Tartu Raatuse Kool

Ajalugu

Tartu Raatuse Gümnaasiumi eelkäijaks oli 15. septembril 1919 tööd alustanud Tartu Tütarlaste Gümnaasium (TTG). Tartu esimese munitsipaalgümnaasiumi asukohaks oli Riia tänav 2, koolijuhatajaks Markus Univer ja tema asetäitjaks Olga Ramul. 1934. aasta koolireformiga nimetati Tartu Tütarlaste Gümnaasium Tartu 2. Gümnaasiumiks. Seda nime kandis kool kuni 1940. aastani. 1940 nimetati gümnaasiumid ümber keskkoolideks ja kool hakkas kandma Tartu 2. Keskkooli nime. Sõja-aastail kasutasid koolimaja sõjaväeosad, õppetöö toimus 1. keskkooli ruumes. Koolihoone kannatas 1944. aasta sõjatules ning hiljem hävines.
1944 sai kool Tartu 3. Keskkooli nime. Oma maja puudumise tõttu toimus õppetöö praeguse Tartu Õpetajate Seminari ruumides Salme 1a. 1945. aasta 15. detsembril asus kool Tartu 2. Keskkooli ruumides õppetööd läbi viima.
1952. valmis uus koolihoone Puiestee tänav 62. Maja jagati Tartu 6. keskkooliga (venekeelne kool). Algas kooli muutmine täiskomplektseks segakooliks. 1955. aastast töötas kool keskkoolina (1.–11.klass), kuid igipõlises tütarlastekoolis säilis ka hiljem tütarlaste ülekaal. 1960. aastate algul eesti õpilaste arv vähenes. 1963. aastal otsustati liita eesti ja vene kool ühtse juhtimise alla ja likvideerida keskkool, sündis nn rahvaste sõpruse kool. 1965. aastal lõpetas tollase Tartu 3. Keskkooli viimane lend ja kool nimetati Tartu 3. 8-klassiliseks Kooliks.
Vastavalt Tartu Linna TSN Täitevkomitee (tolleaegse Tartu linnavalitsuse) otsusele 21. veebruarist 1969 otsustati liita Tartu 3. 8-klassiline ja 13. 8-klassiline kool, muuta keskkooliks ning nimetada taas Tartu 3. Keskkooliks alates 1. septembrist 1969. Kooli asukohaks määrati Puiestee 62, kooli piirkonnaks Ülejõe linnaosa. Õppevahendid ja inventar moodustus mõlema kooli ühisest varast.
Kooli vene osakonnast sai Tartu 6. Keskkool, uueks asukohaks 1969. aasta sügisel vastvalminud koolihoone Uuel tänaval. 13. 8-klassiline Kool oli välja kasvanud 1805. aastal asutatud Ülejõe algkoolist (1905 Tartu Elementaarkool, Tartu Linna II algkool kuni 1940). Tulihingeliste patriootidena soovisid Arnold Kuus ja Andres Pärl ühendatud 3. keskkooli asutamisaastaks lugeda 1805. aastat. Tartu Linnaarhiivi juures olev ajalookomisjon arutas seda taotlust ja otsustas: "jätta kooli asutamisaastaks 1919, jätta kooli nimeks Tartu 3. Keskkool ja lugeda kool Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi järglaseks. Lugeda 13. 8-klassiline kool harukoolina liitunuks." Põhjenduseks toodi, et Tartu 3. Keskkoolil on läbi aastate kujunenud suur vilistlaskond, harukoolina liitunud koolist aga on paljud hiljem lõpetanud veel mõne kooli, kelle vilistlased nad juba on. Paljud neist on lõpetanud ka Tartu 3. Keskkooli.

Kool praegu

Praegune koolihoone Raatuse tänaval valmis 1973. aastal. Samast aastast hakati koolis õpetama süvendatult saksa keelt. Alates 1. maist 1997 kandis kool Tartu Raatuse Gümnaasiumi nime. Septembrist 1997 kuni juunini 2001 töötas koolis saksakeelne osakond. Mitmeid aineid õpiti saksa keeles ja osakonna lõpetajad said hea lähtepositsiooni, et kandideerida Saksamaa kõrgkoolidesse. Osakonnas töötasid õpetajad Saksamaalt.
2000. aastatel oli populaarne koolidevaheline võistlus Anne Õps (Tartu Raatuse Gümnaasium, Tartu Kommertsgümnaasium, Tartu Descartes'i Lütseum, Tartu Kivilinna Gümnaasium, Tartu Annemõisa Kool, Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor Tartu Õppekeskus, Tartu Noorte ja Tehnikamaja, Audentese Erakool, Tartu Maarja Kool, Tartu Annelinna Gümnaasium ja Tartu Kroonuaia Kool). Võisteldi korvpallis, võrkpallis, mälumängus, sulgpallis, indiaca's ja kombineeritud teatevõistluses. 1998/1999. õppeaastal ilmus 5 numbrit kooli ajalehe Raatuse Raginad. Selle väljaande järeltulijaks sai Raginakuulutaja, mida valmis aastatel 1999–2002 27 numbrit. Uus ajaleht Meie Maailm kogus tuntust lausa üle riigi, noppides mitmel aastal koolilehtede konkursi esikoha. 
1. septembril 2013 sai Tartu Raatuse Gümnaasiumist põhikool, samast päevast kannab kool Tartu Raatuse Kooli nime.
2017-2018 aastal läbis hoone põhjaliku remondi, saades futuristliku väljanägemise.