google/wiki40b huggingface dataset:
Kirundo provints

Loodus

Provintsis on kolm suuremat järve: Cohoha järv ja Rweru järv Busoni vallas Rwanda piiril ning Rwihinda järv Kirundo vallas. Viimase 15 aasta jooksul on need järved kliimamuutuse (põua) tagajärjel kuivanud peaaegu poole väiksemaks.
Enne kliimamuutust oli maa viljakas, nüüd enam mitte.
Rweru järvest edelas leidub volframit.

Majandus

Enne kliimamuutust oli Kirundo provints viljaka maa tõttu kõige jõukam. 2000. aastatel on põua tõttu kannatanud provints saanud ÜRO-lt abi.
Põllu- ja metsamajandus piirdub kalapüügiga Rweru järvel ja Cohoha järvel. Provintsi edelaosas kasvatatakse natuke kohvipuud.

Tähised

Standardi ISO 3166-2 järgi on provintsi kood BI-KI. HASCi kood on KI, FIPS PUB 10-4 kood on BY16.

Halduskeskus

Provintsi halduskeskus on Kirundo.

Võim

Provintsi kuberner on Oscar Ruvuna.
Karlowitzi rahu

Karlowitzi rahu allkirjastati 26. jaanuaril 1699 tänapäeva Serbias asuvas Sremski Karlovcis (tollase haldusjaotuse järgi Karlowitz sõjaväestatud piirialal) ja sellega lõppes Suur Türgi sõda (1683–1697), mille käigus oli Osmanite pool aastal 1697 Zenta lahingus lüüa saanud.
Leping tähistab Osmanite riigi valitsemise lõppemist suuremas osas Kesk-Euroopas ja nende impeeriumi languse algust. Peale sajanditepikkust laienemist oli tegemist esimeste territoriaalsete kaotustega Osmanite riigi jaoks ja lepingu järel sai Kesk- ning Kagu-Euroopas domineerivaks jõuks Habsburgide monarhia.

Läbirääkimised

26. jaanuaril 1699 allkirjastatud lepingule eelnes kahe kuu pikkune kongress, millel osales ühe poolena Osmanite riik ja teise poolena Püha Liiga. Liiga näol oli tegemist Saksa-Rooma riigi, Poola-Leedu, Veneetsia vabariigi ja Venemaa tsaari Peeter I koalitsiooniga. Läbirääkimistel osales ka Kirikuriik ja vahendajate rollis olid Inglismaa kuningriik ning Hollandi Vabariik. Läbirääkimisi rahu tingimuste üle alustati 1698. aasta 6. novembril.

Territooriumid

Rahvusvahelise õiguse printsiibi uti possidetis järgi kinnitas leping osapoolte käes selle sõlmimise hetkel olnud territoriaalsed valdused. Habsburgid said Osmanite riigilt Eğri ejaleti, Varati ejaleti, suure osa Budini ejaletist, Temeşvari ejaleti põhjapoolse osa ja osa Bosnia ejaletist. Need alad vastasid suurele osale Ungari, Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia ja Slavoonia aladele. Transilvaania vürstkond jäi nimeliselt küll sõltumatuks, kuid oli siiski Austria kuberneride otsese valitsemise all. Poola sai tagasi Podoolia, sealhulgas lammutatud Kamaniçe kindluse. Veneetsia sai suurema osa Dalmaatsiast koos Moreaga (ehk Lõuna-Kreekas asuva Peloponnesose poolsaarega), kuigi veidi vähem kui 20 aastat hiljem anti Morea Passarowitzi rahuga türklastele tagasi. Kuigi Karlowitzis arutleti ka Jeruusalemmas asuva Püha Haua kiriku saatuse üle, selle osas kokkuleppeni ei jõutud.
Osmanite kätte jäid nii Belgrad ja Temesvári banaat (tänane Timișoara) kui ka süseräänsus Valahhia ja Moldova vürstiriigi üle. Karlowitzis kokku lepitud vaherahu alusel kestsid läbirääkimised Moskooviaga veel aasta ja kulmineerusid 1700. aasta Konstantinoopoli rahuga, millega sultan loovutas Peeter I-le Azovi piirkonna. Moskoovia oli aga 11 aastat hiljem sunnitud need alad peale ebaõnnestunud Pruti jõe sõjakäiku sõlmitud Pruti rahu Osmanite riigile tagasi andma.

Peale rahu

Austerlaste ja türklaste valduste vaheliste uute piiride kavandamiseks loodi komisjonid ja mõnede piirilõikude üle vaieldi aastani 1703. Suuresti tänu Habsburgide erivoliniku Luigi Ferdinando Marsigli tööle lepiti Horvaatia ja Bihaći piirosade suhtes kokku 1700. aasta keskpaigaks ja Temesvári piiri osas 1701. aasta alguseks; seejärel märgiti piir esmakordselt maha tegelike piiripostidega.
Koos Karlowitzis saadud ligikaudu 160 000 ruutkilomeetri Ungari alade saamise ja hiljem Passarowitzi rahulepinguga saadud Temesvári banaadiga saavutas Habsburgide Austria Keisririik oma suurima ulatuse, tugevdades Austria staatust Kagu-Euroopa domineeriva võimuna.
Ivan Gratšov

Ivan Dmitrijevitš Gratšov (vene keeles Иван Дмитриевич Грачёв; sündinud 19. veebruaril 1952 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa poliitik, endine Riigiduuma saadik, majandusteaduste doktor.
Ta oli Riigiduuma saadik aastatel 1993–2003 ja 2007–2016.
Gratšov lõpetas 1973. aastal Uljanov-Lenini nimelise Kaasani Riikliku Ülikooli, seejärel samas aspirantuuri. Pärast aspirantuuri kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. 2010. aastal sai Gratšov majandusdoktoriks majandusfüüsikas.
Gratšov on poliitikas osalenud 1990. aastate algusest. Ta oli aastatel 1990–1993 Tatarstani Vabariigi Ülemnõukogu liige. 1993. aastal pääses ta Riigiduumasse Jabloko nimekirjas. 1998. aastal lahkus ta Jablokost konflikti tõttu partei juhtkonnaga. 
2001. aastal kandideeris Gratšov Tatarstani Vabariigi presidendiks. Valimistel sai ta 5,5% valijate häältest ja jäi kolmandaks. 
2007. aastal pääses ta Riigiduumasse Õiglase Venemaa nimekirjas. 2012. aastal valiti ta Riigiduuma energeetikakomitee esimeheks. 2016. aastal esitas Kasvupartei ta Riigiduuma saadikukandidaadiks valimistel ühemandaadilises valimisringkonnas. Gratšov jäi kolmandaks ja parlamenti ei pääsenud.

Isiklikku

Ivan Gratšovi abikaasa Oksana Dmitrijeva on töötanud Venemaa Föderatsiooni ministrina. 2017. aastal kavatses ta kandideerida Kasvupartei poolt esitatuna 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel, kuid kaotas sisevalimistel Boriss Titovile.
Gustav Kalkun

Gustav Kalkun (22. märts 1898 Raadi vald, Tartumaa – 24. aprill 1972 Detroit, USA) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.
Ta oli 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel kettaheites 15. koha ja 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel 10. koha. Kalkun võitis Eesti meistrivõistlustel 1922–1931 kettaheites 3 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi ning vasaraheites 1 kulla ja 4 pronksi. 
Saksa okupatsiooni ajal aastail 1943–1944 oli ta noorteorganisatsiooni Eesti Noored peastaabi ülem.
Gustav Kalkuni vennapoeg oli näitleja Karl Kalkun, kelle poeg omakorda spordiajakirjanik Kristjan Kalkun.
Michy Batshuayi

Koondisekarjäär

Belgia jalgpallikoondises debüteeris Batshuayi 28. märtsil 2016 Euroopa meistrivõistluste valikmängu raames Küprosega ja lõi viimase värava 5:0 võidumängus. 
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Ungari vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Tuneesia vastu.
Warreni maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1809. aastal.
Eero Kangor

Eero Kangor (sündinud 17. aprillil 1982 Tartus) on Eesti kunstikriitik ja -ajaloolane ning muinsuskaitseametnik.

Hariduskäik

Ta lõpetas Tartu Ülikoolis kunstiajaloo eriala bakalaureuseõppe 2005. aastal ja magistriõppe 2009. aastal. Seejärel jätkas ta õpinguid Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse doktorantuuris.

Töökäik

Aastatel 2005–2008 töötas ta Tartu Ülikoolis, tegeledes kunstiajaloolise fotokogu kataloogimise ja digiteerimisega. Aastatel 2008–2011 töötas Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudis, kus pidas muu hulgas loenguid fotograafia ajaloost. 2011–2013 töötas Tallinna Kunstihoone kuraatorina. Aastatel 2013–2015 töötas Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu teadurina. 
Ta töötab 2015. aastast Tallinna Linnaplaneerimise Ameti muinsuskaitse osakonnas kunstimälestiste alal.
Ta on kirjutanud kunstiarvustusi ja kureerinud näitusi.

Teadustöö

Teadustöö huvikeskmes eesti kunstiteaduse ajalugu 1920. aastate alguses.

Liikmesus

Kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingusse.
Neeruti Sinijärv

Neeruti Sinijärv on  järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Sinijärv on Tagajärvest ligikaudu 600 meetrit ida pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 
1,1 hektari suuruse järve sügavus on 4,8 meetrit.
Ingress

"Ingress" on liitreaalsust kasutav asukohapõhine paljude osavõtjatega võrgumäng (MMOG või MMO). Mängu töötas välja Niantic, mis oli esialgu Google'i sisemine idufirma. 15. novembril 2012 avaldati mäng eranditult Androidi-seadmetele, Apple'i iOS-i versioon ilmus 14. juulil 2014. Mängul on avatud narratiiviga ulmeteemaline taustalugu. "Ingressi" peetakse ka asukohapõhiseks fitnessmänguks (exergame).
Erinevalt paljudest teistest MMOG-tüüpi mängudest toimub "Ingressis" võistlus mitte üksikmängija- vaid meeskonnapõhiselt. Mänguga liitudes saavad mängijad valida kahe fraktsiooni (fraction) vahel: Enlightened ('valgustatud', rohelised) või Resistance ('vastupanu', sinised). Mängijaskond “võitleb” reaalses maailmas asuvate virtuaalsete portaalide üle, mis on nähtavad ainult mängu tarkvaras. Portaalide endale võitmiseks peab agent pärismaailmas portaali asukohta liikuma. Mäng eeldab palju agentidevahelist koostööd.
Diksmuide ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkond koosneb 5 vallast ja 30 osavallast.
Hamamatsu

Ajalugu

Tokugawa Ieyasu laskis ehitada Hamamatsu lossi 1570. aastal. Hamamatsu linn moodustati 1911. aastal.
2005. aastal liideti Hamamatsuga mitu ümbruskonna linna.
Hamamatsus on Suzuki ja Yamaha peakorter.
Johann Karl Girard

Johann Karl Girard (9. detsember 1732 Rastede, Alam-Saksi – 14. veebruar 1799 Tallinn) oli Tallinna kodanik (1774), raehärra (1797–1798) ning valiti 18. jaanuaril 1798 ka bürgermeistriks.
Taru

Taru ehk mesipuu on mesilastele valmistatud eluruum, millesse nad ehitavad kärgedega pesa ning koguvad sinna mett ja suira.
Metsmesilased ehitavad oma pesa koobastesse, kaljulõhedesse, õõnsatesse puudesse ja muudesse looduslikesse õõnsustesse. Meemesilased eelistavad õõnsusi, mille maht on umbes 45 liitrit, ning nad väldivad alla 10 l ja üle 100 l suurusi õõnsusi. Õõnsuse kõrgus maapinnast peab olema 1–5 m, sissepääs sellesse peaks olema pigem lõuna poolt (põhjapoolkeral) ja pigem altpoolt. Kaugus emakolooniast peab olema vähemalt 300 m. Sama pesa kasutatakse palju aastaid järjest.
Mesilastele pole sageli sobivat looduslikku elupaika. Sellisel juhul saab neid ise valmistada.

Ajalugu

Tarusid tehti juba Vana-Egiptuses. 5. dünastia kuninga Nyuserre Ini ajal rajatud templi seintel, mis on dateeritud aastasse enne 2422 eKr, on kujutatud töölisi tarru suitsu puhumas ja kärgi eemaldamas.
Meetootmist selgitavaid raidkirju on leitud 26. dünastia aegse aadliku Pabasa hauast. Neil kujutati meepurke ja silindrilisi tarusid.
Iisraelis pronksiajal eksisteerinud Rehavi linnas toimunud väljakaevamistel leiti sadakond kolme tuhande aasta vanust taru, neist kolmkümmend tervet. Tarud olid valmistatud põletamata savist ja õlgedest ning paiknesid korrapärastes ridades. See näitab arenenud meetööstust Iisraelis sel ajal. Tarude kõrval asus viljakuskujukestega altar ja see võib tähendada, et meetootmisega oli seotud religioosseid tegevusi. See on vanim avastatud mesila, kuid on selge, et mesilad ise on märksa varem leiutatud.
Metsamesinduse perioodil, mis oli valdav kuni 19. sajandi teise pooleni, kasutati tarudena metsas kasvavate puude looduslikke või uuristatud õõnsusi. Kodumesilates võeti seejärel kasutusele pakktarud, mis valmistati õõnestatud puupakkudest. Seda tarutüüpi kasutati meil kuni Teise maailmasõja alguseni. Tänapäeval on maailmas kasutusel üle 600 tarutüübi.
Kondi

Kondi oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kaelase mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kodesmaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kodesmaa külaga.
Küla on esimest korda mainitud 1680-1684 (Konte küla), seejärel 1724 Contie küla, umbes 1900 Конди.
Vikerhommik

"Vikerhommik" on Vikerraadio hommikuprogramm, selle nime all aastast 1998; varem Raadiohommik. Kantar Emori Raadioauditooriumi uuringute põhjal on tegemist Eesti kõige suurema auditooriumiga raadiosaatega.

Saateplaan

5:30 Eesti Vabariigi hümn
5:45 Täna Vikerraadios
6:10 Värsked päevalehed
6:33 Hommikupalvus
6:40 Värsked maakonnalehed
6:50 Liiklusinfo
7:10 Värsked päevalehed
7:25 Esmaspäeviti "Keelesäuts" ja teisipäevast neljapäevani Keiti Vilmsi "Sõnasäuts"
7:35 Hommikuintervjuu 
7:50 Liiklusinfo
8:08 Spordiuudised
8:15 Värsked päevalehed
8:25 Teadusuudis
8:35 Hommikuintervjuu
8:50 Välismeedia ülevaade "Maailm täna"
9:15 Hommikuintervjuu
9:35 Muusikud valivad lemmiklugusid
9:45 Täna Vikerraadios
Igal täis- ja pooltunnil alates kell 6:00 on eetris uudised; pikemad uudistesaated lähevad eetrisse kell 7:00 ja 9:00. Hommikuprogramm on eetris iga päev kell 5:30–9:50,  Nädalavahetusel on saateplaan veidi teistsugune ning eetris ei ole pooltunniuudiseid.

Saatejuhid

Vikerraadio hommikuprogrammi juhib esmaspäevast neljapäevani Taavi Libe ja reedeti Märt Treier. Nädalavahetustel vahelduvad saatejuhid rohkem. Tegijate seas on Meelis Süld, Margit Kilumets, Anu Välba ja Piret Tali.   
Varem iseloomustas "Vikerhommikut" saatejuhide rohkus ja võrdlemisi sage vahetumine. Alates 2015. aasta suvest on esmaspäevast neljapäevani saate üks põhijuhtidest Taavi Libe. Hooajal 2015/2016 olid tema kõrval kaassaatejuhid Margit Kilumets, Rasmus Kagge ja Margit Kilumets, kuid alates 2016. aasta sügisest juhib Libe argipäeva "Vikerhommikuid" üksi.   
Varasemate saatejuhtide seas on olnud näiteks Mall Mälberg, Meelis Kompus, Mart Ummelas, Liina Lepik, Priit Põiklik, Andri Maimets, Neeme Brus, Ain Saarna, Lauri Hussar, Andres Ammas, Margus Saar jt.
Amfetamiin

Nimetused ja tähised

CAS-i registreerimisnumber on 300-62-9. PubChemi number on 3007.
Valem: C₉H₁₃N
Farmakoterapeutiline grupp: psühhoanaleptikumid. 
ATC-kood: N06BA01.

Ravimina

Ravimina on amfetamiin kasutusel humaanmeditsiinis narkolepsia, aktiivsus- ja tähelepanuhäire (RHK-10 kood F90.0) raviks ning söögiisu vähendamiseks ja kaalu langetamiseks.

Uuringud

Ühe Californias aastatel 1964 ja 1973 läbi viidud uuringu "Multiphasic Health Checkup Cohort Exam" käigus küsiti 66 348 osaleja käest nende amfetamiini tarbimisega seonduvat. Uuriti, kas nad on kasutanud amfetamiini kehakaalu alandamiseks ning kui jah, kas siis tarvitati bensedriini või deksedriini (Dexedrine). Teistkordne hindamine viidi läbi 1995. aastal. Osalejatest 1154 inimesel diagnoositi uuringu lõppedes Parkinsoni tõbi. Selle uuringu kohaselt on osalejatel, kes kasutasid bensedriini või deksedriini, 60% suurem tõenäosus tõve tekkeks kui neil, kes nimetatud aineid ei tarvitanud. Kehakaalu langetamise eesmärgil tarbitud bensedriin või deksedriin kõrgenenud riski haiguse tekkeks ei tuvastatud.
Leszek Kołakowski

Leszek Kołakowski (23. oktoober 1927 Radom – 17. juuli 2009 Oxford) oli poola filosoof ja publitsist, Varssavi ja Oxfordi ülikooli professor. Ta sai tuntuks marksismi kriitikuna oma kolmeköitelise teosega "Marksismi põhivoolud" ja mitmesuguseid valdkondi käsitlevate publikatsioonidega.
Kołakowski õppis pärast Teist maailmasõda filosoofiat Łódźi ülikoolis ja kaitses 1953 doktorikraadi Varssavi ülikoolis väitekirjaga Baruch Spinozast, milles ta käsitles Spinoza mõtteid marksistlikust vaatepunktist. Peagi pettus ta aga nõukogude marksismis ning võttis omaks "revisionistlikud", marksismi humanistlikku tõlgendust pooldavad vaated. 1956. aasta "Poola sula" järel avaldas Kołakowski ajakirjas Nowa Kultura neljaosalise marksismi-leninismi dogmasid, sealhulgas ajaloolist determinismi kritiseeriva artikli. 1966. aastal Varssavi ülikoolis "Poola sula" kümnendale aastapäevale pühendatud loengu järel heideti Kołakowski Poola Ühendatud Töölisparteist välja. Aastal 1968. aastal oli ta sunnitud emigreeruma.
Marksismis pettunud Kołakowski jõudis järeldusele, et stalinistliku totalitarismi julmus ei olnud mitte kõrvalekalle, vaid marksismi loogiline lõpptulemus. Hilisemas loomingus keskendus ta järjest enam teoloogiliste eelduste rollile Lääne filosoofias.
Inglid Ameerikas

"Inglid Ameerikas" (originaalpealkiri "Angels in America: A Gay Fantasia on National Themes") on mitmete auhindadega pärjatud 1991. aasta näidend kahes osa, mille autoriks USA näitekirjanik Tony Kushner. Näidendi järgi on tehtud 2003. aastal minisari "Ameerika inglid" ja Peter Eötvösi poolt ooper "Inglid Ameerikas".

"Inglid Ameerikas" eesti teatrilaval

Eestis lavastas näidend "Inglid Ameerikas" Georg Malvius ja see esietendus Eesti Draamateatri laval 15. juunil 1996. aastal. Osades olid Andrus Vaarik, Dan Põldroos, Elina Reinold, Mait Malmsten, Taavi Eelmaa, Kersti Kreismann, Ivo Uukkivi, Andres Puustusmaa, Sulev Teppart, Enn Nõmmik ja Robert Gutman.
Paatsa mõis

Paatsa mõis (saksa keeles Paatz) oli riigimõis Mustjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 18. sajandi algul.
Arne Roostna

Arne Roostna (sündinud 1. märtsil 1958 Tartus) on Eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu

Arne Roostna on zootehnikute poeg.
Lõpetas 1976 Tartu 8. Keskkooli ja 1981 EPA zooinseneriteaduskonna; põllumajanduskandidaat (1989, EPA), väitekiri "Биологические характеристики молодняка крупного скота эстонской красной и эстонской чернопестрой пород". 1982–90 EPMI-i eriloomakasvatuse kateedri zootehnik, 1990–94 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi söötmise ja söötade uurimise osakonna teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: veisekasvatus. 15 teadustrükist.
Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts

Euroopa Meditsiinilise Onkoloogia Selts (lüh ESMO) on kasumit mitte-taotlev professionaalsete kliiniliste onkoloogide selts Euroopas. 
ESMO peakorter asub Šveitsis Luganos.  
1975. aastal asutasid Georges Mathé ja Maurice Schneider, Nice'is, Prantsusmaal seltsi Société de Médicine Interne Cancérologique. Selts oli ESMO eelkäija. Praeguse nime sai selts 1980.
Seltsi ametlik onkoloogia-alane meditsiiniajakiri on Annals of Oncology.
Kokora mõis

Kokora mõis (saksa keeles Kockora) oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.

Ajalugu

Mõis asutati 1734 Alatskivi mõisast eraldatud alast. Mõisa viimane omanik oli Kurt von Rathlef.
Saadjärve mõis

Saadjärve mõis (saksa keeles Sadjerw) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal, Saadjärve kagukaldal. Tänapäeval jääb mõisakompleks Tartu maakonna Tartu valla Saadjärve küla territooriumile.

Ajalugu

1628 on teada, et Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinnitas dokumendi, millega Saadjärve ja Elistvere mõis läksid Hans Wrangellile.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Olga von Haeckel.
Uusna mõis

Uusna mõis (saksa keeles Neu-Tennasilm) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõis asutati 1743 Tännassilma mõisast eraldatud alast.
Gemini 12

Gemini 12 (ametlikult Gemini XII) oli Ameerika Ühendriikide 18. ning Gemini programmi kümnes ja viimane mehitatud lend.

Meeskond

Gemini 12 meeskonnaliikmeteks olid komandör Jim Lovell, kellele see oli teine lend ja Buzz Aldrin, kellele see oli esimene lend.

Eesmärgid

Peale Gemini 11 lendu polnud NASA endiselt suutnud demonstreerida, et astronaudil on võimalik avakosmoses töötada ilma ohtlikult väsimata. Gemini 12 lennu eel tegi NASA tähtsa treeningus muudatuse ja hakkas meeskonda ka vee all treenima, et stimuleerida avakosmoses töötamist. Tulemuseks oli edu, sest Aldrin töötas avakosmoses 2 tundi ja 20 minutit ilma et oleks ohtlikult kurnatud olnud. Aldrini kaks järgmist väljumist olid samuti edukad.
Missiooni teine eesmärk oli harjutada põkkumist Agena sihtmärgiga.
Missiooni planeerimisel tekkis võimalus, et Gemini programmi viimane missioon toimub samaaegselt Apollo programmi esimese missiooniga kuid Apollo 1 start hilines ja see määrati 27. veebruarile 1967.
Johannes von der Rope

Johannes von der Rope (ka Johann von der Rope; surnud 1505) oli Tartu piiskop (Johannes või Johann III) aastatel 1499–1505.
Johannes von der Rope polnud seotud Buxhoevedenide suguvõsaga, kuid pärines siiski Liivimaalt. Võimalik, et ta immatrikuleeriti 1450. aastal Leipzigi ülikooli (selle aasta all on seal mainitud Johannes de Livoniat). Aastatel 1472–1499 on teda mainitud Tartu toompraostina.
Johannes von der Rope piiskopiks valimise aeg pole teada, tõenäoliselt leidis see aset kas 1498. või 1499. aasta alguses. 1499. aasta 20. märtsil kinnitas paavst Aleksander VI ta Tartu piiskopiks, kui Fuggerite pankuritesuguvõsa maksis tema kinnitamise tasu (servitium communis). Veel sama aasta suvel ja ka sügisel toimunud Liivimaa maapäeval nimetati teda veel elektiks ja toompraostiks, järelikult ei olnud info tema kinnitamisest veel Liivimaale jõudnud.
Johann von der Rope suri 1505. aastal, kuid tema täpne surmaaeg pole teada. Viimati mainiti teda elusolevana 26. märtsil, juulis oli aga valitud juba uus piiskop.
Suuõõs

Suuõõs (ladina cavitas oris, cavum oris) on paljudel selgroogsetel peas üla- ja alalõua vahel paiknev seedekanali alguosa. 
Suuõõs on paljudel selgrootutel. 
Suuõõne areng, anatoomia, asend, lihased, sooned, morfoloogia, ensüümid, bakterid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Maolistel

Madudel on suuõõs kõrist selgelt eristatav. Suuõõnes paiknevad keel, mitmed süljenäärmed ja maitsmiselundid ning sahkluu-ninaelundi avaused ja hambad.

Inimesel

Inimesel piirneb suuõõs suupõhja, huulte ja põskedega ning tagant suulae ja keele kaartega ning läheb kurgukitsusega (isthmus faucium) üle neeluks.
Saare raamatukogu

Saare raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Kääpa külas. Raamatukogu juhataja on Ene Uuna.
Krakės

Ajalugu

Krakėst mainitakse esimest korda kirjalikult XIV sajandil. Aastal 1421 läks sealne mõis Žemaitija piiskoppide valdusesse, jäädes nende omandusse aastani 1842. XV sajandi lõpus ehitati asulasse kirik. Aastail 1565 ja 1569 asula põles.
Aastal 1579 mainiti asulat esimest korda kui alevit. Aastal 1615 rajati sinna klooster, mis tegutses aastani 1945. Selle puidust peahoone on maha põlenud, aga säilinud on kloostrile kuulunud koolimaja.
Aastal 1863 toimus alevi juures lahing ülestõusnud leedulaste ja tsaariarmee vahel. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimi Кроки. Aastal 1907 valmis vana kirikuhoone asemele uus. Alev põles ka aastail 1863 ja 1914. XX sajandi alguses kasutati alevi kohta leedu keeles nimekuju Krakiai, tänapäevast nimekuju hakati kasutama aastal 1926.
2. septembril 1941 hukkasid saksa okupatsioonivõimud alevi läheduses 1125 alevi ja selle ümbruskonna juuti. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Krakės kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1997 avati klooster taas.
Flaamid

Flaamid (hollandi keeles de Vlamingen) on hollandi keelt kõnelev Belgia rahvusrühm, kes kuulub germaani rahvaste hulka. Enamik flaamidest elab Belgia põhjaosas Flandrias. Flaamid on üks kahest Belgia suuremast rahvusrühmast, teine neist on prantsuse keelt kõnelevad valloonid.
Flaame on Belgia rahvastikus umbes 60%. Ajalooliselt on flaamideks nimetatud ka kõik Flandria elanikke, kellest osa kõneles prantsuse või pikardia keelt (peamiselt Tournai ümbruses, mis tänapäeval kuulub Vallooniasse, ning Lille'i ja Douai ümbruses, mis on tänapäeval Prantsuse Flandria).
2011. aastal oli flaame kokku umbes 7 300 000. Belgias elas neist 6 450 765, USA-s 389 171, Prantsusmaal 187  750, Kanadas 12 430 kuni 168 910, Lõuna-Aafrika Vabariigis 55 200, Austraalias 15 130 ning Brasiilias 6000.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 10 flaami, neist 5 Tallinnas.
Patrick John

Patrick John (sündinud 7. jaanuaril 1938) on Dominica poliitik.
Aastast 1974 oli ta Dominica valitsusjuht ja alates riigi iseseisvumisest 1978 kuni aastani 1979 Dominica peaminister.
Biopolümeerid

Biopolümeerid on elusorganismides tekkivad polümeerid, nagu polüsahhariidid (tselluloos, tärklis). 
Mitmed biopolümeerid, nt valgud ja nukleiinhapped, on keemiliselt polükondensaadid.
Biopolümeerid võivad moodustada ka komplekse (biopolümeer-kompleksid): lipoproteiidid, nukleoproteiidid, glükoproteiidid või lipopolüsahhariidid. Biopolümeerid lagunevad bioloogilises aineringes. Seega on biopolümeerid ühtlasi biolagunevad polümeerid.