Kosmeetikatooted

Kosmeetikatooted ehk kosmeetikumid on ained või tooted, mida kasutatakse välimuse parandamiseks või keha lõhnastamiseks. Suur osa kosmeetikatoodetest on mõeldud kasutamiseks näol või juustel. 21. sajandil kasutavad naised rohkem kosmeetikatooteid kui mehed. Tegemist keemiliste ühendite seguga; mõned neist on saadud looduslikest allikatest (näiteks nagu kookosõli) ja mõned on sünteetilised.
Kosmeetikatootega võib olla tegu järgmistel juhtudel: nahakreemid, -emulsioonid, -vedelikud, -geelid ja -õlid, näomaskid, toonivad alused (vedelikud, pastad, puudrid), jumestuspuudrid, ihupuudrid, hügieenilised puudrid, tualettseebid, deodorantseebid, lõhnaõlid, lõhnaveed ja odekolonnid, kümblus- ja dušitooted (soolad, vahud, õlid, geelid), depileerimistooted, deodorandid ja antiperspirandid, juuksevärvid, juuste lokkimis- ja sirgendamistooted ning fiksaatorid, juukseviimistlusvahendid, juukse puhastustooted (vedelikud, puudrid, šampoonid), juukse taastustooted (vedelikud, kreemid, õlid), soenguviimistlustooted (vedelikud, lakid, võided), raseerimistooted (kreemid, vahud, näoveed), jumestustooted ning tooted jumestustoodete eemaldamiseks, huultehooldustooted, hammaste ja suuõõne hoolduse tooted, küünehooldus- ja -kaunistustooted, intiimhügieenitooted välispidiseks kasutamiseks, päevitustooted, pruunistavad tooted, nahapleegitustooted ja kortsudevastased tooted.
Kosmeetikatoode on aine või segu, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna osadega (nahk, juuksed, näo- ja ihukarvad, küüned, huuled ja välised suguelundid) või hammaste ja suuõõne limaskestadega ainult või peamiselt nende puhastamiseks, lõhnastamiseks, nende välimuse muutmiseks, nende kaitsmiseks, heas seisundis hoidmiseks või ihulõhnade parandamiseks

Etümoloogia

Sõna kosmeetika on tulnud kreekakeelsest väljendist κοσμητικὴ τέχνη (kosmetikē tekhnē), mis tähendab "oskus riietada ja kaunistada", samuti tuleb see sõnast κοσμητικός (kosmētikos), "oskus korrastada ja korraldada", mis omakorda tuleb sõnast κόσμος (kosmos), tähendades muuhulgas "korda" ja "ehteasja".

Maailmas

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) avaldas uue suunised kosmeetikatoodete ohutu tootmise korra heas tootmistavas (Good Manufacturing Practices (GMP)). Mitmete riikide vastutavad organid on standardi ISO 22716:2007 heaks kiitnud, asendades efektiivselt kehtivad juhised ja standardid. ISO 22716 annab tervikliku lähenemise kvaliteedijuhtimises neile, kes on seotud kosmeetikatoodete tootmise, pakendamise, testimise, ladustamise ja transpordiga. Standard käsitleb kõiki tarneahela aspekte alates varasest tooraine ja komponentide tarnimisest kuni lõpptoote tarnimisest tarbijani.
Standard põhineb teisel kvaliteedijuhtimissüsteemil, tagades sujuva integratsiooni selliste süsteemidega nagu ISO 9001 või British Retail Consortiumi (BRC) standardil tarbekaupadele. Seega, on selles kombineeritud hea tootmistava kasulikkuse, sidudes selle kosmeetikatoodete ohutuse üldise majandusekeskkonna parandamise töövahenditega, mis võimaldab ettevõtetel täita tarbijate üleüldisi nõudmisi kosmeetikatoodete ohutuse sertifitseerimisele.
Alates 2012. aasta juulis, alates mikroobsest saastumisest, üheks suurimaks mureküsimuseks on kosmeetikatoodete kvaliteet, ISO on kehtestanud uue standardi, hindamaks kosmeetikatoodete antimikroobset kaitset, säilitamise tõhususe testimise ja mikrobioloogiliste riskide hindamisega.

Euroopas

Euroopa Liidus kosmeetika ja isikliku hügieenitoodete tootmine, märgistamine ja tarnimine on reguleeritud määrusega (EÜ) nr EC 1223/2009. See kehtib kõigi EL-i maades ning Islandis, Norras ja Šveitsis. See määrus kehtib nii ühemehe ettevõtetel, mis toodavad ainult ühte toodet samavõrra kui suurtele rahvusvahelistele. Kosmeetikatoodete tootjad ja importijad peavad nõustuma rakendatavate regulatsioonidega, selleks, et oma tooteid ELi-siseselt müüa. Selles valdkonnas on tavapärane toetuda sobiva kvalifikatsiooniga osapoolele, nagu sõltumatu kolmanda osapoolena kontrolli- ja testimisettevõte, tagamaks kosmeetikatoodete vastavust toodetele kohaldatavate määrustega ja muude asjakohaste õigusaktidega, sh REACH-määrus GMP, ohtlikud ained jne.
Euroopa Liidus on kosmeetikatoodete ringlus ja nende ohutus olnud õigusaktides teemaks alates 1976. aastast. Üks uuemaid parendusi on loomkastete keeld kosmeetikatööstuses. Kosmeetikatoodete testimine loomadel on Euroopa Liidus olnud ebaseaduslik alates 2004. aasta septembrist ning samade toodete eri koostisosade testimine loomadel on keelatud osaliselt alates 2009. aasta märtsist ja täiesti keelatud alates 2013. aastast.
Kosmeetika regulatsioonid on Euroopas sageli ajakohastatud, et järgida trende ja uusi tehnoloogiaid, samal ajal tagades toodete ohutuse. Näiteks on kõik määruse 1223/2009 lisad suunatud inimese tervise potentsiaalsetele riskidele. Vastavalt EL regulatsioonidele on Euroopas kosmeetikatoodete tootja, jaemüüjad ja importijad määratud vastutavaks isikuks. Uus staatus tähendab, et vastutaval isikul on seaduslik vastutus tagada, et kosmeetikatooted ja kaubamärgid, mida nad toodavad või müüvad, vastavad kehtivatele kosmeetikatoodete eeskirjadele ja normidele. Vastutav isik on vastutav ka dokumentide eest, mis sisaldub dokumente nagu tooteandmikus (Product Information File (PIF)), tooteinfoleht, mis sisaldab kosmeetikatoote ohutusaruannet, toote kirjeldust, GMP aruannet või toote otstarvet.

Kosmeetikatoodete kasutajatele

Kosmeetikatoodete kasutajad saavad informatsiooni kosmeetikatoodete ohutuse kohta Terviseameti  kodulehelt. Samuti leiab sealt infot kosmeetikatoodete tõsise soovimatu mõju (TSM) kohta.