google/wiki40b huggingface dataset:
Aadlilipkond

Rootsi

Aadlilipkond eksisteeris Rootsis ja selle valdustes 16. sajandist 18. sajandini.
Tegemist oli Rootsi esimese regulaarse ratsaväeüksusega. On oletatud, et ta ulatub tagasi 1280. aasta Alsnö stadga'ni, millega Rootsi aadel vastutasuks oma privileegidele kohustus kuningat sõjas aitama nn ratsateenistusega.
Kindla organisatsiooni andis aadliratsaväele alles Erik XIV 1565. aastal. Nimetus Adelsfanan ('aadlilipkond') võeti kasutusele 1571.
Organisatsioon oli eri aegadel erinev; keskeltläbi vastas aadlilipkond väiksemale ratsaväerügemendile. Kui Rootsi ratsavägi (fanorna) organiseeriti rügementideks, säilitas aadlilipkond oma nime. Kõik ohvitserid olid aadlikud. Gustav II Adolfi ajal oli aadlilipkonnal kolm kompaniid Rootsis ja üks Soomes. 1634. aasta valitsemisreformi käigus omistati aadlilipkonnale kõrgeim positsioon ratsaväes. Aastal 1640 aadlilipkond reorganiseeriti ning juurde tuli neljas kompanii. Pärast 1658. aastat, mil Skåne läks üle Rootsi koosseisu, rajati viies kompanii Skånesse. 1680. aastatest oli kompaniisid kuus: Upplandi, Soome, Västergötlandi, Södermanlandi, Östergötlandi ja Skåne kompanii. Lipkond tuli kokku ainult sõja korral ning aadli privileegide kohaselt tohtis ta teenida ainult Rootsis. Aastal 1702 laskis Karl XII siiski viia Rootsi kompaniid üle Baltimaadesse. Aadlilipkond osales muu hulgas Lundi lahingus 1676 ja Fraustadti lahingus (Wschowa lahingus) 1706 ning sattus 1709 Perevolotšna all Vene sõjavangi, kuid Poltava lahingus ei osalenud.
Pärast Karl XII surma 1718 lakkas aadlilipkond olemast võitlusvõimeline üksus. Viimast korda kutsuti ta kokku 1743. Liikmete arv oli siis 395. Edaspidi eksisteeris ta ainult paberil. Liikmete kohustused piirdusid sellega, et kord aastas tuli teatada kompaniiülemale oma aadress. Nad olid vabastatud teatud maksudest ning neil ei olnud muud sõjaväelist kohustust.
Aadlipkonna Soome harus oli 155 meest ning neil oli samasugune staatus nagu Rootsi haru liikmetel.

Eesti

Esimene aadlilipkond Eestis oli Eestimaa aadlilipkond, mille käskis moodustada Saksa Ordu kõrgmeister Heinrich Dusemer 23. mail 1350. See eksisteeris vaheaegadeta 1712. aastani.
Rootsi ajal olid aadlilipkonnad Eestis samal alusel Rootsi omadega.
Humppila

Kirik

Humppila kirik ehitati aastatel 1920–1921 punasest graniidist ja betoontellistest. Kirik mahutab 600 inimest. Oreli on valmistanud Soome esimene orelitehas Kangasalas 1969. aastal, orelil on 14 registrit. Alexandra Frosterus-Såltini altarimaal kujutab Jeesust Ketsemani aias.

Raudteejaam

Humppilas on raudteejaam Turu–Toijala raudteel. Peatus avati 1876. aastal. Alguses oli peatuse nimi Koivisto, see muudeti 1890. aastate lõpul. Algne jaamahoone hävis tulekahjus 1973. aastal, praegune valmis 1983. aastal. 2000. aastal lõpetati jaamahoones piletimüük ning jaamahoone suleti.
Tallinna Euroopa Kool

Tallinna Euroopa Kool on Tallinnas tegutsev, rahvusvahelise kogukonna lastele mõeldud haridusasutus. 
Kool alustas tegevust 26. augustil 2013 SA Innove struktuuriüksusena, et pakkuda Eestis resideerivale rahvusvahelisele kogukonnale õpet Euroopa koolide põhikirja konventsiooni alusel välja töötatud õppekava järgi. 2016/2017. õppeaastal toimusid õpingud inglise, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia, soome ja eesti keeles. 2016. aastal õppis ja töötas koolis ligi 190 õpilast ja 65 töötajat 40 riigist.
Albert Paabo

Albert Paabo (3. detsember 1907 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 1. detsember 1985 Hawks Nest (Sydney lähedal), Austraalia) oli eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

Albert Paabo oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1927 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1932 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna, dr. med. vet. (1939, TÜ), väitekiri "Kunsttehislikust pneumotooraksist hobuste kroonilise kopsu-alveoraalemfüseemi ravimisel". Täiendas end 1942 stipendiaadina Hamburgi Veterinaariaülikoolis. Oli 1932–1935 TÜ loomaarstiteaduskonna sisekliiniku noorem- ja 1935–1941 vanemassistent, 1942 parasitoloogia ja veterinaaria-zooloogia alal õppeülesande täitja, 1942–1944 professor ja väikeloomakliiniku juhataja.
Alates 1929. aastast Korp! Fraternitas Tartuensis liige ja hilisem auliige. 1929–1930 Akadeemilise Loomaarstiteaduse Seltsi esimees, kogus rahvaveterinaaria ainestikku.
Põgenes 1944 Saksamaale, oli esialgu Giesseni ja Leipzigi Ülikooli veterinaaria-patoloogia instituudis, 1946–1948 Balti Ülikooli veterinaariaosakonna prodekaan ning veterinaaria-zooloogia ja zoohügieeni professor. Siirdus 1949 Austraaliasse, oli 1949–1969 Sidney piirkonnas ehitustööline ja ehitusettevõtja.

Teadustöö

Uurinud loomade, eriti hobuste sisehaigusi. Avaldanud umbes 20 teadus- ja aimetrükist.
NRK1

NRK1 on Norra Riigiringhäälingu (norra: Norsk rikskringkasting) põhikanal. NRK1 hakkas ametlikult tööle 1960, kuid edastas telesaateid regulaarselt juba aastast 1958.
Uudistesaate nimi on "Dagsrevyen".
Robert Oetjen

Robert Oetjen (sündinud 1970 Connecticutis New Havenis) on Eesti looduskaitsetegelane.
Ta on töötanud Eestimaa Looduse Fondis ja Palupõhja looduskoolis.
Ta on Looduskaitseühingu Kotkas juhataja, Alam-Pedja looduskaitseala hoidja.
Robert Oetjen tuli Eestisse 1992. aastal USA Rahukorpuse vabatahtlikuna, pool aastat enne Indiana ülikoolis kirjanduse ja ajaloo õpingute lõpetamist. Kaks aastat töötas ta Elva keskkoolis (praegune gümnaasium) . Õppis ära eesti keele ja hindab kohalikku eluviisi: "Eestlase loodus- ja maalähedus on jätnud mulle sügava mulje ning on kahtlemata üks omapära, mis eristab teda teistest rahvustest, keskmisest ameeriklasest kindlasti."
Eesti Kvaliteediühing

Eesti Kvaliteediühing (EKÜ) on 1991. aastal loodud mittetulundusühing, mis vahendab ja levitab oma koostöövõrgustiku kaudu liikmetele mitmekülgset ja kaasaegset rahvusvahelist kvaliteedialast informatsiooni, teadmust ja kontakte.  
Ühingul on üle 270 liikme, kellest suurem osa on individuaalliikmed.
Kütteväärtus

Kütteväärtus (kütuse eripõlemissoojus) on ühe massi- või mahuühiku kohta kütuse täielikul põlemisel eralduv soojushulk.
Kütteväärtus iseloomustab kütuse põletamisel saadavat maksimaalset energiahulka. Seda mõõdetakse tavaliselt tahke- ja vedelkütuste korral kilokalorites ühe kilogrammi kütuse kohta (kcal/kg) ja gaaskütuste korral kuupmeetri kohta (kcal/m³). SI-süsteemi vastavad ühikud oleksid džaulides: kJ/kg ja kJ/m³. Kokkuleppeliselt on kalori väärtuseks defineeritud 4,1868 J.
Alumise kütteväärtusena mõistetakse põlemisel eralduvat soojushulka, eeldusel, et tekkiv vesi eraldub auruna. Ülemise kütteväärtuse puhul võetakse arvesse ka veeauru kondensatsioonisoojus.
Kütteväärtust määratakse harilikult kalorimeetri abil.
Eesti Ringhäälingute Liit

Eesti Ringhäälingute Liit (ERL) on valitsusväline mittetulundusühing, mis edendab rahvuslikku ringhäälingukultuuri ning esindab raadio- ja televisiooniorganisatsioonide huve. Liidul on 17 liiget (3 teleorganisatsiooni, 13 raadioorganisatsiooni ja 1 videotootja), kes maksavad liikmemaksu. 
Liit annab välja eetriajakirjanike auhinda Kuldmikrofon.
Eesti Ringhäälingute Liidu eelkäija Eesti Kohalike Raadiote Liit (KORAL) asutati 10. aprillil 1992 Tartus. 29. juunil 1994 otsustati liit reorganiseerida Eesti Ringhäälingute Liiduks ning lisandusid televisioonid.
Helme kutsekool

Helme kutsekool oli kutsekool Valga maakonnas Helme asulas. Kool tegutses 1925-1999.
Kool asutati veebruaris 1925 nime all Helme põllutöökool. Eestvedajaks oli kohalik põllutööselts.
Nõukogude ajal kandis kool ka nime Helme maakutsekool nr 30. Kool on kandnud ka nime Helme põllumajanduskool.
1999 liideti Helme kutsekool ja Valga kutsekool ning moodustati uus õppeasutus: Valgamaa Kutseõppekeskus.
2011. aastal lõpetati õppetöö Valgamaa Kutseõppekeskuse Helme osakonnas.
Sangla raamatukogu

Sangla raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Sangla külas. Raamatukogu juhataja on [[]].
Andres Keevallik

Teadustöö

Tehnikakandidaadi väitekirja "Abstraktsete automaatide pere struktuursete omaduste uurimine" kaitses 1974 TTÜ-s.
Uurimisalad: digitaalsed juhtimissüsteemid, nende loogilise sünteesi meetodid ja algoritmid. Loonud digitaalsete juhtautomaatide dekompositsioonilise loogilise sünteesi metoodika, mille aluseks on lõplike automaatide üldistatud dekompositsiooniteoreem.
Töötanud külalisteadlasena 1976–1977 Linköpingi Ülikoolis, 1987–1988 Karlsruhe Ülikoolis, 1992 Turu Ülikoolis, 1993 Darmstadti Tehnikaülikoolis.

Isiklikku

Tema isa Edgar Keevallik oli loomakasvatusteadlane. Ta oli abielus atmosfäärifüüsik Sirje Keevallikuga, nende tütar Leelo töötab Linköpingi Ülikoolis keele ja kultuuri professorina, teine tütar Liina on eesti teatri- ja filmikunstnik.
Kirikuslaavi keel

Kirikuslaavi keel ehk vanaslaavi keel on slaavi keel, mis on tänapäeval kasutusel vaid liturgilise keelena Bulgaaria Õigeusu Kirikus, Serbia Õigeusu Kirikus, Vene Õigeusu Kirikus, aga ka Russiini Katoliku Kirikus, Horvaatia kreekakatoliku kirikus ja Tšehhi kreekakatoliku kirikus (uniaadi kirikutes). Valahhia ja Moldova õigeusu kirikutes tarvitati seda 17. sajandi lõpuni.
Kirikuslaavi keel on lähedane bulgaaria ja makedoonia keelele. Ajalooliselt pärineb see vanakirikuslaavi keelest, milles kohendati hääldust ja ortograafiat ning asendati mõned vanad ja haruldased sõnad igapäevastega (näiteks vanaidaslaavi keelest). Kirikuslaavi keelest on mälestisi varases kirillitsas ja glagoolitsas. Glagoolitsa on praeguseks käibelt kadunud, ehkki algusest peale kasutati kõrvuti mõlemat kirja. Esimene kirikuslaavi keeles trükitud raamat oli Horvaatia "Missale Romanum Glagolitice" 1483. aastast, mis oli Horvaatia glagoolitsas. Sellele järgnesid viis kirillitsas liturgikaraamatut, mis trükiti 1491. aastal Krakówis.
Steatiit

Koostis

Steatiit koosneb peamiselt talgist ja sisaldab palju magneesiumi. Lisanditest on olulisemad 1,5%iga CaO ja Fe₂O₃ ja alla 4% Al₂O₃.

Kasutusalad

Inimkond on steatiiti kaevandanud ja kasutanud tuhandeid aastaid. Tänu kergele töödeldavusele ja ilusale välimusele on see kivim kasutusel skulptuuride loomiseks. Poleerimine ja õlitamine toob esile kivi ilusa pinna.
Ka tinavalu vormipoolte loomiseks on steatiiti ammu kasutatud. Tuntud on viikingite loodud tinaehted, mis valatud steatiitvormidesse.
Indiaanlased on loonud steatiidist piipe.
Tänu heale ja ühtlasele soojusjuhtivusele on steatiiti kasutatud pliidiümbriste ladumisel, seda eriti Skandinaavias.
Rasiowa-Sikorski lemma

Rasiowa-Sikorski lemma on aksiomaatilises hulgateoorias oluline tulemus, mis väidab teatud omadustega filtri olemasolu. Sellele tulemusele toetub forsseerimise meetod.
Narva-Jõesuu vapp

Narva-Jõesuu vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva-Jõesuu vapp.

Vapp 1994-2017

Vapp kinnitati 8. märtsil 1994.

Vapi kirjeldus

Põigiti poolitatud kilbi sinisel ülemisel poolel on kuldne päike, alumisel kuldsel poolel sinine vai.

Põhjendus

Narva-Jõesuu linnavapi värvused ja kujundid tähistavad linna ajaloolist ja geograafilist seotust Narva linnaga ning paiknemist Narva jõe suudmes; samuti Narva-Jõesuu juba olemasolevat tuntust suvitus- ja tervistuskohana ning vastavaid tulevikulootusi.
Xuzhou

Loodus

Xuzhou asetseb Suure Hiina tasandiku kaguosas. 
Xuzhous on tavaliselt lühikesed kevaded ja sügised ning väga pikad ja kõrvetavad suved ning suhteliselt külmad talved. 
Sademete hulk on alla keskmise.

Haldus

Hiina Kommunistliku Partei linnakomitee sekretär on Xu Ming (徐鸣), linnapea Li Fuquan (李福全).

Rahvused

Xuzhous elavad põhiliselt hiinlased. Kõneldakse Xuzhou murret.

Majandus

Sisemajanduse kogutoodang oli 2004. aastal 10 958 miljardit jüaani, ühe elaniku kohta 12 005 jüaani.

Tööstus

Xuzhou linna territooriumil Jiawangis kaevandatakse kivisütt. 
Linna territooriumil on musta metallurgia ettevõtted, mis töötavad Liguojie maardla baasil. Keskasulas on masinatööstuse (toodetakse peamiselt mäemasinaid) toiduainetetööstuse ja puuvillatööstuse ettevõtted. tegeldakse ka käsitööndusega.

Transport

Xuzhou on oma soodsa asendi tõttu Jiangsu põhjaosa transpordisõlm, mis on kiirteede ja raudtee kaudu otseühenduses Henani ja Shandongi provintsiga, naaberlinna Lianyungangi ning majanduskeskuse Shanghaiga, samuti Hunani provintsiga. Xuzhous lõikuvad Tianjini–Pukou raudtee ja Lunhai raudtee.

Ajalugu

Xuzhou (varasema nimega Pengcheng) on oma rohkem kui 6000 aastase ajalooga üks Jiangsu provintsi vanemaid linnu. 
Arheoloogilised leiud ulatuvad Shangi dünastia aega. 
Ta oli üks 9 riigist Xia dünastia keisri Yu valitsemise ajal. Tollal oli Yuzhou suur piirkond, mis ulatus Taishani mäe juurest põhjas Huaihe jõeni lõunas ning Huang He jõeni idas; selle keskus oli Pengchengi linn. 
Xuzhous sündis Liu Bang. Xuzhou oli Lääne-Chu riigi pealinn, kus valitses Xiang Yu. Pärast Liu Bangi võitu ja Hani dünastia rajamist sai Xuzhoust sajanditeks keiserliku perekonna lään. Hani dünastia lõpus, kui tollane peaminister Cao Cao nimetas Pengchengi kuberneri piirkonda valitsema, kasutati esimest korda nime "Xuzhou".  
Seal sündis veel mitmeid kuulsaid inimesi, nagu Liu Yu killustatuse ajastul, Bai Juyi Tangi dünastia ajal, Su Dongpo Songi dünasstia ajal, Fang Xiaoru ja Fan Jixun Qingi dünastia ajal ning hiljem Li Keran ja Ma Ke.
15. ja 16. sajandil oli linn tähtis jõesadam, kus igal aastal peatus palju laevu. Kui Suur Hiina kanal 1604 suleti, hakkas Xuzhou alla käima. Linna tähtsus taastus alles 20. sajandi alguses, kui rajati raudteeühendus. 
Mais 1938 toimus tähtis Xuzhou lahing jaapanlaste ja hiinlaste vahel. 
Kodusõja ajal oli Xuzhou lähedal Huaihai kampaania (1948–1949) käigus otsustav kokkupõrge Guomindangi ja Hiina Kommunistliku Partei vahel.

Tähised

Xuzhou suunakood on 516. 
Linnakeskuse sihtnumbrid on 225300, teistel aladel 214500, 225400 ja 225700.
Kõressoo

Kõressoo (ka Kõrissoo) oli endine küla Pärnumaal.
Nõukogude perioodil kuulus küla Are külanõukogu koosseisu.
1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 57 inimest, 1970. aastal 24 inimest.
1978. aastast liideti küla Suigu külaga.
Hainan

Hainan (海南) on saar Lõuna-Hiina meres, moodustab Hiina Rahvavabariigi Hainani provintsi põhiosa. 
Selle pindala on 33 600 ruutkilomeetrit. 
Kuni 1950. aastani oli saar Hiina Vabariigi kontrolli all.
Seitse (telekanal)

Auditoorium

TNS Emori andmeil veedeti kanal Seitsme seltsis keskmiselt 0,3% telerivaatamiseks kuluvast ajast, rühmas 15-30-aastased oli vastav näitaja 0,7%. Põhilise konkurendi MTV Eesti vaadatavuse üldnäitaja kuni kanali sulgemiseni 2010. aasta alguses oli keskmiselt 0,2–0,3%.
2011. aastal oli Seitsmel EMORi hinnangul 165 000 eri vaatajat nädalas ja 357 000 eri vaatajat kuus.

Finantsnäitajad

Seitsme omanikfirma, 2006. aasta lõpus loodud Telekanal Seitse OÜ jõudis esmakordselt kasumisse 2009. aastal, mil kasum oli 20 920 krooni.
2010. aasta müügitulu oli 121 860 € ja kasum 2983 €. 2013. aastal oli müügitulu 107 741 €, kasum 2406 € ja 2014. aastal vastavalt 129 783 € ja 656 €.
Andrus Saar

Andrus Saar (21. november 1946 Viljandi – 28. mai 2015) oli Eesti sotsioloog, ajakirjanik ja ajakirjandusteadlane.

Elulugu

Andrus Saar lõpetas 1965 Tallinna 46. Keskkooli, 1970 Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal ning 1976 TRÜs aspirantuuri. 1977 kaitses ta Moskva Riiklikus Ülikoolis filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Функциональная типология радиопрограммы" ("Raadio saatekava funktsionaalne tüpoloogia").
1970–72 oli ta Eesti Raadio toimetaja, 1976–88 Tele-Raadiokomitee arvutuskeskuse insener, metoodik, vanemteadur ja osakonnajuhataja, ühtlasi 1979 TRÜ eesti keele kateedri õpetaja, 1979–87 žurnalistika kateedri vanemõpetaja. 1988. aastal asutas ta sotsiaal- ja turu-uuringutefirma Saar Poll OÜ, mida juhtis 2015. aastani, 1989–92 oli ta VCIOMi Eesti osakonna juhataja. Saar on õpetanud TÜ-s ajakirjandust ning olnud ka TPÜ, Õigusinstituudi, Audentese Ülikooli ja Eesti Kõrgema Kommertskooli (EBS) sotsioloogia- ja meediaõppejõud.
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit," milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengute pärast.

Teadustöö

Andrus Saare peamised uurimisvaldkonnad olid massikommunikatsioon, avalik arvamus ning kultuuri, rahvussuhete ja religiooni sotsioloogia. Ta oli avaliku arvamuse uurimise suuna rajaja Eestis aastast 1983. Aastast 1985 osales Saar paljudes rahvusvahelistes võrdlevates uuringuprojektides (Eurobaromeeter, sotsiaalne võrdõiguslikkus, Euroopa väärtused, World Values Survey, Uus Balti Baromeeter, noored ja ajalugu, rahvusvaheline terrorism jt). Ta oli American Association for Public Opinion Research (AAPOR) ja World American Association for Public Opinion Research (WAPOR) liige (1990–94). Saar avaldas vähemalt 40 teadustrükist.

Isiklikku

Tema isa oli kirjanik ja EKP Keskkomitee funktsionäär Ants Saar.
Kalju Kenk

Kalju Kenk (22. september 1940 – 8. veebruar 2015) oli eesti mehaanikateadlane, TTÜ õppejõud.
Ta lõpetas aastal 1954 Misso 7-klassilise kooli ja aastal 1958 Vastseliina Keskkooli. Aastal 1963 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika erialal (spetsialiseerudes teoreetilisele mehaanikale). Aastatel 1963–1966 oli ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis aspirantuuris. Aastal 1963 kaitses ta Leningradi Riiklikus Ülikoolis väitekirjaga "Экспериментальная проверка применимости соотношений основных теорий пластичности к описанию процесса деформирования при знакопеременном кручении" (juhendajaks Klimenti Tšernõhh(ru:Черных, Климентий Феодосьевич)) füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Ta töötas aastal 1963 ja aastatel 1966–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedris assistendina. Aastatel 1969–1972 töötas ta samas kateedris vanemõpetajana. Aastatel 1972–1991 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedris dotsendina, olles aastatel 1981–1986 Tallinna Polütehnilise Instituudi Teoreetilise mehaanika kateedri juhatajaks. Aastatel 1991–1992 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehaanika aluste kateedri juhatajana.  Aastatel 1992–2000 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Masinaõpetuse instituudi Masinamehaanika õppetoolis dotsendina. Aastast 2000 kuni 30. augustini 2008 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehhatroonikainstituudi Masinamehaanika õppetoolis dotsendina. 
1. septembrist 2008 jäi ta emerituuri, saades emeriitdotsendiks; kuid ta tegutses 26. novembrini 2009 Tallinna Tehnikaülikooli Mehaanikateaduskonna Mehhatroonikainstituudi Masinamehaanika õppetoolis lektorina.
Kalju Kenk suri 8. veebruaril 2015 ja ta maeti 14. veebruaril 2015 Rahumäe kalmistule.
Reimo Raivet

Reimo Raivet (sündinud 1973. aastal) on Eesti politseiametnik.
2000. aastate keskel andis ta panuse läbirääkimismeeskonna loomisel Eesti politseis. 1. oktoobril 2014 liideti Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuris seksuaalkuritegude uurimise ja laste väärkohtlemise uurimise üksus, mille juhiks määrati Reimo Raivet.
2015. aastal annetas Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves talle Kotkaristi V klassi teenetemärgi. 2015. aasta seisuga on ta töötanud kriminaalpolitseinikuna üle 20 aasta, keskendudes põhiliselt isikuvastastele kuritegudele.
Tema politseiline auaste oli 2015. aastal politseileitant. Tema politseiline auaste oli 2017. aasta oktoobrikuu seisuga politseikapten.
Kiiritusravi

Protseduuriks ettevalmistus haiglas

Enne ravi algust peab patsient teavitama raviarsti sellest, kas ja milliseid ravimeid ta tarvitab ning kas tal esineb allergiat; kui jah, siis mille suhtes. Samuti ei tohi patsient hakata iseseisvalt tarvitama ühtegi ravimit, ilma et oleks sellest eelnevalt arsti teavitanud!

Protseduuri kulg

Kiiritusravi teostab eriväljaõppe saanud radioloogiaõde, kes põhiettevalmistuselt on röntgendiagnostik. Enne raviseanssi märgitakse markeriga nahale täpsed ravi vajavad piirkonnad. Radioloogiaõde paigutab spetsiaalsed kaitsevahendid (kiilud, plokid) aparaadi ja kiiritatava kehaosa vahele, et kaitsta terveid kudesid ja elundeid. Patsient viibib ruumis 15–30 minutit, kuid kiiritust saab ta raviplaanis määratud aja. Patsient peab protseduuril püsima liikumatult, et kiiritus toimiks ainult selles ulatuses, mis on märgitud ning mida on kiiritatud. Patsient ei pea hinge kinni hoidma – tuleb hingata normaalselt. Radioloogiaõde lahkub ruumist enne, kui ravi algab, kuid protseduuri jooksul ta jälgib patsienti ning vajadusel saab ka haigega vestelda. Kiiritust edasi andev aparaat on juhitav eemalt ning patsient on jälgitav kõrvalruumist monitori või akna kaudu. Kiiritusravi protseduur ei ole valulik. Võimalikest probleemidest, mis tekivad protseduuri jooksul, tuleks kindlasti rääkida kiiritusravi arstile või õele.

Teadusuuringutes

Mount Sinai Hospitali ja Mount Sinai School of Medicine'i uurijate meeskonna poolt ajalehes Science Daily 24. novembril 2015 avaldatud artikkel pakub välja rakkude võimaliku mehhanismi kiiritusravi vastu võitlemiseks, esialgu küll nn hiiremudeli põhjal.
Uurijad leidsid, et suunates kiiritusravi nahas paljunevatele maliigsetele kasvajarakkudele aktiveeruvad nahas paiknevad spetsiifilised immuunrakud – dermaalsed Langerhansi rakud.
Langerhansi rakud on uurijatele eksponeerinud oma erakordset võimet parandada ioniseeriva kiirguse poolt DNA-le tekkida võivad 'rikked' ja võimaldavad neil talitleda nii, et on tagatud kiiritusravi vastane resitentsus ja võivad tõenäoliselt kutsuda esile immuunvastuseid, mis kulmineeruvad nahavähiga, nagu melanoom, tagamaks molekulaartasandil resistentsuse (kaitse) edasistele raviprotseduuridele. Uurijate arvates 'liiguvad' naha kahjustamisel ioniseeriva kiirgusega Langerhansi rakud näiteks lähimatesse lümfisõlmedesse ja suheldes molekulaartasandil teiste immuunrakkude populatsioonidega komplekteerivad regulatoorsed T-lümfotsüüdid (esmased populatsioonid küpsevad tüümuses) immuunsüsteemi talitlust pärssivate omadustega rakupopulatsioone kes infiltreeruvad kiiritust saanud kasvajasse ja 'katavad' selle kaitseks teiste immuunsüsteemi spetsiifiliste rakkude toime eest.
Carmen Electra

Carmen Electra; kodanikunimega Tara Leigh Patrick (sündinud 20. aprillil 1972) on Ameerika Ühendriikide laulja, modell, näitleja ja seksisümbol. 
Carmen Electra sai tuntuks ajakirjas Playboy poseerimise ning osalemisega MTV saates "Singled Out" ja teleseriaalis "Baywatch". Ta on esinenud filmides "Scary Movie", "Date Movie", "Epic Movie", "Meet the Spartans" ja "Disaster Movie".
Saaremaa Blues

Lood

1. Öö mõte on kuus

2. Kevade hääl

3. Sina ja mina

4. Kuuvalgus

5. Laulvad tuuled

6. Teid otsides

7. Kaugel ja lähedal

8. Tormises öös

9. Rändaja

10. Saaremaa bluus
Cloz

Geograafia

2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 710 inimest ja valla pindala on 8,3 km².
Cloz külgneb järgmiste valdadega: Laurein, Brez, Revò, Dambel ja Romallo.
Lihasoo mõis

Lihasoo mõis (saksa keeles Lihassoo) oli eramõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Dawsoni maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Õiguse ennustusteooria

Õiguse ennustusteooria ehk halva inimese teooria on Oliver Wendell Holmesi õigusfilosoofia lähtekohaks. Selle järgi peaks õiguse uurimisel olema mõõdupuuks see, kuidas kohtud tegelikult toimivad.
Nimetus "halva inimese teooria" (bad man theory) tuleneb 1897. aastal Harvard Law Review's avaldatud artiklist The Path of the Law. Vastandina õiguse moralistlikele või loogilistele käsitlustele pakub Holmes "meie sõbra, halva inimese, seisukoha," kes "ei hooli kahe õlekõrre võrragi aksioomidest ega deduktsioonidest," kuid kes siiski "tahab teada, mida [...] kohtud tõenäoliselt tegelikult teevad." Holmes lisab: "Paljuski mõtlen nagu tema. Ennustused sellest, mida kohtud tegelikult teevad, ja ei midagi pretensioonikamat, on see, mida mina pean silmas õiguse all."
Teooria puuduseks on see, et paljuski puudub tal selgitusjõud. Nii ei suuda ta selgitada seda, kuidas teevad kõrgema astme kohtud otsuseid. Oleks kummaline väita, et nad lähtuvad sellest, mida kohtud (st nad ise) tegelikult teevad.
Halva inimese teooriat on võimalik vaadelda mitte kui teooriat õiguse iseloomust ja kehtivusest, vaid kui Holmesi soovitust mõttelaadi kohta, millega nii praktikud kui teoreetikud peaksid õigusele lähenema.
Teoorial oli võtmeroll Ameerika õigusrealismi kujunemisel.
Stéphane Buckland

Stéphane Buckland (sündinud 20. juunil 1977) on Mauritiuse kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks).

Grand Prix võistlus

2001 2. koht 200 m 20.60 Doha

Isiklikku

Stéphane Buckland on 175 cm pikk ja kaalub 70 kg.