google/wiki40b huggingface dataset:
Pol III

Pol III oli Norra mereväe valvelaev, mida kasutati Oslo fjordi valvamiseks 1940. aastal. Laev oli algselt vaalapüügilaev, aga mereväe teenistuses sai sellest teadaolevalt esimene Norra sõjalaev, mis astus saksa invasioonilaevastiku vastu lahingusse.

Teenistuskäik

Laev ehitati 1926. aastal vaalapüügilaevaks, aga kui puhkes Teine maailmasõda, võttis laeva kasutusele merevägi ja tegi sellest valvelaeva, mis pandi valvama Oslo fjordi.
Umbes kell 23.15 öösel 8. aprillil 1940 kohtas Pol III kolme väiksemat Natsi-Saksa alust, torpeedopaat Albatross juhtimas ja signaliseeris neile, et nad peatuksid ja identifitseeriksid ennast. Torpeedopaat Albatross lõikas kohe seepeale Norra laeval tee ära ja nõudis, et meeskond ei kasutaks raadiot. Meeskonnaliikmed mõistsid, et Saksa laevad ei plaani tagasi pöörduda ja plaanivad Oslot rünnata. Pol III pardalt lasti kiiresti mitu valgustusraketti, et hoiatada ohust rannakaitsekahurite meeskondi ja laeva meeskond mehitas relvad. Sakslased taipasid, et Pol III plaanib neile vastu hakata, kui nägid, et relvad on mehitatud. Laev rammis Albatrossi külje peale ja Albatross avas seepeale tule. Tulistamine Albatrossilt põhjustas laeval mitu tulekahju ja haavas kapteni Leif Welding-Olsenit. Meeskond jättis põleva laeva maha ja nad võeti sakslaste poolt vangi. Kapten, kes oli verekaotusest nõrk, ei suutnud päästepaati minna ja uppus. Temast sai Norra ja Natsi-Saksamaa vahelise sõja esimene ohver.
Järgmisel päeval viidi laev Tønsbergi, kus laev remonditi ja 14. aprillil astus ta Kriegsmarine teenistusse. Peale sõda tagastati laev Norrale ja aastate jooksul oli laeval mitu erinevat nime ja omanikku. 1978. aastal ehitati laev ümber ja kuigi sisuliselt on tegu uue laevaga, on laeva kere sama, mis 1940. aastal. Tänapäeval on laeva omanik Salten ja tema nimi on Arnøytrans. Laeva kasutatakse kalatranspordiks.
Udo Tiirmaa

Isiklikku

Tema abikaasa Virve Tiirmaa on samuti arhitekt.
Virve ja Udo Tiirmaale kuulus nende endi projekteeritud ja ehitatud maja Nooruse 2 Tartus, kuid pärast Virve Tiirmaa isa Aleksander Kurvitsa surma 1970. aastal pidid nad selle maha müüma.
Grīnise looduskaitseala

Grīnise looduskaitseala on looduskaitseala Lätis Kuramaal Pāvilosta piirkonnas Saka vallas. Kaitseala (läti keeles Grīņu dabas rezervāts) loodi 1936. aastal. Algselt oli kaitseala suurus 750 hektarit, kuid aastal 1989 suurendati kaitseala pindala 1472 hektarini. Kaitseala kaotati aastal 1945, ent loodi taas aastal 1957. Aastast 1979 allub kaitseala administratiivselt Slītere rahvuspargile. Looduskaitseala läbib endise Liepaja-Ventspilsi raudtee trass.
Kaitseala loodi Lätis haruldase männikutüübi (läti keeles grīnis) kaitseks. Ka kasvab seal soo-eerika (läti keeles Grīņa sārtene), samas kasvukohas kasvavad veel kuninga-kuuskjalg, harilik porss, madal luga, lodukannike, loim-vesipaunikas ja padutarn. Tolle kasvukoha pindala on 140,9 hektarit. Luhad võtavad enda alla 10,7 hektarit, sood 53,4 hektarit, ülejäänud looduskaitseala katab mets. Kuigi kaitseala ei ole kuigi suur ja selle pinnas pole viljakas, kasvab seal arvukalt Läti punases raamatus olevaid liike, nende seas käpalisi ja kollalisi. Seal kasvavad sookäpp, vööthuul-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, rohekas käokeel, kahelehine käokeel, karukold, kattekold, harilik ungrukold, harilik sookold, vahelmine huulhein, värvi-paskhein, harilik võipätakas ja siberi võhumõõk. Loomadest elavad seal punahirv, põder, metskits, metssiga, halljänes, mäger ja kobras, vahel satuvad sinna ka ilves ja hunt. Lindudest võib seal kohata tetre, laanepüüd, valget ja musta toonekurge, samuti ka mitmesuguseid värvulisi, tähelepanuväärseim lind looduskaitsealal on aga seal sageli peatuv madukotkas. Selgrootutest esineb seal Vertigo lilljeborgi, täpptigu, sarvjas jooniktigu, suur merivaiklane, väike labatigu, harilik lametigu, kaldatigu ja rihmtigu. Kaitsealal elavad ka rohukonn, rabakonn, veekonn, harilik kärnkonn, tähnikvesilik, arusisalik, vaskuss, rästik ja nastik.
Avaandmed

Avaandmed on kõigile vabalt ja avalikult kasutamiseks antud masinloetaval kujul andmed, millel puuduvad kasutamist ning levitamist takistavad piirangud.
Avaandmete valdkonnas on kasutusel ka mõisted avaliku sektori avaandmed ning andmekogude avaandmed. Avaliku sektori avaandmetena peetakse silmas avaliku sektori poolt avaandmetena publitseeritud juurdepääsupiiranguteta teavet. Andmekogude avaandmetena käsitletakse andmekogudes sisalduvad andmeid, millele ei ole kehtestatud juurdepääsupiirangut.
Avaandmed võivad olla esitatud linkandmetena.

Avaandmed Eestis

Avaliku teabe seadus kohustab teabevaldajaid tegema andmekogudes sisalduvad juurdepääsupiiranguta andmed kättesaadavaks avaandmetena masinloetaval kujul sel määral, kui see on "võimalik ja asjakohane". Vastav seadusemuudatus võeti vastu 2012. aastal ja see sai Teenusmajanduse Kojalt aasta parima seaduse tiitli. Üleminekuaega teabevaldajatele anti kuni 2015. aastani, mil seadus täielikult jõustus.
Seadus näeb ette, et avaandmetena kättesaadavaks tehtud andmekogud tuleb avaldada spetsiaalses avaandmete kataloogis nii, et need on sealt stabiilselt leitavad pika aja jooksul. Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi juhised soovitavad avaldada andmekogusid võimalusel kolmetärni standardist lähtuvalt, st omandiõiguseta formaadis ja vaba litsentsi alusel. Avaandmete URL-i standard on www.saidinimi.ee/[et/]avaandmed ja avaandmete kataloogis olevad andmehulgad peavad olema registreeritud Eesti teabeväravas opendata.riik.ee.
Seni on oma andmekogusid avaandmetena kättesaadavaks teinud peamiselt ministeeriumid ja suuremad riigi institutsioonid, kohalikud omavalitsused on avaandmetesse suhtunud pigem leigelt. Avaandmete kataloogid omavalitsustest on Tallinnal, Tartul ja Pärnul, kuid valdkonnaga tegelemist pole ükski omavalitsus oma prioriteetide hulgas nimetanud.
Open Knowledge Estonia koordineerib 2016. aastast Eestis rahvusvahelise avaandmete päeva tähistamist.
Morfoloogia (bioloogia)

Morfoloogia on bioloogia haru, mis tegeleb organismide ja nende osade kuju uurimisega.

Morfoloogia ja taksonoomia

Enamik taksoneid erineb keha- või selle osade kujult teistest taksonitest. Taksonoomiliselt lähedased liigid erinevad üksteisest vähem kui taksonoomiliselt kauged liigid, kuigi on erandeid. Näiteks võivad väga erineva päritoluga liigid muutuda kujult üksteisesarnaseks evolutsiooni või mimikri tulemusel. Samuti võivad välimuselt eri liikidena paistvad organismid või populatsioonid olla geneetiliselt siiski samast liigist.
Elektritingmärk

Elektritingmärk on elektriskeemidel kasutatav seadise, seadmeosa või seadme kokkuleppeline graafiline kujutis. Tingmärk peab olema lihtne, ilmekas ja edastama infot objekti otstarbe kohta. Laialdaselt kasutatavate tingmärkide kuju on rahvusvaheliselt standarditud.
Danny Jacobs

Daniel Charles "Danny" Jacobs, Jr. (sündinud 7. juulil, 1968 Detroitis Michigans) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Paskarahu

Paskarahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Tahu küla alal Tagalahes asuv 1,49 hektari suurune saar (rahu); üks ja suurim Paskarahudest. Rahu rannajoone pikkus on 531 meetrit, see kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on 58° 35′ N, 23° 9′ E. Rahu asub Suur Roograhust 800 meetrit kirdes. Rahu on kivise pinnamoega ja kaetud rohttaimestikuga.
Priya Cooper

Priya Cooper (sündinud 2. oktoobril 1974) on Austraalia invasportlane, maailmameister ujumises, kes on võitnud üheksa paraolümpiamängude kuldmedalit ja pälvinud korduvalt maailmameistritiitli ning püstitanud maailmarekordeid.
Cooper osales 1992., 1996. ja 2000. aasta paraolümpial ujumises. Kahel korral oli ta üks Austraalia paraolümpiavõistkonna kaptenitest, sealhulgas 2000. aasta paraolümpiamängudel Sydneys. Tema saavutuste tunnustusena valiti ta kandma Austraalia lippu 1992. ja 1996. aasta suveparaolümpial.
Priya Cooper on kannatanud tserebraalparalüüsi all ning veedab suure osa ajast ratastoolis. Ta õppis ülikoolis tervishoiu juhtimist. Pärast paraolümpiakarjääri lõpetamist alustas Cooper karjääri spordikommentaatorina, kajastades muuhulgas 2002. aastal Briti Rahvaste Ühenduse mänge (Commonwealth Games).
Nakkushaiguste mõisteid

A

Adenoviirusinfektsioon - 
AIDS - 
Antiseptika - 
Aseptika - 
Askariaas

B

Bakteriaalsed kopsuinfektsioonid -
Bakterieemia - 
Bakteriostaatiline aineBotulism - 
Brutselloos

D

Difteeria - 
Difüllobotriaas - 
Düsenteeria

E

Ehhinokokkoos -
Endeemia -  
Enterobiaas - 
Enteroviirusinfektsioon - 
Epideemia

G

Gripp

H

Hospitaalinfektsioon

I

Immuunsus - 
Immuunsüsteem - 
Infektsioon

K

Katk - 
Kohortimine -
Kontaktnakkus -  
Koolera - 
Kõhutüüfus

L

Leetrid - 
Leptospitoos - 
Lihtohatis - 
Listerioos -
Lõppdesinfektsioon

M

Malaaria - 
Marutaud -
Meningiit - 
Mikroobikandlus

P

Paragripp - 
Paratüüfus -
Patogeensus -  
Punetised - 
Puukborrelioos - 
Puukentsefaliit

R

Rinoviirusinfektsioon

S

Sarlakid - 
Siberi katk

Z

Zoonoos

T

Teetanus - 
Teniaas - 
Toksoplasmoos - 
Trihhiaas - 
Trihhuriaas - 
Tuberkuloos - 
Tuulerõuged

V

Viirushepatiit A - 
Viirushepatiit B - 
Viirushepatiit C - 
Viirushepatiit D - 
Viirushepatiit E - 
Vöötohatis
Holy Motors (ansambel)

Diskograafia

Albumid: Slow Sundown (2018)
Singlid ja EPd:
Heavenly creatures (2015)
Sleeprydr (2017)
Honeymooning (2017)
I will try (2018)
Signs (2018)
Kogumikud:
Seksound “Kohalik ja kohatu 4” (2015)
Eugen Tanner

Eugen Tanner (enne nime eestistamist Eugen Reinhold Tannebaum; 16. detsember 1892 Krimm – 16. juuli 1960 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Pärnu Gümnaasiumi. Aastal 1911 õppis ta Tartu Ülikooli loodusteaduskonnas, aastatel 1912–1916 usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. novembril 1919 õpetajaks.
Aastatel 1919–1933 oli ta Noarootsi koguduse pastor ning aastatel 1923–1933 Saarte-Lääne praost.
Ülle Rannut

Ülle Rannut (aastani 1984 Ülle Varalaid, sündinud 17. veebruaril 1957 Jõhvis) on eesti keeleteadlane.

Elulugu

Ülle Rannut on Mart Rannuti abikaasa.
Lõpetas 1979 Tallinna G. Otsa nimelise Muusikakooli viiuli erialal ja 1984 Tartu Ülikooli saksa filoloogina; pedagoogikamagister (2001, Tallinna Pedagoogikaülikool), doktoriväitekiri "Varane keelekümblus ja eesti keele kui teise keele õppe teooria ja praktika" (keeleteadus, 2005, TLÜ), väitekiri "Keelekeskkonna mõju eesti keele omandamisele ja vene õpilaste integratsioonile Eestis" (Tallinn, 2005). Oli 2003–2006 TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli lektor, 2006– TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: sotsiolingvistika, keelepoliitika, vähemuskeelte säilimine, teise keele omandamine. 20 teadustrükist, neist 13 monograafiat ja õpikut.
Meieribyen

Meieribyen on asula Norras Østfoldi maakonnas, Skiptveti valla keskus.
Röa mõis (Hageri)

Röa mõis (saksa keeles Röa) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.
Mõisat mainiti esimest korda 1696. Iseseisev mõis asutati 1749 Angerja mõisast ja Salutaguse mõisast eraldatud aladest. 
Mõisa järgi on nime saanud Porkuni lademe Röa kihistik.
Johannes Burchart VIII

Johannes Burchart VIII (11/22. märts 1776 Tallinn – 6/18. märts 1838, Tallinn) oli Tallinna arst ja apteeker.
Ta oli Johannes Burchart VII poeg.
Ta õppis kuni 1792. aastani Tallinna toomkoolis ja 1794–1798 Jena ülikoolis (Dr. med.), töötas arstina Peterburis ja Lõuna-Venemaal, 1802 naasis Tallinna, praktiseeris seal arstina kuni 1809. aastani, pärast oma isa surma pidas Burchartide apteeki. Ta oli teenekas kollektsionäär ja antikvaar.
Ta oli Moritz Burcharti isa. Maeti Kopli kalmistule.
Riina Laev

Riina Laev (sündinud 25. mail 1963) on eesti orienteeruja ja lasteaiaõpetaja.

Haridus

Lõpetas 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli alus- ja esiõpetuse õpetaja eriala bakalaureuseõppe ja kaitses bakalaureusetöö „Lapse ettevalmistus kohanemiseks sõimerühmas emade ja lasteaiaõpetajate hinnangutes“.

Töö

Töötab Tallinna lasteaia Pallipõnn õppealajuhatajana.

Sporditulemused

Orienteerumisjooksus tulnud veteranide vanuseklassides Eesti meistriks 2005. aastal öisel tavarajal (N40) ja 2009. aastal tavarajal (N45).
Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis 2005. aastal Nõval naiskondade arvestuses koos Airi Alnekiga hõbeda. 2007. aasta rogaini EMil saavutas naiskondade arvestuses koos Maris Roosipuuga 4. koha (naisveteranide klassis hõbe).

Tunnustused

Tallinna haridusasutuste kvaliteediauhind Hea õpetaja 2006
Arktiline neem

Arktiline neem (vene мыс Арктический) on Severnaja Zemlja saarestiku kõige põhjapoolsema Komsomoletsi saare põhjapoolseim neem.
Neeme geograafilised koordinaadid on 81° 13′ N, 95° 15′ E.
Pärast avastamist nimetati neem Aleksei Žohhovi auks Žohhovi neemeks. Jossif Stalini võimu perioodil nimetati see Nõukogude Liidu poliitiku Vjatšeslav Molotovi auks Molotovi neemeks. Alatest 1957. aastast kannab ta praegust nime. 
Arktiline neem asub põhjapoolusest vaid 990,7 km kaugusel, sellepärast stardivad sealt paljud polaarekspeditsioonid.
Krista Aas

Krista Aas (sündinud 27. juulil 1976) on Eesti jurist, prokurör ja politseiametnik. 1. augustist 2013 juhib Keskkriminaalpolitseid, varem oli keskkriminaalpolitsei kriminaaltulu tuvastamise büroo juht.
Ta on abielus Eesti peaprokuröri Norman Aasaga. Pärast seda, kui Norman sai Eesti peaprokuröriks, pidi Krista lahkuma Lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtivprokuröri ametikohalt, et mitte minna korruptsioonivastase seadusega vastuollu.
Tõnumaa raba

Tõnumaa raba on kõrgsoomassiiv Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Pindala on 7 km², millest suurem osa on kuivendatud rabamännik. 2,6 km² on turbaväli, kus toimub freesturba tootmine. Väikesel alal leidub ka madalate mändidega puhmaraba. Raba servades on järsu nõlvana kuni kahe meetri kõrgune rabarinnak. Rabast põhja poole jäävatel aladel toimub intensiivne endiste niitude soostumine kobraste tegevuse tulemusena.

Turbaväli

Tõnumaa raba on olnud ajalooliselt piirkonnas oluline turbavõtuala, seda tõendavad rohked taastunud turbavõtuaugud raba servades.
Turbavälja kaevandusloa hoidja on ERA Valduse AS, kes korraldab ka külastamisi. Ettevõte taotles 2014. aastal loa pikenduse järgmiseks 30 aastaks. Senised kolm ala (kokku 336 ha) liideti koos lisandustega üheks 387 ha suuruseks alaks (15% suurem kui enne).
AS Postimees Grupp

AS Postimees Grupp oli ettevõtete AS Postimees ja AS Ühinenud Ajalehed ühendamise kaudu 2015. aasta lõpus loodud ettevõte. Selle alla kuulusid Postimehe brändid (paberväljaanded ja portaalid) ja Tartu Postimees ning varem nime Ühinenud Ajalehed all tegutsenud väljaanded: Pärnu Postimees, Sakala, Virumaa Teataja, Järva Teataja, Valgamaalane. Kõik maakonnalehed olid oma maakondade juhtivad väljaanded. Lisaks üleriigilisele päevalehele ja maakonnalehtedele andis Postimees Grupp välja Postimehe vahel ilmunud nädalakirja Maa Elu ja ajakirja 60+.
2017. aasta aprillis ühendas AS Eesti Meedia endaga rea tütarfirmasid, sealhulgas ASi Postimees Grupp, võttes sellega üle kõik Postimees Grupi õigused ja kohustused.
Neptuun (astroloogia)

Neptuun kuulub tänapäeva Lääne astroloogias transtsendentaalsete planeetide hulka ja teeb Maalt vaadatuna sodiaagis ringi umbes 165 aastaga.
Neptuun valitseb astroloogiliselt vedelikke, ravimeid (aga ka sõltuvusi), plastmassi. Loomealadest on see planeet eriti seotud eriti fotograafia, muusika, luule, filmindusega. Neptuun sümboliseerib ülimat sallivust, hingelisust, kaastunnet ja tugevat intuitsiooni, ka loomingulisust.
Neptuuni asend inimese sünnikaardis näitab aga ka seda, millises valdkonnas on tal illusioone, kus ootab ta vabastajat ja lunastajat või kipub ise teistele päästjat mängima. Selles valdkonnas võib inimene elada unistustes ja püüelda ideaalide järele, mis libisevad tal aga saladuslikul moel käest, kuni ta ei taipa otsida iseenda hingest. 
Isikutest tähistab Neptuun vana naist.
Inimkehas on Neptuun seotud hüpofüüsi ja labajalgadega. 
Neptuun valitseb astroloogias Kalade märki ja on seotud 12. astroloogilise majaga.
Mütoloogia
Kreeklaste Poseidon (roomlaste Neptunus) oli merede valitseja. Pärast oma isa Kronose võimult kõrvaldamist jagasid vennad Poseidon, taeva jumal Zeus (Jupiter) ja surnute riigi jumal Hades (Pluto) universumi omavahel ära. Poseidon elas veealuses palees koos naise Amphitritega. Ta sarnanes paljuski oma venna Zeusiga: tal oli palju armuseiklusi ning ta omastas naisi kavaluse või vägivallaga, kui need teda ei himustanud. Lisaks oli ta väga emotsionaalne ja tormilise loomuga. Ta karistas üleujutustega inimesi, kes teda tema meelest piisavalt ei austanud.
Poseidon võis aga olla ka äärmiselt kaastundlik ja abivalmis, näiteks päästis palju meremehi uppumisest.
1896. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused

1896. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused olid esimesed rahvusvahelised meistrivõistlused iluuisutamises, mis toimusid Venemaal Peterburis 1896. aastal.
Võistlused korraldas Rahvusvaheline Uisuliit (ISU). Kavas oli meeste üksiksõit ning sellest võttis osa neli sportlast.
Esimestel maailmameistrivõistlustel tuli maailmameistriks Gilbert Fuchs, hõbemedali võitis Austria iluuisutaja Gustav Hügel ja pronksi sai Venemaa sportlane Georgi Sanders. Teine vene iluuisutaja Nikolai Poduskov jäi viimasele, neljandale kohale.
Ultra (Depeche Mode'i album)

Ultra on briti alternatiivrokkbänd Depeche Mode'i üheksas stuudioalbum. Albumi andis välja Mute Records 1997'l aastal. 
Ultra tuli välja pärast bändile osaks saanud mitmeid raskusi. Kauaaegne liige Alan Wilder oli lahkunud ja laulja Dave Gahan võitles narkosõltuvusega. Paljude arvates tähendasid need märgid ansambli tegutsemise lõppu. 
Selle asemel tuli aga välja Ultra, mis osutus väga edukaks.
Alfred Lepp (loomaarst)

Alfred Lepp (Alfred Lep; 23. september 1906 Tartu – 16. jaanuar 1940) oli eesti loomaarst.
Õppis 1927–1932 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Tartuensise liige.
Teenis 4. Suurtükiväegrupis (leitnant, 1930); 1931–1932 Tartu Ülikooli veistehaiguste kabineti assistent. Alates 1932 Pankjavitsa jaoskonna loomaarst, hiljem loomaarst Pärnus ja Mõisakülas. Loomaarstide Koja liige.
Janokjärv

Janokjärv (ka Jänukjärv, Janutjärv, Jaanekjärv) asub Kanepi vallas Põlvamaal.  
Järve keskmine sügavus on 3,7 m, kõige sügavam koht on 9,3 m. Järve pikkus on 680 m ja laius 280 m. Järve pindala on 11,4 ha. Järvest voolab läbi Piigaste oja. Järvest väljuvat orgu nimetatakse Kooljaoruks (või Kuulmaoruks või Koolmaoruks). 
Tsähkna veski talu on olnud mõnda aega ka Anna Haava vanematekoduks. Kuulmaoru veerel, vaatega Janukjärvele on tähistatud koht, kus poeet kirjutas luuletuse "Järv leegib eha paistel". 
Järveäärses sovhoosisaunas ööbis legendaarne Krootuse EÕM-rühm (juunis ka TPL). Järve kõrvalt kulgevat teed pidi sõitis igal hommikul ja õhtul just samasugune PAZ-buss, kes malevlased töölt ära tõi, millega algas ka "Sigade revolutsiooni" film. Filmi režissöör Rene Reinumägi pärineb ise endisest Krootuse EÕM rühmast.

Legendid

Esimese vabariigi ajal oli üks talumees tahtnud heinakoormaga läbi oru minna. Enne orgu tuli mees hobuselt maha, et mäest alla hobuse kõrval kõndida. “Jõudnud mäe alla, jäänud ohjad talle jalgu ja ta kukkus maha. Hobune aga arvas, et teda ohjast tõmmati, ja keeras vankri perve otsa ning koorem kukkus mehele pääle.” Nii saanudki mees hukka.  Samas pajatavat teised muistendid, et järve olla peaaegu tühjaks joonud Kalevipoeg ise. M.J. Eiseni kogutud materjalide järgi olla järves ka kuldsammas, mida võivat selge ilmaga näha.
Oru nõlvadel on rohkelt kääpaid. Legendide järgi olla neisse maetud Põhjasõjas vaherahu ajal järve tühjaks joonud ja lõhkijoomise tõttu hukkunud sõdurid . Legendist on mitmeid versioone:
See oli Rootsi sõja ajal, kui oli verine kokkupõrge rootslaste ja venelaste vahel. Väed sõdisid teine teiselpool järve, nii et rootslased olid põhja pool ja venelased lõuna pool. Kange põua ajal oli järv järk-järgult kuivemaks jäänud. Et aga palju sõdijaid oli ja sõda 7 kuud järve ääres kestis, siis joodi see järv tühjaks. Pärast, kui järv oli tühi, kihutasid venelased rootslaste kannul läbi tühja järve. Pääle sõja oli järve jällegi vett kogunenud ja järv oli endine. Ja siis oligi selle järvele nimeks pandud “Januk” järv. Seejärv asub Valgjärve vallas, Võrumaal, Vana-Piigaste mõisa läheduses, Tiksi külas. 
Valgjärve vallas Tiksi talu juures on järv nimega Janukjärv. Põhjasõja ajal olnud lähedal orus palju Rootsi sõdureid haavatutena sääl maas. Neil olnud kange janu ja nad tahtnud järvest minna janu kustutama. Enne, kui nad aga sinna jõudsid, surid nad janusse. Sellest saanudki see järv nimetuse ja seda orgu, kus nad surid, hakatud kutsuma Kuulmeoruks. 
Võrumaal, Piigastes, Janutjärve ümbruses on palju Rootsi sõjaaegseid pikerkuisi ja ümarikke kääpaid. Janutjärv on kahe mäe vahel. Lahingu ajal on seisnud venelased ühelpool järve, rootslased teiselpool. Sõjamehed olla niivõrd janunenud olnud, et järve tühjaks joonud. Sellest saanudki järv nimetuse.
Henri IV

Henri IV [an´rii neljas] (13. detsember 1553 – 14. mai 1610) oli Navarra kuningas 1562–1610 (Henri III nime all) ning Prantsusmaa kuningas 1589–1610. Henri oli esimene kuningas Bourbonide dünastiast Prantsuse troonil. 
Ta oli Antoine de Bourboni ja Navarra kuninganna Jeanne III (Jeanne d'Albret) poeg.
Ta oli aastast 1569 hugenottide juht. 
Abiellunud 18. augustil 1572 kuningas Charles IX õe Marguerite de Valois'ga, püüdis ta lepitada hugenotte ja katoliiklasi, kuid ajendas tahtmatult Pärtliöö sündmused.
Ta päris 1589 pärast Henri III surma Prantsuse trooni, sest oli meesliinis tolle lähim sugulane, nimelt Louis IX järeltulija meesliinis. Tegelikult valitsema sai ta hakata alles pärast katoliku usku astumist ja Pariisi asumist (1594). 
Henri IV valitses absolutistlikult. Ta lõpetas 1598 Nantes'i ediktiga ususõjad ja alustas 1604 Kanada asumaastamist. 
Henri IV korrastas koos rahandusministri Maximillien de Béthune Sullyga Prantsusmaa rahanduse, õhutas manufaktuuride asutamist, ajas protektsionistlikku majanduspoliitikat ning laskis ehitada teid ja kanaleid.
Henri IV tappis, 1610. aastal fanaatiline katoliiklane François Ravaillac, kellele ei meeldinud, et Henri alustas sõda katoliikliku Hispaaniaga. Ravaillac pidas seda usutaganemiseks.