google/wiki40b huggingface dataset:
Pahat pojat

Sisu

Film räägib neljast vennast: Otto, Matti, Ilkka ja Eero Takkunenist, kellel on skisofreenia all kannatav, Piiblit omapäi tõlgendav isa Jouko, kes istub kinni psühhiaatriahaiglas. Nad hakkavad röövima mänguautomaate, tanklaid, postkontoreid ja pankasid ja lisaks tuleb neil tegemist teha oma haiglast põgenenud isaga, kes himustab nende röövitud raha, sest usub, et riik on talle võlgu.
Saint Kitts

Saint Kitts (endine nimi Saint Christopheri saar) on saar Lääne-Indias. Selle läänerannikut ümbritseb Kariibi meri ja idarannikut Atlandi ookean. Koos Nevise saarega moodustab Saint Kittsi ja Nevise Föderatsiooni.
Saint Kittsi saare põhjapoolseim punkt on 17° 25′ N, lõunapoolseim 17° 13′ N, läänepoolseim 62° 52′ W ja idapoolseim 62° 37′ W. Saar asub Miamist 2100 km kagu pool. Saare pindala on 168 km², kõrgeim tipp on Mount Liamuiga. Elanike arv on umbes 35 000 inimest.
Saarel asub Brimstone Hill Fortressi rahvuspark, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Kaljo

Kaljo on eestipärane mehenimi. 
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaljo 424 mehel. Kaljo oli populaarsuselt 294. mehenimi. Kaljo oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71). Kõige populaarsem oli eesnimi Kaljo vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,53.
Agatha Christie bibliograafia

Agatha Christie bibliograafia on kronoloogiline koondnimekiri inglise kirjaniku Agatha Christie kirjutatud teostest.
Axel von Freytagh-Loringhoven

Axel August Gustav Johann Freiherr von Freytagh-Loringhoven (1. detsember 1878 Kuressaare – 28. oktoober 1942 Breslau) oli saksa jurist ja poliitik.

Elu

Oli pärit kuulsast baltisaksa perekonnast. Õppis Tartu ja Müncheni ülikoolides. 1918. aastast tegutses Breslau ülikoolis rahvusvahelise õiguse alal. Oli Weimari vabariigi põhiseaduse kritiseerija.
Axel von Freytagh-Loringhoven oli korporatsiooni Livonia vilistlane.
Gustav Friedrich von Rosen

Krahv Gustav Friedrich von Rosen (6. august 1688 Tallinn – 17. juuni 1769 Stockholm) oli baltisaksa sõjaväelane ja riiginõunik Rootsi teenistuses. Soome kindralkuberner (1747–1751).
Põhjasõja ajal 17. aastase noormehena sõjaväeteenistust alustanud Gustav Friedrich von Rosen teenis 1705 tragunina Stenbocki rügemendis ja ülendati pärast 1706. aasta Grodno lahingut kornetiks. 28. märtsist 1707 teenis leitnandina ooberst Nils Hielmi tragunirügemendis ja Põhja-Skåne rügemendis, võttes muuhulgas osa Holowczyni ja Poltava lahingutest, mille järel oli 8. novembrist 1711 Livregementeti rittmeister. 1713 võttis osa võitlusest Benderis, mille käigus langes vangi kuningas Karl XII. 5. oktoobrist 1714 sai temast kuninga kindraladjutant ja saatis kuningat tagasiteel Pitestist Stralsundi. 20. juulil 1715 Usedomis preislaste vastu sõdides päästis ta kuninga elu, andes talle oma hobuse. 
Pärast 15. novembril 1715 toimunud Stresowi lahingut ülendati ooberstiks ja võitles seejärel Rootsi Pommeris ja Norras, oli admiraliteedi asedirektor, Karlskrona ja Karlshamni kindluste ülemkomandant, ülendati 28. mail 1722 jalaväe kindralmajoriks, naturaliseeriti 14. detsembril 1724 Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti 1726. aastal Nr. 1790 all Rootsi rüütelkonda, mille järel sai temast 28. juunil 1728 Västmanlandi rügemendi ülem.
14. juunil 1731 sai ta Rootsi vabahärraks (Nr.208), 31. märtsil 1739 riiginõunikuks, määrati 13. septembril 1743 sõjaväe ülemjuhatajaks Skånes ja 13. veebruaril 1747 Soome kindralkuberneriks. 16. aprillil 1748 sai temast Rootsi Kuningliku Mõõgaordeni komandör ja päev hiljem ka Serafimi ordu rüütel (serafimerriddare).
21. novembril 1751 sai ta kuningas Adolf Fredriku kroonimise eel krahvitiitli, ning immatrikuleeriti 1752 Rootsi rüütelkonda krahvisuguvõsana Nr.86.  
Seitsmeaastase sõja osana toimunud Pommeri sõjas sai feldmarssal Mattias Alexander von Ungern-Sternberg 21. detsembril 1757 käsu Preisi vägede piiramisrõngas oleva Rootsi armee juhtimine üle anda Rosenile, kuid kuna ka sõjaväe ülemjuhatajaks saanud Rosen ei suutnud selles olukorras midagi korda saata asendati ta 27. juunil 1758 Gustaf David Hamiltoniga. 
Talle kuulus Ambla kihelkonnas asunud Roosna (Sonorm) mõis.
Lümati raamatukogu

Lümati raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Lümati külas. Raamatukogu juhataja on Moonika Metsma.
Lümati raamatukogu on asutatud 1913. aastal.
Raamatukogu sajandat sünnipäeva tähistati 9. novembril 2013 Ranna rahvamajas.
Igor Smeško

Igor Petrovõtš Smeško (ukraina keeles Ігор Петрович Смешко; sündinud 17. augustil 1955 Hrõstõnivkas Tšerkassõ oblastis Ukraina NSV-s) on Ukraina poliitik ja tehnikateadlane, tehnikadoktor (1992), professor (1992), kindralpolkovnik (2004), erakorraline ja täievoliline suursaadik (2004).
Semaško kandideeris 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel Ukraina presidendiks. Rahvusliku exit-poll'i andmetel (31. märts) sai Smeško 6,5% valijate häältest ja jäi selle tulemusega valimistel kuuendaks.

Haridus ja elukäik

Semaško lõpetas 1977. aastal kuldmedaliga Kirovi-nimelise Kiievi Kõrgema Seniitraketi-insenerikooli raadiotehnikainsenerina, seejärel samas 1982. aastal adjunktuuri ja 1991. aastal Vassilevski-nimelise Maavägede Õhutõrjekaitse Sõjaväeakadeemia doktorantuuri. 2002. aastal sai ta Tarass Ševtšenko nimelisest Kiievi Rahvusülikoolist õigusteaduse erialal juristi diplomi. Täiendas end 1996. aastal Harvardi Ülikooli John F. Kennedy School of Governmentis riikliku julgeoleku valdkonnas.
Kaitses 1982. aastal tehnikateaduste kandidaadi väitekirja juhitavate rakettide juhtimissüsteemide alal ja sai 1992. aastal tehnikadoktori kraadi sõjaküberneetika alal.
Oli aastatel 1997–2000 Ukraina Kaitseministeeriumi Luure Peavalitsuse ülem ja 2003–2005 Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) ülem. Pärast erruminekut 2005. aasta detsembris osaleb poliitikas; 2009. aastast juhib poliitilist parteid "Sõla i Tšest" ('Jõud ja au'). 2014. aasta oktoobris määras president Petro Porošenko Smeško enda nõunikuks.

Isiklikku

Smeško valdab ukraina, vene, inglise, saksa ja prantsuse keelt.
Emmi Haux

Emmi Haux (on kasutatud ka nimekujusid Emmy; abielus Emmi Holdmann; 15. mai 1904 Frankfurt Maini ääres – 1987) oli saksa kergejõustiklane.
4. augustil 1929 püstitas ta maailmarekordi 57.05 odaviskes mõlema käega.
Ta püstitas 21. mail 1923 mitteametliku 100 m jooksu maailmarekordi 12,7 ning 1928 ja 1929 4×100 m teatejooksus. 20. juulil 1929 püstitas ta Saksamaa rekordi 100 m jooksus 12,6.
Naiste maailmamängudel 1930 startis ta 100 m jooksus. Eeljooksus oli ta ajaga 13,1 teine, vahejooksus langes ilma ajata välja.
Saksamaa meistrivõistlustel tuli Emmi Haux 1923. ja 1924. aastal esimeseks ja 1926. aastal teiseks. Tõkkejooksus tuli ta 1931. ja 1932. aastal teiseks. Odaviskes tuli ta 1926. aastal teiseks. Kuulitõukes tuli ta 1923. aastal kolmandaks. Kaugushüppes tuli ta 1923. aastal teiseks.
Emmi Haux kuulus spordiühingusse Eintracht Frankfurt (SC 1880 Frankfurt).
Tema kasv oli 1.67 ja võistluskaal 58 kg.
Repovesi rahvuspark

Repovesi rahvuspark (soome keeles: Repoveden kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis asub Kouvola ja Mäntyharju valdades, Kymenlaakso ja Lõuna-Savo maakondades.
Rahvuspark on asutatud 2003. aastal ja selle pindala on 15 ruutkilomeetrit.
2018. aastal külastas Repovesi rahvusparki üle 134 000 inimese.
Georg Friedrich von Fölkersahm

Parun Georg Friedrich von Fölkersahm (vene Егор Федорович Фелькерзам; 10. november 1766 Stelle mõis, Kuramaa – 18. november 1848 Riia) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 
Ta oli Kuramaa rüütelkonna sekretär, 1813 Liivimaa kindralkuberner markii Filippo Paulucci kantseleiülem, Liivimaa tsiviilkuberner 11. maist 1829 kuni 13. veebruarini 1847 ja salanõunik (1835).   
Talle kuulus Kuramaal Stelle (Steinensee; läti Stelles muižā) mõis.
Türkân Şoray

Isiklikku

Tema isa oli tšerkessi päritolu, ema oli aseri päritolu. Ta oli aastatel 1983–1987 abielus Cihan Ünaliga, neil on üks laps. 12. märtsist 2010 on ta UNICEF-i hea tahte saadik.
Õhuväe teeneterist

Õhuväe teeneterist on Eestis ametkondlikult välja antav teenetemärk.
Märki antakse välja 12. aprillist 2007.
Clintoni maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1835. aastal.
Jan Skolimowski

Jan Skolimowski (sündinud 12. jaanuaril 1977 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Jan Skolimowski õppis Tallinna 21. Keskkoolis aastatel 1984–1992 ja Jakob Westholmi Keskkoolis 1992–1995. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Tallinna Kõrgemas Tehnikakoolis 1995–1999 ning arhitektuurimagistri kraadi Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas 1999–2001.
Aastatel 1994–1997 töötas ta arhitektina aktsiaseltsis ASE ja 1997–2005 Arhitektuuribüroos Siim&Kreis. Aastatel 2003–2005 töötas ta arhitektuuribüroos SKAD Arhitektid OÜ ning alates aastast 2005 arhitektuuribüroos KAMP Arhitektid OÜ.
Jan Skolimowski tuntumad tööd on TreTimber büroo sisekujundus, Tartu Ülikooli ühiselamud ja Elioni büroode sisekujundused. Jan Skolimowski on autorikollektiivide koosseisus osalenud edukalt mitmel arhitektuurivõistlusel. Esile võib tõsta Eesti Maaülikooli Metsamaja juurdeehituse konkursi esikohta ning Eesti Vabariigi Pekingi saatkonnahoone arhitektuurikonkursi ostupreemiat.
Afrosoeng

Afrosoeng on neegritele  või mulattidele iseloomulik või neegrite soengut matkiv soeng. 
Afrosoenguks on teistes keeltes (näiteks saksa Afrofrisur) nimetatud lühikesi krussis juukseid või igas suunas võrdselt kasvavaid pikemaid krussis juukseid. 
Eesti keeles peetakse afrosoengu all silmas enamasti rastapatse (afropatse).
Royal Society of Arts

Royal Society of Arts või Kuninglik Kunstide Ühing (inglise keeles täisnimi Royal Society for the encouragement of Arts, Manufactures and Commerce, lühendatult RSA) on Suurbritannia institutsioon, mille eesmärgiks on edendada ja ergutada kunsti, tööstuse ja kaubanduse arengut. Ühingul on 27 000 liiget enam kui 70 riigist.
Kuninglik kunstide ühing asutati 1754. aastal Londonis. RSA nime lühendatud vormi eeliskasutusele viitab kiri Royal Society of Arts hoone fassaadi friisil. Ühing sai 1908 kuningas Edward VII-lt õiguse oma nimes kasutada täiendit "kuninglik".
Ühingu liikmeteks on olnud Benjamin Franklin, Karl Marx, Adam Smith, William Hogarth, John Diefenbaker ja Charles Dickens. Tänapäevastest liikmetest üks tuntumaid oli Stephen Hawking.
Kuninglik Kunstnike Ühing asub Londoni kesklinnas just tema jaoks ehitatud hoones, mille 1774 projekteerisid vennad James ja Robert Adam. Aja jooksul on hoone organisatsioonile kitsaks jäänud, mistõttu ühing on laienenud mitmesse läheduses asuvasse hoonesse.
Kuningliku kunstide ühingu president aastail 1952–2011 oli prints Philip, Edinburghi hertsog, alates aastast 2011 on presidendiks viimase tütar printsess Anne. Ühingu juhatuse esimees (Chairman) on Luke Johnson, kelle põhitegevusala on ärindus.
RSA annab välja mitut auhinda, millest tuntumad on Alberti medal ja Benjamin Franklini medal.
Fly geiser

Fly geiser on geiser Ameerika Ühendriikides Nevada osariigis Washoe maakonnas.
Geiser asub Hualapai orus, kus on teisigi geisreid ja kuumaveeallikaid. Fly geisri geograafilised koordinaadid on 40° 51′ 34″ N, 119° 19′ 55″ W.
Geiser asub eramaal ja on taraga ümbritsetud, seega ei pääse külastajad seda imetlema. Eri organisatsioonid on korduvalt püüdnud maad ära osta, et geisri ümbrus kaitse alla võtta ning ka avalikkusele ligipääsetavaks teha, kuid keegi pole omanikuga kaubale saanud.
Geiser tekkis, kui 1916. aastal rajatud kaev 1960. aastatel geotermiliste jõudude toimel pragunes ja kuum vesi sealt läbi murdis. Vees lahustunud mineraalid on settides moodustanud umbes 1,5 meetri kõrguse mitmevärvilise skulptuuri. Osalt on värvirohkus tingitud vee suurest väävlisisaldusest, kuid oma panuse annavad ka värvikad termofiilsed vetikad. 
Geiser purskab pidevalt, selle veejuga ulatub kuni 1,5 meetri kõrgusele. Voolav vesi on kujundanud terrassid, mille kaudu laiali valgudes on vesi kogunenud umbes 30 hektari suurusel ümbritseval alal mitmekümnesse basseini.
Kõrge mätashari

Välimus

Värvikirev kõrge mätashari on üheaastane või mitmeaastane suvelill, millel on harjataolised, pikad, mitmeharulised õisikud. Õisikus on väikesed üksikud õied koondunud tihedaks, laiaks kogumiks.  
Taime värvivalikus on punane, kollane, lilla ning roosa toon. Oma silmatorkavate ja erksate värvide tõttu meelitab taim putukaid kohale, mille abil aitavad putukad taimel tolmelda ehk tegemist on putuktolmlemisega, kuid taim suudab ka omal abil tolmelda. Ühest taimest võib optimaalselt tolmlemise käigus kuni 43 000 seemet untsi kohta eralduda, mille eraldumispiirkond on ligi 400 meetrit.

Kasvutingimused

Troopilise päritoluga mätashari armastab soojust, mistõttu tuleb taimi külma ning külmade tuulte eest kaitsta. Mätasharjad õitsevad kõige paremini päikeselisel või poolvarjulisel kasvukohal. Mätashari talub ka vähest vihma. Talle sobivad keskmise viljakusega, veidi kuivemad mullad, mille pH tase jääb 5.5 kuni 6 vahemiku, eelistab õhu- ja toiteainerikast mulda. Ei talu niisket ega pehmet mulda, mis tekitavad kasvuhäireid.  Ebasoodsate tingimuste tõttu võib taim hakata närtsima, taimevars mädanema, taimel ei moodustu õisi või kasv jääb kiduraks ehk jääb arengu normaalsest tasemest maha.

Istutamine, kasvamine

Taime seemned istutatakse varakevadel istutuspotti, mida kastetakse regulaarselt. Vältida tuleb taime ülekastmist, sest mätashari ei talu seisvat vett ja seetõttu tuleb taim ka potis kasvades paigutada kaitstud kohta. Taime väetatakse iga kahe nädala tagant, et tagada taime maksimaalne kasvamine ning õitsemisperiood. Mätashari istutatakse avamaale kui öökülmade oht on möödunud ja ööd on muutunud soojemaks (taimi karastatakse eelnevalt).  
Taim istutatakse koos mullapalliga 15–30 cm vahedega maapinda. Täiskasvanud taim on 70–100 cm pikkune, taime õitsemisperiood on ligi kaheksa nädalat.   Kuna mätashari ei talu isegi kõige väiksemat öökülma, istutatakse nad sügisel enne öökülmi potti ja tuuakse ruumi, kus nad õitsevad veel kaua. Närtsinud õied ja lehed nopitakse ära.
Aivo Paljasmaa

Aivo Paljasmaa (sündinud 23. jaanuaril 1948 Haapsalus) on eesti endine näitleja ja ajakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1966 Haapsalu 1. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1966–1968 Tallinna Riikliku Konservatooriumi Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (ei lõpetanud).
Ta töötas aastatel 1969–1971 ja 1972–1976 Rakvere Teatris ning aastatel 1971–1972 Riiklikus Noorsooteatris. Hiljem on ta tegutsenud spordi- ja kultuuriajakirjanikuna, samuti on ta juhendanud näiteringe. Ta on mänginud filmis ("Võõra nime all", 1984, Eesti Telefilm).

Isiklikku

Ta on olnud abielus Luule Paljasmaaga.
Hapaki mõis

Hapaki mõis (Hapaka muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Voleri asumis, mille peahoone asus Voleri ja Spilve asumi piiri lähistel Hapakase kraavi kaldal, Daugavgrīvas ielā ja Zilā iela ristmiku kandis. Saksa keeles Happackshof, Hapackshof.

Ajalugu

Piirkonna esimeseks teadaolevaks omanikuks oli Gotthard Kettler. 17. sajandi alguses oli seal mõisavalitsejaks Johann Timoteus Hapach, kelle järgi mõis ka oma nime sai. Mõisa maad läksid Rootsi-Poola sõja käigus Rootsi riigile ning hakkasid kuuluma Daugavgrīva kihelkonda. 
19. sajandil oli see üks suuremaid Pārdaugava ala mõisasid. Suurem osa selle maadest seisis kasutamata, hariti ligi 50 hektari suurust maalappi. Sisuliselt oli tegemist suvemõisaga. Selle viimaseks omanikuks oli Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden.
Aastal 1924 arvati mõisa maad Riia linna koosseisu. Mõisa hooned hävisid XX sajandi esimesel poolel.
M18 Hellcat

Tootmine

Tanki disain tulenes tellimuses toota kiire kergetank kasutades Christie vedrustust, Continental R-975 mootori ja 37 mm relva. Põhja-Aafrika kampaania näitas aga, et 37 mm suurtükk oli liiga väike ja see asendati 75 mm suurtükiga, hiljem 76 mm süürtükiga. Vahetati ka vedrustust. Tekkinud disaini hakati masstootma 1943 ja tootmine jätkus kuni 1957. Erinevalt M10-st oli M18 disainitud algusest peale kergetankina.
Eduard Georg Fick

Eduard Georg Fick (7/19. august 1838 Keila kirikumõis – 30. juuni/13. juuli 1908 Moskva) oli Eestimaa päritolu arst.
Ta oli Keila õpetaja Karl Georg Ficki ja selle abikaasa Agnes Sableri poeg ning Johannes Ficki ja Max Wilhelm Ficki vend.
Õppis Tallinna toomkoolis, 1854–1860 Tartu ülikoolis, dr. med. 7/19. detsembril 1860, jätkas õpinguid Viinis.
23. novembrist/5. detsembrist 1865 kuni 1869. aastani oli ta Keila kihelkonnaarst, 1869–1872 maa-arst Jeletsis ja 1872–1874 Putivlis Kurski kubermangus, 1874–1876 vabapraksisega arst Odessas, 6/18. oktoobrist 1876 kuni 1/13. novembrini 1896 Paldiski linnaarst, alates 1899. aastast R. Köhler & Co. direktor ja vabrikuarst Moskvas.
Eduard Georg Fick oli abielus Melanie Gudenusega.
Vancouver Canucks

Vancouver Canucks on Kanada jäähokiklubi, mis mängib NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.
Klubi kodulinn on Vancouver ja koduväljak Rogers Arena.
Klubi asutati 1945. aastal, NHL-is mängib alates 1970. aastast.
Albert Valdman

Albert Valdman (sündinud 1931 Pariisis) on ameerika lingvist.
Ta on lõpetanud Pennsylvania Ülikooli romaani keelte alal ning Cornelli Ülikooli prantsuse keeleteaduse alal. 1960. aastast on tal doktorikraad.
Alates 1960. aastast töötab ta Indiana Ülikoolis.
Ta on uurinud prantsuse keelel põhinevaid kreoolkeeli.
Ejvind Rosén

Ejvind Rosén (sündinud 1942) on Rootsi botaanik.
Ta on parimaid alvarite taimestiku spetsialiste ja Ölandi taimkatte tundjaid. Ta on muuhulgas uurinud kadaka, põõsasmarana ja kanarbiku pikaaegset dünaamikat loopealsetel.
Ta on uurinud ka Eesti alvareid.
Ta on töötanud pikka aega Uppsala Ülikoolis ning teinud välitöid bioloogiajaamas Ölandil.
Rahden (aadlisuguvõsa)

Rahden on Saksamaalt Bremeni stiftist (saksa Erzstift Bremen) pärit aadlisuguvõsa, mille esindajad tegutsesid ka Baltikumis. 
Aadlisuguvõsast on teateid alates 13. sajandist.
Roleff von Rahdeni (* enne 1503; † pärast 1541) ajal rändas suguvõsa Baltikumi. 
1620 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Jonathan Littell

Jonathan Littell (sündinud 10. oktoobril 1967 New Yorgis) on USA kodakondsusega prantsuse keeles kirjutav kirjanik.
Jonathan Littell pälvis oma järjekorras teise romaaniga "Les Bienveillantes" (2006, eesti keeles "Heatahtlikud") 2006. aasta Goncourti auhinna.
Helve Särgava

Helve Särgava (sündinud 6. juulil 1950) on endine Harju Maakohtu kohtunik ja esimees.
Tema abikaasa on Eesti suurim mahetootja Juhan Särgava. Kolmest lapsest üks (Viktor) on samuti juristina tuntust kogunud. 
29. jaanuarist 2015 on ta Pressinõukogu liige. 
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas Tallinna volikogu esimeheks.
Jaanikingu

Muuseum

Jaanikingu ehk Junibacken on ka laste muuseum, mis asub Djurgårdeni saarel Rootsi pealinnas Stockholmis. Muuseumi asutas Staffan Götestam ning selle pidulik avamine Rootsi kuningapere poolt toimus 8. juunil 1996. Junibacken on Stockholmi populaarsuselt viies turismimagnet. Muuseum on pühendatud Rootsi lastekirjandusele, rõhuasetusega Astrid Lindgrenile. Maja juures on ka Lindgreni pronkskuju. Kunstiline juht ja jooniste autor on Marit Törnqvist, kes on ka uuemate Lindgreni raamatute illustraator. Muuseumis on ka teater, restoran ja Rootsi suurim raamatupood.
Nelk

Nomenklatuur

Carl von Linné antud nimetus Dianthus tuleb kreekakeelsetest sõnadest Dios ('jumal') ja anthos ('õis') ning tähendab 'jumalik õis'.

Ajalugu

Esimesena on nelki maininud vanakreeka botaanik Theophrastos.

Kirjeldus

Nelgi õied on radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega. Õite värvus ulatub olenevalt sordist valgest üle roosa kuni punase ja tumepunaseni. 
Viljaks on kupar, mis sisaldab vähemalt 40, vahel üle 100 seemne. Lisaks seemnetele võib nelk paljuneda risoomiga.
Taime õied lõhnavad nõrgalt.

Levila

Nelk on levinud Euraasias. Mõni liik elab Aafrikas, üks (Dianthus repens) Põhja-Ameerika tundras.

Sordid

Maailmas on registreeritud üle 27 000 nelgisordi. Mõned nendest on üheaastased, teised kaheaastased: esimesel aastal kasvatavad ainult lehed ja õitsevad järgmisel.

Ökoloogia

On putukaliike, mille röövikud toituvad nelgil. Selliste hulka kuulub ka kapsaliblikas. Sealjuures perekonnas Coleophora toituvad kolm liiki ainult nelgil.

Sümboolika

Maailma poliitikas on punane aednelk (D. caryophyllus) revolutsiooni ja vasakpoolsete sümbol. Nõukogude Liidus peeti nelki revolutsiooni ja Suure Isamaasõja võidu sümboliks, millega tähistati 9. maid ja 7. novembrit. See traditsioon on säilinud tänapäevani.
Jalametsa-Laimetsa vald

Jalametsa-Laimetsa vald (saksa keeles Jallametz-Laimetz) oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti Jalametsa-Laimetsa vald Imavere vallaga.
Valla alal asus Jalametsa, Laimetsa ja Hermani mõis.
Johannes Andreas Helwig

Johannes Andreas Helwig (26. jaanuar 1668 Berliin – 7. detsember/18. detsember 1719 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Helwig tuli juulis 1677 koos isaga Tallinna. Ta õppis Riia lütseumis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 6. detsembril 1686) Greifswaldi ülikoolis, Rostocki ülikoolis (immatrikuleeriti oktoobris 1688, pidas dispuudi aastal 1691), seejärel (immatrikuleeriti 31. oktoobril 1691) Wittenbergi ülikoolis, kus pidas aastal 1692 kolm ja aastal 1693 ühe disputatsiooni; sai 28. aprillil 1692 magistriks. Viibis aastatel 1693–1694 Uppsalas. Ordineeriti 19. juunil 1695 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1695–1696 Tallinna toomkiriku saksa koguduse abiõpetaja ja piiskopi adjunktõpetaja. Sai 27. oktoobril 1696 Narva Jaani koguduse abiõpetajaks, introdutseeriti 18. juulil 1697 õpetajaks, sai 11. märtsil 1701 ülemõpetajaks; aastal 1697 sai tast Narva konsistooriumi assessor ja aastal 1703 sai tast konsistooriumi eesistuja-dekaan. Aastal 1708 viisid venelased ta Vologdasse vangi, ta oli seal vangistatute vaimulik. Vabastati vangistusest aastal 1713, oli seejärel aastatel 1714–1719 Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent.

Isiklikku

Tema isa Jacob Helwig oli Eestimaa ja Tallinna piiskop, vend Johann Joachim Helwig oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, poeg Christian Gottfried Helwig oli Helme Maarja koguduse õpetaja.
Kaldeera

Kaldeera on vulkaani või selle tipu kokkuvarisemisel tekkinud negatiivne pinnavorm.
Kaldeera tekib enamasti pärast plahvatuslikke ja võimsaid vulkaanipurskeid, mis on osaliselt tühjendanud magmakambri, mistõttu selle kohal asuv toetuseta jäänud vulkaan kukub kokku.
Kaldeera põhja võib tekkida järv, näiteks Crater Lake USA-s, mis moodustus kunagise vulkaani Mazama kokkuvarisemisel. Kui vulkaan on endiselt aktiivne, tekib kaldeera põhja uus kraater, nagu näiteks Aso vulkaanil Jaapanis.
Termin "kaldeera" tekkis 1815, kui saksa geoloog Leopold von Buch külastas Tenerifel olevat Teide kaldeerat ja La Palmal olevat Caldera de Taburientet. Kui ta avaldas oma mälestused ja tähelepanekud sellest reisist, hakkas ta kasutama terminit "kaldeera", mille teisedki geoloogid kasutusele võtsid.
Maailma kõige suurem kaldeera on Indoneesias Sumatra saarel asuvast Toba vulkaanist järele jäänud kaldeera, kus asub maailma suurim kraatrijärv Toba järv. See järv on 100 km pikk ja 30 km lai. See moodustus 75 tuhat aastat tagasi inimkonna ajaloo kõige suurema vulkaanipurske käigus, kui atmosfääri paiskus 2000–2800 km³ ainet. Purske tulemusena oleks inimkond äärepealt välja surnud.
Väga suur kaldeera on ka USA-s Colorados asuv La Garita, mille suurus on 35×75 km. See kaasnes maailma kõige suurema teadaoleva vulkaanipurskega, mille kõigus paiskus atmosfääri umbes 5000 km³ ainet. See juhtus 26–28 miljonit aastat tagasi oligotseenis.