Korporatsioon Lembela

Ajalugu

Korporatsioon Lembela asutati kolmanda Eesti naiskorporatsioonina 1924. aasta sügissemestril Tartus. Asutamiskoosoleks toimus 12. oktoobril 1924 ja sellest võttis osa 11 naisüliõpilast. Tartu Ülikooli valitsus kinnitas Lembela 24. oktoobril 1924 värvidega oranž-roheline-violetne ja 27. oktoobril ilmuti esmakordselt avalikult korporatsiooni välismärkides. Korporatsiooni ametlikuks asutamiskuupäevaks loetakse 24. oktoobrit.
Aastal 1933 muudeti korporatsiooni põhikirja ja edaspidi võis korporatsiooni vastu võtta ka eesti keelt valdavad ja eestimeelsed Tartu ülikoolis õppivad hõimurahvaste naisüliõpilased. Arutati ka korporatsiooni nime muutmist, kuid jäädi siiski algse nimekuju juurde. Aastal 1935 muudeti algseid lipuvärve: oranži asemel võeti kasutusele heleoranž, millest aja jooksul sai helebeež.
Korporatsiooni Lembela likvideerimise otsus tehti 19. septembril 1937 toimunud erakorralisel koosolekul. Põhjuseks oli liikmete vähesus ja majanduslikud raskused, aga ka Tartu ülikooli nõukogu kehtestatud üliõpilasorganisatsioonide minimaalne liikmete arv. Võimalik, et mitteametlikke kooskäimisi jätkati 1939. aastani. Varsti alanud Teine maailmasõda lõhestas liikmeskonda veelgi.
Lembela vilistlased hakkasid uuesti kokkusaamisi korraldama vilistlane Ida Inn'i eestvedamisel, kui ta 1960. aastatel Siberist tagasi tuli. Kokkusaamisi korraldati kellegi sünnipäeva ettekäändel. Korporatsiooni Lembela 60. juubelil 1984. aastal korraldati fotonäitus ja kanti värve.
Korporatsioon Lembela taasasutati 30. märtsil 1990 Tallinnas. Põhikiri taastati TÜ arhiivis oleva 1924. aastast pärit originaali ja vanemate liikmete mälu järgi. Juunis 1997 sõlmis korporatsioon Lembela Sõpruslepingu korporatsiooniga Leola. See on esimene ja siiani ainuke sõprusleping, mis on sõlmitud Eesti mees- ja naiskorporatsiooni vahel. Vilistlaskogu loodi ametlikult 6. aprillil 2000. Alates 2007. aasta sügisest asub Lembela konvendikorter Tallinna Tudengimajas Raekoja platsil.

Tegevus

Korporatsiooni Lembela tegevus jaguneb laias laastus ametlikuks ja mitteametlikuks. Ametlikud üritused on tegevliikmetele kohustuslikud. Semestri sees toimuvad iga nädal rebasetunnid, cantus-tunnid ja koosolekud. Rebasetunnis õpetab rebasevanem rebastele Lembelas kehtivaid reegleid, kodukorda ja traditsioone. Lisaks tutvustatab ka teiste organisatsioonide kombeid ja ajalugu. 
Cantus- ehk laulutunnis õpetatakse rebastele tudengilaule, mida korp! Lembelas tihemini lauldakse. Koosolekutel arutatakse tähtsamaid küsimusi ja otsustatakse ametlike üritustega seotud asju.
Iga semestri alguses toimuvad külalisõhtud, kus organiseerumata naisüliõpilased saavad Lembelaga tutvuda. Ürituse eesmärk on uute liikmete leidmine. Kaks korda aastas peetakse kommerssi ehk õestumispidu. Sügisesele kommersile järgneb perekonnaõhtu, kust võetakse osa koos kaaslastega. 
Traditsiooniliselt võtab Lembela osa Eesti Vabariigi lipuheiskamise tseremooniast ning seejärel toimuvast akadeemiliste organisatsioonide rongkäigust Raekoja platsilt Stenbocki maja hoovi. Lisaks osaletakse ka Tartus toimuvatel Volbri pidustustel. 
Suurim Lembela korraldatav üritus on lembe- ja naljalaulude võistlus, millest võtavad osa teised akadeemilised organisatsioonid. 
Mitteametlike üritustena toimuvad veel suvepäevad, tantsukursused ja spontaanselt korraldatud üritused.

Sümboolika

Kui korporatsioon Lembela 1924. aastal asutati, siis võeti värvideks oranž-roheline- violetne, mis tähistasid lahkust, truudust ja püsivust. Nii värve, kui ka nende tähendust muudeti 12. aprillil 1935. Värvideks said heleoranž-roheline-violetne, mis tähistasid sõprust, ausust ja kohusetruudust. Pärast taasasutamist 1990. aastal on värvideks helebeež-roheline-violett. 
Korporatsiooni Lembela algne vapp ei ole säilinud, kuid vanade piltide järgi taastati vapp 1998. aastal.