google/wiki40b huggingface dataset:
Kvargid

Kvargid on elementaarosakesed, mis osalevad tugevas vastastikmõjus. Et neutronid ja prootonid koosnevad kvarkidest ja elektronid (mis on leptonid) on samuti fundamentaalosakesed, siis võib öelda, et kvargid ja leptonid on praegu teadaolevalt aine vähimad ja jagamatud osakesed.

Üldine kirjeldus

Kvargid omavad värvilaengut ning osalevad seetõttu tugevas vastastikmõjus. Tulenevalt tugeva vastasmõju eripärast ei saa kvargid eksisteerida üksinda, vaid peavad moodustama liitosakese, mille värvilaeng on neutraalne. Selliseid liitosakesi nimetatakse hadroniteks.
Et värvilaenguid on kolm (punane, sinine ja roheline) ja igale värvilaengule vastab antivärvilaeng (antipunane, antisinine ja antiroheline), siis moodustavad neutraalse liitosakese kas kolm erineva värvilaenguga kvarki või värvilaengu ja selle antivärvilaenguga kvargid. Tulenevalt sellest eksisteerivad kolmest kvargist koosnevad barüonid ning kvargist ja antikvargist koosnevad mesonid.
Teoreetiliselt on võimalikud ka neljast kvargist ja antikvargist koosnevad barüonid (pentakvargid) ja kahest kvargist ning kahest antikvargist koosnevad mesonid (tetrakvargid).
Kvarkide teooria esitas esmakordselt füüsik Murray Gell-Mann aastal 1964, katselist tõendust sai teooria 1960. aastate lõpul – 1970. aastate algul.
Nimetus kvark (inglise keeles quark) pärineb James Joyce'i romaanist "Finnegan's Wake" (1939), kus selle sõna tähendus jääb ebaselgeks; arvatavasti tähendab see varese kraaksu, võib-olla aga hoopis moonutatud kuju sõnast kvart.

Tugev vastastikmõju

Tugev vastasmõju on otseselt seotud värvilaenguga. "Värvilised" osakesed tõmbuvad. Tugeva vastasmõju eripäraks on, et hadroni läbimõõdu ulatuses on see jõud praktiliselt olematu ning kvargid liiguvad hadroni sees vabalt (seda nimetatakse ka pseudovabaduseks) relativistlike kiirustega. Kvarkide eemaldumisel üksteisest kasvab tugev vastasmõju kiiresti ning jääb siis konstantseks. Kvarki ei ole võimalik hadroni seest vabastada, kuna tema "välja löömiseks" vajalik energia on nii suur, et tõmbab vaakumist välja uue kvargi-antikvargi paari, mis moodustab lahknevate kvarkidega uued hadronid. Seda protsessi kutsutakse hadronisatsiooniks ja selle olemus on veel lõpuni selgitamata.
Värvilaengu kandjaks on gluuon, mis omab korraga nii värvi kui ka antivärvi laengut. Et gluuon on ise "värviline" osake, siis osaleb ta ka ise tugevas vastasmõjus. Seetõttu ei saa eksisteerida vabu gluuoneid, vaid ka gluuonid on seotud hadronite sisse.

Virtuaalsed kvargid

Katsete tulemusena on kindlaks tehtud, et hadronis eksisteerib lisaks teda moodustavatele kvarkidele ka "meretäis" virtuaalseid kvarke (inglise keeles sea of virtual quarks) ja gluuoneid. Neid võib hadronis olla lõpmatu hulk. Virtuaalsete kvarkide paar tekib siis, kui samas hadronis olev gluuon jaguneb kaheks; sama protsess toimub ka vastupidi, kahe kvargi annihileerumine kiirgab gluuoni. Nagu kõik teised virtuaalsed osakesed, nii eksisteerivad ka virtuaalsed kvargid ja gluuonid ainult määramatuse printsiibiga lubatud üliväikese aja jooksul, osaledes kvarke hadronis koos hoidvas tugevas vastasmõjus. Virtuaalsed kvargid võivad teatud oludel hadroniseeruda.
Sverre Fehn

Sverre Fehn (14. august 1924 Kongsberg – 23. veebruar 2009) oli norra arhitekt, Pritzkeri auhinna laureaat.
Is Patriotism a Virtue?

"Is Patriotism A Virtue?" ("Kas patriotism on voorus?") on filosoof Alasdair MacIntyre Lindley loeng, mille ta pidas 26. märtsil Kansase Ülikoolis.
Valga Maavalitsus

Valga Maavalitsus on Valga maavanemat teenindav riigiasutus, mis asub Valgas aadressil Kesk tänav 12. Valga maavanem on Margus Lepik.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetatakse 1. jaanuarist 2018.
Päästiktegur

Päästiktegur ehk vallandav tegur (inglise trigger factor, critical factor) on keskkonnategur, mis teatava väärtuseni jõudmisel vallandab mingisuguse protsessi.
Raks Al Nasha'ar

Raks Al Nasha'ar (ka khaliji või khaleegy) on Pärsia lahe piirkonnas naiste poolt naistele esitatud sotsiaalne tants.
Araabia keelest tõlgitult tähendab khaliji "lahte" ja viitab Pärsia lahe äärsetele riikidele (Iraan, Iraak, Araabia Ühendemiraadid, Kuveit, Katar, Bahrein, Omaan). Selle tantsu omapäraks on liuglev samm, juusteviskamine ning liikumised, milles kasutatakse ära laialõikelist kleiti thobe nasha'ar, milles tantsu tantsitakse.
Siima Škop

Isiklikku

Tema abikaasa oli kirjanik Andres Vanapa (Viktor Mellov). Näitleja Zoja Mellov on nende tütar, arhitekt Oleg Mellov nende poeg.
Tim Krul

Tim Krul (sündinud 3. aprillil 1988 Haagis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa kõrgliiga klubis Norwich City.
Ta alustas klubikarjääri Newcastle Unitedis. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Inglismaa klubides Carlisle United, Brighton & Hove Albion, Šotimaa kõrgliiga klubis Falkirk ning Hollandi klubides Jong Ajax ja AZ Alkmaar.
Hollandi jalgpallikoondises mängis Krul aastatel 2011–2015. Ta kuulus koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.
Assanduni lahing

Lahing

Lahingut mainitakse põgusalt saagas Knýtlinga saga, kus tsiteeritakse Islandi skald Óttarr svarti ehk Knudi ühe õukonnapoeedi värssi. Saagas on kirjas: "kuningas Knut pidas kolmanda ja suure lahingu Ethelredi poegade vastu kohas nimega Assatún, põhja pool taanlaste metsa" (Knútr konungr átti ena þriðju orrostu við Aðalráðssonu þar sem heita Assatún; varð þar enn mikil orrosta; þat er norðr frá Danaskógum). Saagas järgneb sellele Óttarr svarti kaheksarealine värss.
Lahingu käigus tapsid Knudi mehed Dorchesteri piiskopi Eadnoth noorema ajal, mil ta Edmundi meeste nimel hingepalvet luges. 12. sajandi kroonika Liber Eliensis järgi raiuti tal esmalt sõrmuse kätte saamiseks käsi otsast ja seejärel raiuti tema surnukeha tükkideks.

Lahinguvälja asukoht

Lisaks Ashingdonile leidub teinegi võimalik lahingupaik – samuti Essexi läheduses asuv Ashdon. Sellest piirkonnast on leitud palju roomlaste ja anglosakside münte. Ajaloolased on aastaid tulemusteta nende kahe koha üle vaielnud.
Ashdoni kasuks räägib mitu tugevat tõendit: paar anglosaksi testamenti osutavad just Ashdonile kui lahingupaigale. Lisaks ehitati sealne 10. sajandist pärinev puust külakirik, mis ise võis olla ehitatud varasema kristluseelse templi asukohale, kivikirikuna uuesti üles just 11. sajandil ehk enam-vähem ajal, mil Knud Inglismaale tungis. Kahjuks on kahest varasemast ehitisest väga vähe säilinud: need hävinesid suuresti praeguse kõigi pühakute kiriku ehitamisel vahemikus 13. sajandi lõpust kuni 15. sajandi alguseni.
René Guénon

Elulugu

Guénon sündis katoliiklikus peres. Nooruses tegeles ta matemaatika ja filosoofiaga.
Aastal 1907 siirdus Pariisi, kus liitus mitmete põrandaaluste kultuuriliikumistega, nagu teosoofia, spiritualism, okultism, gnostitsism ja hinduistliku šivaiitide koolkonnaga.
Neil aastail toimus tema lähenemine islamile, kristlusele ja budismile. Tema esialgne kokkupuude budismiga tekitas temas arusaama, et budism on vaid moonutatud arusaam hinduismist. Hiljem kokku puutudes Ananda Coomaraswamy ja Marco Pallisega sai ta selgeks budismi tegeliku olemuse ning hindas ümber oma varasemad seisukohad budismi kohta.
Aastal 1912 sai temast Rootsi maalija Ivan Aguéli õhutusel islamijärgija.
René Guénon ei esinenud mitte kui akadeemiline uurija, kellele usund on vaid pelk uurimisobjekt, vaid kui "ärganu" ja "usklik", kelle jaoks religioon ja äärmuseni käsitatud religioossus on ainuvõimalik eksisteerimisviis. Guénoni raamatud levisid tema eluajal vähe ja ta lahkus Euroopast juba 1930. aastal.
René Guénon oli aktiivne metafüüsika pooldaja. Ta uuris ja tegeles ka kultuuride võrdleva analüüsiga. Guénon käsitleb Läänt kui metafüüsika suhtes "kurti" ja "pimedat" tsivilisatsiooni. Ta pidas mõttetuks kasutada eristavat lähenemist mõistetele filosoof ja mõtleja.
Guénoni on seostatud ka konservatiivse revolutsiooni mõttevooluga.
Valentinianus III

Valentinianus III (sünninimega Flavius Placidius Valentinianus; 419–455) oli Lääne-Rooma keiser 424–455.
Ta oli Constantius III ja Galla Placidia ainuke poeg. Ta sai keisriks vaid kuueaastaselt. Alguses valitses tema eest ema, seejärel Flavius Aëtius.
Tema valitsemise ajal oli Rooma riik pidevate välisrünnakute all ning kaotas mitmeid provintse.
Erki Nool

1992. aasta suveolümpiamängud Barcelonas

Nool sai odaviskes nulli.

1996. aasta suveolümpiamängud Atlantas

Nool sai 8543 punktiga 6. koha.

2000. aasta suveolümpiamängud Sydneys

Olümpiavõitjaks tuli Nool läbi suurte raskuste, sest kohtunikud ei suutnud pärast viimast ehk kolmandat kettaheite katset öelda, kas Nool astus üle või mitte. Lõplik otsus oli, et ei astunud, ja tulemus pandi kirja.

2004. aasta suveolümpiamängud Ateenas

Nool sai 8235 punktiga 8. koha.

Teised tiitlivõistlused

Kergejõustiku maailmameistrivõistlustel 7. augustil 2001 Kanadas Edmontonis saavutas Nool kümnevõistluses tulemusega 8815 punkti teise koha. See tulemus on tänaseni Eesti rekord. Üksiktulemused olid 10,60/1,5, 7.63/2,0, 14.90, 2.03, 46,23, 14,40/0,0, 43.40, 5.40, 67.01, 4.29,58.
Kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel on Nool saanud 1998 Budapestis kulla ja 2002 Münchenis hõbeda.
1996. aastal tuli Nool Stockholmis Euroopa sisemeistrivõistlustel esikohale.

Seitsmevõistlus

Seitsmevõistluses on Noole parim tulemus ja Eesti rekord Jaapanis Maebashis 7. märtsil 1999 saadud 6374 punkti. Selle tulemusega tuli ta Maebashis 7. kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel teiseks.

Tegevus poliitikuna

2003. aastal astus Nool Isamaaliitu.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta Isamaaliidu teise numbrina 3044 häält.
2005. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kogus Nool 1653 häält  ja pääses Tallinna linnavolikokku.
Nool kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel, kogus Võru-, Valga- ja Põlva maakonnas IRLi esinumbrina 3178 häält ning pääses Riigikokku.
Ta oli IPU Eesti rühma liige aastatel 2007–2015. Korruptsioonivastase erikomisjoni aseesimees 2007–2012. Keskkonnakomisjoni aseesimees aastatel 2008–2011. Rahanduskomisjoni liige 2011–2012.
2011. aasta Riigikogu valimistel sai Nool 1397 häält ja pääses uuesti Riigikokku.
Keskkonnakomisjoni esimees 2012–2014. Euroopa Liidu asjade komisjoni liige 2012–2015.
2015. aasta parlamendivalimistel sai ta 1020 häält ning jäi Riigikogust välja.
Alates 2015 Tallinna linnavolikogu liige, 2016 Revisjonikomisjoni esimees.
31. detsembril 2015 astus Nool IRL-ist välja.

Tegevus kinnisvaraäris

Noolele kuulub OÜ Addison, mis kavatses ehitada Tallinnas Tulika tänavale 12-korruselise büroohoone . Ta on osanik ka mitmes kinnisvaraarenduse ja vahendusega tegelevas ettevõttes: MRS. PEX OÜ ja Incipe OÜ .

Perekond

Erki Nool on kuuelapselise pere neljas laps.
Erki Noolel on kolm last: kaks poega ja tütar. Poeg Robin on teivashüppaja.
Pole ametlikult abielus.
Erki Noole elukaaslase isa on Paavo Kivine.
Erki Noole õde Margit Lail on Põlvamaa Kanepi Jaani koguduse kirikuõpetaja ja 2007. aasta Eesti aasta ema.
Eesti Kunstifond

Eesti Kunstifond oli aastatel 1989–1996 tegutsenud majandusühendus, mis asus Eesti Kunstnike Liidu juures; 1944. aastal asutatud NSV Liidu Kunstifondi Eesti Vabariikliku Osakonna (aastast 1957 Eesti NSV Kunstifond) õigusjärglane.

Ajalugu

Ühenduse ajalugu ulatub aastasse 1940, mil loodi Eesti NSV Kunstnike Kooperatiiv. Aastal 1941 lõpetas see tegevuse. Aastal 1944 asutati NSV Liidu Kunstifondi Eesti Vabariiklik Osakond, mille ülesanded kattusid endise Kooperatiivi omadega.

Tegevus

Kunstifond tegeles Nõukogude perioodil muu hulgas kunstnike näituste toetamisega, ostis ja müüs kunstiteoseid. Kunstifondi varade toel asutati Tallinna ja Tartu kunstikombinaat "Ars". Taasiseseisvunud Eesti vabariigi ajal kunstifondi ülesanded ahenesid ja peamiselt tegeles see kinnisvara haldamise ja mitmete ateljeede vahendamisega. Pärast 1996. aasta Kunstifondi likvideerimisest läksid selle varad Eesti Kunstnike Liidule.
Türi Kevadfestival

Türi Kevadfestival toimub Eesti kevadpealinnas Türil.
Festivali kunstiline juht ja produtsent on Iren Lill.
Kazuo Ishiguro

Kazuo Ishiguro (jaapani keeles カズオ・イシグロ või 石黒 一雄 Kazuo Ishiguro; sündinud 8. novembril 1954 Nagasakis) on Jaapanis sündinud Briti romaanikirjanik. Tema pere kolis Jaapanist Suurbritanniasse 1960. aastal.
Ishiguro sai 1978. aastal bakalaureusekraadi Kenti Ülikoolist inglise keele ja filosoofia alal ning 1980. aastal magistrikraadi East Anglia Ülikoolist loovkirjutamise alal.
Ta sai 1982. aastal Suurbritannia kodakondsuse. 
Ishiguro on 1995. aastast Briti impeeriumi ordu ohvitser (OBE). 
Oma loomingu eest on ta võitnud mitmeid auhindu (nt 1986 Whitbreadi auhind, 1989 Bookeri auhind). 2017. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.
Severin Freund

Severin Freund (sündinud 11. mail 1988 Freyungis) on Saksamaa suusahüppaja, kes elab praegu Waldkirchenis.
Esimest korda võistles Freund maailma karikavõistlustel 22. detsembril 2007 Engelbergis ja sai 50. koha. 30 parema hulka jõudis ta esimest korda 30. detsembril samal aastal Oberstdorfis, kui ta oli 30. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Engelbergi etapil 19. detsembril 2010 oli ta esimest korda 10 parema seas, saades 8. koha. Esimese poodiumi koha ja samas ka võidu sai ta 15. jaanuaril 2011 Sapporos. Päev hiljem samas toimunud MK-etapil oli ta teine. Järgmisel nädalavahetusel Zakopanes toimunud MK-etapil oli ta kolmas. 
Hooajal 2014–2015 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.

Maailma karikavõistlustel

Severin Freund on osalenud (seisuga 26. märts 2017) 194 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 53 korda, millest 22 korral kõige kõrgemale astmele.
Avaliku omandi manifest

Avaliku omandi manifest on 2010. aastal Euroopa Komisjoni Communia projekti raames loodud manifest, mille eesmärgiks on säilitada, tugevdada ning mõtestada avaliku omandi kui "elutähtsa ressursi olemust ja rolli" tänapäeval ning mis visandab "avaliku omandi terviklikkuse tagamiseks vajalikud põhimõtted ja juhtnöörid".
Manifesti on allkirjastanud paljud digiõiguste organisatsioonid üle maailma ning tuhanded erasisikud. Manifest tõlgiti eesti keelde 2017. aastal Wikimedia Eesti eestvedamisel.
Heuristiline hindamine

Heuristiline hindamine  on arvutitarkvara kasutatavuse ülevaatamise meetod, mis aitab tuvastada kasutajaliidese (UI) disaini kasutatavusprobleeme. See hõlmab eelkõige hindajaid, kes kontrollivad liidest ja hindavad selle vastavust tunnustatud kasutatavuse põhimõtetele ("heuristikud"). Neid hindamismeetodeid on nüüd laialdaselt õpetatud ja harjutanud uues meedia sektoris, kus kasutajaliideseid kavandatakse sageli lühikese aja jooksul eelarvest, mis võib piirata saadaoleva raha suurust tagamiseks teiste tüüpi liidese testimiseks.
Arndti-Schulzi reegel

Ajalooline kontekst

Varased uuringud elusorganismide reaktsioonidest stiimulile näitasid, et füsioloogilised reageeringud võivad olla saavutatavad regulaarsete defineeritud doosidega. Nende vaatluste mehhanismide koostamine osutus keeruliseks ja märkimisväärsel hulgal teaduslikke ressursse kulutati kõnealusel teemal.
Raplamaa Ühistöö

Raplamaa Ühistöö on 2012. aasta jaanuaris korrapärast ilmumist alustanud Rapla maakonna elu käsitlev ainult internetis levitatav nädalaleht. Enne seda ilmus 2011. aasta detsembris neli proovinumbrit.
Raplamaa Ühistöö ilmub igal kolmapäeval.
Ajalehe väljaandja on seltsing Raplamaa Ühistöö.
Kuna senine maakonna ajaleht Raplamaa Sõnumid lõpetas alates 2013. aasta algusest ilmumise 3 korda nädalas ja ilmub nüüd kord nädalas samuti kolmapäeviti, hakkas seltsing Raplamaa Ühistöö 2013. aasta algusest katseliselt andma välja ka ajalehte Ühistöö Nädalalõpp, mis ilmus netilehena laupäeviti. Peatselt selle lehe väljaandmine katkestati.
Ralph von zur Mühlen

August Hermann Hugo Ralph Emil von zur Mühlen (14. oktoober / 26. oktoober 1873 Eistvere mõis – 28. aprill 1947 Kopenhaagen) oli Eesti vaimulik.
Mühlen lõpetas aastal 1892 Tartus eragümnaasiumi. Õppis Tartu ülikoolis aastatel 1892–1893 majandust ja 1895–1899 usuteadust. Oli Kurista mõisas koduõpetaja. Ordineeriti 1. oktoobril 1900 õpetajaks.
Oli aastatel 1900–1904 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja ja 1904–1906 Keila Miikaeli koguduse adjunktõpetaja. 17. detsembrist 1906 kuni 1939. aastani oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastal 1939 pastor Danzigis (Gdanskis) ja 1939–1944 pastor Gurskes (Górsk) Thorni (Toruń) lähedal. Aastal 1945 oli ta haigena Berliinis, edasi elas ta Kopenhaagenis, kus ta ka aastal 1947 suri.
Kloriit

Kloriidi erimid

Koostise ja struktuuri põhjal on tal rida erimeid: penniin, klinokloor, nimiit, odiniit, pennantiit, ripidoliit, sudoiit ja veel teisigi. Seda asjaolu sõnastatakse sageli nii, et kloriidi nime all peitub tegelikult terve rühm väga muutliku koostisega erinevate nimedega kihtsilikaate.
Tvedestrandi vald

Ajalugu

Valla staatuse sai Tvedestrandi linn 1. jaanuaril 1938. Aastal 1960 liideti sellega Dypvågi ja Holti vald. Hiljem on Tvedestrandist eraldatud Strengereid ja Folevatneti alad ning liidetud vastavalt Molandi ja Risøri vallaga.
Molandi vallale kuulunud Holtegårdeni ala omakorda on liidetud Tvedestrandiga.
Bernard Montgomery

Biograafia

Montgomery sündis 1887. aastal Kenningtonis Surrey krahvkonnas reverend Henry Montgomery ja tema naise Maudi neljanda lapsena.

Esimene maailmasõda

Montgomery jaoks algas esimene maailmasõda 1914. aasta augustis, kui ta pataljon, tollal osa 4. jalaväediviisi 10. jalaväebrigaadist, Prantsusmaale saadeti. Ta osales samal kuul Le Cateau ja Monsi lahingutes. 13. oktoobril 1914 Belgia piiri lähedal Méterenis, Esimese Ieperi lahingu käigus, sai ta tõsiselt haavata kui Saksa snaiper tulistas teda põlve ja läbi parema kopsu. Sama aasta sügisel anti talle Distinguished Service Order.
Pärast taastusravilt naasmist 12. veebruaril 1915 määrati ta Lancashire'is väljaõppel oleva 112. ja seejärel 104. brigaadi brigaadimajoriks Ta naasis läänerindele 1916. aasta algul, teenides 33. diviisi staabiohvitserina ja osales 1917. aasta aprillist maini väldanud Arrasi lahingus. 1917. aasta juulis sai ta IX korpuse staabiohvitseriks, mis oli osa kindral Sir Herbert Plumeri 2. armeest.
1917. aasta sügisel osales ta Passchendaele'i lahingus ja oli sõja lõpuks 47th (1/2nd London) Divisioni staabiülem, ajutise auastmega kolonelleitnant.
Miim

Miim (kreeka k. mimos) on pantomiimikunstnik, kes näoilmet muutes, žestide abil ja kehakeelt kasutades jäljendab olukordi ja inimesi või loob imaginaarseid kujundeid. Miimi esituses luuakse jutustus või poeetiline sõnum. Miim võib oma kunstis lähtuda kas sõnadeta näidendi või siis tantsu aluselt. Miim on varasemal ajal tähendanud ka väikest tõsielustseenidega näidendit. Seda sõna kasutatakse ka seoses Étienne Decroux' õpetusega, mida nimetatakse kehamiimiks (pr. k. mime corporel, ingl. k. corporeal mime).
Terentius

Publius Terentius Afer (195 või 185 või 184 eKr – 159 või 158 eKr) oli vanarooma näitekirjanik. Ta oli Põhja-Aafrikast pärit berber, kes sündis orjana. Terentius kirjutas 6 näidendit, mille esmalavastused toimusid umbes 170–160 eKr. 
Arvatakse, et ta oli sündinud Kartaagos. Roomas märkas tema annet senaator Terentius Lucanus, kes andis talle hea hariduse ja laskis ta vabaks andes talle uue nime. Tema algupärane nimi ei ole teada. Arvatavasti suri ta Kreekas või teekonnal tagasi Rooma.
Ta ei kirjutanud oma teoseid kirjakeeles, vaid kasutas rahvalikku keelepruuki. Nagu ka Plautus, tõlkis ta kreeka komöödiaid, kuid tegi omapoolseid täiendusi ja muudatusi, luues mõnikord kahest eri näidendist ühe. Tema eeskujudeks olid kreeka komöödiakirjanikud, näiteks Menandros. 
Terentiusele omistatakse ütlus "Homo sum, humani nihil a me alienum puto" ('Olen inimene, midagi inimlikku ei pea ma endale võõraks', komöödiast Heauton Timorumenos ('Enesepiinaja')).
Terentius on mõjutanud mitmeid uusaja klassikuid, näiteks Molière'i ja Gotthold Ephraim Lessingit.
Krüüdneri külanõukogu

Krüüdneri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Sulaoja külas.
Krüüdneri külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Tartumaa Veski valla koosseisus. Külanõukogu esimees 1945. aastast oli Jaan Tens.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Veski vald likvideeriti ja Krüüdneri külanõukogu territoorium arvati Otepää rajooni koosseisu. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega ühendati Krüüdneri külanõukogu ja Vana-Prangli külanõukogu ning moodustati Veski külanõukogu.
Eesti Hõimurahvaste Programmi kirjanduspreemia

Eesti Hõimurahvaste Programmi kirjanduspreemia on Eesti Hõimurahvaste Programmi Nõukogu ja Soome-Ugri Kirjanduste Assotsiatsiooni 2007. aastal asutatud iga-aastane kirjandusauhind. Auhind on loodud tunnustamaks uurali keelkonda kuuluvate omariikluseta hõimurahvaste kirjanikke, tõlkijaid ja kirjandusteadlasi. Preemiad antakse välja uurali keeltes kirjutatud teoste eest, mille kirjanduslik ja keeleline tase on ekspertide hinnangul märkimisväärne ja mis seega aitab kaasa emakeele säilimisele ja arendamisele.
Kirjanduspreemia nominentideks võib olla mõnes uurali keelkonna keeles kirjutatud ja eelnenud nelja aasta jooksul avaldatud raamatuna, erandkorras avaldatud ajakirjas, kui teose maht on vähemalt 30 lehekülge. Auhinnafondi suuruseks on 2500 eurot ning igas kategoorias määratakse preemia reeglina ühele autorile. Auhinna määrab žürii, mis moodustatakse Hõimurahvaste Programmi Nõukogu ning Soome-Ugri Kirjanduste Assotsiatsiooni esindajatest. Žürii võtab arvesse kohalike ekspertide soovitusi, kuid on oma otsustes sõltumatu. Võitjad teatatakse 1. novembril.

Ajalugu

2007. aastal anti preemia välja neljas kategoorias: ilukirjanduslik teos, tõlketeos (romaan, novellikogu, luulekogu, näidend – eelistatud on tõlked uurali keeltest), lasteraamat, kirjandusteaduslik teos (kirjanduslugu, kirjanduskriitika, esseede kogu, publitsistika).
2008. aastal jagati ilukirjanduse proosa ja luule kategooriaks ning kirjandusteaduse kategoorias anti võimalus kandideerida lisaks kirjandusloolisele ja kirjanduskriitiline teosele ka esseistika ja publitsistikaga.
2009.–2011. aastal sai kirjandusauhinnale kandideerida kuues valdkonnas: lisandus dramaturgiliste teoste (näidendid, filmistsenaariumid, ooperilibretod) kategooria.
2012. aastal kaotati kirjandusauhinna kirjandusteaduse kategooria, kuna kirjandusteaduslike teostega saab edaspidi kandideerida vastloodud rahvusteaduse auhinnale.
2017. aastal oli auhinnafondi suurus 2500 eurot.
Henrik Horn (1618–1693)

Henrik Horn af Marienborg (ka Henrik Henriksson Horn; 22. mai 1618 Stockholm – 22. veebruar 1693 Stade, Bremen-Verden) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, Aluliina vabahärra ja Läänemaa Ridala kihelkonna Võnnu mõisa pärushärra.

Elulugu

Henrik Horn sündis riiginõuniku ja laamani Henrik Karlsson Horni (1578–1618) ja Anna Jönsdotter Snakenborgi (1590–1644) pojana, kaks päeva pärast oma isa surma. Tema lesestunud ema oli seejärel mõisa valdaja Võnnus.
Ta oli 1643. aastast Kuramaa rügemendi ja 1645 Soome ratsaväerügemendi ülem. 30. aprillil 1651 sai ta, koos kindralmajorist onupoja Gustaf Evertsson Horniga, Aluliina (Marienburg) vabahärraks ja immatrikuleeriti 1652 aastal Rootsi rüütelkonda Horn af Marienborg vabahärrasuguvõsana nr 21. 1654 ülendati ta ratsaväe kindralmajoriks ja 1657 kindralleitnandiks, ning temast sai Soome armee ülem.
20. veebruaril 1660 sai temast riiginõunik ja samas ka Svea õuekohtu õuekohtunõunik. 1662. aastal müüs ta Võnnu mõisa 19 000 riigitaalri eest Magnus Gabriel de la Gardiele, kuid jäi ise ilmselt sinna rentnikuks. 1665. aastal sai ta Rootsi feldmarssaliks, mille järel määrati ta 16. veebruaril 1666 Bremen-Verdeni kindralkuberneriks. 1677 ülendati Rootsi laevastiku ülemadmiraliks, kaotas samal aastal Skåne sõjas Taani-Norra laevastiku vastu Kopenhaageni lähedal toimunud Køge lahe merelahingu, ning määrati 1678 Rootsi sõjaväe ülemjuhatajaks Liivimaal. Liivimaa armeega läks ta 1678. aasta talvel Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi vastu Ida-Preisimaal.
26. aprillist 1679 oli ta Tiohäradi lagsaga laaman (Smålandi kümne maakonna ülemkohtunik). Seejärel jätkas kuni surmani Bremen-Verdeni kindralkuberneri ametis.
Aleksander-Henn Schipai

Aleksander-Henn Schipai (21. november 1929 Tallinn – 5. märts 2004 Tallinn) oli eesti majandusteadlane ja ujumiskohtunik.