google/wiki40b huggingface dataset:
Mollweide projektsioon

Mollweide projektsioon on õigepindne (ekvivalentne) pseudosilindriline kaardiprojektsioon, mille arendas 1805. aastal välja saksa matemaatik ja astronoom Karl B. Mollweide (1774–1825). Projektsiooni tuntakse ka homolograafilise, Babinet’ (projektsiooni 1857. aastal täiendanud ja populariseerinud Prantsusmaa füüsiku Jacques Babinet’ järgi) ja elliptilise projektsiooni nime all.
Antud kaardiprojektsiooni iseloomustab pindalade õigsuse säilimine, mis toob kaasa moonutused nii nurkade, pikkuste kui ka kuju puhul. Sellest põhiomadusest tulenevalt on Mollweide projektsioon levinud näiteks teatud temaatiliste maailmakaartide koostamisel, kus õigepindsus on nähtuste korrektse esitamise eelduseks (näiteks erinevad tiheduskaardid).

Omadused

Mollweide projektsiooni kasutatakse üldjuhul terve maailma või väga suurte maailma osade (näiteks Vaikne ookean) kujutamiseks, kuna ilma moonutusteta jäävad vaid kaks punkti. Need asuvad ainsana peamõõtkavas kujutatavate standardparalleelide – 44°44’12’’ nii põhja- kui lõunapoolkeral – ja telgmeridiaani lõikepunktides. Maailma esitatakse Mollweide projektsiooni puhul elliptilisel kujul ning põhja- ja lõunapoolus kujutatakse punktidena. Ellipsi pikemaks teljeks on horisontaalse sirgjoonena konstrueeritud ekvaator, mis on kaks korda pikem kui telgmeridiaan ehk lühem telg. 90. lääne- ja idapikkust kujutavad meridiaanid moodustavad ringjoone ning ülejäänud meridiaanid on elliptilised kaared, mis moodustavad poolustel kohtudes ellipseid. Meridiaanide vahed on võrdsed nii ekvaatoril kui ka teistel paralleelidel.
Paralleele kujutatakse küll paralleelsete sirgjoontena, kuid nende vahed ei ole kogu projektsiooni ulatuses võrdsed, mis tuleneb eelkõige projektsiooni õigepindsest olemusest ja ringjoont moodustavatest 90. meridiaanidest. Selle tulemusena on ekvaatorilähedased piirkonnad venitatud põhja-lõunasuunaliselt 23% rohkem välja kui ida-läänesuunaliselt. Ekvaatorist mööda telgmeridiaani kaugenedes moonutused vähenevad ja standardparalleelidel need puuduvad. Standardparalleelidest pooluste suunas liikudes hakkavad moonutused uuesti suurenema ja toimub paralleelide kokkusurumine. Moonutused on suurimad suurte laiuste välimistel meridiaanidel, kuid sellegipoolest on need väiksemad kui sinusoidse projektsiooni puhul.
Mööda ekvaatorit esinevate moonutuste kõrvaldamiseks pakkus Bromley (1965) välja Mollweide projektsiooni põhja-lõunasuunalise kokkusurumise ja ida-läänesuunalise väljavenitamise, et võimaldada ekvaatori kujutamist moondevabalt, kuid sellisel juhul oleks ekvaator 2,47 korda pikem kui telgmeridiaan. Kuju moonutusi on võimalik vähendada ka sinusoidsete või paralleelsete lõigete kasutamisega.
Mollweide projektsioon või selle omadused on olnud aluseks mitmetele teistele kaardiprojektsioonidele, näiteks Goode’i homolosiinsele projektsioonile, van der Grinteni projektsioonile ja Boggsi eumorfsele projektsioonile.
Anne Daniel-Karlsen

Anne Daniel-Karlsen (sündinud 1962) on eesti psühhiaater.
Ta lõpetas 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna pediaatrina.
Ta on olnud Tartu Maarja Kooli juhataja aastail 1993–1997.
Kaeva mõis

Kaeva mõis (saksa keeles Kaewa) oli Einmanni mõisa kõrvalmõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.
Labidas

Labidas (lõunaeesti murretes lapju) on käsitööriist, mida kasutatakse eelkõige pinnase kaevamiseks, aga ka puistmaterjali teisaldamiseks.
Labidas koosneb enamasti metallist valmistatud teravaservalisest labast, mille küljes oleva putke sisse kinnitatakse vars. Laba võib olla nelinurkne, ümara servaga või kilbikujuline. Laba ülemine serv on tihti ära painutatud, et hõlbustada labida surumist jalaga. Vars võib olla puidust, plastist või metallist. Varre otsas on tavaliselt hargi- või põikpuu kujuline käepide (pulgakujuline käepide on räsa).
José María Callejón

José María Callejón Bueno (sündinud 11. veebruaril 1987 Motrilis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib tipu- või ääreründajana Itaalia klubis S.S.C. Napoli.
Tema kaksikvend Juanmi on samuti jalgpallur. Mõlemad alustasid jalgpallikarjääri Real Madridi kasvandikena. Jose Callejon alustas oma karjääri Real Madridi reservmeeskondades mängides, tuntuks sai ta aga Espanyolis mängides. 2011. aastal naasis Callejon Real Madridi, kust 2 aastat hiljem liikus Napolisse.
Endine U21 koondise mängija tegi oma debüüdi Hispaania koondises 2014. aastal.
Kirsipuu (perekonnanimi)

Kirsipuu on eesti perekonnanimi.
Mägimänd

Kirjeldus

Mägimänd kasvab madala hargneva või maapinnal laiuva põõsana 1–3 (5) m kõrguseks.
Okste koor on õhuke, mustjashall või tuhkhall, vanematel puudel plaatjalt lõhenenud.
Võrsed on karvadeta, hallikasmustad kuni punakaspruunid, vagudega. Pungad on munajad, pruunide ja ligihoiduvate soomustega, kaetud valge vaiguga, 6–9 mm pikkused.
Okkad on kahekaupa, 3–6 (8) cm pikkused, tumerohelised, sirged või nõrgalt keerdus, püsivad võrsetel 3–6 aastat.
Isasõisikud on umbes 10 mm pikkused, helekollased või oranžikad, emasõisikud on üksikult kuni neljakaupa kobaras, violetjad. Käbid on 2,5–4 cm pikkused ja läbimõõduga 1–2 cm, munajad kuni ümarad, valminult läikivad ja kastanpruunid.
Seemned on 3–4 mm pikkused, mustad, ovaalsed, 7–12 mm pikkuse helepruuni tiivakesega. 1000 seemne mass on 5,5–8,3 g.

Paljunemine

Mägimänd on ühekojaline taim ning paljuneb seemnetega. Käbikandvus algab päris noorelt, 6–10 aasta vanuselt. Tolmlemine toimub maist kuni juulini sõltuvalt mägimänni kõrgusest merepinnast. Käbid valmivad 15–17 kuud hiljem, tolmlemisele järgneva aasta septembris-oktoobris. Seemned varisevad novembrist kuni kevadeni. Käbid varisevad järk-järgult, ühe kuni kahe aasta jooksul pärast seemnete varisemist. Head seemneaastad korduvad kolme kuni nelja aasta järel.

Kasutamine

Mägimändi kasutatakse laialdaselt tühjade mäenõlvade kindlustamiseks, mida võivad kahjustada erosioon, maalihked ja laviinid. Samuti on ta väga populaarne ilupõõsas parkides, haljasaladel ja koduaedades. Dekoratiivsest põõsast on aretatud ka väga palju kultivare, millest tuntumad on 'Mughus', 'Pumilio', 'Mops' jm.
Mägimänni puit on tugev ja raskesti töödeldav ning omab peamiselt kohalikku tähtsust küttepuudena. Pungasid katval vaigul on palsameerivad omadused. Vähesel määral toodetakse okastest destilleerimismeetodil männiõli ning Bulgaarias kasutatakse okkaid tee valmistamisel. Käbisid kasutatakse alkohoolsete destillaatide maitsestamisel.

Kasvatamine Eestis

Euroopas populaarne mägimänd toodi Eestisse 19. sajandil ja on siin üsna laialdaselt levinud. Ta pole nõudlik pinnase suhtes ning on meil täiesti külmakindel. Teda leidub peaaegu kõikides meie asulate parkides ja koduaedades. Hiiumaal, Pärnus ja Kloogal kasvatatakse mägimändi mereäärsetel luidetel. Suuremate kogumikena on mägimändi kasvatatud Kubja, Kuusnõmme ja Vigala metskonnas ning Tallinna–Tartu ja Tallinna–Peterburi maantee ääres. Seemned on olnud üsna kõrge kvaliteediga.
Viimastel aastatel on meil kasvavatele mägimändidele liiga teinud punavöötaud, mille laastava mõju all on Eestis veel must mänd (Pinus nigra) ja harilik mänd (Pinus sylvestris).
Härra ja proua Smith

Sisu

John (Brad Pitt) ja Jane Smith (Angelina Jolie) on olnud abielus "viis või kuus" aastat, kuid nende suhtest puudub igasugune kirg ja romantika ning nad käivad abielunõustaja juures.
Nad on mõlemad osavad palgamõrvarid, kes töötavad erinevate firmade jaoks, kuid neil pole teineteise ametist aimugi. Kui nad ühel päeval mõlemad korraga ülesandeks saavad tappa Benjamin Danz (hüüdnimega "The Tank"), saavad nad teineteise saladusele jälile. Arvates mõlemad, et nende abielu partneri jaoks ainult suitsukate oli, pole neil probleemi teineteist elimineerida.
Algab "kassi-hiire mäng", mis eskaleerub suurehooneliseks lahinguks nende endi koduseinte vahel. Seejuures saavad nad aru, et ei ole võimelised teineteist tapma ning leiavad kaotatud kire ja armastuse uuesti üles.
Seejärel panevad mõlemad firmad nende elude eest pearahaks välja 400 000 $ ja mitukümmend palgamõrvarit asuvad neid taga ajama. John ja Jane näevad ainukese väljapääsuna anda firmadele nende elude eest vastutasuks Benjamin Danz, kelle nad kõigepealt vanglast välja peavad päästma. Danzi käest saavad nad teada, et ta oli kõigest firma poolt palgatud peibutis.
Samal ajal jõuavad teised palgamõrvarid neile järele ning nad taanduvad läheduses asuvasse kaubanduskeskusesse, kus peavad maha suurejoonelise lahingu. Neil õnnestub vaenlased hävitada ning film lõppeb stseeniga abielunõustaja juures, kus mõlemad on tunduvalt õnnelikumad kui alguses.
Rahvusvaheline Astronoomiaunioon

Rahvusvaheline Astronoomiaunioon (inglise International Astronomical Union; enamasti kasutatakse lühendit IAU; eesti keeles ka Rahvusvaheline Astronoomiaühing, Rahvusvaheline Astronoomia Liit) on rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab kutselisi astronoome üle maailma.
IAU asutati 1919. aastal. Organisatsiooni peamisteks tegevusaladeks on astronoomia kui teaduse propageerimine ja koordineerimine. Astronoomidest liikmed, kellel peab olema vähemalt filosoofiadoktori (PhD) teaduskraad, kuuluvad enamasti IAU alamstruktuuridesse – jaotustesse, komisjonidesse, töögruppidesse või programmigruppidesse. Peakorter ehk IAU sekretariaat asub Prantsusmaal, Pariisi Astrofüüsika Instituudis (prantsuse Institut d'Astrophysique de Paris).
IAU põhitegevus on teaduskonverentside korraldamine. IAU egiidi all toimub igal aastal 9 IAU sümpoosiumit, millel esitatud materjalid avaldatakse perioodilises väljaandes "IAU Symposium Proceedings". Kõige olulisem üritus IAU ja kutseliste astronoomide kalendris on IAU Peaassamblee (General Assembly), mis toimub iga kolme aasta järel. Peaassamblee raames toimub 6 sümpoosiumit ning umbes 25 erinevat väiksemat konverentsi või sessiooni, samuti korraldatakse töögruppide, komisjonide ja jaotiste koosolekud. Vajaduse korral arutatakse nende käigus laiemat avalikkust puudutavaid küsimusi ning võimalusel tehakse otsuseid. IAU töö tulemusena pandi näiteks 2006. aastal paika planeedi definitsioon ning hääletati (positiivselt) selle kasutuselevõtu üle.
IAU pädevuses on fundamentaalsete astronoomiliste ja füüsikaliste konstantide defineerimine ning ühemõttelise astronoomilise nomenklatuuri (nimetused, liigitused, definitsioonid) koostamine. IAU on rahvusvaheliselt tunnustatud organisatsioon, kes paneb nimesid taevakehadele ja nende pinnadetailidele.
Rätsepate Torn

Rätsepate Torn (rumeenia keeles: Turnul Croitorilor) on 14. sajandil ehitatud torn Sighisoara tsitadellis Murese maakonnas Rumeenias.
Seda torni peetakse massiivsuse ja lihtsuse tõttu selle kindluse üheks kaunimaks. Kaks läbipääsu torni allosas viitavad varajasele ehitusele. Mõlemal läbipääsul on metallist vertikaalselt avanev värav.

Restaureerimine

1676. aasta suure tulekahju puhkedes oli tornis suures koguses teravilja, laskemoona, tulirelvi ja püssirohtu, mille tõttu toimunud plahvatus hävitas torni ülemise osa. Oma praeguse väljanägemise sai torn pärast tulekahju toimunud restaureerimistööde käigus.
Silver Sarapuu

Silver Sarapuu (sündinud 9. oktoobril 1957 Tartus) on arstiteadlane, anestesioloog-reanimoloog.
Lõpetas 1976. aastal Tartu 2. keskkooli ja 1982 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 
Oli aastatel 1990–2000 Tartu Kliinilise Haigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumi anestesioloogia-intensiivravi kliiniku intensiivravi osakonna juhataja. 
Uurinud toksilisi ja polüorgankahjustusi intensiivravis. 
Eesti Anestesioloogide Seltsi ja Euroopa Intensiivravi Seltsi liige.
Kanada suursaatkond Riias

Kanada suursaatkond Riias on Kanada diplomaatiline esindus (suursaatkond) Riias. Suursaatkonnal on esindus Tallinnas aadressil Toom-Kooli tänav 13 (Vigala maja).
Tegutseb Eesti suursaatkond Ottawas.
Bill Kristol

William Kristol (sündinud 23. detsembril 1952 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide konservatiivne poliitikaanalüütik ja -kommentaator.
Ta on poliitikaajakirja The Weekly Standard asutaja ja toimetaja, Fox News Channeli poliitikakommentaator ning endine New York Timesi kolumnist.
Kristol on seotud mitme mõttekojaga. 1997–2005 oli New Citizenship Projecti esimees, 1997. aastal asutas ta koos Robert Kaganiga Project for the New American Century (PNAC), ta on instituudi Manhattan Institute for Policy Research usaldusnõukogu ja Ethics and Public Policy Centeri poliitikanõunik.
Artis

Artis (ka Kino Artis) on Tallinnas aadressil Estonia puiestee 9 Solarise keskuses asuv kino. Kino haldab OÜ Tallinnfilm. Kino juht on Rein Palosaar.
Sogn og Fjordane vapp

Sogn og Fjordane vapp on Norra maakonna Sogn og Fjordane vapp.
Vapp kinnitati 23. septembril 1983.
Vapil kujutatakse valge ja sinise värvusega stiliseeritult vastavalt maakonna kolme piirkonda (Nordfjord, Sunnfjord ja Sogn) ja kolme fjordi (sealhulgas sügavale sisemaale lõikuvad Nordfjord ja Sogne fjord).
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sogn og Fjordane seisuga 19.04.2009.
Aadu Toomessalu

Aadu Toomessalu (23. oktoober 1916 Saaremaa – 1990) oli eesti etnograaf, Emakeele Seltsi tegevliige ja kauaaegne saarte murde korrespondent.
Toomessalu sündis ja kasvas üles Saaremaal Karja kihelkonnas Pärsamaa vallas Purtsa külas. Ta kasvas üles isata, vaeses kodus. Teenijatüdrukust ema ei suutnud talle palju kooliharidust anda. Pärast viit klassi koolis oli ta sunnitud enda elatamiseks puusepa ameti selgeks õppima. Suviti käis ta ehitustöödel, sekka tegi ka põllutööd, talvel aga tubast tisleritööd. ajaloo, loodusloo, joonistamise ja käsitöö huvid avaldusid üha enam, kuni ta 1934. aastal hakkas tööst vabal ajal koguma etnograafilist materjali, aasta hiljem ka rahvaluulet. Saaremaa rahvaluule, etnograafia, ja keelemurdega tegelemine tähendas ühtlasi süvenemist oma rahva ellu ja tema minevikku. See töö kütkestas ja Toomessalu saatis Emakeele Seltsile väga palju väärtuslikku murdematerjali, mille ta pani kirja, vormistas kaunilt illustreerinud ja temaatilisteks kogumikeks oma igapäevatöö kõrval.
Toomessalu viljakas etnograafitöö andis suure panuse Saaremaa murde- ja etnograafiaainese kogumisse.
Ankara

Ajalugu

Ankara kuulus hetiitide moodustatud Hati riiki. Pärast selle hävitamist kuulus ta Früügiale, siis Lüüdiale ja Pärsiale. Linnas peatus mõnda aega Aleksander Suur. 278 eKr vallutasid piirkonna gallide hõimuliit galatid, kes tegid Ankara esimest korda pealinnaks. 189 eKr ühendati Galaatia Rooma riigiga, Ankara sai Galaatia provintsi pealinnaks ja omandas suure tähtsuse. Ankarast on leitud Augustuse testamendi kakskeelne tekst.
Ankara oli ka Bütsantsi riigi tähtis kaubanduskeskus, ehkki 6.–11. sajandini vallutasid araabia väeüksused linna korduvalt. Lõplikult kaotas Bütsants Ankara 1073.
Ankaras oli Kemal Atatürgi peakorter alates 1919. aastast. Kui loodi Türgi Vabariik, viidi pealinn 1923. aastal Istanbulist Ankarasse, et kaitsta seda välismaiste vallutajate eest.
Joala (laev)

Joala oli 1909. aastal Soomes ehitatud sisevete reisilaev.

Ajalugu

Laev ehitati  1909. aastal Soomes Varkhausis reisilaevana spetsiaalselt liini Narva–Narva-Jõesuu jaoks. Omaniku järgi sai laev nimeks Pavel. 1919. aastal laev mobiliseeriti ja määrati vahilaevana Eesti sõjaväe koosseisu. Aastail 1919–1921 sõitis see ikka vanal liinil, kuid täitis nii vahi-, kauba- kui ka reisilaeva ülesandeid.
1931. aastal laeva nimi eestistati ning uueks nimeks sai Paul. 1937. aastast oli laeva uueks omanikuks Narva linnavalitsus ning laeva nimeks sai Linda. 1939. aastal oli taas nimevahetus ja siis antigi laevale nimeks Joala. 1940. aastal laev küll natsionaliseeriti Peipsi jõe-järve laevanduse koosseisu, kuid jäi siiski sõitma liinile Narva–Narva-Jõesuu.
Sõja-aastail 1941–1945 oli Joala kodusadamaks Rõbinsk. Saabunud 1945. aasta sügisel tagasi Eestisse, jätkas Joala kurseerimist vanal tuttaval liinil.
1947. aastal viidi Joala üle Tartusse, kus hakkas sõitma Tartu–Pihkva liinil. 
1959. aastal lõpetas Joala navigatsiooni, jäi ankrusse Tartusse ja ehitati ümber kohvikuks nimega Emajõe – rahvasuus oli laev rohkem tuntud nime all Santa-Maria. 
Kohvikuperioodil on see laev inspireerinud Alo Ritsingut looma meeskoorilaulu "Sass, röövime õige laeva" Paul-Eerik Rummo sõnadele.
Ketaslõikur

Ketaslõikur (ka nurklihvija; slängis relakas) on tööriist, millega saab lõigata, lihvida ja käiata erinevaid materjale. Ketaslõikuri mootor võib töötada nii elektriga, bensiiniga kui ka suruõhuga. Reguleeritava kiirusega mootor töötab pöördmehhanismiga, mille otsa kinnitatakse tööle vastav ketas. Seadme korpus on valmistatud plastist või kummist. Enamusel ketaslõikuritel on muudetav käepide, mis võimaldab tööd teha nii vasaku- kui ka paremakäelistel. Nurklihvijaid saab kasutada liigse materjali eemaldamiseks objektilt. Erinevate materjalide ja tööde jaoks on erinevad kettad, näiteks teemantketas lõikamiseks, erinevad abrasiivsed kettad lihvimiseks, lihvimiskivid, liivapaberiga kettad, traatharjakettad ja poleerimispadjad. Nurklihvija talub suurt vastujõudu lihvimisel.

Ohutus

Ameerika Ühendriikide Riikliku Tööohutuse ja Terviseameti uurimistöö kohaselt on nurklihvijate lubatud helitugevus tühikäigul 91–103 dB.  Ketaslõikurid tekitavad metalle lõigates sädemeid ja väikseid metallosakesi, seetõttu peab ketaslõikuriga töötades kandma näokaitset ja vastavaid tööriideid. Samuti võivad ketaslõikuri lõikekettad puruneda. Selle vältimiseks peab ketaslõikuril olema kaitse. Enne lõikamist tuleb lõigatav materjal kinnitada stabiilsele pinnale ja veenduda, et lõikamine oleks ohutu ning et sädemed ei satuks tuleohtlikele materjalidele. Kui lõikuriga töötamine on lõpetatud, tuleb lõikur aeglaselt ja ettevaatlikult materjali seest välja tõsta. Töötada tuleb tööriistast kindlalt kinni hoides.

Kasutus

Nurklihvijaid kasutatakse laialdaselt metallitööstustes, ehitusel ja ka päästetöödel. Need on tavaliselt kasutuses töökodades, autoteenindustes ja autoremonditöökodades. Erinevate tööde ja toimingute jaoks on erinevad nurklihvijad. Kõige tähtsam tegur, mida nurklihvija valimisel tähele panna, on ketta suurus ja mootori võimsus. Teised tegurid, mida jälgida, on vooluallikas (suruõhk, elekter), pöördemoment ja spindli suurus. Üldiselt ketta suurus ja mootori võimsus suurenevad korraga. Ketta suurust mõõdetakse tavaliselt tollides või sentimeetrites. Suruõhuga töötavatel nurklihvijatel on tavaliselt väiksemad kettad. Suruõhu baasil töötavaid nurklihvijaid kasutatakse tavaliselt kergematel töödel, kus on vajalik täpsus. Elektrilisi nurklihvijaid kasutatakse rohkem suuremate ja raskemate tööde jaoks. Siiski on olemas ka suuri suruõhuga nurklihvijaid ja väikseid elektrilisi nurklihvijaid.

Ajalugu

Nurklihvija leiutati 1954. aastal Saksa ettevõtte Ackermann + Schmitt poolt. Tänu sellele kutsutakse nurklihvijat Saksamaal, Hollandis, Slovakkias, Tšehhis, Poolas, Horvaatias, Lätis, Rumeenias, Ungaris ja Bulgaarias nimetusega flex.
Ants Roosalu

Ants Roosalu (kuni 1935 Rosmann; 18. juuni 1930 Vaivara vald, Virumaa – 20. oktoober 1999 Saku, Harju maakond) oli Eesti põllumajandusteadlane ja teadusorganisaator.

Elulugu

Ants Roosalu oli kooliõpetajate poeg.
Lõpetas 1949 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1954 EPA agronoomina ja oli 1961–1963 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) aspirantuuris; põllumajanduskandidaat (1967, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Valge ristiku õhulämmastiku sidumisvõime sõltuvus mulla happesusest, niiskusesisaldusest ja õhutemperatuurist". 
Oli 1954–1958 Kilingi-Nõmme masina-traktorijaama peaagronoom, 1958–1960 Abja Rajooni Põllumajanduse Inspektsiooni juhataja, 1964–1968 Saku Näidissovhoosi osakonnajuhataja, 1969–1972 EMMI katsemajandite ja eliitseemnekasvatuse osakonna juhataja, 1972–1980 asedirektor katsemajandite alal, 1980–1990 patendi- ja informatsiooniosakonna juhataja, 1990–1993 majandusdirektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: valge ristiku õhulämmastiku sidumise võime ja selle kasutamise võimalused mulla lämmastikurežiimi parandajana.
Vergi alumine päevamärk

Vergi sihi alumine päevamärk on päevamärk Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vergi külas.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 40″ N, 26° 5′ 8″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10 meetrit.
Päevamärk moodustab sihi Vergi ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 170 meetrit ja sihi asimuut on 261,8°.
Päevamärk ehitati 1973. aastal.
Udi keel

Fonoloogia

Udi keeles on 33 konsonantfoneemi ja 7 vokaalfoneemi.

Süntaks

Udi keel on SOV-keel.
Läti kindralkomissariaat

Läti Omavalitsus

1942. aast amais määrati Idaalade riigikomissari Hinrich Lohse poolt formaalne Läti Omavalitsus, kes ei omanud reaalset võimu ja kelle tegevust määratles Läti kindralkomissariaat.
Osceola maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. See sai nime seminolide pealiku Osceola järgi.
Dmitri Prants

Dmitri Prants (22. september 1922 Valga) on endine eesti fotograaf ja kergejõustiklane.
Lõpetas Tallinnas vene gümnaasiumi. Teises maailmasõjas mobiliseeriti Saksa sõjaväkke.
1950. aastal tuli ta Eesti NSV meistriks kettaheites ja kuulitõukes. 
Ta on töötanud fotograafina ajalehes Spordileht ning 1980.–1990. aastatel ajalehtede Molodjož Estonii, Morjak Estonii ja Meremees toimetuses. Ta on teinud kaastööd kodu- ja välismaistele raamatukirjastustele ja ajakirjadele. 
Ta oli Ajakirjanike Liidu liige ja kuulus selle fotosektsiooni.
1990. aastate lõpul läks Dmitri Prants elama Saksamaale.
Haljas tee

Haljas tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis.
Tänav algab Urva tänavalt ja lõppeb Kose teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 940 m.
Haljas tee on saanud nime 25. septembril 1951. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Kose metsa veerel.
Kiired

Kiired oli Tartu kooliõpilaste kirjandusringi "Kirjanduse sõbrad" album, mille toimetaja oli gümnaasiumiõpilane Gustav Suits. 
Albumeid ilmus kolm: 1901 Kiired I ja Kiired II, 1902 Kiired III.
1904.aastal kavandati Kiirte neljandat albumit, kuid sellele otsustati nimeks panna Noor-Eesti. Uus album ilmus tsensuuriviivituse tõttu alles 1905 suvel.
Zurab Antšabadze

Zurab Antšabadze (vene keeles Зураб Вианорович Анчабадзе, gruusia keeles ზურაბ ვიანორის ძე ანჩაბაძე; 22. aprill 1920 Gagra — 28. jaanuar 1984 Suhhumi) oli abhaasi-gruusia ajaloolane, ajaloodoktor, professor, Abhaasia Riikliku Ülikooli esimene rektor. Töid kaukasoloogia, sh abhasoloogia vallast.

Tunnustus

1972. aastal valiti Zurab Antšabadze Gruusia NSV Teaduste Akadeemia korrespondentlliikmeks.
Raivo Adlas

Raivo Adlas (sündinud 31. jaanuaril 1940 Kiisal) on eesti näitleja.
Raivo Adlas lõpetas 1958. aastal Tallinna 22. Keskkooli, 1964. aastal EPA agronoomiateaduskonna ja 1965. aastal Vanemuise teatri õppestuudio. Täiendas end Leningradis G. Tovstonogovi režiilaboratooriumis.
Aastatel 1968–1991 töötas Vanemuises. Seejärel töötas mõnda aega lavastajana stuudioteatrites ning aastatel 1993–1995 Pärnu Endlas. Aastast 1995 töötab ta taas Tartus Vanemuise teatris.
2005. aasta suvel lavastas ta Soontaganas näidendi "Soolaev".
Adlas pälvis 2006. aastal Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali preemia tähelepanuväärse ja tulemusrikka lavastajaloome eest eesti harrastusteatrites. Preemia suurus oli 30 000 krooni. Rahvakultuuri sihtkapital jagas sel aastal välja 18 preemiat, millest 2 olid suuremad, 10 sama suured ja 6 väiksemad.
Alates 2013 – Kanal 2 komöödiasarjas "Naabriplika" (Sokrates)

Isiklikku

Raivo Adlase abikaasa oli näitleja Kais Adlas, kes oli Epp Kaidu ja Kaarel Irdi tütar.
AS Baltic Workboats

AS Baltic Workboats on Eesti laevaehituskompanii, mis asub Saaremaal Nasvas.
Ettevõte on ehitanud laevu nt Rootsi Rannavalvele, Läti Piirivalvele, Eesti politseile, uurimisasutustele ning nii lootsikaatreid kui ka väiksemaid parvlaevu.
Ettevõte ajalugu ulatub aastasse 1967, kui Nasvale rajati tollase Saare Kaluri laevaremonditöökoda koos väikese sadamaga.