google/wiki40b huggingface dataset:
Sergei Preis

Elulugu

Sergei Preis on inseneri poeg, ukrainlane ja Irina Preisi abikaasa.
Lõpetas 1976 Tallinna 19. Keskkooli, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiainsenerina, 1988 aspirantuuri (samas), tehnikakandidaat (1988, TPI), väitekiri "Ozonation of industrial wastewater containing hard-oxidizible organic compounds", tehnikadoktor (2002, Lappeenranta Tehnikaük), väitekiri "Practical applications of a systematic approach to the chemical abatement of pollutants in water and air". Täiendas end 1990–91 Cambridge'i Ülikooli keelekeskuses (inglise keel). Oli 1981–82 ja 1982–84 TPI nooremteadur, 1989–92 keemilise tehnoloogia ja keskkonnakaitse labori juhataja, 1992– TTÜ keemiatehnika instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli vanemteadur. Ühtlasi olnud 1990, 1992, 1994 Soomes Lappeenranta Tehnikaülikooli ja 1991 Londonis Imperial College of Science, Technology and Medicine külalisteadur, 1998–99 Lappeenranna Tehnikaülikooli vanemassistent, 2001 teadur ning 2000–03 külalislektor, 2003–04 külalisteadur, 2004–06 vanemteadur. Õpetanud keemilist tehnoloogiat, veekäitlemise tehnoloogia.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: oksüdatsiooniprotsessid vete- ja õhupuhastuses, veekeemia ja -tehnoloogia. Eesti Vabariigi teaduspreemia (2001, kollektiivis). Üle 50 teadustrükise.
Bergens Tidende

Bergens Tidende on Norras Bergenis ilmuv norrakeelne päevaleht, mis on trükiarvult Norra neljas ajaleht ja suurim regionaalne ajaleht. Ajaleht ilmub alates 2. jaanuarist 1868. 15. septembrini 2006 ilmus täisformaadis, praegu ilmub tabloidformaadis.
Bergens Tidende on liberaalne erakondadest sõltumatu ajaleht. Omanikeks on Schibsted, Orkla, Sparebanken Vest ja Rootsi perekond Ander.
2006. aastal oli trükiarv 87 000. 2005. aastal oli ajalehel iga päev u 260 000 lugejat, peamiselt Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakondades.
Peatoimetaja on Einar Hålien.
Ajalehel on regionaalne telekanal BTV.
Wolfgang Joachim Viktor Seesemann

Wolfgang Joachim Viktor Seesemann (14. jaanuar 1906 Leipzig – 11. juuli 1979 Frankfurt) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tartus Walteri eragümnaasiumi. Õppis usuteadust aastatel 1925–1928 Tartu Ülikoolis, aastatel 1929–1930 Tübingeni Ülikoolis. Oli prooviaastal Viljandi Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 12. juunil 1932.
Oli aastatel 1932–1937 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, 1937–1938 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1938–1939 oli ta Tallinna Diakonisside asutuse rektoriks.
Siirdus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 pastoriks Lääne-Preisimaal Bischofswerderis (praegu Biskupiec Pomorski, Nowe Miasto Lubawskie maakonnas, Warmia-Masuuria vojevoodkonnas). Aastatel 1941–1946 oli ta tegevteenistuses Wehrmachtis ja sõjavangis. Aastatel 1948–1958 oli ta pastor Rodheimis (Rosbach vor der Höhe linnaosa, Wetteraukreisis, Darmstadti regioonis Hesseni liidumaal), 1958–1969 oli pastor Arnoldshainis (Schmitteni linnaosas, Hochtaunuskreisis, Darmstadti regioonis Hesseni liidumaal), 1969–1973 oli pastor Worfeldenis ja Klein-Geraus (mõlemad Büttelborni linnaosad, Darmstadti regioonis, Hesseni liidumaal). Emerituuri jäi 1. mail 1973. Suri aastal 1979 Maine äärses Frankfurdis.

Isiklikku

Tema isa Otto Emil Seesemann oli Tartu Ülikooli usuteaduse professor.
Yvonne Magwas

Haridus ja amet

Yvonne Magwas kasvas Vogtlandis Falkensteini ja Auerbachi linnas. Aastal 1998 lõpetas ta kohaliku Goethe Gümnaasiumi. 1999. aastast õppis sotsioloogiat, psühholoogiat ja ärikorraldust Chemnitzi Tehnikaülikoolis. Tol ajal asutas ta äriühingu, mille põhiliseks tegevusalaks oli kvalifitseeritud internatuuri kohandamine, inimtöö uuringute läbiviimine ning organisatsiooni arendus. Yvonne Magwas lõpetas ülikooli 2006. aastal sotsioloogina. Aastatel 2005–2013 töötas ta Robert Hochbaumi kabinetiülemana.

Partei ja poliitiline tegevus

1998. aastal liitus Yvonne Magwas noorte ühendusega (Young Union) ja kolme aasta pärast (aastal 2001) liitus Saksamaa Kristlike Demokraatidega. Aastatel 2006–2009 oli Magwas Vogtlandi Noorte Ühenduse piirkonna esimees ning ühtlasi Saksimaa Noorte Ühenduse juhatuse liige (2003–2008). Alates 2008. aastast on ta Vogtlandi piirkonna Kristlike Demokraatide eesistuja. 2003. aasta Vogtlandi kohalikel valimistel valiti Yvonne Magwast Auerbachi nõukogu liikmeks (tegev kuni 2009) ning Vogtlandi kohaliku nõukogu liikmeks (tegev kuni 2005). Üldvalimistel, mis toimusid 2013. aastal (tol ajal oli Yvonne Magwas Kristlik-Demokraatliku Partei Saksimaa liidumaa nimekirjas kaheteistkümnendal kohal), valiti ta Saksa Liidupäeva liikmeks.
Praegu on Yvonne Magwas Keskkonnakomitee, looduskaitse ning ehitus- ja tuumaenergiaturvalisuse komisjoni liige. Ühtlasi on Yvonne Magwas eeltoodud organisatsioonides raporteerijaks laenutuspoliitika ning majutuse ja linna arenduse alal. Saksa Liidupäevas on Yvonne Magwas Saksa–Taiwani sõprusühenduse liige. Saksamaa Liitvabariik lähetas ta Raadio- ja Saate–assotsiatsiooni volikokku, kus ta on ka Finants- ja Majanduskomitee liikmeks.
Franklini maakond (Nebraska)

Franklini maakond (Franklin County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 11′ N, 98° 58′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Franklin.
Maakonna pindala on 1492 km². Veekogusid ei ole.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3225. Aastal 2000 oli elanike arv 3574.

Ajalugu

Franklini maakond moodustati 1867. aastal. Maakond sai nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.
Audi Q7

1. põlvkond

2006. aastal Los Angelese autonäitusel esitletud Audi Q7 on ehitatud Volkswagen 7L platvormi täiendatud versioonile ning põhineb Audi Pikes Peaks Quattro ideeautol.
Q7 mootorivalikusse kuuluvad 350 hj (257 kW) 4,2-liitrised V8 ja 280 hj (206 kW) 3,6-liitised V6 bensiinimootorid, samuti kolmeliitrine 233 hj (171 kW) V6 turbodiisel ja 326 hj (240 kW) 4,2-liitrine V8 turbodiisel. 2008 lisandus ka hübriidmootoriga Audi Q7, mida esitleti 2007 Hannoveri autonäitusel.
2006. aasta Pariisi autonäitusel esitles Audi kahte kuueliitrist kahe turboga diiselmootorit. Mootori võimsus oli 500 hj ja suurim pöördemoment 1000 Nm, tehes sellest maailma võimsama sõiduautole paigaldatud diiselmootori. Müügile tuli see versioon 2007. aasta lõpus.

2. põlvkond

2. põlvkond tuli müügile aastal 2015. Seda esitleti 2014. aastal Pariisis. Uus Q7 on vanast lühem, kergem ja sportlikum. Uus Q7 on suisa 363 kg kergem kui vana. Mootorivalikusse kuulub lisaks 6- ja 8-silindrilistele mootoritele ka hübriidmootor.
Tapa vald

Loodus

Maastikuliselt jääb suurem osa vallast Pandivere kõrgustikule, valla põhja- ja lääneosa aga Kõrvemaale. Tapa vald asub Valgejõe ja Jägala jõe veelahkmel. Suurimad valda läbivad jõed on Valgejõgi, Soodla jõgi ja Jänijõgi.
Tapa vald jääb valdavalt Lääne-Eesti vesikonna Lääne-Eesti alamvesikonda (Pandivere). Soodla jõgi on osa Tallinna veehaardest.
Suurem osa Tapa vallast, va Piibe maanteest (riigi tugimaantee nr 13 Jägala–Käravete) läände jääv ala, asub Pandivere nitraaditundlikul alal.

Haldusreform

2017. aasta haldusreformi käigus soovisid endise Ambla valla põhjaosa asulad (Ambla ja Käravete alevik, Jõgisoo, Raka, Roosna, Reinevere, Märjandi, Kukevere ja Sääsküla küla) liituda Järva valla asemel Tapa vallaga. Ambla Vallavolikogu seda soovi ei rahuldanud ning Ambla vald liitus tervikuna Järva vallaks.
2018. aasta maikuus algatasid samad Järva valla põhjaosa asulad üleminekuprotsessi Tapa valla koosseisu uuesti. Järva Vallavolikogu arutas eelmainitud eelnõud esimest korda 11. septembril 2018 otsust tegemata.
Jaanus Raidal

Haridus

Jaanus Raidal lõpetas 1981. aastal Otepää Keskkooli, 1983. aastal Tallinna 15. Tehnikakooli kokana ning 1996. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusökonomistina.

Poliitiline tegevus

Aastatel 1989–1993 oli Raidal Otepää linnapea. Ta on olnud ka linnavolikogu esimees ja Otepää vallavanem.
Raidal oli Eesti Kongressi liige. 
Aastal 1992 valiti Jaanus Raidal ERSP nimekirjas VII Riigikogu liikmeks. Riigikogus oli ta maaelu ja regionaalpoliitika komisjoni esimees. Raidali eestvedamisel töötati välja Eesti Vabariigi haldusreformi kontseptsioon ja teesid ning reformikava.
Aastal 1996 sai temast Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi esindaja Eestis.
Raidal on olnud Eesti Rohelise Liikumise (1988), Eesti Demokraatliku Tööerakonna (1988–1992), Tuleviku Eesti Erakonna (1993–1999), Erakonna Eestimaa Rohelised (2006–2007) ja Rahvaliidu (2006–2012) liige. 2017. aasta oktoobrist kuulub Jaanus Raidal Eesti Keskerakonda (Soovitajad: Mihhail Korb ja Jüri Konrad). 
Pärast 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi valiti Raidal Otepää vallavolikogu esimeheks. Sellel ametikohal töötas ta kuni 25. maini 2010. 12.11.2013 valiti Raidal taas Otepää vallavolikogu esimeheks.

Ühiskondlik tegevus

Jaanus Raidal osales 2004. aastal tõsielusarjas "Džunglistaar".
Aastal 1991 loodi "Jaanus Raidali nimeline fond". Fond tegutses aastani 1999. Fond loodi sihtotstarbelise ühendusena aitamaks ellu viia konkreetseid poliitilisi eesmärke: Demokraatia tagamine riigivõimu organites ja kohalikes omavalitsustes. Eesti majanduspoliitiliste radikaalsete sammude toetamine, tõstmaks Eesti elatustaset võrdväärseks arenenud riikidega. Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheliste suhete normaliseerimine ja mitte-eestlaste integreerimine eesti ühiskonda. Eesti elanikkonna ja maailma väikerahvaste kultuuri arengu toetamine rahvusvahelise koostöö kaudu. Samuti maailmas tunnustamata rahvaste abistamine tunnustuse saavutamiseks.
2014. aastal võttis ta osa Sky Plusi "võimaliku eurosaadiku valimistest". 1. aprillil selgusivad kaks enim hääli saanut, kes kutsutakse seejärel Hommikuprogrammi debatile. 7. aprillil selgub võitja ehk võimalik eurosaadik, kelle Talent.ee esitab Euroopa Parlamendi valimistel ametlikuks kandidaadiks.
2015. aastal saab Jaanus Raidal Eesti Patendiametilt kasuliku mudeli sertifikaadi. Tema poolt loodud rannalina/hommikumantel saab nimeks "Towelfy" ja samal aastal loob ka samanimelise ettevõtte oma leiutise turustamiseks.
Maret (eesnimi)

Maret on naisenimi.
2012. aasta lõpu seisuga elas Eestis Rahvastikuregistri andmetel 1799 Maretit.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maret 1702 naisel. Maret on Eestis populaarsuselt 106. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Maret vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,27 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,27. Maret on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 61).
Kohaliku omavalitsuse volikogu revisjonikomisjon

Revisjonikomisjon on kohaliku omavalitsuse üksuse (KOV) kontrollorgan, mis täidab olulist rolli KOVi sisekontrollisüsteemis. Revisjonikomisjoni moodustamine, õigused ja kohustused on esitatud kohaliku omavalitsuse korraldamise seaduse (edaspidi KOKS)  §-s 48.

Revisjonikomisjoni moodustamine

KOKSi järgi moodustab revisjonikomisjoni KOVi volikogu oma volituste ajaks. Revisjonikomisjoni liikmeid peab olema vähemalt kolm, kes valitakse volikogu liikmete hulgast. 
Revisjonikomisjoni tööd juhib revisjonikomisjoni esimees. Kuigi KOKS ei täpsusta, kas revisjonikomisjoni liikmed valitakse koalitsioonis või opositsioonis olevate volikogu liikmete hulgast, on riigikontrolör Alar Karis avaldanud arvamust, et revisjonikomisjoni efektiivse toimimise huvides oleks vajalik ka opositsioonis olevate volikogu liikmete kaasatus. Üldiselt on hea tava, et revisjonikomisjoni kuuluvad kõigi volikogus esindatud erinevate poliitiliste jõudude (fraktsioonide) esindajad ning esimehe koht kuulub opositsioonile.

Revisjonikomisjoni esimehe ja liikmete tagasiastumine

Revisjonikomisjoni liikmete sh esimehe tagasiastumist reguleerib KOKS § 461, mis ütleb, et tagasiastumise korral esitab revisjonikomisjoni liige avalduse valla- või linnasekretärile. Juhul, kui revisjonikomisjoni liikmele avaldatakse umbusaldust, siis saab seda teha ainult KOVi volikogu (KOKS § 22 lg 1 p 18). Umbusalduse algatamiseks on vajalik vähemalt neljandiku volikogu koosseisu nõusolek. Umbusalduse avaldamisega vabastatakse revisjonikomisjoni liige tema kohustustest.
FK Kauno Žalgiris

Ajalugu

Klubi loodi 2004.
Gällivare

Gällivare (soome keeles Jällivaara, põhjasaami keeles Jiellevárri ja Váhčir, meä keeles Jellivaara) on Gällivare valla halduskeskus Norrbotteni läänis Rootsis Lapimaal 100 kilomeetrit polaarjoonest põhja pool. 
Pindala on 7,48 km² ja elanikke 8480 (2005).
Gällivares peetakse murdmaasuusatamise maailmakarikavõistluste etappe.
Arvo Lukner

Arvo Lukner (9. august 1938 – 9. jaanuar 2015 Tallinn) oli eesti poksija.
Tema treener oli Martin Linnamägi.
Ta oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kahekordne Eesti NSV meister aastatel 1961-1962. Ta sai 1957. aasta Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2. koha.
Lukner osales aastatel 1960–1962 kolm korda Eesti NSV–Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1960. aastal ning kaotas oma kohtumise 1961. aastal ja 1962. aastal.

Isiklikku

Arvo Lukner on maetud Tallinna Liiva kalmistule.
Aandu karstiala

Aandu karstiala asub Rapla maakonnas Kohila vallas; nimetatud ürglooduse objektiks. Karstiala pindala on 16 ha.
Karstiala võeti kaitse alla 1961. aastal. Seal kaitstakse Aandu karstiorgu, mis on põhja-lõunasuunaline ja u 800 m pikkune. Karstiorus on mitmeid kurisuid, sinna neeldub Teemanti oja.
Telnet

Telnet on TCP/IP-il põhinev võrguprotokoll, mis pakub kahesuunalist interaktiivset suhtlusteenust. Tavaliselt kasutatakse Telneti käsureaprogrammina võrgu kaudu kaugsisselogimiseks. Telneti protokoll töötati välja 1969. aastal koos RFC 15-ga, edasiarendus RFC 854-s ning on määratud internetiehituse töörühma (IETF) interneti standardiga STD 8, mis oli üks esimesi internetistandardeid.
Terminit telnet kasutatakse ka protokolli kasutava klientrakenduse tarkvara kohta. Telneti kliendid on enamikul UNIX-i süsteemidel olemas olnud juba aastaid ning tänapäeval on telneti klient olemas pea iga tarkvara platvormi jaoks. Viimasel ajal on telneti üha enam asendamas krüpteeeritud sidet kasutav turvaline kest (SSH).
Kuntsevo kalmistu

Kuntsevo kalmistu (vene keeles Кунцевское кладбище) on kalmistu Moskvas lääneosas Kuntsevo rajoonis. 
Kuntsevo kalmistu on üka vanimaid Moskva surnuaedu, mis on tekkinud külakalmistuna 17. sajandi lõpus. Praegust nime kannab kalmistu alates 1920. aastate algusest.
Kuntsevo kalmistu pindala on ligikaudu 17 hektarit.
Eefa

Levila

Nad elavad valdavalt Aafrikas ja Anatoolias.

Kokkupuuted inimestega

Eefa perekonna madusid liigitatakse inimese suhtes mürkmadudeks, kuna nende hammustus võib inimestel kas raskema või keskmise astme mürgistusseisundeid esile kutsuda. Mürgistuseisund võib tekkida kui süljes leiduvad toksiinid 'ründavad' kapillaare ja keha vallandab immuunkaitse, kuid ei jõua õigeaegselt lahustunud kapillaaridest tulenevaid mehhanisme repareerida.
Klavessiinifestival

Klavessiinifestival (ka Klavessiinipäevad) on igal paarisaastal toimuv Eesti muusikafestival, kus esinevad peale Eesti ka välismaa tuntud klavessinistid. Festivali korraldab MTÜ Eesti Klavessiinisõprade Tsunft.
Festivali kunstiline juht on Imbi Tarum.
Riigimehed

Faabula

Riigimehed omab nii mõneski osas sarnasusi BBC Four poolt alates 2005 aastast toodetava seriaaliga The Thick Of It, mis jälgib Sotsiaalsete Afääride ministri elu Briti võimukoridorides.
Londoni vasar

Leidmine

Juunis 1936 leidsid Max Hann ja tema abikaasa Texases Londoni lähedal Red Creeki ääres matkates puutüki, mis ulatus välja ümbritsevatest kivimimoodustistest eraldi olevast liivakivitükist. Aastal 1946 või 1947 lõhkus nende poeg kivi ning leidis vasara, mis oli osaliselt kivi sees. Aastal 1983 müüs perekond Hann kivi kreatsionist Carl E. Baugh'le

Kreatsionistide väide

Carl E. Baugh ja teised kreatsionistid on väitnud, et kivi ning järelikult selle sees olnud vasara vanus on 500 kuni 300 miljonit aastat (Kambrium kuni Karbon), kuigi Red Creeki kaljud pärinevad Vara-Kriidist (115–115 miljonit aastat tagasi). Peale selle ütleb ümbritsevate kaljude vanus vasara vanuse kohta vähe, sest on teada juhtumeid, kus setted on eseme ümber kõvastunud mõnekümne aastaga.
Aastatel 1997–1999 uuriti vaatamata Baugh' pikaaegsele vastuseisule lõpuks vasara puitvart radiosüsiniku meetodil ning saadi tulemuseks 0 kuni 700 aastat tagasi. Rohkem teavet nende uuringute kohta pole avaldatud.
Tõenduseks, et tegu pole võltsinguga, viitavad kreatsionistid Ohios Columbuses Batelle'i Laboratooriumides tehtud uuringutele, mille järgi vasara metallist pea sisaldab 96,6% rauda, 2,6% kloori ja 0,74% väävlit. Baugh on kinnitanud, et säärast sulamit pole tänapäeva tehnoloogia abil võimalik valmistada, kuid pole seda tõendanud.
Baugh' väitel tingib just selline koostis selle, et metall ei ole roostetanud. Ka spetsiaalselt uurimiseks tehtud väikesest kriimustusest ei olevat tekkinud roostet. Ent kreatsionistide saidil oleval fotol on näha roostet kõikjal vasara peal.
Laboratooriumis Texas Utilities 1992. aastal tehtud röntgenuuring näitas, et vasara peas puuduvad mullid ja selle tiheduse on ühtlane. Kuigi tänapäeva kõrgahjudes sulatatud raua puhul on see tavaline, pani Baugh ka selle veeuputuseelse arenenud tehnoloogia arvele.

Vasara hiljutine päritolu

Kõik olemasolevad tõendid viitavad vasara hiljutisele päritolule: vasara kuju on tuttav, metall ei ole kivisse difundeerunud, vasara vars ei ole kivistunud. Vasar on kujult väga sarnane USA-s 19. ja 20. sajandil levinud vasaratega.
Alexander Goette

Alexander Wilhelm Goette (31. detsember 1840 Sankt Petersburg – 5. veebruar 1922 Handschuhsheim) oli saksa zooloog, embrüoloog ja arengubioloog.

Tunnustused

1877 Karl Ernst von Baeri medal töö "Die Entwickelungsgeschichte der Unke: (Bombinator igneus) als Grundlage einer vergleichenden Morphologie der Wirbelthiere" eest.
Štiavnica mäestik

Štiavnica mäestik (slovaki keeles Štiavnické vrchy, saksa keeles Schemnitzer Berge) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Slovaki keskmäestikust. Mäestiku kõrgeim tipp on Sitno (1 009,2 m). Tähtsaim asula on Banská Štiavnica.

Geoloogia

Mäestik koosneb valdavalt Neogeenis tekkinud andesiidist ja rüoliidist, seal esinab ka bretšat ja tuffi. Suurem osa mägedest asub Miotseeni Štiavnica kihtvulkaani kaldeera kohal. Tõenäoliselt oli sealne vulkaan varem Slovakkia vulkaanidest kõrgeim - hinnanguliselt ulatus selle tipp 4000 meetrit üle merepinna. Mäestikust on leitud 140 erinevat mineraali, seal leidub ka mitmeid maake. Varem kaevandati Banská Štiavnica ümbruses hõbedat.
Richteri skaala

Richteri skaala on logaritmiline skaala, mida kasutatakse maavärina võimsuse hindamiseks.
1935 Charles Richteri loodud skaalal ei ole miinimum- ega maksimumväärtusi. Maavärina tugevust (magnituudi) hinnatakse nimelise mõõtühikuta arvuga kümnendiku täpsusega. Maavärina tugevus võib olla ka negatiivne, näiteks –3,0. Inimene seda ei tunne, kuid tundlikele seismograafidele on see madalaim registreeritav väärtus. 
Võimsaima registreeritud maavärina magnituud on olnud 9,5 (Suur Tšiili maavärin). Maavärina amplituud kasvab magnituudi suurenemisel ühe ühiku võrra kümnekordselt. Näiteks on 6-ne maavärin 10 korda suurema amplituudiga kui 5-ne ning 100 korda suurema amplituudiga kui magnituudilt 4-ne maavärin. Eralduvad energiahulgad on vastavalt umbes 32 korda suurem ja 1000 korda suurem (31,6×31,6=1000). 
Maavärinate tugevuse hindamiseks kasutatakse seismograafe. Magnituud leitakse maavärina tugevaima tõuke amplituudi järgi. Lisaks tuleb hinnata ka maavärina kaugust seismojaamast. Kaugus jaamast ja maavärina epitsentri asukoht leitakse mitme jaama andmete võrdlemisel.
Megara koolkond

Megara koolkond on vanakreeka filosoofiakoolkond, mille rajas Sokratese õpilane Eukleides Megarast ja mille põhiline tegevusaeg oli 4. sajandil eKr.
Diogenes Laertiose järgi kutsusid Eukleidese esimesed järglased ennast megaralasteks, kuid hiljem on neid nimetatud eripärase argumenteerimisviisi tõttu ka eristikuteks (kreeka keeles ἐριστικοί) ja dialektikuteks (kreeka keeles διαλεκτικοί).
Megara Eukleidese järglasteks koolkonna juhi positsioonil olid Ichthyas, Kleinomachos ja Stilpon Eukleidese õpilastest väärib mainimist veel Eubulides, kelle õpetustega on seotud Diodoros Kronose tegevus loogika valdkonnas. Vanematest Megara koolkonna esindajatest väärivad veel nimetamist Thrasymachos Korintosest, Nikarete, Pasikles ja Bryson Ahhaiast.
Megara koolkonna esialgse õpetuse aluseks oli sokraatlise ühtse headuse ühendamine eleaatide püsiva ning muutumatu ühtsuse ideega, kuid hilisemates arengutes muutus aina olulisemaks töö loogika valdkonnas. Seetõttu on küsitav, kas Megara koolkonna puhul on üleüldse võimalik kõneleda ühtsest koolkonnast või peaks dialektikuid teistest megaralastest eristama. Samas olid loogika ja tõestamisega seotud küsimused olulised koolkonna rajalalegi. Noorematest dialektilise koolkonna esindajatest väärivad nimetamist Apollonios Kronos, Euphantos, Dionysios Chalkedonist, Philon Dialektik, Alexinos ja Panthoides.
Oma tööga loogika valdkonnas olid dialektikud stoikute eelkäijaks ning väidetavasti oli Zenon Kitionist üks Stilponi õpilastest. Stilponi õpilastest Eretria Menedemosest ja Phleiusi Asklepiadesest said Elise-Eretria koolkonna olulised esindajad ning seetõttu on seda kooli tihedalt seotud ka Megara koolkonnaga.
Ollepa külanõukogu

Ollepa külanõukogu oli külanõukogu, mis moodustati Kabala valla koosseisus 1945. aastal. Aastatel 1950–1959 oli Türi rajooni, hiljem Paide rajooni koosseisus.
Ollepa külanõukogu koosnes algselt Laeva, Nõmme, Ollepa, Vahamulla, Sagevere, Pibari, Saarepere ja Kahala külast. 1954 moodustati uus Ollepa külanõukogu, kuhu kuulusid ka endise Mäo külanõukogu külad: Arkma, Kurla, Meossaare, Kabala, Raja, Saare ja Mäo küla.
Külanõukogu täitevkomitee asus Sagevere küla taluhoones.
1977 liideti Ollepa külanõukogus 8 asulat, sh Laeva, Muriku, Mäo, Saare, Saarepere, Vahamulla.
Aastal 1991 nimetati Ollepa külanõukogu ümber Kabala külanõukoguks.
Georg Anton Benda

Georg Anton Benda (õieti Jiří Antonín Benda; 30. juuni 1722 Benátky nad Jizerou - 6. november 1795 Köstritz) oli tšehhi viiuldaja, dirigent ja helilooja.
Ta õppis muusikat Kosmonosy (1735) ja Jičíni (mõlemad Kesk-Tšehhi maakonnas) (1739-1742) gümnaasiumides, töötas 1742-1749 Berliinis kammermuusikuna, aastast 1750 Gothas, kus 1770-1778 õukonna kapellmeister, esines oma kapelli dirigeerides Berliinis, Potsdamis jm. Euroopas.

LOOMING

13 ooperit sh melodraamad "Ariadne Naxosel" 1774, "Medeia" 1775, "Pygmalion" 1779, "Almanzor ja Nadine" 1779, singspielid sh "Metsad" 1776; "Külalaat" 1775 (kõige edukam), veel "Puuraijuja e. Kolm soovi" 1778, "Romeo ja Julia", "Tatari seadus" 1786, missad, sümfoonilised kantaadid "Amynti kaebed" 1774, "Cephal ja "Aurora" 1775, "Blenda kaebed" 1792
Renault

Renault Group on Prantsusmaa autotootmisettevõte. Ettevõtte peakontor asub Boulogne-Billancourtis. 
Tänapäeval toodetakse Renault' autosid 200 riigis.
Ettevõte asutas 1899. aastal Louis Renault.