Uurali keeled

Uurali keeled on Põhja-Euraasia kõige keelterohkem keelkond: sellesse kuulub vähemalt 30 keelt. Nendest keeltest on tuntumad ehk riigikeelteks kujunenud: eesti keel, soome keel ning ungari keel.
Nimetus "uurali keeled" võeti kasutusele 19. sajandil. Seda ajendas asjaolu, et enamikku neist keeltest kõneldakse Uurali lähedal ning ka Uurali keelte ürgkodu, kus kõneldi Uurali algkeelt, paigutatakse Uurali piirkonna lõuna- või keskossa.
Uurali keeli ja nende kõnelejate kultuuri uurib uralistika, mis jaguneb soome-ugri keeli uurivaks fennougristikaks ja samojeedi keeli uurivaks samojedistikaks.
Kõik uurali keeled on soovõrdsed, neis puudub grammatiliselt sugu.

Levik ja põhiharud

Neid kõneldakse Põhja- ja Ida-Euroopas ning Aasia loodeosas laial alal, mille läänepoolne piir jääb Norrasse ja Ungarisse ning idapoolne piir Taimõri poolsaarele ning Jenissei ja Obi jõe äärde Lääne-Siberis.

Soome-ugri keeled

Maailmas tuntumad soome-ugri keeled on ungari keel (13,6 miljonit kõnelejat), soome keel (5,2 miljonit) ja eesti keel (1,1 miljonit). Soome keel on üks kahest Soome riigikeelest, ungari keel on Ungari ainus ametikeel ja eesti keel on Eesti riigikeel.
Saami keeled ehk saami keel on 11 keelest koosnev rühm (neist üks on välja surnud ja üks on peaaegu välja surnud), mille kõnelejaid on 23–35 tuhat. Saami keeli kõneldakse peamiselt Norras ja Rootsis, vähemal määral ka Soomes ning Venemaal Koola poolsaarel. Liivi keel on peaaegu väljasurnud keel Lätis, eesti keele lähedane sugulane. Kõiki  teisi  uurali keeli kõneldakse Venemaal.
Eesti keele naabrid ja lähemad sugulased Venemaal laial alal kuni Koola poolsaaremi välja on vadja keel, isuri keel (mõlemad peaaegu välja surnud), vepsa keel (6000 kõnelejat) ja karjala keel (128 000, peamiselt Karjala Vabariigis). Volga keskjooksu piirkonnas kõneldakse põhiliselt Mordvas mordva keeli (ersa keel ja mokša keel kokku 800 000 kõnelejaga), mari keeled põhiliselt Mari Elis (600 000 kõnelejat) ja udmurdi keel põhiliselt Udmurtias (565 000 kõnelejat). Kaugemal põhjas kõneldakse komi keeli (põhiliselt Komis; sürjakomi keelt ja permikomi keelt, kokku umbes 400 000 kõnelejat).
Uuralist idas Handi-Mansimaal  kõneldakse obiugri keeli (handi keelt 12 000 kõnelejaga ja mansi keelt 3000 kõnelejaga).  Need on kaugele läände tunginud ungari keele kõige lähemad sugulased. Koos moodustavad need ugri keelerühma.

Samojeedi keeled

Samojeedi rahvad, kes hoolimata Nõukogude võimude püüdest neid paikseks muuta on jäänud tänini osalt rändrahvasteks, asustavad laia ala Põhja-Venemaal Valgest merest kuni Taimõri poolsaareni. Kõige suurem rahvas nende seas on neenetsid (umbes 35 000). Nad on Neenetsi autonoomse ringkonna ja Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna (varem ka Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomses ringkonnas) nimirahvus.  Peale selle elab umbes 1200 metsaneenetsit Handi-Mansimaal ja umbes 800  Arhangelski oblastis. Neenetsi keelt kõneleb veel 27 000 inimest, seega umbes 77% neenetsitest. Neenetsite lähedasi keelesugulasi eenetseid Jenissei suudmealal on järel vaid 200, kellest eenetsi keelt kõneleb umbes 70 vanemat inimest.
Neist põhjas ja idas elavad nganassaanid, kellest umbes 500 kõneleb nganassaani keelt, ja sölkupid kagus Obi keskjooksul, kellest sölkupi keelt kõneleb 1570 inimest. Lõunasamojeedi keeled matori keel ja kamassi keel ning Põhjasamojeedi keel juratsi keel on välja surnud. Matori keele kõnelejad võtsid 19. sajandi alguses üle ühe turgi keele, kuid seda keelt on tänu kunagisele välitööle palju uuritud. Kamassi keele viimane kõneleja suri 1989. Juratsi keel suri välja 19. sajandi alguses.

Kõnelejate arv

Uurali keeli kõneleb kokku umbes 25 miljonit inimest.

Tüpoloogia

Uurali keeled erinevad üksteisest märkimisväärselt, olles tüpoloogiliselt mitmekesised nii fonoloogia, morfoloogia kui ka süntaksi poolest.
Morfoloogias on valdav aglutinatsioon. Iseloomulik on käänete rohkus (kuni 20). Paljudes keeltes kasutatakse eitusverbi. Grammatilist sugu ei ole.
Levinud on vokaalharmoonia.

Uurimislugu

Esimesed soome-ugri keelesugulusest kirjutanud ning ungari keele, soome keele ja saami keelte sugulust maininud autorid olid teadaolevalt Martin Fogel ja János Sajnovics.