Otepää Gümnaasium

Rahvahariduse algus Otepää piirkonnas

Esimesed teated kooli olemasolust Otepääl pärinevad aastast 1686, kui Forseliuse seminari kasvandik Otepääle talurahvakooli asutas. Otepääl lõpetas 1688. aastal kooli juba 31 last. 1808. aasta sügisel asutati Otepää köstrikooli asemele teise astme talurahvakool kihelkonnakooli nime all, mis töötas 3-klassilisena: 4., 5. ja 6. klass. Esimeseks koolmeistriks oli K. H. Moritz. Märkimisväärne areng Otepää kihelkonna koolide arengus toimus 1872–1880, mil Otepää pastorina töötas esimene eesti soost kirikuõpetaja Jakob Hurt. Hurda eestvõttel ehitati 1879. aastal uus koolimaja. 1883. aasta sügisel asus Otepää kihelkonnakooli koolmeistri kohale Jakob Pärn, kes jäi sellele tööle 25 aastaks ning jätkas ka oma kirjanduslikku tegevust. Otepää kihelkonnakooli tegevus lõppes ametlikult 1923/24. õppeaastaga ja alates 1924. aasta sügisest sai koolist Vana-Otepää Kõrgem Algkool (1.–7. klass). Samal ajal kihelkonnakooliga tegutses piirkonnas Nüpli vallakool, Pilkuse vallakool, Kastolatsi vallakool. Nuustaku alevikus tegutsesid erinevate nimede all õigeusu kool, Nuustaku aleviku kool ning ühe- ja kaheklassiline ministeeriumikool ja erakoolid.

Eestikeelse progümnaasiumi loomine

1905. aasta revolutsiooni järel välja antud seadus lubas asutada erakoole, kus õppekeeleks on kohalik keel. Need koolid ei saanud kroonukoolide õigusi ja riiklikku toetust. Et lubatud koolid saaksid eksisteerida, tuli asutada haridusseltse, kes koole majanduslikult toetaksid. Nuustaku karskusseltsi Edasi juhi Gustav Wulffi eestvedamisel asutati 1906. aastal Nuustaku kooliselts, mille esimeheks valiti G. Wulff.
3. oktoobril 1907 alustas tegevust Nuustaku Kooliseltsi teise järgu eraprogümnaasium. Tegevust alustati üüripinnal 42 õpilasega ja 2 õpetajaga. Igal järgneval aastal lisati 1 klass, kuni 1910/11. õppeaastal oli kool kujunenud täielikuks progümnaasiumiks (3 ettevalmistusklassi ja 4 põhiklassi, seega kokku 7 klassi). Õppekeeleks oli eesti keel, välja arvatud vene keel ja Venemaa ajalugu, mille õpetajaks oli venelanna, kes eesti keelt ei osanud. Õppemaksu määras selts võimalikult madala, et see kellelegi raskusi ei valmistaks. Ettevalmistusklassides oli õppemaks 15 rubla aastas. Vanemates klassides õppemaks järk-järgult tõusis, ulatudes 4. klassis 40 rublani aastas. Kehvemate perede lastel vähendati õppemaksu kuni sellest täieliku vabastamiseni. 1909. aastal valmis Nuustaku alevi ja ümberkaudsete elanike ühise töö tulemusena progümnaasiumi hoone (tänane Otepää Muusikakool).

Progümnaasiumist täielikuks gümnaasiumiks

1919. aasta juulis saadi luba gümnaasiumiklasside järkjärguliseks avamiseks ning 1919/20. õppeaastast avati kõrgemad (5.–8.) ja paralleelklassid.

Otepää Gümnaasium

Otepää Gümnaasiumi moto on "võti tulevikku!"  ning visiooniks olla dünaamiline, avatud ja toetav õpikeskkond ennast väärtustavale inimesele.

Sümboolika

Koolil on sümboolikana oma logo, hümn, müts ja sõrmus.
Lipp – kooli lipp pärineb aastast 1997. Mastilipuna kaunistab kooliõue alates 3. oktoobrist 2012.
Sõrmus – sõrmus on tehtud hõbedast, sellel on kujutatud Otepää vapi karu, keskmes OG logo. Vasakul on tammeleht, mis sümboliseerib tugevust, ajaloolist mälu, vaimujõudu ning järjepidevust.
Müts – müts taastati 2007. aastal kooli 100. aastapäevaks, eeskujuks võeti Teise maailmasõja eelne koolimüts. Otepää Gümnaasiumi koolimütsi põhitoonid on must ja rukkilillesinine. Must sümboliseerib meie kandi viljakat mullapinda, aga ka hariduspõllu künnivagusid, mida siinkandis on küntud juba aastasadu. Mütsi kandja peab tajuma ka Eestimaa musta minevikku, millesse on panuse andnud ajalootormid, sõjad, okupatsioonid. Rukkilillesinine sümboliseerib meie rahvuslille, mis uhkelt õõtsub ka kõige kõvemas tormis selles samas mullapinnas, mille üle kumab lootusesinine taevas. Otepää Gümnaasiumi mütsi värvides peegeldub osaliselt ka Eesti lipp – on ju see trikoloor 1884. aastal pühitsetud just Otepääl. Kuna tegemist on ajaloolise mütsiga, milles valget värvi ei leidunud, jätkab kool traditsioonilise kahe mütsivärviga.
Hümn – koolil on hümn alates 2002. aastast. Sõnade autor on Ly Kuningas, meloodia autor Toomas Voll.

Moodulõpe

2014. aastal sündis moodulitel põhinev õppekava. Gümnasistid saavad võimaluse 1/4 oma õpingutest ise kokku panna. Valida on saanud järgmisi mooduleid: meedia, majandus, loovus, turism, liikumine ja tervis, tehnoloogia, loodus, humanitaar, riik ja ühiskond. Moodulitel põhinev õppekorraldus on pakkunud huvitavaid õppekäike erinevatesse laboritesse, stuudiotesse, suur- ja väikeettevõtetesse, kirjastustesse, parlamenti, metsa ja maale ja mujale. Korraldatud on arvukalt üritusi, mida on kajastanud kooliraadio ja koolitelevisioon.

Koolimeedia

Alates 2006. aastast tegutseb Otepää Gümnaasiumis meediaklass, kuhu kuuluvad gümnasistid, kes on otsustanud meediaõpetuse kasuks. Valida saab raadio, kirjutava pressi ja televisiooni vahel. 2011. aastal alustas tegevust OGTV ehk Otepää Gümnaasiumi televisioon. 2012. aasta vabariiklikul koolimeediakonkursil sai OGTV II koha. Erinevatel aegadel on koolileht kandnud nimesid Otu ja Otu Tungal, on ilmunud eraldi lehena või Otepää Teataja haridusliku vahelehena. Vabariiklikel koolimeedia konkurssidel on pälvinud ajaleht korduvalt kõrgeid kohti.
Regulaarselt tegutseb kooliraadio, mis igal nädalal edastab uudiseid saates "Nädalakaja" ning vastavalt tähtpäevadele erisaateid. Vabariiklikul meediakonkurssidel on osaletud alates 2007. aastast ning saadud korduvalt auhindu.

VeniVidiVici õpilasvahetus

Otepää Gümnaasiumi õpilased algatasid 2012. aastal eestisisese õpilasvahetuse VeniVidiVici 7.–12. klassi noortele.