google/wiki40b huggingface dataset:
Erika Haggi

Erika Haggi (21. mai 1922 Krüüdneri – 19. november 2009 Tallinn) oli eesti skulptor.
Erika Haggi lõpetas ERKI 1952. aastal. Ta töötas muu hulgas Riiklikus Kunstimuuseumis ja kultuuriministeeriumis, TPI graafikakateedris ning vabakutselise kunstnikuna. Aastatel 1970–1980 oli ta Kuku klubi direktor.
Erika Haggi lõi peamiselt portreesid ja dekoratiivfiguure. Ta on teiste seas portreteerinud Helmi Puuri, August Jansenit, Heino Ellerit, Hugo Seppa, Georg Otsa, Tiit Kuusikut, Gustav Ernesaksa ja Olga Lauristini.
Erika Haggi on maetud Kambja surnuaeda.
Samarkandi Riiklik Ülikool

Samarkandi Riiklik Ülikool (usbeki keeles Samarqand Davlat Universiteti) on ülikool Usbekistanis Samarkandis.
Ülikool asutati 1927.
Ülikoolis õpib üle 6000 üliõpilase.
Monelmetall

Monelmetall (ka monel) on niklisulam, mis sisaldab harilikult umbes 30% vaske, 2–3% rauda ja 1–2% mangaani. Võib sisaldada ka kuni 4% alumiiniumi või kuni 5% räni.
Monel sai nime USA töösturi Ambrose Monelli järgi.
Monel on hea korrosioonikindlusega. Tal on head mehaanilised omadused. Kasutatakse peamiselt laevaehituses ning keemia-, nafta-, toiduaine-, ja tekstiilitööstuse seadmete valmistamiseks.
Karkuse hiiekaev

Karkuse hiiekaev on looduslik pühapaik Järvamaal Ambla kihelkonna ja Tapa valla Karkuse külas Karkuse hiiemäe lähedal.
Karkuse hiiekaev on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Varbola vald (Nissi kihelkond)

Varbola vald (kuni 1919. aastani Vardi vald; Gemeinde Schwarzen) oli vald Nissi kihelkonnas Harjumaal.
Vallas sündisid Marta Lepp, Alise Stein-Anvelt, Adolf Leevald.
Vald kuulus Rahvuskogu 12. valimisringkonda, kust valiti Julius Vollmann.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Varbola valla koosseisu, välja arvatud Rahula küla maa-ala, mis läks Nissi valda.
Võrumaa vapimärk

Võrumaa vapimärk on Võru maakonna kõrgeim autasu.
Võrumaa vapimärk antakse isikule Võru maakonnale osutatud eriti oluliste teenete ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks.  Vapimärk antakse üldjuhul elutöö eest. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Võru maavanem.
Kaitseliidu Pärnumaa malev

Lipp

Kaitseliidu Pärnumaa Maleva lipu kuldsel lipukangal on must käpprist, mille keskel on Pärnumaa vapp. Vardapoolses ülemises nurgas asetseb Kaitseliidu vapp. Lipu mõlemad küljed on ühesugused.
Ringsakeri vald

Ringsakeri vald on vald Norras Hedmargi maakonnas.
Valla halduskeskus on Brumunddal. Teine suurem asula on Moelv.
Ringsakeri vallas elas 2004. aastal 31 732 inimest.
Ringsakeris asub Sjusjøeni suusakuurort.
Geronimo

Geronimo (ka Gokhlayeh või Goyathlay (tširikaua murdes Goyaałé, "haigutav", 16. juuni 1829 – 17. veebruar 1909 Fort Sill, Oklahoma) oli tširikaua-apatšide sõjapealik ja nõid. Tema vastupanu apatšide maale tunginud valgetele ning Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide sõjaväele Apatši sõdade ajal tegi temast ühe tuntuima Põhja-Ameerika indiaanlase.
Geronimo sündis Gila lisajõe Turkey Creeki ääres tänapäeva New Mexico osariigi alal, mis siis kuulus Mehhikole, kuid mida nende hõim pidas oma maaks. Tema vanaisa oli tširikauade Bedonkohe haru pealik. Geronimol oli kolm venda ja neli õde. Temast sai hõimus tunnustatud nõid ja sõjamees. 1858 tapsid mehhiklased üllatusrünnakus apatšide laagrile tema ema, naise ja lapse. Mehhiklased hakkasid teda kutsuma Geronimoks (Hieronymuse hispaaniapärane nimi). Ta sai tuntuks oma rüüsteretkede ja nappide pääsemistega kinnivõtmisest. Lõpuks liikus ta ringi 36 mehest, naisest ja lapsest koosneva rühmaga suutes rohkem kui aasta vältida teda jälitanud USA ja Mehhiko sõjaväge. Tema juhitud sõjameeste rühm oli üks viimaseid, mis keeldus tunnistamast Ameerika Ühendriikide ülemvõimu indiaanlaste maal.
4. septembril 1886 andis ta end Luukere kanjonis Arizonas vangi USA kindral Nelson A. Milesile. Enne seda oli Milesi saadetud ekspeditsioon Geronimo leidnud USA-Mehhiko piirist veidi lõuna pool ja ekspeditsiooni üks juhte Charles B. Gatewood oli teda veennud USAsse tulema ja alistuma. Ta saadeti Floridasse vangilaagrisse. Mais 1887 sai ta kokku oma perega ja nad saadeti edasi Alabamasse. 1894 viidi nad Oklahomasse Fort Silli. Seal sai ta tuntuks, esinedes laatadel, kus ta müüs maiustusi ja oma fotosid. Tal ei lubatud kunagi naasta oma kodukanti. 1905. aastal osales ta Theodore Roosevelti ametissepühitsemist tähistaval paraadil Washingtonis. Ta suri kopsupõletikku 1909. aastal pärast hobuse seljast kukkumist ja öö läbi maas lamamist. Surivoodil tunnistas ta, et kahetseb oma alistumist USAle.

Sümbolina

Geronimost on saanud Põhja-Ameerika indiaanlaste vastupanu üks sümbol.
Geronimo on populaarne tegelaskuju paljudes filmides.
2011. aastal toimunud Usāmah ibn Lādini tapmisoperatsiooni koodinimi oli Geronimo.
Alma Kraas

Alma Kraas (sünninimi Preimann; 17. märts 1900 Märjamaa – surmaaeg teadmata) oli eesti pikaealine.
Kraas oli Vaimõisa kutsari tütar. Õppis Märjamaa kihelkonnakoolis. Läks pärast Esimest maailmasõda Tallinna kirikuõpetaja juurde teenijaks. Töötas ka müügiagendina Viru tänavas Gutkini kaubanduskontoris. 1929. aastal Alma abiellus ning asus koos mehe Jüriga elama Lillekülla.
Suviti elas ta kuni 80-aastaseks saamiseni maal, Riisipere lähistel. Oma pikaealisuse saladuseks pidas ta loodusearmastust. Talle on kogu elu meeldinud viibida looduses, teha aiatöid, käia seenel ja marjul.
2006. aastal oli ta Tallinna vanim elusolev inimene ning Eestis vanuselt teine Elisabet Pärksoni järel. Et Kraas oli sundüürnik, elas ta oma viimased eluaastad (alates 2004. aasta sügisest) linna poolt antud munitsipaalkorteris.
Alemannia

Pärand

Alemanni murre püsib ülemsaksa murrete eraldi perekonnana. Jagunemine alamalemanni ja ülemalemanni alammurreteks vastab suures osas ajaloolise Alemannia ulatusele, kui kõrgalemanni murded ületasid kõrgkeskajal selle piire. Brünig-Napf-Reussi joon on kultuuriline piir kõrgalemanni murretes, mis tähistab jagunemist Alemannia pärusvaldusteks ja Argovia margiks Alemannia ja Burgundia vahel.
Saksamaa nimed tänapäeva araabia (ألمانيا), katalaani (Alemanya), kõmri (Yr Almaen), korni (Almayn), prantsuse (Allemagne), pärsia (Alman), portugali (Alemanha), hispaania (Alemania) ja türgi (Almanya) keeltes tulenevad kõik Alemanniast.
Luukpära

Luukpära (inglise hatchback) on autotüüp, mille tagumine uks avaneb täies ulatuses üles. On olemas kolme- ja viieukselisi luukpäraga autosid.
Ablatsioon (oftalmoloogia)

Ablatsioon ehk võrkkesta irdumine (ablatio retinae, amotio retinae) on võrkkesta eraldumine soonkestast. Võrkkesta seesmised osad (neuroreetina) eralduvad neid varustavast kihist pigmentepiteelist.
Mārīte Seile

Mārīte Seile (neiupõlvenimi Mārīte Stupāne; sündinud 26. veebruaril 1966 Preiļis) on Läti pedagoog, alates 5. novembrist 2014 Läti haridus- ja teadusminister Laimdota Straujuma teises valitsuses.
Ta lõpetas 1989. aastal Läti Ülikooli matemaatikaõpetajana ning sai 1992. aastal samas magistrikraadi matemaatikas.
1998. aastal sai ta magistrikraadi Twente Ülikoolis.
Pretsessioon

Pretsessioon (ld sõnast praecedo 'edasi minema') on pöörleva objekti pöörlemistelje orientatsiooni muutumine.
Ka Maa pöörlemistelje suund muutub. Maa pöörlemistelg joonistab koonuse, mis teeb täisringi 26 000 aastaga. Kui oled kunagi keerutanud näiteks vurri, siis selle keerleva tipu "laperdamine" on täpselt sama asi mis pretsessioon.
Kuna Maa pöörlemistelje suund muutub, muutuvad ka taevapooluste asukohad.
Maa pretsessiooni põhjused on üsna keerulised. Maa ei ole ideaalne sfäär, vaid natuke lapik, mis tähendab, et ekvaatori suurringjoon on veidi pikem kui meridiaani suurringjoon, mis läbib pooluseid. Kuu ja Päike asuvad väljaspool Maa ekvaatoritasandit, mistõttu nende gravitatsiooniline mõju pooluste kohalt lapikule Maale tekitab lisaks lineaarsele jõule kerge pöördemomendi. Viimase mõju pöörlevale Maale tekitabki pretsessioonilise liikumise.
Everhardus Sunnenschin

Everhardus Sunnenschin oli Padise abt aastail 1524–1543.
Allikate andmeil oli ta ametis vähemalt ajavahemikul 16. novembrist 1524 kuni 10. augustini 1543. 11. novembril 1544 nimetatakse teda endiseks abtiks ja hiljemalt 24. juunil 1547 oli ta surnud.
1528. aastal on mainitud tema vendi Hansu ja Jakobit.
Henn Haberman

Henn Haberman (13. jaanuar 1935 Tartu – 8. mai 1991 Tartu) oli eesti ihtüoloog ja hüdrobioloog.
Ta oli Võrtsjärve Limnoloogiajaama juhataja aastail 1981–1991.

Isiklikku

Tema isa oli bioloog Harald Haberman ja õde on taimefüsioloog Evi Padu. Tema abikaasa oli bioloog Juta Haberman.
Vigri

Vigri on XXII olümpiamängude purjeregati maskott. Hülgepoeg Vigri autorid on keraamik Saima Sõmer ja Polümeeri töötaja Elsie Johanson. Nimi on tuletatud sõnast viiger.
Georg Streitberger

Georg Streitberger (sündinud 26. aprillil 1981 Zell am Sees) on Austria mäesuusataja.
Streitbergi esimene võistlus maailma karikavõistlustel oli Bormios suurslaalomis 18. märtsil 2000, kus ta sai 24. koha. Järgmine kord võistles ta MK-võistlustel alles 2004. aasta novembris. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka ja seda kohe võiduga 2. märtsil 2008 Kvitfjellis ülisuurslaalomis. Teise võidu sai ta samuti ülisuurslaalomis 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Beaver Creek etapil 4. detsembril 2010.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta ülisuurslaalomis 17. koha.

Maailma karikavõistlustel

Georg Streitberger on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.
Ookeanibassein

Ookeanibassein ehk ookeaninõgu on maailmamerega kaetud suur nõgu Maa pinnal, mille põhjaks on ookeaniline maakoor. Ookeaninõo mandripoolsed alad on mandrinõlvad.
Hüdrolooglises tähenduses võidakse ookeanibasseiniks nimetada ka kogu maailmamerega kaetud Maa pinda.
Geoloogias eristatakse ookeanibasseini mandrilavast, sest viimane on lihtsalt maailmamere poolt üleujutatud osa mandrist. Ookeanibasseini hulka ei arvata tavaliselt ka ookeanide keskahelikke, süvikuid, mandrijalameid, ookeanilisi saari ja ookeanilisi platoosid. Osade ookeanibasseinide põhjaks on abüssaalne tasandik.
Ookeanibasseinid võivad olla aktiivsed või passiivsed, nende pindala võib väheneda (Vahemeri), suureneda (Atlandi ookean) või püsida enam-vähem stabiilsena (Mehhiko laht). Mõnikord on ookeanibassein täielikult mandrilisest maakoorest ümbritsetud (Beringi meri).
Ookeanibasseinid tekivad mandrilise maakoore riftistumise tulemusel. Nende sulgumisega kaasneb orogenees ning sageli ka ofioliitsete komplekside moodustumine.
Great Balls of Fire – rokile elatud elu

Süžee

Film räägib laulja ja pianisti Jerry Lee Lewise elust alates lapsepõlvest kuni 1958. aastani, mil tuli ilmsiks fakt, et ta on abiellunud oma 13-aastase sugulase Myraga. Film ongi keskendunud peamiselt Jerry Lee ja Myra suhetele.
Carl Friedrich Meyer

Carl Friedrich Meyer (5. veebruar 1757 Göttingen – 27. november 1817 Tartu) oli saksa õigusteadlane, Tartu ülikooli professor ja rektor.
Meyer õppis Braunschweigis Collegium Carolinumis (tänapäeval Braunschweigi Tehnikaülikool). 1776 astus ta Göttingeni ülikooli, aga ei lõpetanud seda. 1791 asus ta elama Venemaale, 1792 asus Tartusse ja hakkas tööle advokaadina. 1797 sai ta raehärraks, 1798 magistraadi sündikuks ja 1799 linnakonsistooriumi assessoriks.
28. veebruaril 1802 määras Tartu ülikooli kolleegium Meyeri ülikooli sündikuks ning sama aasta juunis tsiviil- ja kriminaalõiguse korraliseks professoriks. Sellele ametikohale jäi ta surmani. Lisaks valiti Meyer 3 korral Tartu ülikooli apellatsioonikohtu esimeheks, 6 korral Tartu ülikooli õigusteaduskonna dekaaniks ja 2 aastal järjest (1806–1808) Tartu ülikooli rektoriks.
Kuigi Meyer oli 15 aastat algul tsiviil- ja kriminaalõiguse ning hiljem rooma ja saksa õiguse tsiviil- ja kriminaalosa professor, luges ta nende aastate jooksul ainult korra kriminaalõiguse kursust.
11. augustil 1814 kinnitas Tartu ülikooli nõukogu õigusteaduskonna suulise avalduse alusel Meyerile doktorikraadi.
1816 sattus Meyer diplomite müümise skandaali. Neli isikut maksid Tartu ülikooli õigusteaduskonna kõigile neljale õppejõule, nende hulgas rektor Christian Julius Ludwig Steltzerile, õigusteaduskonna dekaanile Christian Heinrich Gottlieb Köchyle ja Meyerile, ning suvevaheajal vormistati neile õigusteaduste doktori kraad. Ühe doktorikraadi hinnaks kujunes 15 000 Vene rubla. Lugu tuli avalikuks samal sügisel ning 1817. aasta mais Aleksander I ukaasiga Steltzer ja Köchy vallandati ilma õiguseta asuda Venemaal riigiteenistusse, mispeale nad lahkusid Saksamaale. Meyeri juures arvestati tema pikaajalist laitmatut tegevust ning ta jäeti professoriks ilma õiguseta saada valitud dekaaniks või rektoriks.
Carl Friedrich Meyer suri sama 1817. aasta sügisel Tartus.
Loodusajakiri (saade)

"Loodusajakiri" on Kuku Raadio saade, mis on eetris neljapäeviti kell 10:00–10:30.
Saadet teeb Toomas Jüriado.
Saadet korratakse neljapäeviti kell 21:30–22:00.
Saade koosneb kahest kaheksaminutilisest osast.
2018. aasta 15. veebruaril oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Mets viimasest numbrist.
2018. aasta 1. märtsil oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis ajakirja Horisondi viimasest talvenumbrist.
2018. aasta 5. märtsil oli külas Vello Mäss, kes rääkis allveelaevast Kalev.
2018. aasta 8. märtsil oli külas Marko Mägi, kes rääkis lindude toimetulekust talvel.
2018. aasta 15. märtsil oli külas Eva-Liisa Orula, kes rääkis "Eesti taimevaramust" ja Marika Mänd, kes rääkis entomovektortehnoloogiast.
2018. aasta 22. märtsil oli külas Triin Nõu, kes rääkis harilikust kanepist.
2018. aasta 29. märtsil oli külas Ulvar Käärt, kes rääkis Horisondi märtsi-aprillinumbrist.
2018. aasta 12. aprillil oli külas Kristiina Viiron, kes rääkis ajakirja Eesti Metsa kevadnumbrist.
2018. aasta 19. aprillil oli külas Helen Külvik, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus aprillinumbrist.
2018. aasta 25. oktoobril oli külas Andres Uus, kes rääkis puithoonetest.
2018. aasta 1. novembril oli külas Toomas Kukk, kes rääkis ajakirja Eesti Loodus värskest numbrist.
2018. aasta 8. novembril oli külas Egle Tammeleht, kes rääkis mägra ja karu talvekorterist.
2018. aasta 15. novembril oli külas Urmas Roht, kes rääkis sitka kuuse majanduslikust potentsiaalist ja okaspuu-võõrpuuliikidest.
2018. aasta 22. novembril oli külas Helen Rohtmets-Aasa, kes rääkis Horisondi novembri-detsembrinumbrist.
2018. aasta
Victor Hasselblad

Victor Hasselblad (8. märts 1906 – 5. august 1978) oli rootsi leiutaja ja tööstur.
Hasselbladi unistuseks oli vahetatava objektiivi, filmimagasini ja pildinäidikuga täppiskaamera. Kuueaastase töö tulemusena valmistas ta ühe objektiiviga peegelkaamera. Fotoaparaadi esmakordsel tutvustusel New Yorgis 1948 tekitas see sensatsiooni. Eriliseks tunnustuseks Hasselbladile oli asjaolu, et tema kaamerat kasutasid ameeriklased oma reisil Kuule.
Koreakeelne Vikipeedia

Koreakeelne Vikipeedia (korea keeles 한국어 위키백과, Han-gugeo Wikibaekgwa) on Vikipeedia koreakeelne versioon.
Koreakeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta oktoobris.
Seal on 465856 artiklit, millega see on artiklite arvult 23. keeleversioon.
Riina Pulges

Elulugu

Riina Pulges on juristi tütar ja Andres Pulgese abikaasa.
Lõpetas 1977 Jõgeva Keskkooli, 1985 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Oli 1985–1989 Tartu Meditsiinikooli silmahaiguste, nina-kõrva-kurguhaiguste ja kirurgia õpetaja, 1989–1992 TÜ otorinoloogia ja oftalmoloogia kateedri assistent, 1992–1995 silmakliiniku assistent, 1995–2000 vanemassistent, aastast 2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi arst-õppejõud.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: silma eesmise segmendi kirurgia, keratoplastika, laugude plastika, orbita kirurgia. Eesti Silmaarstide Seltsi (1994), Eesti Kudede ja Organite Transplantatsiooni Ühingu (2003) ning Euroopa Refraktiivse ja Kataraktikirurgia Seltsi (2005) liige. 10 teadustrükist.
Kahekiiruseline Euroopa

Ajalugu

1992. aastal oli pingsam arutelu kahekiiruselisest Euroopast eelkõige majandusvaldkonnas. Suurbritannia isoleerus rahanduspoliitikas, jäädes välja ülejäänud Euroopa Liidu liikmesriikide suundumusest.
1997. aastal üritati esmakordselt ka seadusloomesse kahekiiruselise Euroopa kontseptsiooni tuua. Nimelt kirjutati Amsterdami lepingusse sisse põhimõtteid, mille alusel võivad osa riikidest liidu siseselt omavahelist koostööd edendada ning erineda teistest.

Euroopa Liidu dokumentides

Esmakordselt on sisse toodud 1997. aasta Amsterdami lepingus. Seal on mainitud „liikmesriigid, kes soovivad omavahel tihedamat integratsiooni, võivad seda teha“, mis põhimõtteliselt loob aluse osade liikmesriikide soovile kiiremale ja süvenenumale lõimumisele.
2004. aasta Eurobaromeetri uuringus (ei ole Euroopa Liidu ametlik dokument, kuid esindab liikmesriikide seisukohti, mis lähevad arvesse õigusaktide koostamisel) selgus, et enamik liikmesriikide kodanikest soosivad kahekiiruselist Euroopat. Igas riigis olid selle poolt vähemalt pooled kodanikud ning suurema populaarsusega oli ettepanek just pigem skeptilistes riikides (Taani, Suurbritannia).

Uus debatt

2011. aasta sügisel algatas Prantsusmaa president uue debati teemal kahekiiruseline Euroopa. Nicolas Sarkozy avaldas toetust ideele luua võimalus põhilistele euro-liikmesriikidele kiiremaks integratsiooniprotsessiks. Avaldus seostus ideega, et Euroopa Liit üha suureneb ning kõik ei saa areneda samas tempos riiklike erisuste tõttu. Kõrvalejääjate ühinemise motivatsiooniks peaks eelkõige olema soov koopereeruda, et ka nende soovidega arvestataks. 
Euroopa Komisjoni president Jose Manuel Barosso vastuseks antud küsimusele oli, et lõhestunud liit ei oleks töökõlbulik. Ta oli vastuhääleks Sarkozyle. Saksamaa ja Prantsusmaa on poliitiliselt pigem olnud eri arvamustel, kujutades kahte suurt vastanduvat jõudu. Angela Merkel, Saksamaa liidukantsler, ei ole veel sõna võtnud kahekiiruselise Euroopa kohta.
Flamanville'i tuumaelektrijaam

Flamanville'i tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Prantsusmaal La Manche'i väina ääres.
Jaama ehitamist alustati aastal 1979, tööle hakkas see 1985. aasta lõpus.
Liivimaa ordu majandusülem

Liivimaa ordu majandusülem (saksa keeles Schaffer või Schäffer) oli ordu kõrgeim majandusametnik, kes resideeris algselt Riias ja hiljem Võnnus.
Majandusülem vastutas ordu varustamise, kommunikatsioonide toimimise ja kaubanduse, sisuliselt kogu majandustegevuse toimimise eest. Ehkki ta ametlikus orduhierarhias eriti kõrget positsiooni ei omanud, oli see ametikoht majanduslikult äärmiselt tähtis ja eriti alates 15. sajandi lõpust said majandusülematest tihti ordumeistrid, maamarssalid või olulised käsknikud.
Esimene majandusülem on teada enne aastat 1438, viimane kaotas aga ameti ordu likvideerimisega 1562. aastal.
Takistusmagasin

Takistusmagasin (resistance box) on seade, millesse on paigutatud kindla suurusega takistust omavad elemendid, mida saab lülitite või juhtmete abil ühendada nii, et saadakse soovitud väärtusega kogutakistus.
Tavaliselt on elemendid rühmitatud või lülitatavad dekaadide kaupa.
Väga tüüpilised on kuuedekaadilised takistusmagasinid, mille esimene dekaad võimaldab moodustada takistusi 0,1...0,9 oomi, viimane aga takistusi 10...90 kilo-oomi. Kõigi kuue dekaadi peale kokku saab moodustada maksimaalse takistuse 99999,9 oomi.
Takistusmagasinid on üldjuhul kõrge täpsusklassiga, näiteks 0,1%.
Traattakistitest moodustatud takistusmagasinide kasutamisel tuleb tihti arvestada sellega, et nendes kasutatud takistusahelatel võivad olla suure mõjuga parasiitparameetrid. Kuigi traattakistid keritakse kas bifilaarsetena või sektsioneeritutena, jäävad nende puhul parasiitparameetrid (näiteks järjestikinduktiivsus Lₛ või paralleelmahtuvus Cₚ) oluliselt halvemaks, kui need on diskreetsete komponentide (takistite, kondensaatorite ja induktiivsuste) puhul. See piirab selliste takistusmagasinide kasutamise sagedusala väga oluliselt.
Takistusmagasin võib olla markeeritud elektrijuhtivuse ühikutes. Siis võidakse seda nimetada juhtivusmagasiniks.
Oskar Baum

Oskar Baum (21. jaanuar 1883 Plzeň – 1. märts 1941 Praha) oli juudi rahvusest Austria kirjanik, luuletaja ja muusik.
Oskar Baum oli juudi kaupmehe poeg. Juba sünnist alates oli tal nägemisega probleeme. Kaheksa vanuselt kaotas ta ühest silmast nägemise, üheteist-aastaselt jäi ta koolipoiste kakluses saadus vigastuste tõttu täielikult pimedaks. Kuna ta seejärel enam tavalises koolis õppida ei saanud, jätkas ta õpinguid Viinis juutide pimedateõppeasutuses. 1902. aastal lõpetas ta õpingud ja pöördus Prahasse tagasi. Seejärel töötas ta orelimängijana ja kantorina sünagoogis, hiljem oli klaveriõpetaja.
1904. aastal tutvustas Max Brod Baumi Franz Kafkale ja Felix Weltschile. Nad said omavahel sõpradeks ning Baumi abiellumise järel Margarete Schnabeliga sai abielupaari korter Praha Ringi kohtumiskohaks, kus loeti ka üksteisele ette oma kirjanduslikku loomingut. Sel ajal algas ka kirjavahetus Kafka ja Baumi vahel.
1908. aastal avaldas Baum autobiograafilise romaani "Uferdasein" ("Kaldaolek"), millega ta saavutas laialdase tuntuse. Baum tegutses ka ajakirjaniku ja kriitikuna. Baumi kaastööd avaldasid ka Saksamaal ilmuvad ajalehed ja ajakirjad.
Tšehhoslovakkia okupeerimise järel Saksamaa poolt 1939. aastal keelustati Baumi teosed. Bürokraatlike takistuste tõttu ei õnnestunud Baumil Palestiinasse sõita. 1941. aastal tehti Baumile soolteoperatsioon, mille tagajärjel ta hiljem suri. Oskar Baumi abikaasa Margarete Schnabel deporteeriti Theresienstadti koonduslaagrisse, kus ta hukkus. Nende ainuke poeg Leo Baum pääses küll Palestiinaase, kuid hukkus 22. juulil 1946 juudi terroristide rünnakus Kuningas Davidi Hotellile Jeruusalemmas.
Pada linnus

Pada linnus on neemiklinnuse tüüpi linnamägi, mis asub Pada jõe idakaldal jõe ja kirdest suubuva orundi vahel. Halduslikult jääb mägi Lääne-Viru maakonda Viru-Niguls valda.

Kirjeldus

Linnuse nõlvad on 16–18 m kõrgused. Linnuseõu on ringikujuline, õueala pindala on 11 000 ruutmeetrit. Siseõu on ümbritsetud 2,8–3 m kõrguse ringvalliga. Linnuses asub kolm väravakohta, mis asuvad kirdenurgas, edelaotsal ja loodeküljel. Linnuse kirdenurgas on uuritud 2 m laiust ning 8,5 m pikkust väravakäiku, mida ääristasid kahelt poolt paeplaatidest kuivmüüritised, mis on säilinud 1,8 m kõrguselt. Tõenäoliselt kujutas väravakäik tunnelit, mis oli ühenduses vallipealse puitrinnatisega.

Ajalugu

Leiumaterjalide põhjal on linnuse kasutusaeg dateeritud kahte ajajärku.  Esimene oli 7. või 8. kuni 10. sajandini. Teine ajajärk oli 11.–13. sajandini.
Vajarski marš

"Vajarski marš" (valgevene keeles Ваярскі марш) oli Valgevene Rahvavabariigi hümn.
Muusika kirjutas Uładzimier Teraŭski (Уладзімер Тэраўскі), sõnad Makar Kraŭcoŭ (Макар Краўцоў).
Hannu Aravirta

Hannu Aravirta (sündinud 26. märtsil 1953 Savonlinnas) on soome jäähokitreener ja endine jäähokimängija.
Ta on Soome meistriliigas mängiva meeskonna Oulun Kärpät treener.
Aastal 1992 sai ta Soome jäähokikoondise treeneriks; aastatel 1998–2003 oli koondise peatreener.
Tema kui treeneri käe all tuli meeskond kaks korda Soome meistriks ning võitis kolm hõbemedalit ja kaks pronksmedalit. Aastal 1989 valiti ta liiga parimaks treeneriks.
Hannu Aravirta oli Curt Lindströmi kõrval koondise teine treener, kui Soome tuli 1995. aastal esimest korda maailmameistriks. Ta oli peatreener, kui Soome koondis võitis pronksmedali Nagano olümpiamängudel, hõbemedali 1999. ja 2001. aasta maailmameistrivõistlustel ning pronksmedali 2000. aasta maailmameistrivõistlustel.