikud muusikud kui ka tuntud artistid. Hiljem elas ta ka Itaalias ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. Ta tegi koostööd paljude muusikute ja ansamblitega, näiteks Fela Kuti, Gary Moore, Masters of Reality, Public Image Ltd, Hawkwind, Atomic Rooster, Bill Laswell, Charlie Haden, Bill Frisell, ning andis välja neli sooloalbumit.
Baker oli kirglik polomängija.
Baker oli neli korda abielus ja tal oli kolm last.
Theodosius II

Theodosius II (Imperator Caesar Divii Arcadii Divi Theodosii Flavius Theodosius Augustus; aprill 401 – 28. juuli 450) oli Ida-Rooma keiser 408–450.
Ta oli Aelia Eudoxia ja Arcadiuse vanim poeg, Theodosius I lapselaps.
Pärast koolitust sõjanduse ning keelte alal sai 7-aastaselt, kui Arcadius 408 suri, Ida-Rooma keisriks. 
Theodosius oli oma vanima õe Pulcheria tugeva mõju all. Õde tahtis teda viia idakristluse juurde. Pulcheria oligi venna poliitiliste sammude algataja ning surus paljud oma vaated keisri ametliku poliitikana läbi. Muuhulgas pääses maksvusele antisemitism, mis viis sünagoogide lõhkumisele.  
Juunis 421 abiellus Theodosius poeet Aelia Licinia Eudociaga. Sellest ajast peale oli ta abikaasa mõju all.
429 määras Theodosius komisjoni, mis pidi koguma kokku kõik seadused alates Constantinus Suure valitsemisajast ning looma täiesti formaliseeritud õigussüsteemi. See töö jäi lõpetanmata, ent teine komisjon, mis pidi kokku koguma kõik üldised õigusaktid, viis oma töö lõpule ning tulemus (Codex Theodosianus) ilmus 438. 
Tänu Theodosiusele loodi ka Konstantinoopoli ülikool. 
Theodosiuse valitsemise ajal tehti diplomaatilisi jõupingutusi hunnide-ohu kõrvaldamiseks.  
Theodosius suri 450 hobuse seljast kukkumise tagajärjel saadud haavadesse.
Nathan Redmond

Nathan Daniel Jerome Redmond (sündinud 6. märtsil 1994 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib äärepoolkaitsjana Premier League'i klubis Southampton.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Birmingham Citys. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 26. augustil 2010 liigakarika mängus Rochdale'i vastu. Ta sai 16 aasta ja 173 päeva vanuselt Birmingham City teiseks noorimaks debütandiks. 2011. aasta märtsis sõlmis ta klubiga profilepingu. 21. augustil 2011 tegi ta mängus Middlesbrough' vastu debüüdi Inglismaa esiliigas. Esimese värava lõi ta liigas 31. detsembril mängus Blackpooli vastu. Kokku lõi ta hooajal 2011–12 Inglismaa esiliigas viis väravat.
2013. aasta suvel liitus ta Premier League'i klubiga Norwich City, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 17. augustil 2013 mängus Evertoni vastu ja lõi esimese värava kaks nädalat hiljem mängus Southamptoni vastu.
2016. aasta juunis sõlmis ta Southamptoniga viieaastase lepingu. Esimese värava lõi ta klubi särgis hooaja avamängus 13. augustil Watfordi vastu, tuues Southamptonile 1:1 viigi. 2019. aastal valiti ta Southamptoni hooaja parimaks mängijaks.
Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Redmond 22. märtsil 2017 sõprusmängus Saksamaa vastu.
Ökoloogiline tasakaal

Ökoloogiline tasakaal ehk ökotasakaal ehk ökosüsteemi tasakaal on ökosüsteemi enam-vähem püsiv seisund, milles koosluste liigiline koosseis ja ruumiline struktuur on rikastunud ja püsiv ning aine- ja energiabilanss on nullilähedased.
Ökoloogiline tasakaal on ökosüsteemide loomulikus arengus saavutatav olukord. Tasakaalu saavutanud ökosüsteemi nimetatakse kliimaksökosüsteemiks.
Ökoloogilise tasakaalu olukorras on ka liikidevaheline konkurents madal.
Ökoloogiline süsteem on tavaliselt stabiilses tasakaalus: väike muutus mingis kindlas parameetris (näiteks mingi populatsiooni suuruse muutus) parandatakse negatiivse tagasisidega. See viib parameetri koos ülejäänud süsteemiga tagasi tasakaaluasendisse. 
See võib kehtida juhul, kui populatsioonid sõltuvad üksteisest, näiteks röövloomade ja saagi vahel või taimetoiduliste ja taimede vahel. Vahetevahel toimub see ka Maa ökosüsteemi, atmosfääri koostise ja Maa ilmastiku vahel.

Gaia hüpoteesi seotus

Gaia hüpotees on ökoloogilisel tasakaalul põhinev teooria, mis vihjab, et Maa ja selle ökoloogia käituvad koordineeritult selleks, et säilitada ökoloogilist tasakaalu. 
See teooria, et loodus on pidevas tasakaalus, on pideva kahtluse all, kuna kaootilised muutused populatsioonides on tavalised, kuid see idee on endiselt populaarne. 20. sajandi teisel poolel asendati see teooria katastroofiteooriaga ja kaose teooriaga.

Tasakaalu muutumine

Ökoloogilist tasakaalu võivad rikkuda nii biootilised kui ka abiootilised tegurid. Nende mõjul hakkab ühe või mitme populatsiooni arvukus kiiresti tõusma või langema. 
Populatsiooni, mille arvukus ajas suureneb, nimetatakse kasvavaks. Kasvavas populatsioonis ületab sündimus suremuse. Selle vastandiks on kahanev populatsioon. Kahanevas populatsioonis arvukus langeb, sest suremus ületab sündimuse. 
Seda võivad põhjustada näiteks kliimategurite järsud muutused: paduvihm, põud, maavärin, erakordselt madal või kõrge temperatuur jne. 
Populatsiooni kahanemine võib tuleneda ka teistest organismidest, näiteks kiskjate  ja parasiitide suurest arvukusest.

Tagajärjed

Kui ökosüsteemi iseregulatsioon lakkab toimimast, muutub ökosüsteemi kuuluvate populatsioonide arv ja arvukus. Selle tulemusena võib üks ökosüsteem asenduda teisega. Näiteks kuusiku maharaiumise järel hakkavad raiesmikul esmalt kasvama valguslembelised rohttaimed ja seejärel lehtpuud: hall lepp, arukask jne. Need kasvavad kiiremini kui seemnest arenevad kuused. Selle tulemusena asendub üks metsatüüp teisega. 
Kui aga noored kuused sirguvad, siis varjutavad nad lõpuks valguslembesed lehtpuud ning kuusik taastub. Seega võivad ökosüsteemides toimuvad muutused olla pöörduvad.
Looduses võivad aset leida ka pöördumatud muutused, mis sageli on tingitud inimtegevusest. Kui keskkonna saastatus ületab enamiku organismide taluvusläve, siis ökosüsteem ei asendu teisega vaid hävib.
Hermani mõis

Hermani mõis (saksa k Hermannshof) ehk Vana-Käsukonna mõis oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu

1798. aastal eraldas Hermann Karl von Vietinghoff Hermani mõisa oma Adavere mõisast ning see läks tema tütre Helene Luise von Vietinghoffi kaasavarana Bernhard Caspar von Stackelbergi valdusse. Tema surma järel sai mõisa omanikuks tema poeg Otto Karl Hermann von Stackelberg, ning viimase surma järel sai omanikuks tema poeg Bernhard Caspar Otto von Stackelberg.

Mõisakompleks

Mõisa pikk, ühekorruseline puust peahoone rajati ilmselt kohe pärast mõisa tekkimist. Tänapäeval on hoone kasutusel elamuna.
Ümberehitatud kujul on säilinud ka mõned kõrvalhooned.
Mõis paiknes ajalooliselt Tallinna–Tartu maantee ääres. 1960. aastatel toimunud teeõgvenduse tulemusel jääb mõis maanteest paarsada meetrit itta.
Sainte-Marie saar

Sainte-Marie saar (malagassi keeles Nosy Boraha, Nosy Sainte-Marie, prantsuse keeles île Sainte-Marie) on Madagaskarile kuuluv saar India ookeanis Madagaskari saare põhjaosa idarannikul. Ligikaudsed geograafilised koordinaadid on 16°50′ S, 49°55′ E.  
See kuulub halduslikult Analanjirofo piirkonda, Sainte-Marie maakonda, Sainte-Marie valda.  
Saar on kirde-edela suunas pikliku kujuga. Selle pikkus on umbes 60 km ja laius 10 km.
Saare keskus on Ambodifotatra. Teised tähtsamad kohad on Betty-Plage ja Vohilava.

Ajalugu

Portugali meresõitjad, kes saare 16. sajandil avastasid, panid talle avastamise päeva järgi neitsi Maarja nime. 
17. sajandil oli saar piraatide tugipunkt. Tähtsamad nendest olid Thomas Tew, David Williams ja Thomas White. Nad valmistasid sealt ette röövretki India ookeanile ja hoidsid põliselanikega häid suhteid. 
Kuulus seikleja La Bigorne abiellus kohaliku kuninga tütre Betiaga ning andis saare üle prantslastele, kes valitsesid seal 1750. aastast saadik. 
Alles 1960, kui Madagaskar sai iseseisvaks, vabanes saar Prantsuse võimu alt.

Turism

Saar on turistide kõige külastatavam koht Madagaskaril. Seal on palju hotelle.
Süütur

Süütur ehk starter on seadis, mis koos paispooliga oli kasutusel gaaslahenduse süütamiseks peamiselt torukujulistes luminofoorlampides.
Süüturis paikneb huumlamp koos normaalolekus avatud bimetallkontaktiga, mis ühendatakse lambi hõõgniitide ja lambi voolu piirava paispooli (ballasti) vooluahelasse. Kui lambi toide sisse lülitada, siis rakendub süüturile võrgupinge ja huumlampi läbiva lahendusvoolu toimel bimetallkontakt kuumeneb kiiresti. Peagi paindub kontakti bimetallelektrood teise elektroodi vastu, lühistades huumlambi ja sulgedes luminofoorlambi kütteniitide toiteahela. Lambi kütteniidid kuumenevad, kuid lambi süütamiseks sellest ei piisa. Süüturis huumlahenduse lakkamisel jahtuvad elektroodid paari sekundiga ja lahutuvad, katkestades võrgutoiteahela. Tulemusena tekib paispoolis kõrge, kuni 1000-voldine eneseinduktsiooni pinge impulss, mis kutsubki esile lambi süttimise ja luminofoortorus tekib püsiv lahendus. Pingelangu tõttu paispoolis on pinge süüturil nüüd võrgupingest madalam, mistõttu huumlahendust ei teki ja  kontaktid enam ei sulgu.
Lambi toitelülitusse kuuluvad ka kondensaatorid võimsusteguri parandamiseks ja raadiohäirete summutamiseks.
Niisuguse süüturi kasutamisel on stardiaeg pikk ja süütamisel lamp sageli vilgub. Ka põhjustab paispool energiakadu. Seetõttu kasutatakse tänapäeval elektroonilisi liiteseadiseid ehk elektroonilisi ballaste.
Riley maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Nutru

Nutru oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Väike-Kõpu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kõpu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga.
Külast on teateid alates 1695 (Nuttro).
58 (Tallinna bussiliin)

58 on Tallinna bussiliin, mis ühendab Priisle asumit Sikupilli asumiga Lasnamäe linnaosas mõlemas suunas. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (TLT Lasnamäe osakond/3. veokorralduse osakond). Liin töötab iga päev intervalliga ~15 minutit, sõiduaeg ühes suunas on 20 minutit. Liinil kehtivad tavalised sõidupiletid. Peamiselt sõidavad sellel liinil 12-meetrised bussid (mahutavusega 60–70 inimest), on ka madalapõhjalisi busse.

Priisle → Pae

Buss nr 58 alustab oma teed Kärberi tänaval asuvast puhkepeatusest Priisle ning läheb Mahtra tänava kaudu Laagna teele, läbides Kärberi tänaval asuvad bussipeatused. Laagna teelt tõuseb liin Varraku sillale ja pöörab Punasele tänavale. Pae asumis läbib liin Paekaare tänava Pae sillani, siis pöörab Pae tänavale ja sõidab ristmikuni Majaka tänavaga.

Ümberpööramisring

Majaka tänav ja Majaka põik moodustavad bussiliinile 58 ümberpööramisringi Pae gümnaasiumi ümber kellaosuti liikumise suunas. Ümberpööramisring liinil 58 lõpeb Majaka põigu ja Pae tänava ringristmikul.

Pae → Priisle

Pärast lõpp-peatusest lahkumist läbib liin Pae, Paekaare, Punase ja Varraku tänava, peatudes kõigis ühissõidukipeatustes. Varraku tänavalt laskub liin Laagna teele, kus asuvad peatused Taevakivi ja Mustakivi. Pärast Mustakivi peatust tõuseb liin Raadiku sillale ja pöörab Kärberi tänavale.
Kamari vallakool

Kamari vallakool on endine haridusasutus Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

Ajalugu

Kamari vallakooli asutasid kohalikud talupojad 1835. aastal. Koolimaja ehituseks vajalikud palgid saadi mõisa metsast. Esimeseks õpetajaks oli Rein Männik (hiljem Reinberg) Pilistvere kihelkonna Vitsjärve külast.
1855. aastaks valmis maja laiendus. Kuna laiendatud hoone jäi kitsaks, ehitati 1882. aastal samale kohale uus hoone, mis on säilinud tänaseni.
Tübeteika

Tübeteika (tatari түбәтәй tübätäy) on Kesk-Aasias, Krimmis, Tatarstanis, Baškortostanis ja mujal kantav ümmargune või neljakandiline kerge müts.
Enamasti on tübeteika kaunistatud tikitud mustri või ornamendiga.
Tübeteikat kannavad nii mehed kui ka naised.
Aravete Raamatukogu

Aravete Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Aravetel aadressil Lasteaia 4.
Boksiit

Boksiit on settekivim, mis koosneb peamiselt alumiiniumoksiidist ja alumiiniumhüdroksiidist. Boksiit on peamine alumiiniumimaak.
Lisandeiks võivad olla ränidioksiid, raudhüdroksiidid, savimineraalid jne. Peamised koostismineraalid on gibsiit, bömiit ja diaspoor. Varem peeti boksiiti savimineraaliks, mille keemiline valem on Al₂O₃·2H₂O. Värvuselt on boksiit hallikas, pruun, kollakas või punakaspruun.
Boksiit tekib niiskes ja soojas kliimas alumiiniumi sisaldavate kivimite porsumisel.
Suurimad boksiidivarud on Guineal, Austraalial ja Brasiilial.
Boksiit on saanud nimetuse Les Baux de Provence'i järgi Lõuna-Prantsusmaal, kus varem boksiiti kaevandati.
Doonau Kremsi ülikool

Doonau Kremsi ülikool (saksa keeles Donau-Universität Krems) on ülikool Austrias Krems an der Donaus. Ülikooli võetakse vaid kraadiõppureid.
Ülikool asutati 1994.
Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (2015).
Trames

Trames on humanitaarteaduste ja ühiskonnateaduste alane teaduslik ingliskeelne ajakiri. Ajakirja annab välja Teaduste Akadeemia Kirjastus.
Ajakiri asutati 1997. aastal ning see ilmub neli korda aastas (20. märtsil, 20. juunil, 20. septembril, 20. detsembril).
Ajakirja vastutav toimetaja on Urmas Sutrop.
Sänna mäeveski

Sänna mäeveski (ka Sänna Mäe-Veski) on ehitismälestiseks arvatud vesiveski, mis asub Rõuge vallas Sänna küla kagunurgas Pärlijõe ääres ja Võru–Mõniste–Valga maantee lähistel.
Sänna mõisale kuulunud veski püstitati arvatavalt 18. sajandi esimesel poolel ja ehitati ümber 19. ja 20. sajandi vahetusel.

Ajalugu

Veski varasemat ehitusperioodi on paigutatud vahemikku 1711–1840.
1839. aastal oli Carl Gottlieb Rückeri kaardil mäeveski kohal näidatud veskit nimega "Karraski" (Karaski on tänapäeval Sänna naaberküla, mille piir läheb veski lähedalt). Mõisal oli ise kaks veskit: ülemist hakati kutsuma mäeveskiks (ka Sänna Suurveskiks) ja alumine on tuntud kui Sänna alaveski.
20. sajandi algul oli mäeveski rentnikuks Artur Adsoni onu Konstatin Anderson.
Mäeveski põles 1910. aastal ja mõis taastas selle moodsa siseseadega. Väiksem tulekahi puhkes ka 1911. aastal, pärast mida asendati vesirattad veeturbiiniga ning veskihoonele pandi tsinkplekist katus.
1930. aastate algul ostis Jaan Kaska Põllutööministeeriumilt Sänna mõisast eraldatud kinnistu nr 158 "Sänna Mäeveski" A 36. Ta oli seda veskit pidanud ka varem. Veskikoha pindalaks oli märgitud 11,849 ha.
Veski natsionaliseeriti Nõukogude okupatsiooni ajal. Järgneva saksa okupatsiooni ajal sai Jaan Kaska veski tagasi. Uue Nõukogude okupatsiooni ajal andis Kaska veski 1947. aastal Võru linnukasvatuse ühistule, aga tal lubati jääda edasi veskitööliseks. Samal aastal andis Julius Alksnis ka Sänna alaveski tasuta linnukasvatuse ühistu. 1949. aasta algul küüditati Jaan Kaska Siberisse.
1950. aastal andis Võru linnukasvatuse ühing mäeveski üle Võru rajooni TSN TK Tööstuskombinaadile. Samal aastal müüs ühistu Sänna alaveski artellile "Võhandu". 1963. aasta algul läks mäeveski üle Rõuge sovhoosi omandusse.
Pärast Eesti taasiseseisvumist tagastati õigusvastaselt võõrandatud vara Valev Kaskale.
Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi toel rajati mäeveski juurde Pärlijõele kalapääs.
Mäeveskisse plaanitakse rajada külalistemaja.
Laura Maasik

Laura Maasik (sündinud 5. oktoobril 1993) on Eesti kergejõustiklane. 
{{kustutada}} 
Laura Maasik lõpetas 2012. aastal Tallinna Reaalkooli ja 2015. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna cum laude.
Sportima hakkas Laura Maasik kergejõustiklastest vanemate Epp Maasiku ja Erik Maasiku õhutusel Nõmme KJK-s ema treeningurühmas. Ta on võitnud 2008–2014 Eesti meistrivõistlustel erinevates vanuseklassides 40 medalit, sh 11 kulda. Täiskasvanute klassis on ta võitnud Eesti meistrivõistlustel 7 medalit, sh 1 kulla. Esindas Eestit 2013 suveuniversiaadil Kaasanis, kus saavutas kaugushüppes 21. koha. Osales 2012 aastal Euroopa klubide juunioride kergejõustiku karikavõistlustel A-grupis, kus saavutas kolmikhüppes 2. koha ja 400 m tõkkejooksus 3. koha.
Alates 2016. aastast on ta võistelnud edukalt rahvajooksudel. Tulemusi: Kõrvemaa kevadjooks 2016 7. koht, Tartu Jooksumaraton 2016 6. koht, Harku järve jooks 2016 6. koht, Südasuve Maraton 21 km 2016 1. koht, Ülemiste järve jooks 2016 4. koht, J. Jaansoni Kahe Silla Jooks 2016 5. koht, SEB Tallinna Maraton 21 km 2016 6. koht, Saaremaa 3 Päeva Jooks 2016 6. koht, Südasuve Maraton 21 km 2017 2. koht.
Olnud edukas võistkondlikel triatlonitel, kus läbinud jooksuetappe: Tartu Mill Triatlon 2015 võistkonnaga Trikamaraan koos Henri Kaarma ja Kaupo Raagiga segavõistkondade klassis 1. koht, Tristar Triatlon 2015 võistkonnaga Trikamaraan koos Henri Kaarma ja Emeri Lepaga segavõistkondade klassis 2. koht, 2016 Tallinn Triatlon ja ühtlasi Eesti MV olümpiadistantsil võistkonnaga Trikamaraan koos Henri Kaarma ja Meelis Rebasega võistkondade klassis 3. koht, Ironman Otepää 2017 võistkonnaga Danske Bank koos Henri Kaarma ja Meelis Rebasega segavõistkondade klassis 1. koht.
Alates aastast 2015 harrastab taliujumist. Talisuplusfestivalil Pirita Open 2016 saavutas 25 m rinnuli 1. koha ja 100 m vabalt 2. koha (Eesti MV arvestuses mõlemad 1. koht). 
Võitis 2016. aastal Eesti Firmaspordi liidu korraldatud Parima Rahvasportlase sarja.
Looduse Aasta foto 2009. aasta konkursil märgiti tema töö kategoorias "Noored – inimene ja loodus".
Haridus- ja teadusministeeriumi korraldatud üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil anti Laura Maasikule bakalaureusetöö "Seotud kliendigruppi iseloomustavate näitajate seos ettevõtete maksejõuetuks muutumisega" eest 2. preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas.
Alates 2014. aastast töötab Danske pangas krediidianalüütikuna.  
Ta on 169 cm pikk ja tema võistluskaal on 55 kg.
Sello kaubanduskeskuse tulistamine

Tulistamine

Tulistamine algas, kui tulistaja sisenes Prismasse ja hakkas 9mm püstolist inimeste pihta tulistama. Tulistamises sai surma neli Prisma töötajat, 3 meest ja naine, kes olid 27, 40, 42 ja 45 aastased. Politsei leidis kahtlusaluse endise tüdruksõbra oma Espoo korterist surnuna. Naine oli samuti Prismas töötanud ja politsei arvas, et tema oli peamine sihtmärk. Politsei arvas, et Shkupolli tappis kõigepealt oma endise tüdruksõbra ja suundus seejärel Prismasse, et seal naise poiss-sõber maha lasta. Ibrahim Shkupolli leiti samal päeval surnuna. Politsei arvas, et mees lasi ennast ise maha. Naabri sõnul, kes oli lasku kuulnud, juhtus see kell 11:13. Pärast kaubanduskeskusetulistamisest teate saamist, kihutasid sündmuspaigale tosin kiirabi, tuletõrjeautod ja politsei. Kaubanduskeskus piirati sisse ja evakueeriti. Politsei keelas rongidel Leppävaara raudteejaamas peatuda.

Tulistaja

Tulistajaks osutus Ibrahim Shkupolli (1966 – 31. detsember 2009), kes oli sündinud Jugoslaavias. Ta oli Soomes elanud alates 1990. aastast. Ta oli Soome politsei huviorbiidis olnud inimkaubanduse, narkootikumide omamise, ebaseadusliku laskemoona omamise, ähvardamiste ja liiklusrikkumiste eest. Sel põhjusel keeldus immigratsiooniteenistus talle Soome kodakondsust andmast. Arvatakse, et ta läks päise päeva ajal kaubanduskeskusese inimesi tapma, sest ta tüdruksõber oli pärast tema mahajätmist suhtesse astunud Prisma töötajaga.
Aerodünaamika

Ajalugu

Tänapäeva aerodünaamika pärineb 17. sajandist, kuid aerodünaamilisi jõude on inimesed purjelaevade ja tuuleveskite juures rakendanud juba tuhandeid aastaid; pilte ja lugusid lendamisest leiab läbi terve salvestatud ajaloo, näiteks Antiik-Kreeka müüt Ikarosest ja Daedalusest. Aristotelese ja Archimedese töödes kohtab põhimõisteid nagu kontiinum, takistus ja rõhugradient.
1726. aastal lõi Isaac Newton õhutakistuse teooria, mis tegi temast ühe esimese aerodünaamika uurimuste alusepanija. Hollandi-Šveitsi matemaatik Daniel Bernoulli kirjeldas oma hüdrodünaamikas fundamentaalset suhet rõhu, tiheduse ja kokkusurutamatu voolu kiiruse vahel, mida tänapäeval teatakse kui Bernoulli printsiipi, mis pakub ühe metoodi aerodünaamilise tõstejõu arvutamiseks. 
1889. aastal ennustas prantsuse lennundusinsener Charles Renard esimese inimesena mõistetavalt lendamiseks vajava võimsuse suurust. Otto Lilienthal oli esimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende ja pakkus välja õhukese, kumera kujuga tiivaprofiili, mis annab väikese takistuse juures suure tõstejõu. Toetudes nendele uuendustele ja nende endi valmistatud tuuletunnelis tehtud uuringute tulemustele, sooritasid vennad Wrightid 17. detsembril 1903 maailma esimese mootorlennu.
Micro Instrumentation and Telemetry Systems

Micro Instrumentation and Telemetry Systems (lühend MITS) oli Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille asutasid 1969. aastal New Mexicos Albuquerques Ed Roberts ja Forrest Mims. MITS alustas 1971. aastal elektrooniliste kalkulaatorite tootmist ja 1975. aastal personaalarvutite tootmist. 
1971 hakati tootma lauakalkulaatorit MITS 816, mis muutus kiiresti populaarseks ja selle müügitulu ületas 1973. aastal 1 miljonit dollarit. Hinnasõja tõttu jäi ettevõte 1974. aastal võlgadesse. 
Jaanuaris 1975 jõudis müüki esimene personaalarvuti Altair 8800. Arvuti, mille hind oli 397 dollarit, kujunes äärmiselt populaarseks. Paul Allen ja Bill Gates kirjutasid selle jaoks Altair BASICu, interpretaatori BASICu jaoks ning nad kolisid Albuquerque'i, kus asusid tööle MITSi. Sama aasta juulis asutasid nad oma ettevõtte Microsoft.
MITSi müügitulu tõusis 1976. aastal 6 miljoni dollarini ning järgmisel aastal müüdi see ettevõttele Pertec Computer.