google/wiki40b huggingface dataset:
Elektrikitarrimuusika

Elektrikitarrimuusika maailmas

Elektrikitarr oli 1940-ndate lõpul veel väga uudne muusikainstrument, mille kasutus esialgu piirdus orkestri ühe instrumendina, kuid tänu võimendusele sai elektrikitarr helitugevuse poolest võrreldavaks teiste orkestri pillidega või isegi ületas neid. Džässmuusika väikestes koosseisudes hakati elektrikitarri kasutama sooloinstrumendina juba 1931. aastal. Esimene suure tuntuse saavutanud jazzelektrikitarrist oli Wes Montgomery. Ka bluusmuusikas sai elektrikitarr oluliseks instrumendiks.
Les Paul koos Mary Fordiga olid esimesed, kes kasutasid elektrikitarri ja magnethelisalvestuse võimalusi nn trikksalvestuste tegemiseks. Nende esitatud 1950ndate esimese poole lood saavutasid edetabelites kõrgeid kohti (kaks olid USA-s Billboardi edetabelis esikohal).
1950ndatel hakkasid mitmed kitarristid (Duane Eddy, Chet Atkins jt) kasutama elektrikitarri. Mitmed nende esitatud lood said samuti suure menu osaliseks, kuid üldiselt polnud nende edu Les Pauli ja Mary Fordi omaga enam võrreldav. Suure tõenäosusega oli selle põhjuseks rock'n'roll'i tulek.
1950ndate lõpupoole hakkasid mitmed rokkansamblid kasutama elektrikitarre ansambli põhiliste pillidena - soolokitarri, saatekitarri ja basskitarri kujul. Lisaks hakati ansamblites kasutama elektronorelit või Hammond-orelit. Umbes sellise koosseisuga ansamblid hakkasid tegema instrumentaalmuusikat (Johnny & the Hurricanes, Champs, Dick Dale, Ventures, Shadows, Tornados, Spotnicks, Sounds jt). Osad neist kasutasid väga futuristlikku helikeelt ja tihti maailmaruumiga (kosmosega) seotud temaatikat (Tornados, Spotnicks). Sellest suunast lähtuvaks võib pidada hilisemat elektropoppi (elektroonilist rokki).
Hilisemas pop- ja biitmuusikas sai selline koosseis põhiliseks (näiteks Johnny Kidd & the Pirates, UK 1960, The Beatles). Mõned algselt instrumentaalrokki esitanud ansamblitest said hiljem biitpopi esindajad (näiteks Fireballs USAs). Instrumentaalne elektrikitarrimuusika moodustas olulise osa ka surf-muusikast.
Hiljem ilmusid mitmetelt esitajatelt (Jimi Hendrix, Peter Green, Jeff Beck, Eric Clapton, Carlos Santana jt) üksikud väljapaistvad instrumentaallood, milles kasutati elektrikitarri põhiinstrumendina ("Albatross" jt). Kuid need jagunesid eri stiilide (hard rock, blues rock, progressive rock jm) vahel.
Elektrikitarrimuusikuna on hiljem silma paistnud multiinstrumentalist Mike Oldfield.

Elektrikitarrimuusika Eestis

Eestis on elektrikitarrimuusika alal silmapaistvat edu saavutanud Erki Pärnoja.
Eesti muusikat on elektrikitarrimuusika kujul esitanud Belgia kitarrist Francis Goya.
Oksüdaas

Oksüdaasid on ensüümid, mis katalüüsivad molekulaarse hapniku (O₂) hüdrolüüsi, kusjuures hapnik on elektroni aktseptoriks. Hapnik redutseeritakse neis reaktsioonides kas veeks (H₂O) või vesinikülihapendiks (H₂O₂).
Monika Pärnpuu

Isiklikku

Ema Margit Pärnpuu (sündinud 25. detsember 1962) on tulnud 2002 kaheksapaadil roolijana Eesti meistriks ning on aktiivne sõudekohtunik.
Ahtme

Ajalugu

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuli 1948 seadlusega anti varasemale Ahtme asulale töölisalevi staatus. Seoses Jõhvi maakonna moodustamisega arvati Ahtme töölisalev 25. veebruarist 1949 Virumaa koosseisust Jõhvi maakonda. Seoses maakondade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Ahtme töölisalev 26. septembrist 1950 Jõhvi rajooni. 
17. oktoobrist 1953 sai Ahtme rajoonilise alluvusega linna staatuse Jõhvi rajoonis. 
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega 14. oktoobrist 1960 "Eesti NSV Põlevkivibasseini territooriumil ühtse administratiivkeskuse loomise kohta" liideti Ahtme linn (samuti Jõhvi linn ja Sompa töölisalev) Kohtla-Järve linnaga ning Ahtmest sai Kohtla-Järve linnaosa.
Viktor Fedortšenko

Viktor Fedortšenko (sündinud 20. jaanuaril 1954 Kiievis) on Eesti balletitantsija.
Ta lõpetas aastal 1972 Kiievi koreograafiakooli.
Ta oli aastatel 1972–1983 Kiievi ooperi- ja balletiteatri ja aastatel 1983–1992 Estonia balletisolist, hiljem Eesti Rahvusballeti repetiitor. Ta on töötanud ka Tallinna Balletikooli balleti õpetajana.

Isiklikku

Ta on aastast 1983 abielus Elita Erkinaga.
Heino Tooming

Elulugu

Tooming sündis koolidirektori perekonnas. Õpinguid alustas Mustvees, keskkooli lõpetas Haapsalus 1949. aastal. Tartu Ülikooli lõpetas 1954. aastal geofüüsiku diplomiga.
Tööle asus Füüsika ja Astronoomia Instituudi (FAI) Tartu aktinomeetriajaamas insener-meteoroloogina. 1961. aastal valmis väitekiri "Päikesekiirguse peegeldumine ja neeldumine taimkattes". 1972. aastal kaitses Tartu Ülikoolis väitekirja "Taimkatte kiirgusrežiim ja produktiivsus" bioloogiadoktori kraadi taotlemiseks.
1973. aastal siirdus tööle Saku Eesti Agrometeoroloogia Laboratooriumisse (Geofüüsika Peaobservatooriumi – Leningrad, Eksperimentaalmeteoroloogia Instituudi, Üleliidulise Põllumajandusmeteoroloogia Instituudi – Obninsk koosseisus), kus töötas 1991. aastani. Järgnes töö Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis (1991–2003), Eesti Riigikaitse Akadeemias (1995–1998), Sisekaitseakadeemias (1999–2004) ja Eesti Maaviljeluse Instituudis (2002–2004).
Tooming on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Teadustöö

Kiirguse peegeldumine ja neeldumine erinevatelt looduslikelt pindadelt, põhiliselt erinevat tüüpi taimestikelt.
Taimede ja nende koosluste produktsiooniprotsessi uurimine ja modelleerimine. Maksimaalse produktiivsuse printsiip.
Põllumajanduskultuuride saagi programmeerimine, etalonsaakide meetod.
Meteoroloogia-alased uuringud: Eesti lumikatte klimatoloogia, tornaadod.
H. Tooming on umbes 250 teadusliku publikatsiooni autor, kaheksast tema nime kandvast monograafiast on kaks tõlgitud jaapani keelde.
H. Tooming oli viljakas teaduse propageerija – umbes 80 artiklit ajakirjades ja ajalehtedes, kaastöö entsüklopeediatele ja ökoloogialeksikonile. Kogumiku "Inimene ja ilm" (Valgus, Tallinn, 1970) koostaja.

Isiklikku

Heino Toomingu lapsed on Tõnis Tooming ja Reet Tooming.
Vastse-Kuuste Kool

Vastse-Kuuste Kool asub Põlvamaal Põlva vallas Vastse-Kuustes.
Koolihooneks on endise Vastse-Kuuste mõisa mõisahoone.
Selles koolis on õppinud ka Edgar Savisaar.
Zamenis

Levila

Nad on levinud Euraasias ja Lähis-Idas.
Jüri Välbe (pedagoog)

Päritolu ja haridus

Jüri Välbe sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laius-Tähkvere vallas Sadala külas, õigeusu abikooli õpetaja peres. Sai alghariduse Sadala külakoolis ja Laiuse õigeusu kihelkonnakoolis, aastatel 1894–1904 õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris. Muusikaarmastajana asus Välbe 1908. aastal õppima Vene Keiserliku Muusikaseminari Riia osakonna muusikakooli, mille lõpetas 1909. aastal. Lõpetas Varssavi ülikooli ajaloo ja keeleteaduskonna slaavi osakonna 1913. aastal filoloogiakandidaadi kraadiga. 1914. aastal omandas Varssavi pedagoogika kursustel keskkooliõpetaja kutse.

Muu tegevus

Jüri Välbe tegutses aktiivselt seltsides ja ühingutes nii Eestis kui ka välismaal. Juba 15-aastaselt juhatas Välbe Riias laulukoori . Narvas tegutsedes oli Välbe Narva Õpetajate Seltsi esimees, Narva meeskoori juht, linnavolikogu liige, Narva skautide maleva vanem ja skaudisõprade ühingu juhatuse liige. Lisaks tegi kaastööd mitmele ajalehele, oli Isamaaliidu ja Kaitseliidu liige. Jüri Välbe oli Narva loomakaitseseltsi esimees.
Välbe omandis oli Narva tolleaegne suurim eraraamatukogu .

Isiklikku

Jüri Välbe oli 1921. aastast abielus õigeusu köstri tütre Salme Toomiga, kellega tal oli tütar Marina. Perekond arreteeriti 14. juunil 1941 Narvas ja saadeti asumisele: Jüri Välbe Sverdlovski oblastisse, Salme Välbe koos tütrega Siberisse Tomski oblastisse. Abikaasa ja tütar surid asumisel, Jüri Välbe suri vangilaagris eeluurimise ajal. Perekonna mälestustahvel asub Jõgevamaal Laiuseväljal Mõisaküla kalmistul.
Ingrid Kremling

Ingrid Kremling-Domanski (sündinud 1948 Nürnbergis) on saksa ooperilaulja, lüürilis-dramaatiline sopran.
Ta on Hamburgi Muusika- ja Teatriülikooli lauluosakonna professor.
Ingrid Kremling on rahvusvaheliselt tunnustatud sopran, kelle repertuaaris on rohkem kui 80 teost barokist kaasajani ning enam kui 40 ooperi- ja operetirolli. Eriti hinnatud on ta Mozarti ja Straussi tõlgendajana. Karjääri alguspäevil saavutas Ingrid Kremling preemiaid lauljate konkurssidel Pariisis, Berliinis, Hannoveris ja Zürichis. Seejärel on ta esinenud üle maailma ja andnud kontserte kõikides tähtsamates ooperimajades. Pärast tema debüüti Metropolitan Operas tituleeriti ta ameerika pressi poolt maailma tippklassi kuuluvaks sopraniks.
Tänaseks on professor Kremling pühendunud laulupedagoog. Tema õpilased on töötavad Metropolitan Opera, Berlin Deutsche Opera, Chicago Opera, Covent Gardeni, La Scala, Pariisi Ooperi, Staatsopern Dresdeni, Hamburgi ja Viini lavadel.
Heinrich Johann Friedrich Ostermann

Noorus

Heinrich Johann Friedrich Ostermann sündis Bochumis luterliku pastori Johann Konrad Ostermanni pojana, õppis Jena Ülikoolis, kuid toimunud duelli pärast oli sunnitud põgenema Amsterdami. Seal viibides kohtus ta 1703. aastal Peeter I poolt Euroopasse saadetud välisspetsialistide värbajaga ning andis nõusoleku asuda Venemaale viitseadmirali tulevase Balti laevastik juhi Cornelius Cruysi kammerteenrina. Heinrichi vend töötas juba Venemaal ja tegeles tsaar Ivan V laste harimisega. 1704. aasta oktoobris saabus Heinrich Johann Friedrich von Ostermann koos Cornelius Cruysiga Venemaale.
War in Wonderland

"War in Wonderland" on ansambli No-Big-Silence 2006. aastal ilmunud album. Albumi andis välja NBS Recordings.
Lood "Robot Super Lover Boy", "War In Wonderland" ja "The Outer Suns" on välja antud ka singlina.
Rendžu

Reeglid

Soovitav on läbi lugeda enne gomoku reeglid, sest rendžu reeglitest on ilma nendeta raske aru saada.
Samamoodi kui gomokus on rendžus eesmärk saada viiest nupust koosnev katkematu rida kas horisontaalis, vertikaalis või diagonaalis. Mängulaud meenutab esmapilgul paljude ruutudega lauda. Tähele tuleb panna, et nuppe ei käida mitte ruutude sisse, nagu tunduks lihtsam, vaid joonte ristumiskohtadesse. Nuppe laualt enne mängu lõppu ära ei võeta, ega nihutata. Algul on mängulaud tühi. Esimese käigu teeb must, pannes lauale avangu – kaks musta nuppu ja ühe valge. Sealjuures on üks musta nupp keskel ja valge tohib panna ainult sellele vahetult kõrvale(ka diagonaalis). Seejärel peab valge selle avanguga nõustuma või tagasi lükkama, mis puhul värvid vahetatakse. Igal juhul paneb järgmise nupu lauale valge. 5. käigul käib must 2 nuppu ja 6. võtab valge lisaks käimisele ühe ära. Pärast kuuendat käiku käib mäng edasi nagu gomokus – kordamööda. Võidab mängija, kes esimesena moodustab viisiku.

Kahvlid

Rendžus võitmiseks on vaja moodustada kahvleid ehk olukordi, kus mängulaual on mitu neljast või kolmest rida korraga, nii et vastane ei jõua neid kõiki kinni panna. Rendžus on mustaga mängijale on keelatud moodustada kahvleid 3×3 (kolmene rida pluss kolmene rida, kus mõlemal real pole otsades vastase nuppe), 4×4 ja pikka rida (rohkem kui 6 nuppu ritta). Kui must käib neisse punktidesse, kas kogemata, või valge sundusel, siis on ta automaatselt kaotanud. Selliseid punkte nimetatakse foolideks. Valgel ei ole foole, ta võib võita igasuguste kahvlite abil ja samuti pika reaga. Mustale lubatud kahvliks on 4×3.

Eesti rendžus

Eestil on rendžus mitu maailmaklassiga mängijat ja isegi 2 maailmameistrit – Tunnet Taimla ja mitmekordne maailmameister Ando Meritee. Peale nende on veel Ants Soosõrv – Eesti rendžu peamine eestvedaja ja rendžuürituste organiseerija.
Rendžut on võimalik harrastada Kullo huvikeskuse mõttemängude ringis ja vint.ee mänguportaalis.
Plicae Vocalis

Plicae Vocalis (ladina keeles on plicae vocales 'häälekurrud') on Tartus tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Lilyan Kaiv.
Koor asutati 2008.
Koor on osalenud muuhulgas üldlaulupeol.
Carrousel

Le Carrousel on Pariisi kabaree. See asub Pierre Fontaine'i tänaval.

Ajalugu

1926. aastal lasi krahv Albatino Joséphine Bakerile Moulin Rouge'i lähistel ehitada kabaree Chez Joséphine, millest sai mõni aasta hiljem restoran Carrousel de Paris. Enne kui kabaree restoraniks muudeti ning Joséphine'ist staar sai, laulis ta seal mõnda aega ka ise.
1930. aastatel tõid kabareele suure edu Charles Trenet ja Edith Piaf ning kui näitleja ja humorist Bouvril seal talendiotsimisvõistluse korraldas, sai asutusest hoopis teater-kohvik. Seal andsid kontserte näiteks pianist ja helilooja Léo Ferré ja Francois Bécaud, kuid domineerivateks esinejateks olid pigem humoristid.
Le Carrousel de Paris'st said tuule tiibadesse ka näitleja ja laulja Dalida, Boby Lapointe, džässlaulja Sacha Distel ja paljud teised.
1950. aastate keskel jõudis lavale esimene transseksuaalide trupi etteaste, mille eesotsas olid Coccinelle, Bambi, April Ashley, Péki d’Oslo, Capucine ja mitmed teised. 1960-ndatel muudeti Le Carrousel de Paris striptiisiklubiks ehk boite à filles'ks, kus etteastete ajal pakuti klientidele ka šampust.
Aastal 1990 tegi Madame Arthur Le Carrousel de Paris's uuenduse ning lavalaudadele astusid nn transformistid. Tegu oli sellise etteastestiiliga, kus esinejate kostüümid vahetusid sõu käigus publiku silme all vaid sekunditega.
Etteasted muutusid ajaga ning kuigi praegu ei ole laual tantsimine enam au sees, korraldab restoran-klubi sellegipoolest nii privaat- kui ka avalikke üritusi ning isegi kunstinäitusi. Suvel on võimalik tellida poissmeeste ja tüdrukute pidusid, talvisel ajal on klubi orienteerunud pigem mitmesuguste tähtpäevadega seotud ürituste (näiteks uusaastapidu, jõulud jm) või avalike pidude korraldamisele.
2000. aastal muudeti Le Carrousel moodsaks revüüteatriks, kuid interjöör jäeti samaks.
Adramaarevisjon

Adramaarevisjon (ka adrarevisjon) oli adramaade loendus (revisjon), millega määrati kindlaks maavalduse, võimalike tulude ja riigimaksude suurus.
Adramaarevisjonide protokollides oli kirjas muu hulgas talude adramaade arv, talupere liikmed, loomade arv, koormiste suurus. Nende andmete tõttu on adramaarevisjonid olulised eriti majandus-, sotsiaal- ja asustusajaloo jaoks.
Liivimaa kubermangus toimus esimene adramaarevisjon 1586. ja Eestimaa kubermangus 1582. aastal.
Alfred Koort

Alfred Koort (16/29. mai 1901 Viljandi – 28. september 1956 Tartu) oli eesti filosoof.
1944–1951 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli rektor. Maetud Raadi kalmistule.

Isiklikku

Alfred Koorti vend oli eesti loomaarst Georg Koort.
Kehamassiindeks

Kehamassiindeks (KMI) on suurus, mis väljendab inimese kehakaalu ja pikkuse suhet. Kehamassiindeksi leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga meetrites. Näiteks 170 cm pikk ja 65 kilo kaaluva inimese kehamassiindeks on 65 : (1,7 × 1,7) = 22,5 (kg/m²).
Inimese kehakaalu/kehamassi loetakse tema pikkuse puhul normaalseks, kui kehamassiindeks on vahemikus 19–25. Kehamassiindeks alla 17,5 võib viidata anoreksiale. Kehamassiindeks üle 25 tähistab ülekaalu, üle 40 aga tervisele ohtlikku ülekaalu. KMI üle 25 ehk ülekaal võib viidata rasvumusele või suurele lihasmassile; kummaga tegu, seda aitab selgitada organismi rasvaprotsent.
Kehamassiindeksi arvutamine ei sobi laste, rasedate ja tegevsportlaste seisundi hindamiseks, kuna rasvaprotsendi norm on nende puhul suhteline või ei ole teada.
Telling

Nõuded

Töötelling peab tagama ohutu, ent ligipääsetava töökeskkonna. Nende kasutamisele ja töökindlusele seatud nõuded on kehtestatud Euroopa standardis BS EN 12811-1. Tingimused kätkevad nii stabiilsuse tagamiseks hoone külge kinnitatud tellingutele kui ka muudele tellingutele seatud nõudeid. Nõuded sõltuvad ka tellingute materjalist.

Ülesehitus

Tellingute põhikomponendid on torud, kinnitustarvikud ja lauad. Tellingute raamid, turvapiirded ja jäigastusdiagonaalid on valmistatud terasest, alumiiniumist või komposiitmaterjalist torudest. Töölava on tavaliselt puidust, ent kasutatakse ka alumiiniumi või terast. Tellingumoodulid ühendatakse omavahel muhvidega ning ankurdatakse hoone külge. Koormuse ühtlaseks jaotumiseks on hädavajalik hea vundament. Betoonil ja muul sama tugeval pinnal ei pea alusplaate kasutama, ent seda soovitatakse siiski teha. Nende suurus ja mass sõltuvad aluspinnase kõvadusest ja tellingute massist.

Bambusest tellingud

Bambustelling on tellingutüüp, mida on ehitustöödel kasutatud juba sajandeid. Bambust on näiteks kasutatud Suure Hiina müüri ehitusel. Bambustellingu kasutus jätkub veel paljudes kohtades maailmas.

Ajalugu

Bambusest tellinguid hakati algselt ehitussektoris kasutama Hongkongis, kohe pärast kolonisatsiooni 19. sajandi algul. Seda kasutati laialdaselt mitmekorruseliste majade ehitusel (kuni neli korrust). Samuti sobis see lühiajaliste ehitusprojektide jaoks, näiteks ajutised katusealused teatrietendusteks.

Kasutuse vähenemine

2013. aastal oli Hongkongis umbes 1,751 registreeritud bambusest tellingu ehitajat ja ligikaudu 200 tellingufirmat. Bambuse kasutuse vähenemine tellingutel on tingitud materjali ja tööjõu puudusest, hiljuti on ka turvalisus tekkinud tõsiseks probleemiks.
Tööjõupuudus võib olla tingitud noorema generatsiooni vastumeelsusest saada tellinguehitajaks, sest tellingutööd peetakse ohtlikuks ja räpaseks tööks.
Materjalipuudus on samuti tähtis tegur. Bambusest tellingumaterjal imporditi Hiina maa-aladelt. Bambus, mis küpseb kolm aastat ja on ideaalne tellinguks – tuli Shaoxingi aladelt Guangdongi provintsist. Tööstusele valmistab muret piirangud ekspordile ning üha enam süvenevad keskkonnaprobleemid.
Paljudes Aafrika riikides, eriti Nigeerias, kasutatakse linnapiirkondades ikka veel väiksemate ehitiste rajamiseks bambustellinguid. Maapiirkondades on bambustellingute kasutus üldlevinud. Bambus on oluline ehitusmaterjal Nigeerias. Bambusmaterjal transporditakse raskeveokitega maa-aladelt linnadesse ja Põhja-Nigeeriasse.
Konrad Stryk

Konrad Stryk (ka Cord Stryk; surnud 11. septembril 1508) oli Liivi ordu liige ja Narva foogt aastatel 1492–1507.
Konradi vanemad olid Dietrich Stryk zu Eggerode ja Elseke von Münster. Ta sündis Eggerodes Horstmari lähedal Münsteri stiftis. Tema vend Arnd oli samuti Liivi ordu liige. Nende suguvõsa kuulus Vestfaali väikeaadli hulka.
Konradi karjääri alguse kohta Liivimaal pole midagi teada. 1481–1482 oli ta Riias linnusekomtuur, seejärel tuleb teabesse 10-aastane paus ning 1492. aastast oli ta Narva foogt. Ta oli sellel positsioonil 15 aastat, nähes seega ära nii Ivangorodi linnuse rajamise kui ka Liivimaa-Moskva sõja. Umbes aasta pärast foogtiametist lahkumist ta suri.
Navanethem Pillay

Navanethem Pillay (tamili நவநீதம் பிள்ளை; sündinud 1941) on tamili päritolu Lõuna-Aafrika Vabariigi jurist. Ta oli alates 1. septembrist 2008 kuni 31. augustini 2014 ÜRO inimõiguste ülemvolinik.
Navanethem Pillay on lõpetanud Harvardi Ülikooli õigusteaduste doktorina.
Ta on töötanud varem KwaZulu-Natali ülikooli õppejõu ning Lõuna-Aafrika ülemkohtu ja Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunikuna.
Kodukariõigus

Kodukariõigus (saksa keeles Hauszuchtrecht) oli mõisniku õigus mõista oma talupoegade üle kohut ning neid karistada ihunuhtluse või lühiajalise arestiga.
1804. aastani olid kodukariõiguse karistusmäärad piiramata. Hiljem oli peksu ülempiiriks 30 hoopi ja aresti pikkuseks kuni kaks päeva. 
Kodukariõigus kaotati Eestis 1865. aastal.
Leevi Reinaru

Leevi Reinaru (sündinud 7. aprillil 1957 Rõuges Võru rajoonis) on eesti vaimulik, alates 2015. aastast Lääne praostkonna praost.
Ta lõpetas 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1976–1994 ja 2003–2007 Usuteaduse Instituudis.
Ordineeriti aseõpetajaks 6. septembril 1978 ja õpetaja õigused anti 2. detsembril 1994. Aastatel 1980–1982 teenis ta Nõukogude armees.

Isiklikku

Tema isa Karl Reinaru (1915–2003) oli Rannamõisa ja Randvere koguduse õpetaja; lell Rudolf Reinaru oli Püha, Rõuge ja Lakewoodi Püha Vaimu koguduse õpetaja ning USA Esimese praostkonna praost; teine lell Joosep Reinaru oli arstiteadlane ja epidemioloog.
Uderna Algkool

Uderna Algkool asus Elva valla Kalme külas. Uderna külakool asutati 1766. aastal. 1896. aastal muudeti külakool ministeeriumikooliks. Kool on kandnud veel vallakooli, 6- ja 7-klassilise kooli ning algkooli nime.
Tunnustatud haridustegelastest on Uderna koolis töötanud õpetajana August Käppa, Jaan Linsi, Aleksander Mitvitz, Jaan Neumann, Adolf Perandi, August Raud, Jaan Roots, Ferdinand Tigane, Hans Tõllasson, õpetaja-koolijuhatajana Eduard Oja.
Uderna koolis on õppinud näitleja Leopold Hansen, kunstnik Konrad Mägi, kirjanikud Jaan Kärner, Helmi Mäelo ja Friedebert Tuglas. Aastail 1951–1953 õppis Uderna koolis Estonia teatri ooperisolist Voldemar Kuslap.
Uderna koolis tähistati 1922. aastal esmakordselt Eestis Emadepäeva piduliku koosviibimisega, mille korraldas Naiste Karskusliit Helmi Mäelo algatusel.
Kooli parki on püstitatud mitmele kultuuritegelasele büste ja ausambaid.
Kakssada seitse aastat kestnud õppetöö lõppes Uderna Algkoolis 1973. aasta kevadel. Hiljem on samas hoones tegutsenud Uderna Muuseum.
Ave Suija

Ave Suija (sündinud 16. aprillil 1969) on eesti lihhenoloog  (samblike uurija).
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1995. aastal. Magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal sai ta samas 1997. aastal ning doktorikraadi samal erialal omandas ta 2005. aastal.
Tallinna kirikurenessanss

Tallinna kirikurenessanss on Tallinna linnavalitsuse muinsusväärtuslike pühakodade restaureerimise programm, mille raames antakse kogudustele toetust muinsuskaitse all olevate Tallinna kirikute restaureerimiseks, nende kultuuriväärtuste konserveerimiseks ning tutvustamiseks.
Tallinna kirikurenessansi programm sai alguse 2001. aastal, kuigi restaureerimistöid toetati juba 2000. aastal. Aastatel 2000–2010 restaureeriti kokku 22 kirikut ja kultuurimälestist. Restaureerimistööde eelarve neil aastatel oli kokku 102 miljonit krooni (ca 6,5 miljonit eurot). Enamasti restaureeriti fassaade, interjööride restaureerimiseni jõuti vaid Tallinna Jaani kirikus, Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus, Nõmme Saksa Lunastaja kirikus ja Tallinna Püha Siimeoni ja Naisprohvet Hanna kirikus. Kõige suurema toetuse sai Jaani kirik, mille restaureerimiseks kulus 2005–2010. aastal kokku 25 miljonit krooni (ca 1,6 miljonit eurot). Oleviste kiriku taastamiseks eraldati 2001–2009. a kokku 19,3 miljonit krooni (ca 1,2 miljonit eurot) ja Toomkiriku restaureerimiseks 2000–2009. aastal 15,7 miljonit krooni (ca 1 miljon eurot). Programmi haldas Tallinna Kultuuriväärtuste Amet.
Seoses majanduskriisiga peatus Kirikurenessansi programm 2011. aastal. 
2016. aastal taaskäivitas Tallinna Linnaplaneerimise Ameti muinsuskaitse osakond Kirikurenessansi programmi, kõige suuremas mahus tehti restaureerimistöid Kibuvitsa tn 6 Vanausuliste palvelas, millele kulus 67 000 eurot. 2017. aastal oli programmi eelarve ca 400 000 eurot ning kõige mahukamaks tööks oli Nõmme Rahu kiriku interjööride taastamine, milleks anti toetust ligi 200 000 eurot. Toetuse said ka Tallinna Kaasani kirik ja Tallinna Kaarli kirik. Kirikurenessansi programmist toetati ka Eesti Kunstiakadeemia eestveetavat projekti barokiaja suurmeistri Christian Ackermanni uurimiseks.
Cicciano

Haldus

Cicciano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Camposano, Comiziano, Nola, Roccarainola, Tufino.
Cicciano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: La Morata, Casale Novo, Ponte Vecchio, Li Vinti, Curano, Li Marenda, La Palmentella, Li Sappierti, La Plaza ja Li Rosci.

Ajalugu

Aastal 80 eKr vallutas Rooma konsul Lucius Cornelius Sulla Nola ja ümbritsevad maad ning andis need oma veteranidele.