google/wiki40b huggingface dataset:
Karl-Gustav Kristenbrun

Karl-Gustav Kristenbrun (1914–1992) oli Eesti koduloouurija ja Käsmu kaptenikülale pühendatud raamatu "Käsmu" autor.

Elulugu

Karl-Gustav Kristenbruni vanaisa oli Jakob Kristenbrun, kes koos oma venna Joosepiga olid 19.-20. sajandi vahetusel põhjaranniku ühed suuremad laevaomanikud. Tema 1880. aastal sündinud ning 1901. aastal Käsmu merekooli lõpetanud isa Gustav Kristenbrun sooritas kaugesõidukapteni eksami 1907. aastal Liibavi merekoolis ning oli 1923. aastal asutatud AS Käsmu Laevaomanikud (KLO) üks juhtfiguure.
1914. aastal Käsmus sündinud Karl-Gustav Kristenbrun veetis lapse- ja nooruspõlve Käsmus. Seejärel asus ta perega elama Tallinna. Sõja puhkedes küüditati tema isa Gustav naise Ida-Julianaga ning ka Karl-Gustav Kristenbrun perega 1941. aastal Siberisse Sverdlovski oblastisse Turjinski rajooni. Siberist naastes asuti taas elama Tallinna. Käsmus asuvas kodutalus olid koha sisse võtnud nõukogude võimu esindajad. Side Käsmuga siiski säilis ning põlise käsmulasena oma suguvõsa juuripidi juba ammustest aegadest, kogus ja hoidis Karl-Gustav Kristenbrun teateid ja mälestusi oma koduküla ajaloost. Olles uurinud mere ja rannarahva ajalugu ning laiendanud uurimistööd ka ajaloo ja sugupuude uurimisele, andis Karl-Gustav Kristenbrun koos Anne Kurepaluga 1994. aastal välja raamatu "Käsmu". Raamat annab ülevaate küla kujunemisest, merendus- ja laevandusloost ning sisaldab andmeid seal ehitatud laevade ja elanud kaptenite kohta.
Kristenbrun on järgnevatele põlvedele pärandanud rikkaliku arhiivikogu, mis põhineb aastate jooksul kogutud arhiividokumentidel ning kohaliku pärimuse talletamisel.
Karl-Gustav Kristenbrun suri 1992. aastal ja puhkab Käsmu kalmistul.
Lumekahur

Lumekahur on seade veest tehislume tootmiseks.
Lumekahuri leiutas 1940-ndatel Ray Ringer, aga kuna tema töörühma eesmärk oli uurida jää mõju lennuki reaktiivmootorile, oli tekkinud lumi ainult tööd segav komponent (mootori düüsi pritsitud veest tekkinud lund tuli pidevalt ära kühveldada). 
Lund tootma hakati alles 1950. aastal, kui Wayne Pierce sama põhimõtet (kompressor, pihustid ja aiavoolik) kasutas ning 1954. aastal ka patendi sai.  
Tehislund (kunstlund) toodetakse ka plastist, näiteks filmide ja dekoratsioonide tarbeks.
Sony Ericsson Xperia X1

Xperia X1 on kõrgtaseme nutitelefon Sony Ericssonilt, mida toodab HTC Corporation. See on oma seeriast esimene mudel. Esimest korda esitleti X1 ülemaailmsel mobiilikongressil 2008.
Esmalt hakati X1 müüma 27. oktoobril 2008 Inglismaal, Saksamaal ja Rootsis. Siis oli saadaval ainult Vodafone.
X1 on kaarliuguriga telefon, mille operatsioonisüsteem on Windows Mobile 6.1. See on Sony Ericssoni esimene mobiiltelefon, mis kasutab Windows Mobile'i. Seade toetab ka Java virtuaalset masinat (JBed) ja toetab JavaMEd, millel on väidetavalt suurem funktsionaalsus. X1-l on eelinstallitud Opera Mobile. Seadme protsessor on Qualcommi ARM 11 MSM7200A CPU kiirusega 528 MHz. Seadme mälu on 256 MB RAM.
Telefonil on kolmetolline TFT WVGA (WideVGA) puuteekraan 65 536 värviga, mille resolutsiooniks on 800 × 480 pikslit. Lisaks on 3,2-megapikslise mälumahuga digikaamera, mis salvestab 30 kaadrit sekundis VGA-resolutsiooniga (640x480). Kaameral on märgutuli ja välk, automaatteravustamine ja puuteteravustamine. Eraldi on QCIF-vormingus videokõnede kaamera (176x144).
Ühenduste loomiseks on telefonil mini-USB, traadita LAN (WLAN) 802.11b/g; Bluetooth 2.0, A2DP, FTP, HID, EDGE ja neljasageduslik GSM, UMTS, HSDPA, HSUPA ja HSCSD.
X1-l on 512 MB sisemälu (400 MB vaba), mis on microSD- (Transflash) mälukaartide abil laiendatav 32 GB-ni. Lisaks on telefonil navigeerimiseks A-GPS.
Standardfunktsioonid sisaldavad e-posti, RSS feed lugejat ja käekirjatuvastus. ATI 3D-kiibistik.

Paneeli kasutajaliides

Xperia X1 koduekraan toetab paneelide kasutamist. Korraga saab töös hoida 9 paneeli. Paneelid pakuvad võimalust muuta telefon isikupärasemaks ja palju lisafunktsioone. Eraldi paneele saab alla laadida Sony Ericssoni kodulehelt või kolmandatelt osapooltelt.
Sony Ericsson lasi välja SDK just arendajate jaoks. See võimaldab paneele luua C++ või HTMLi abil koos Microsoft Visual Studio 2005 SP1 või uuemaga.

Üldandmed

Xperia X1 osundseadmed on puuteekraan, puutepliiats, QWERTY-sõrmistik ja optiline osundklahv. Nupud on järgmised: nool üles, alla, vasakule ja paremale; kaks funktsiooninuppu paneelil (vasak ja parem); OK/sulgemisnupp; kõne sisse-väljalülitamisnupp; kaheastmeline kaameranupp; helitugevuse nupud; ekraani/seadme sisse-väljalülitamisnupp.
Keskprotsessoriks on ARM 11 Qualcomm MSM7200A (528 MHz) koos teise tuumaga ARM 9 (256 MHz), 3D-graafika toetus kuni 4 miljonit kolmnurka sekundis ja 133 miljonit 3D-graafilist pikselit sekundis. Toetab OpenGL® ES 3D-graafikat.

Tarkvara

Windows Media Player Mobile, Pocket Office, Google Maps, Wayfinder Navigator, Live Messenger, Video Streaming, Java CLDC 1.1/ MIDP 2.0.
Astri Keskus

Astri Keskus Narvas on Euroopa ja Venemaa piiril asuv esimene, suurim ja kaasaegseim kaubandus-ja meelelahutuskeskus Ida-Virumaal. 
Astri Keskus kuulub Astri Gruppi, mis on Eesti suurim kaubanduskinnisvara arendaja. Keskus asub aadressil Tallinna maantee 41. 
Astri Keskuses on enam kui 90 kauplust ja teenust. Selle pindala on 40 000 ruutmeetrit, keskust külastab 3,5 miljonit külastajat aastas.
Daniel Day-Lewis

Daniel Michael Blake Day-Lewis (sündinud 29. aprillil 1957 Londonis) on juudi päritolu Inglise näitleja, kel on nii Briti kui ka Iiri kodakondsus. 
Londonis sündinud ja kasvanud Day-Lewis on Suurbritannia poeet-laureaadi Cecil Day-Lewise ja näitlejanna Jill Balconi poeg ning Ameerika näitekirjaniku Arthur Milleri väimees. Ehkki ta sai klassikalise näitlejahariduse Bristol Old Vicis, peetakse teda meetodinäitlejaks ning ta on tuntud rollide põhjaliku ja pühendunud uurimise poolest. Sageli jääb ta rolli kogu filmimise ajaks, isegi kui see avaldab halba mõju ta tervisele. Ta on ka üks tänapäeva filmitööstuse valivamaid näitlejaid, kes on 1998. aastast osalenud vaid viies filmis, nii et filmide vahele võib jääda kuni viis aastat.
Day-Lewis on oma põlvkonna kiidetumaid näitlejaid, kes on teeninud arvukalt auhindu, sealhulgas kolm Oscarit parima näitleja kategoorias: Christy Browni rolli eest 1989. aasta filmis "Minu vasak jalg" ("My Left Foot"), Daniel Plainview rolli eest 2007. aasta filmis "There Will Be Blood" ja Abraham Lincolni rolli eest 2012. aasta filmis "Lincoln". Ta on üks kolmest meesnäitlejast, kes on pälvinud kolm Oscarit (teised kaks on Walter Brennan ja Jack Nicholson) ning ainus meesnäitleja, kes on saanud kolm Oscarit peaosas. Day-Lewis on võitnud ka neli BAFTA auhinda parima näitlejana, kolm Screen Actors Guildi auhinda, kolm kriitikute auhinda (Critics' Choice Movie Awards) ning kaks Kuldgloobust.
Muonio vald

Külad

Järvialue, Kangosjärvi, Kerässieppi, Kihlanki, Kätkäsuvanto, Liepimä, Muonio,  Särkijärvi, Ylimuonio
Frittimine

Tööprotsess

Peenestatud ning läbisegatud glasuurmaterjale kuumutatakse spetsiaalsetes fritiahjudes või frititiiglites glasuuri enda sulamistäpist mõnevõrra kõrgemal temperatuuril. Glasuurisegu sulab vedelaks klaasmassiks. Kuum sulafritt juhitakse ahjust välja veepaaki, kus ta hetkega klaasjaks räbuks pihustub. Räbu peenestatakse ja jahvatatakse pulbriks.
Frittimisel jäetakse välja osa tulekindlatest ja vees lahustumatutest komponentidest (näiteks kaoliin), mis lisatakse hiljem jahvatamise käigus.

Võimalikud vead frittimisel

Fritt ei tohi jääda tooreks. See tähendab, et glasuurisegu sulamisel ei sula fritt ühtlaselt ja glasuuris säilivad osaliselt vees lahustuvad komponendid. Seda kontrollitakse raudvarda torkamisega sulafritti. Kvaliteetse friti puhul on väljatõmmatud vardalt mahavalguv klaasniit ühtlane ja ilma sõlmede ning paksenditeta.
Vello Salumets

Vello Salumets (sündinud 12. jaanuaril 1950) on eesti muusik ja tõlkija.
Oli ansambli Optimistid (1965-1969) liige. Tema kirjutatud on ansambli üks menulugusid – "Ülle" (algselt "Beautiful", 1966).
Ta õppis fagotti Tallinna Muusikakoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 1972–1993 mängis Rahvusooperi Estonia sümfooniaorkestris.
Ansambli Palderjan algkoosseisus mängis ta basskitarri ja suupilli. Lisaks on ta olnud ansamblite Kukerpillid ja Kollektsioon üks asutajaliikmeid, ja kuulunud ansambli Krõll koosseisu.
Teisik

Teisik on kellegagi või millegagi välimuselt väga sarnane olend või ese, keegi või miski teine samasugune (ka ehituselt, kujult, vaateilt, iseloomult).

Dublett

Dublett on mingi eseme (harilikult trükise, kogumisobjekti, muuseumieseme) teine eksemplar ehk teisikeksemplar; üks kahest samasugusest esemest.

Dublikaat

Dublikaat (keeleliselt on õige ka sõna duplikaat) on dokumendi teine, võrdselt kehtiv eksemplar.
Star Trek (animasari)

"Star Trek" (inglise keeles "Star Trek: The Animated Series", TAS) on Star Treki ulmemaailma teemaline joonissari, mis oli esmakordselt eetris 1973. aasta septembrist 1974. aasta oktoobrini.
Joonissari jätkas samanimelise telesarja lugu. Kuna telesarja filmimise ajal puudus arvutianimatsiooni kaadrisse lisamise võimalus, siis kasutasid joonissarja tegijad neid käsikirju, mis olid esimese sarja tootmisest üle jäänud või oleksid nõudnud liiga kulukate või keeruliste eriefektide kasutamist. Joonissari valmis tollal väga tuntud stuudios Filmation ning seda tehti kokku 22 osa. 
Peategelastele andsid hääled originaalsarjas osalenud näitlejad. Enamikku tulnukate ja puuduvate originaalnäitlejate hääli (ka arvutihääli) tegi Majel Barret, kes oli Gene Roddenberry elukaaslane ja hilisem abikaasa. Samuti andis oma panuse James Doohan, kes mängis nii algses seriaalis, joonissarjas kui esimeses seitsmes täispikas mängufilmis laevamehaanikut.
1974. aastal sai joonissari parima lastesaate Emmy auhinna.
Georgi Orlov

Georgi Orlov (vene keeles Георгий Иванович Орлов; 28. aprill 1884 Peterburi – 15. oktoober 1941 Sevurallag, Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst ja poliitik, I Riigivolikogu liige.

Elulugu

Georgi Orlov sündis Peterburis õigeusu preestri pojana. Tema isa Ivan Orlov oli Irkutski polgu preester.
Keskhariduse omandas ta Pihkva Gümnaasiumis.
Lõpetas õigeusu vaimuliku seminari ja astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1911 arsti astme väärilisena.
Osales arstina nii Esimeses maailmasõjas kui ka Vabadussõjas (Loodearmee ridades). Alates 1920. aastatest töötas ta jaoskonnaarstina Laura alevis Petserimaal.
Petserimaal tegutses ta aktiivselt vene haridus- ja kultuuriseltside töös.
Ta oli I Riigivolikogu liige 30. valimisringkonnast.
Georgi Orlov arreteeriti NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi (NKVD) poolt koos abikaasaga 14. juunil 1941 ning viidi Venemaale Sevurallagi, kus ta suri eeluurimise ajal.

Isiklikku

Tema abikaasa Veera arreteeriti ja küüditati 14. juunil 1941 Siberisse, suri 1942. aastal Tomski oblastis Retška Panja külas.
Tema noorem poeg Igor (1917–1944) mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse, kus teenis sanitarina. Nooremseersant Igor Orlov langes Tehumardi öölahingus 10. oktoobril 1944, võideldes 249. Eesti Laskurdiviisi 917. Laskurpolgu ridades. Ta on maetud Tehumardi vennaskalmistule
Rudolf Paliso

Rudolf Paliso (25. juuni 1897 – ) oli eesti grafoloog.
Potentsiaaliühtlustus

Potentsiaaliühtlustus (ingl electrical bonding) seisneb elektripaigaldise elektriseadmete pingealdiste osade ja kõrvaliste juhtivate osade omavahelises ühendamises potentsiaaliühtlustusjuhtide kaudu.
Pingealtid osad on niisugused puutevõimalikud metallosad, mis normaalselt pole pingestatud, kuid võivad elektriseadme rikke (nt kereühenduse) korral sattuda võrgupinge alla).
Kõrvalisteks juhtivateks osadeks loetakse pingeühtlustuse vaatekohalt elektripaigaldisse mittekuuluvaid puutevõimalikke juhtivaid osi, mis võivad elektrilist potentsiaali edasi kanda (hoonete metalltarindid, gaasi-, vee-, kütte- jms torustikud, juhtivad põrandad).
Töökindluse huvides tehakse kõik potentsiaaliühtlustusühendused peamaanduslati vahendusel. Uutes hoonetes ühendatakse maanduslatiga ka nn vundamendimaandur, mis paigutatakse kinnise kontuurina piki hoone perimeetrit.
Seega on potentsiaaliühtlustussüsteem niisugune maandussüsteem, mis hõlmab lisaks elektriseadmete kaitsemaandamisele ka muude hoone juhtivate osade maandamist.
Potentsiaaliühtlustuse nõuetekohasel rakendamisel on kõigi puutevõimalike juhtivate osade potentsiaal ühesugune ja lähedane maa potentsiaalile. Siis ei teki ohtliku puutepinget ka näiteks juhul, kui inimene puudutab korraga veekraani ja elektriboileri metallkesta, mis on isolatsiooni halvenemise tõttu sattunud pinge alla (kui just pole tegemist vahetu kereühendusega, sest sel juhul läbib boileri korpuse kaitsejuhti lühisvool ja kaitselüliti katkestab automaatselt toitevoolu).
Vannitubades ja muudes niisketes ruumides peab olema oma potentsiaaliühtlustus, mis samuti ühendatakse hoone peamaanduslatiga. Sellega ühendatakse muuhulgas ka põrandaküttekaabli ja põranda vahel olev metallvõrk.
Kaitsemaanduse ja kaitsepotentsiaaliühtlustuse juhtide isolatsiooni tunnusvärv on kollakasroheline (vt Kaitsejuht) ja minimaalne ristlõige 2,5 mm².
Hoone potentsiaaliühtlustus kaitseb ühtlasi veevarustussüsteemi metalltorustikku korrosiooni eest, sest potentsiaalide erinevusest tingitud lekkevoolud võiksid kiirendada torustiku korrodeerumist.
Potentsiaaliühtlustussüsteemi ei kasutata mitte ainult ohutuse tagamiseks, vaid ka kaitseks elektromagnethäirete eest, seega elektromagnetilise ühilduvuse saavutamiseks.
Anu Aavik

Anu Aavik (kuni 1997 Teslon; sündinud 5. aprillil 1973) on eesti kasvatusteadlane.
Miinijahtija

Miinijahtija on meremiinide ja muude mere põhjas paiknevate ohtlike objektide otsimiseks, tuvastamiseks ja hävitamiseks valmistatud sõjalaev.

Kirjeldus

Miinijahtijate kasutuselevõtu tingis arendatavate meremiinide keerukuse kasv 2. maailmasõja ja külma sõja ajal. 
Miinijahtijad on valmistatud võimalikult mittemagnetilistest materjalidest, on enamasti väikese süvisega ja hea manööverdusvõimega. Miinijahtijatel on tavaliselt kerge relvastus lähienesekaitseks. Relvastuseks on peamiselt kerged kahurid ja kuulipildujad. Sageli on neil ka meremiinide veeskamise võime. Miinitõrjeoperatsioone viivad nad läbi suuremate sõjalaevade (fregatt, korvett) julgestusel.

Miinide otsimine ja hävitamine

Miinijahtija tegevus miinide avastamisel ja ükshaaval hävitamisel on erinevalt miinitraalerist väga ajamahukas. Miinide avastamiseks on miinijahtijal sonar ning avastatud objektide uurimiseks ja õhkimiseks ettevalmistamiseks veesatav allveerobot. Miinid või muud merepõhjast avastatud lõhkekehad õhitakse allveeroboti või miinituukri paigaldatud lõhkelaenguga. Laeng õhitakse kaugjuhtimisega.
Peeter Volkonski

Isiklikku

Peeter Volkonski pärineb Volkonski vürstisuguvõsast. Tema isa oli helilooja, vürst Andrei Volkonski ja ema on kirjanik Helvi Jürisson; vanaisa Mihhail Volkonski oli laulja (bariton). Peetri vanavanaisa vürst Pjotr Volkonski oli Keila-Joa mõisa üks omanikest. Peetril on esimese abikaasa Kajaga neli last: tütar Elisabeth ning pojad Miikael, Taaniel ja Immanuel. Praegune abikaasa Maria Volkonskaja on psühhiaater.
Mets-põdrasamblik

Mets-põdrasamblik (Cladonia arbuscula; varem Cladonia sylvatica või Cladina arbuscula) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.
Mets-põdrasamblik on valkjasrohekas põõsasjas peamiselt maapinnal kasvav samblik.
Eestis on ta sage.
Narva Valgevene Selts Sjabrõ

Narva Valgevene Selts Sjabrõ on Eesti valgevenelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Narvas aadressil Võidu tänav 2. Organisatsiooni juhatuse esimees on Aleksandr Portjanko.
Organisatsioon asutati 7. detsembril 1999.
Organisatsiooni juures tegutseb folklooriansambel.
Tärpentin

Tärpentin ehk puhastatud tärpentiniõli on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.
Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes, samuti puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimi tuleneb tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest τερεβινθίνη.
Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.
Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tärpentini oksüdeeriva mõju tõttu värv kuivas kiiremini.
Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männipuu liikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd (P. palustris). 
Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.
Euroopa Liidu tervishoiuportaal

Sihtrühmad

ELi terviseportaal on mõeldud inimestele, kes soovivad saada teavet tervisemõjurite või selleteemalise Euroopa, riigi ja rahvusvahelise tasandi poliitika ning otsuste kohta.Portaal on oluline teabeallikas ka tervishoiutöötajatele, ametnikele, poliitikutele ja sidusrühmadele.Kuna portaali tegemisel on arvestatud juurdepääsu käsitlevaid rahvusvahelisi reegleid, siis võivad seda kasutada kõik – sh vanurid ja puudega inimesed.Asjatundjatel on kasu portaalis toodud rahvatervise alastest statistilistest andmetest.

Eesmärgid

Portaali käivitamine on osa ELi rahvatervise programmist (2003-2008) ning see peaks hõlbustama konsultatsioone ja osalust, et kaasata paremini nii tervishoiuasutusi, -ühendusi kui ka -organisatsioone.Ühtlasi soovitakse tagada ELi kodanikele õigus saada lihtsat, selget ja teaduslikult põhjendatud teavet tervisekaitse ja haiguste vältimise kohta.Üks portaali peaeesmärke on toonitada, et kodanikud vastutavad osaliselt ise oma tervise parandamise eest.ELi rahvatervise alaseid tegevusi ja programme paremini tundes saab üldsus neis rohkem osaleda ja neid enam toetada.

Millist teavet portaal pakub?

Inimesi ja keskkonda käsitlev terviseinfo ja -allikad on portaalis esitatud teemade kaupa.
Iga teema juhatab asjakohaste allteemadeni (nt Eluviis Toitumiseni), mille raames esitatakse põhjalikku teavet ning linke Euroopa Liidu poliitika ja tegevustega tutvumiseks.Riikide poliitikast igas teemavaldkonnas annab ülevaate rubriik "Liikmesriigid".Teave Euroopa vabaühenduste ja rahvusvaheliste organisatsioonide panusest rahvatervise edendamisse esitatakse vastavas jaotises.Tekstis toodud lingile klõpsates jõuab otse soovitud teemat käsitlevale leheküljele.
Rubriigid "Uudised", "Sündmused", ja "Pressiteated" pakuvad ajakohast teavet olulisemate otsuste ja sündmuste kohta rahvatervise valdkonnas nii riikide, piiriülesel kui ka rahvusvahelisel tasemel ning nendes osalemise võimalust.
Portaali linkide kaudu on kättesaadavad ELi õigusaktid ja väljaanded, mis võimaldavad liidu eesmärkide ning nende teostamisega põhjalikumalt tutvuda.
Zenne

Zenne (prantsuse Senne) on jõgi Belgias. Voolab läbi Brüsseli. Suubub Dijlesse.
1867–1871 kaeti jõgi Brüsseli kesklinnas täielikult. Zenne on üks Belgia kõige enam reostatud jõgesid, sest kogu Brüsseli piirkonna kanalisatsioon suunati 2007. aastani sinna ilma puhastamata. Pärast reoveepuhastusjaama valmimist 2007. aastal on vee kvaliteet tunduvalt paranenud.
Zenne pikkus on 103 km.
Heli Allik

Heli Allik (sündinud 27. novembril 1973) on eesti tõlkija, 2009–2014 Tallinna Ülikooli kirjastuse peatoimetaja.
Allik õppis Eesti Humanitaarinstituudis kirjandusteooriat ja romanistikat, hiljem aga Université Paris 4 Paris-Sorbonne'is moodsat prantsuse kirjandust.
Louis-Ferdinand Céline'i debüütromaani "Reis öö lõppu" eestindamise eest (2011) pälvis Allik Tallinna ülikooli kirjanduspreemia. "Teose kalambuursed pärisnimed on arusaadavuse huvides osaliselt eestindatud, samal ajal prantsuse keele kõla säilitades," iseloomustab Alliku tõlget kriitik Kaarel Kressa. "Selline ühtaegu kartmatu ja delikaatne lähenemine sobib tulevikus näitejuhtumiks, kui korraldatakse tõlkearutelusid teemal "Kas nii võib?"." Prantsuse Teadusliku Instituudi blogis "La Gazette de Tartu" kirjutati tõlke kohta: "Emotsionaalse keelega Céline’i õnnestunud tõlkimine ongi suursaavutus." "Heli Allik tundub olevat vaat et võimatu tööga leidlikult hakkama saanud," kinnitab kirjanik Jan Kaus. "Mainitagu kas või tõlkevasteid nagu "solgineeva", "konstrui", "halturts", "aplaava" ja "Tšutšufrei!", mis tekitasid ajuti tunde, et näen Céline'i kangelasi koperdamas kahekümne viie kraadises külmas üle öise Estonia puiestee." "Just keele revolutsioonilisuse ja reeglipäratu anti-kirjanduse momendi on Allik Céline'i abiga üles leidnud ka eesti keelest; kahepeale õõnestatakse seda paigaltammuvat kirja(kõrg)keelt, milles kõnelemine jätab lugeja ükskõikseks, vastamisi staatilise asjade seisuga," kirjeldas teost tõlkearvustuses Ott Puumeister.
"...tõepoolest, Céline'i keelt ei saa tõlkida. Aga võimalik on tõlkida seda intiimsustunnet, mida tema tekst meis tekitab – tunnet, et sellel tekstil on üks keha keelega, millest ta on kirjutatud," selgitas järelsõnas Heli Allik ise. "Tähtsamaks kui ajalooline truudus ja tehniliste terminite täpsus pidasin ma ülesannet sõnad jooksma, hüppama ja tantsima panna. Tõlkida voolamist, libisemist, rütmi."
Rahkla mõis (Viru-Nigula)

Rahkla mõis (saksa keeles Rackell) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.
Eesti keele uurimine

Eesti keele uurimine on keeleteaduse haru, mis uurib eesti keele ehitust, grammatikat, sõnavara, ajalugu, kasutamist jm aspekte. See on osa fennougristikast ja fennistikast.

Ajalugu

Esimesed katsed eesti keelt teaduslikult kirjeldada tehti juba 17. sajandil: koos valgustusideede levikuga tekkis baltisakslastest estofiilidel huvi kohaliku keele ja kultuuri vastu. Esimese eesti keele grammatika avaldas Heinrich Stahl aastal 1637. 1648. aastal ilmus Johann Gutslaffi lõuna-eesti keele grammatika. 
1803. aastal jõuti eesti keele lektoraadi asutamiseni tollal saksakeelses Tartu Ülikoolis. Esimene eesti keele lektor oli Friedrich David Lenz. 19. sajandil alustasid oma emakeele teaduslikku uurimist ka esimesed eesti haritlased: 1870. aastatel asus eesti keele ajalugu selgitama esimene eestlasest soomeugri keeleteaduse doktor Mihkel Veske ning ühiskeelt normima 1871. aastal asutatud Eesti Kirjameeste Selts.
1919 avati eestikeelseks muudetud Tartu Ülikooli juures eesti keele professuur.
Tänapäeval uuritakse eesti keelt Eesti Keele Instituudis Tallinnas, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja mitmetes teistes teadusasutustes üle maailma.
Külapood

Külapood on maapiirkonnas asuv kauplus.
Esimesed külapoed rajati 19. sajandi algupoole. Rohkem loodi neid sama sajandi lõpupoole. Põhiliselt asutasid külapoode linnast maale asunud kaupmehed ning jõukamad rändkaupmehed ja harjuskid, 20. sajandil ka taluperemehed.
Tavaliselt asusid samas hoones nii poeruum, laoruum kui ka kaupmehe pere eluruumid.
Külapoes müüdi kõiki talus vajaminevaid kaupu, peamiselt toiduaineid ja majapidamistarbeid.
Veel suuremaks muutus külapoodide arv siis, kui pärast Esimest maailmasõda lõpetasid tegevuse rändkaupmehed.
Jörgen Brink

Jörgen Brink (sündinud 10. märtsil 1974 Hälsinglandi maakonnas Delsbos) on Rootsi murdmaa- ja laskesuusataja.
Brink on suusatanud maailmakarikavõistlustel alates 1995. aastast, kui ta osales 8. jaanuaril Östersundi etapil 30 km vabastiilis ja sai 55. koha. Maailmakarikavõistluste esimese ja seni ainsa esikoha sai ta 12. jaanuaril 2003 Otepää etapil. Brink sõidab kõiki distantse sprindist kuni 50 km. 2012. aastal võitis Tartu maratoni.
2007.–2008. aasta hooajal osales Brink laskesuusatamise MK-etappidel, kus ta parimaks kohaks jäi Hantõ-Mansiiskis saadud 40. koht.
Inna Komonyi

Inna Komonyi (kuni 1970 Inna Pall; 1970–1987 Inna Võsu; sündinud 12. veebruaril 1946 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1968–1973 ERKI-s, mille lõpetas arhitektina.
Aastatel 1964–1968 töötas ta Tallinna linnavalitsuse ehitus- ja arhitektuuriosakonnas tehnikuna, aastatel 1968–1989 projekteerimisinstituudis Eesti Ehitusmälestised tehniku ja arhitektina, hiljem vabakutselise arhitektina.
Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige (1982. aastast).