google/wiki40b huggingface dataset:
Orissaare valla vapp

Orissaare valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Orissaare valla vapp.
Vapp kinnitati 29. augustil 1995.

Vapi kirjeldus

Põigiti poolitatud kilbi hõbedasel ülapoolel kolm rootsupidi ühendatud sinist tammelehte, mis tõusevad kilbi poolitusjoonelt. Vapi sinisel alumisel poolel on samasugused hõbedased tammelehed allapööratud kujul.

Põhjendus

Vapivärvid viitavad maale ja merele ning Saaremaa vapile. Tammelehed tähistavad tugevust, väärikust ja põlisust. Samuti viitavad ka Orissaare valla harukordsele tammederohkusele.
Kevade tänav (Narva)

Kevade tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Algab Hariduse tänavalt, kulgeb põhja poole, pöördub kirdesse ja lõpeb tupiktänavaga. Tänava pikkus on umbes 370 m.
Enne Teist maailmasõda olid samas kohas 3. Peetri tänav, Kesk Aguli tänav, Rahvaväljak ja Õhu tänav (1905. aasta linnaplaanil Раздельная улица, 1912. aasta linnaplaanil – Wahe uulits ehk Vahe tänav). 1960. aastatel moodustati Kevade tänav nendel tänavatel asunud majadest.
Urdukeelne Vikipeedia

Urdukeelne Vikipeedia (urdu keeles اردو ویکیپیڈیا) on Vikipeedia urdukeelne versioon.
Urdukeelne Vikipeedia sai alguse 27. jaanuaril 2004.
Seal on 148372 artiklit, millega see on artiklite arvult 53. keeleversioon.
57% urdukeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Urdukeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 29. detsembril 2015.
Välisabi

Välisabi (inglise keeles foreign aid) on piiratud, tingimuslik ja sageli kitsa eesmärgiga tuluallikate vool, mida üks riik (doonorriik) või rahvusvaheline asutus annab teisele riigile (saajariik). Enamasti antakse välisabi majandusarengu julgustamiseks või lühiajaliste kriiside leevendamiseks.
Välisabi toimib sageli doonorriigi globaalse majandusliku ja strateegilise võimu suurendajana ning abistajale sobiva poliitilise režiimi või majanduspoliitika edendamise vahendina. Välisabi eesmärk on tavaliselt toetada partnermaid, ehitada üles sõjast laastatud riike, arendada majandust, saada ideoloogilist toetust, koguda strateegilisi andmeid või likvideerida looduskatastroofi tagajärgi.

Majanduslik välisabi

Majandusliku välisabi all mõeldakse näiteks tehnilist abistamist, tagastamatut abiraha, laenu arendusprojektidele, laenutagatisi.
Välisabi suurendab tihti saajariigi majanduslikku sõltuvust, sest ressursivoog võib olla kahesuunaline (näiteks laenuintresside maksmine või kokkulepe kasutada kindlaid äripartnereid).

Välisabi taotlemine ja kasutamise koordineerimine

Välisabi taotlemist ja kasutamist koordineerib rahandusministeerium, lähtudes välisabi lepingutest, seadustest ja muudest õigusaktidest.
Välisabi taotlemise ja kasutamise koordineerimisel täidab rahandusministeerium järgmisi ülesandeid:
1) korraldab välisabialase informatsiooni kogumist ning välisabi andjatele ja taotlejatele vahendamist, sealhulgas avalikustab välisabi saamise vajadused ja võimalused, tingimused, korraldamise, saajad ning vastavad koondandmed;
2) nõustab välisabi andmisel abi andjaid, teavitades neid Eesti riigi välisabi vajadustest ja eelistustest välisabi kasutamisel;
3) peab välisabi andjatega läbirääkimisi konsensuse saavutamiseks abi kasutamise eesmärkide ja nende saavutamiseks vajalike abinõude üle ning välisabi taotlemise ja kasutamise protseduuride kindlaksmääramiseks;
4) peab välisabi andjatega läbirääkimisi välisabi andja ja taotleja ühiselt rahastatavate ja elluviidavate programmide ja projektide koostamiseks;
5) tagab välisabi vahendite ja riigieelarve vahendite kooskõlastatud ja seadustega vastavuses oleva kasutamise kõigil juhtimistasanditel;
6) hindab välisabi taotluste otstarbekust ja tehnilist teostatavust, võrreldes neid varasema välisabiga või muudest vahenditest teostatud projektide ja programmidega ning nende elluviimisel saavutatud tulemustega;
7) auditeerib välisabi vahendite kasutamist välisabi saaja juures, et hinnata välisabi vahendite kasutamise sihipärasust ja efektiivsust;
8) tagab koostöö Euroopa Liidu vastavate struktuuridega välisabi vahendite kasutamise sihipärasuse ja efektiivsuse hindamisel.
Peipsi-Pihkva järv

Geoloogia

Peipsi ja Pihkva on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas (Pihkva järv) on aga kinnikasvanud ning soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi alasid.

Veetase

Peipsi järve nullveetasemeks loetakse 29,5 m BK77 kõrgussüsteemi järgi. Peipsi järve veetase kõigub aasta jooksul +1,5 meetrist  –0,5 meetrini.

Kliima

Keskmine õhutemperatuur juulis on üle 17 °C ning veebruaris alla -7 °C. Sademeid langeb keskmiselt 575 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on Peipsi parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Peipsi Dfb kliimatüübi alla. Seda kliimatüüpi iseloomustab mõõdukalt külm talv ning jahe suvi. Talvel on järv külmunud keskmiselt 114 päeva jooksul.

Elustik

Järves elab 37 liiki kalu ning 9 liiki kahepaikseid. Nendest iseloomulikumad on rääbis, ahven, peipsi tint, lõhi ja haug. Elutsevad ka luts, koger, koha, latikas, nurg, roosärg, särg ja peipsi siig.
Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu.

Probleemid

Suuremad probleemid on Pihkva linna reostus, põlevkivi kaevandamine, põllumajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala.
Peipsi valglas elab ligikaudu miljon inimest.
Herning

Herning on linn Taanis Kesk-Jüütimaa piirkonnas Herningi vallas.
Linn asutati 19. sajandil ja tollal oli see Taani tekstiiltööstuse keskusi. 1913 sai linn oluliseks laadakeskuseks.
Valter Reili

Valter Reili (9. juuli 1908 Kavastu – 4. jaanuar 1979 Edmonton) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Nyenskansi linnus

Nyenskansi linnus (vene Ниеншанц, rootsi Nyenskans) oli linnus Rootsi Ingeri alal Nyeni linnas Ohta jõe ühinemiskohas Neeva jõega (praeguse Peterburi territooriumil).
Linnus ehitati 1611.
1702 vallutas linna ja linnuse Peeter I. Hiljem jäi linn ja linnus rajatava Peterburi linna alla.
Indrek Neivelt

Töökäik

1991. aastal asus Inderek Neivelt tööle Hansapanka, kuhu teda kutsus selle asutaja Rain Lõhmus, algul laenuosakonna juhatajana. Aastatel 1994–1995 oli Hansapanga juhatuse liige, aastatel 1999–2005 juhatuse esimees. 
Pärast Hanspanga täielikku ülevõtmist Swedbanki poolt lahkus Neivelt Hansapangast. Hansapanga ülevõtmise ajal oli ta panga üks suuremaid eraisikutest aktsionäre.
Aastatel 2005–2014 oli ta Venemaa eraomanduses oleva panga Kvest Bank, hiljem Bank Saint Petersburg, nõukogu esimees, 
2016. aastal lõi koos mitme tehnoloogiaspetsialistiga finantstehnoloogiaettevõtte Pocopay.
Oma investeeringuid juhib osaühingu Trust IN kaudu.

Isiklikku

Abielus, kolm last.
Erra mõis

Erra mõis (saksa keeles Erras) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Ida-Viru maakonda Lüganuse valda.
Mõisat on esimest korda mainitud 1547.
19. sajandi algul kuulus mõis Essenitele ja hiljem kuulus Kursellidele. Mõisasüda jäi Kursellidele ka pärast 1919. aasta mõisate võõrandamist, kuuludes neile 1939. aastani.
Harakarahu

Harakarahu on Lääne maakonnas Lääneranna vallas Liivi lahes asuv väike saar (rahu). Saare pindala on 1430 m² ja rannajoone pikkus 180 meetrit.
Rahu asub 100 meetrit Vareserahust lõunast ja on ümara kujuga. Rahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on täielikult kaitse all.
Rahu koordinaadid on 58° 30′ N, 23° 41′ E.
Tatsuki Machida

Tatsuki Machida (jaapani keeles 町田 樹, Machida Tatsuki; sündinud 9. märtsil 1990 Kawasakis) on jaapani iluuisutaja, kes võistleb meeste üksiksõidus.
Machida on võitnud hõbemedali kahtedel rahvusvahelistel meistrivõistlustel – 2010. aastal nelja maailmajao meistrivõistlustel Jeonjus ja 2014. aastal iluuisutamise maailmameistrivõistlustel Saitamas. Samuti sai ta hõbemedali 2014. aasta Jaapani iluuisutamise meistrivõistlustel.
Ta on võitnud kolm Rahvusvahelise Uisuliidu karikavõistlust – Cup of China (2012), Skate America (2013) ja Rostelecom Cupi (2013).

Sportlaskarjäär

Kawasakis sündinud Machida hakkas uisutama juba kolmeaastasena 1993. aastal.
2011. aastal kolis ta kodumaalt Jaapanist Ameerika Ühendriikidesse, kus olid paremad treenimisvõimalused. Ta treenis mitu aastat California osariigis Lake Arrowheadis, kuid pöördus suvel 2013 tagasi Jaapanisse ja treenib nüüd Ōsakas.
Machida treener on Yoshinori Onishi. Tema koreograafid on Phillip Mills ja Stéphane Lambiel. Varem on teda treeninud Hiroshi Koizumi, Azumi Hata ja Anthony Liu. Stéphane Lambieli peab ta ka oma isiklikuks eeskujuks.
Machida on pälvinud laiemat tähelepanu alates sellest, kui ta saavutas 2012. aastal esikoha Cup of China karikavõistlustel, edestades oma rahvuskaaslast Daisuke Takahashit.
Oma teise karikavõistluste võidu saavutas Machida 2013. aastal Skate America võistlustel. Ta tuli esikohale nii lühi- kui ka vabakavas, püstitades isikliku rekordi ja edestades teiseks jäänud ameeriklaste Adam Ripponit 25 punktiga. Samal aastal Venemaal peetud Rostelecomi karikavõistlustel sai ta taas kuldmedali. Lühikavas edestas teda venelane Maksim Kovtun, kuid vabakavas oli ta Kovtunist ülekaalukalt parem ning kokkuvõttes edastas ta konkurenti 16 punktiga. 2013.–2014. aasta iluuisutamise Grand Prix' finaalis jäi ta aga neljandaks, sest tema tugev esitus vabakavas ei suutnud kompenseerida rohkeid ebaõnnestumisi lühikavas.
2013. aastal võitis ta ühtlasi hõbemedali Jaapani meistrivõistlustel iluuisutamises, mis tagas talle esmakordselt koha Jaapani iluuisutamise meeskonnas nii 2014. aasta taliolümpiamängudel kui ka 2014. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel. Kodumaal Saitamas peetud maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali, kaotades napilt rahvuskaaslasele Yuzuru Hanyūle. Ühtlasi püstitas ta 282,26 punktiga neil võistlustel oma isikliku rekordi.

Isiklikku

Machida kodulinn on Hiroshima. Ta on 161 cm pikk.
Tema huvialadeks on lugemine, muusika ja teetseremooniad.
Sutlepa vald

Sutlepa vald oli 1866-1939 eksisteerinud vald Läänemaal.
Kunn'mägi

Kunn'mägi on mägi Põlva maakonnas Räpina vallas Nohipalo küla alal. Kihelkondlikult jäi mägi Räpina kihelkonda, seejuures kihelkonna kõrgeim mägi. Mäe kõrgus on 107 m üle merepinna.
Mägi on metsa sees ja mäel kasvavad peamisel männid.
Männiku kraav

Männiku kraav on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kinksi, Massu, Mäense, Järise, Kunila, Metsküla, Poanse, Tuudi ja Vagivere külas.
Kraavi pikkus on 16,2 km ning see suubub merre. Kraavi valgala on 45,7 km². Lähe: (58° 38′ 32″ N, 23° 43′ 2″ E); suue: (58° 43′ 6″ N, 23° 35′ 46″ E). Kraavi alamjooks jääb Matsalu rahvusparki.
Kraav on tehislik avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Männiku kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118800.
Eric Stenbock

Perekond

Tema vanemad olid Narvas sündinud Bogesundi krahv, Torpa vabahärra ja Tiroolis Merano lähedal asunud Rottensteini lossi (Schloß Rottenstein; Castel Rottenstein) omanik Erich Stenbock (1834–1861) ja Lucy Frerichs (1839–1896), kes oli Bremenist pärit Manchesteri puuvillatööstur Johan Frerichsi tütar. Tema 1861 lesestunud ema abiellus 1864 Sir Francis Mowattiga (1837–1919), kes oli 1894–1903 alaline riigikassa sekretär.
Tema vanaisa krahv Magnus "Apa" Stenbock (1804–1885) oli Kolga, Kiiu, Kõnnu ja Loo mõisaomanik, vanavanaisa krahv Johann Diedrich Stenbock (1781–1822) päris 1800 oma vanaisalt, Eestimaa maanõunikult krahv Karl Magnus Stenbockilt (1725–1798) (Magnus Stenbocki (1664–1717) pojapoeg), Haabneeme, Viimsi, Lubja ja Vohnja mõisa, kuid müüs Haabneeme, Viimsi, Lubja samal aastal kindralmajor vürst Vassili Gortshakovile.
Tema kaugemate esivanemate hulka kuulusid Rootsi kuninga Johan III vallastütar Sofia Gyllenhielm ja Pontus De la Gardie, ning nende poeg Jakob De la Gardie (1583–1652), kelle tütar abiellus Eric Stenbocki esivanema Bogesundi krahvi Gustaf Otto Stenbockiga.
Kirbla raamatukogu

Kirbla raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas. Raamatukogu juhataja on Tiiu Aasrand.
Elmar Urberg

Elmar Urberg (Elmar Carl Andreas Urberg 8. detsember 1880 Tartu - 1968) oli eesti arst. 
Sündis käsitöölise Vilhelm Urbergi ja tema naise Amalie peres. Urberg õppis Tartu veneaegses gümnaasiumis ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.  Täiendas end Viini ülikoolis ning praktiseeris arstina Berliini kliinikutes, Riia lastekliinikus ja Riia 1. haiglas. Oli laevaarst troopikavetes ja hiljem arst Tartus. 
Võttis osa Vabadussõjast.  Olnud alates 1901. aastast Tartu 1. vabatahtliku tuletõrjeühingu rühmaülem, peamehe adjutant, peamehe abi ja juhataja. Hiljem Tartu linna lendsalga arst (Soomusrongide Divisjon, tagavarapataljon, vanem arst, 17.07.1919) ja Tartu vabatahtliku tuletõrjeühingu haigekassa arst.  Omandanud kõik Tartu vabatahtliku tuletõrjeühingu teenetemärgid.

Isiklikku

Abiellus 1929 Gerda Pindinguga, poeg Volli (Willy).
Endla Tuutma

Elukäik

Endla Tuutma lõpetas Tartu Kunstikooli dekoratsiooni osakonna ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metalli erialal. Töötanud Tartu Arsis metallikunstnikuna ning 1989–1995 Saare maakonna peakunstnikuna.
1980ndate lõpust hakkas ta peakunstniku ameti kõrval merd maalima, kasutades peamiselt pastellitehnikat. On korraldanud Haapsalus, Kuressaares, Tallinnas, Bornholmi saarel Taanis ja Soomes. Tema mahedas koloriidis tööd erinevad traditsioonilisest pastellitehnikast: kortsutatud taustapaberil ning vaikelulistel detailidel on võrdne roll emotsionaalse terviku loomisel.
Ta on kujundanud ning illustreerinud raamatuid ning koostanud raamatu "35 aastat Saaremaa kunstiklubi".

Isiklikku

Tema poeg on kunstnik Taave Tuutma.
Hortus Semioticus

Hortus Semioticus on Tartu Ülikooli semiootika osakonna võrguajakiri. See avaldab peamiselt üliõpilaste semiootikaalaseid artikleid ja kirjutisi. Ajakirja esimene number ilmus 2007. aastal.
Laevastikuadmiral

Laevastikuadmiral on paljudes merevägedes kasutusel olev auaste. Laevastikuadmiral on admiralide auastmestikus kõige kõrgem auaste. Laevastikuadmiralist madalam auaste on admiral.

Jugoslaavia

Jugoslaavia Sotsialistlikus Föderatiivses Vabariigis kehtestati laevastikuadmirali auaste (Admiral flote) 1947. aastal. Sellest madalam oli admirali auaste ja maaväes võrdsustati see armeekindraliga. Ainsana anti see auaste 1983. aastal Jugoslaavia kaitseministrile Branko Mamulale (sündinud 1921).
Pseudolitoraal

Pseudolitoraal (inglise pseudolittoral) on veetasemete kõikumise vöönd sisemeredes (nt Läänemeres), kus looded on väga nõrgad.
Leda Cosmides

Leda Cosmides (sündinud 7. mail 1957 Philadelphias USA-s) on ameerika psühholoog.
Koos oma abikaasa  John Toobyga on ta  tegelenud evolutsioonilise psühholoogiaga.
Sõmerpalu vald

Asustus

Sõmerpalu vallas oli Sõmerpalu alevik ja 34 küla: Alakülä, Alapõdra, Haava, Haidaku, Haamaste, Hargi, Heeska, Horma, Hutita, Hänike, Järvere, Kahro, Keema, Kurenurme, Kärgula, Lakovitsa, Leiso, Liiva, Lilli-Anne, Linnamäe, Majala, Mustassaare, Mustja, Mäekülä, Osula, Pritsi, Pulli, Punakülä, Rauskapalu, Rummi, Sulbi, Sõmerpalu, Udsali ja Varese küla.

Ajalugu

Sõmerpalu vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.

Tuntud inimesi

Sõmerpalu vallast on pärit Eesti Maaülikooli professor Elmar Haller (Linnamäe), Tallinna Ülikooli professor Taimi Tulva (Kurenurme), Tartu Ülikooli professor Vambola Raudsepp (Hänike). Sõmerpaluga on seotud ka Tallinna Tehnikaülikooli professor Evald Maltenek ning põllumajandusjuht Aleksander Mette.
Tööõnnetus

Tööõnnetus on Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni definitsiooni järgi ootamatu ja ettekavatsemata sündmus, sealhulgas vägivallaakt, mis toimub töö käigus või tööga seoses ja mille tagajärjel üks või mitu töötajat saavad vigastuse, haigestuvad või saavad surma.
Eurostat defineerib tööõnnetust kui "äkkjuhtumit töö käigus, mis põhjustab füüsilise või vaimse kahju". Eurostati definitsioon hõlmab ka ägedad mürgistusjuhtumid ja teiste isikute tahtlikud teod, samuti töö käigus, kuid väljaspool ettevõtte territooriumi aset leidnud õnnetused, isegi juhul kui need põhjustas mõni kolmas osapool. Eurostati definitsioon aga välistab tahtlikud enesevigastused, õnnetused teel tööle ja töölt tagasi (nn tööteeõnnetused), üksnes meditsiinilistel põhjustel toimunud õnnetused (nt tööl toimunud infarkt) ja kutsehaigused. Väljend "töö käigus" tähendab tööalase tegevusega seotud või tööl veedetud ajal jooksul toimunut ja hõlmab ka töö käigus toimunud liiklusõnnetusjuhtumeid.
Eurostati tööõnnetuste statistika sisaldab andmeid üksnes selliste tööõnnetuste kohta, mis põhjustasid kannatanule enam kui 3-päevase töövõimetuse (arvestamata õnnetuse toimumispäeva).
Eesti töötervishoiu ja tööohutuse seadus käsitleb tööõnnetusena töötaja tervisekahjustust või surma, mis toimus tööandja antud tööülesannet täites või muul tema loal tehtaval tööl, tööaja hulka arvataval vaheajal või muul tööandja huvides tegutsemise ajal. Tööõnnetusena ei käsitata tervisekahjustust või surma, mis toimus küll loetletud juhtudel, kuid mis ei ole põhjuslikus seoses töötaja töö või töökeskkonnaga.
Tööandja peab iga tööõnnetuse asjaolude ja põhjuste selgitamiseks läbi viima uurimise, kaasates töökeskkonnavoliniku ja vajadusel pädeva eksperdi ning esitama uurimistulemuste kohta kirjaliku raporti. Tööõnnetuse raportis tuleb kirjeldada ka abinõud sarnaste tööõnnetuste vältimiseks tulevikus.
Raskusastme järgi liigitatakse tööõnnetusi kergeteks, rasketeks ja surmaga lõppenud õnnetusteks. Raskeks loetakse sellist tööõnnetust, mis põhjustas töötajale raske kehavigastuse või eluohtliku seisundi. Surmaga lõppenud tööõnnetuste hulka arvatakse kõik tööõnnetused, mis põhjustasid kannatanu surma ühe aasta jooksul õnnetuse toimumisest arvates.
Eestis ei arvestata tööteel toimunud õnnetusjuhtumeid tööõnnetuste hulka alates 1. juulist 2003.
Eestis toimus 2013. aastal 4180 registreeritud tööõnnetust, neist 20 õnnetust lõppesid töötaja surmaga. Hinnanguliselt registreeritakse Eestis vaid ca 40% kõikidest toimunud tööõnnetustest. Tööõnnetuste hinnanguline arv saadakse registreeritud tööõnnetuste arvu laiendamisel tööjõu uuringust leitud tööõnnetuste arvu hinnanguga.
Tööinspektsioon uurib kõiki surmaga lõppenud tööõnnetusi ja vajadusel ka raskeid tööõnnetusi ning teostab järelevalvet teiste tööõnnetuste uurimise ja tööõnnetuste ennetustegevuste rakendamise üle. Surmaga lõppenud tööõnnetuse korral viib uurimise läbi ka politsei.
Afanassi Savvin

Afanassi Afanasjevitš Savvin (vene keeles Афанасий Афанасьевич Саввин) on  jakuudi haridustegelane, ülikooli prorektor.
Ta on 2013. aastast  Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli (üks 10 Venemaa föderaalülikoolist) prorektor innovatiivse arengu ja teaduslike uurimistööde kommertseerumise alal. Ta kureerib ülikoolis  arktilist innovatsioonikeskust (Арктический инновационный центр), investeerimiste ja innovatsiooni valitsust, ühte kolmest ülikooli filiaalist – Nerjungris asuvat  SVFU tehnikainstituuti,  ülikooli  innovatiivseid väikeettevõtteid ning lastele orienteeritud arvutiakadeemiat (Малая компьютерная академия).

Haridus ja töökäik

Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski riikliku ülikooli matemaatika ja informaatika instituudi kiitusega erialal "rakendusmatemaatika majanduses". Pärast ülikooli lõpetamist asus ta samas assistendina tööle arvuti- ja matemaatilise modelleerimise kateedris. Ühtlasi õppis ta aastatel 2004–2007 ülikooli rahandus-majandusinstituudi aspirantuuris erialal "ökonoomika ja rahvamajanduse juhtimine".
Aastatel 2005–2013 töötas ta tehnoloogiaettevõtetes vastutaval ametikohal. 2013. aastast on ta  Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli prorektor ja SVFU arktilise innovatsioonikeskuse direktor.
2014. aastal täiendas ta end Skolkovos, kus läbis Moskva Skolkovo juhtimiskoolis kursuse "kõrghariduse uued liidrid".

Teaduskorralduslik tegevus

Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea juures asuva infotehnoloogia arendamise nõukogu liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea juures asuva imagoloogilise poliitika nõukogu liige. Ta kuulub liikmena Ülevenemaalise IT-direktorite liitu.

Isiklikku

Tal on kolm peamist huviala – jalgpall, lugemine ja reisimine. Ta on külastanud enam kui 30 riiki.
Indrek Sirel

Biograafia

Sirel sündis 1970. aastal Tallinnas.
1991. aastal lõpetas ta Moskva sõjaväeakadeemia, teenides hiljem Nõukogude armees rühmaülemana. 1993. aastal liitus Sirel Eesti Kaitseväega, teenides aastail 1993–1999 järjestikku Alfa-kompanii ülemana Kalevi üksik-jalaväepataljonis, kompaniiülemana Põhja üksik-jalaväekompaniis, pataljoniülemana Viru üksik-jalaväepataljonis ja erinevatel ametikohtadel Kaitseväe peastaabi operatiivosakonnas.
Vahemikus 1999–2000 osales Sirel Ameerika Ühendriikide relvajõudude Fort Leavenworthi baasis juhtimis- ja kindralstaabi kursustel. 2001–2004 teenis Sirel Kaitseväe peastaabi operatiivosakonna jaoskonna ülemana ja hiljem ka analüüsi- ja planeerimisosakonna ülema asetäitjana. 2003. aastal lõpetas Sirel Soome Riikliku Kaitseakadeemia kindralite erikursuse.
2004.-2005. aastal teenis Sirel Afganistanis ISAFi staabi mitmeriigivägede ühendoperatiivosakonna (CJ3) planeerimisohvitserina, olles samaaegselt ISAFi Eesti kontingendi rahvuslik vanem.
Aastail 2005-2006 oli Sirel Scoutspataljoni ülem. 2006. aastal määrati ta Maaväe staabi ülemaks ja vahemikus 2007–2008 täitis ta maaväe ülema ülesandeid, kuni määramiseni maaväe ülemaks 2008. aastal (teenis maaväe ülemana kuni aastani 2012). 2009. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledži, omandades magistrikraadi strateegiliste uuringute alal.
2012. aasta lõpus määrati ta teenistusse NATO Brunssumi ühendväejuhatuse väljaõppeosakonna (J7) ülema asetäitjana. Sirel teenis seal kuni 2016. aastani, olles vastutav mitmete õppuste ja väljaõppeürituste (nt Steadfast Jazz 13 ja Trident Juncture 15) planeerimise eest.
2016. aasta juulis määrati Sirel Kaitseväe juhataja asetäitjaks, ülesandega nõustada Kaitseväe juhatajat haridus-, koolitus- ja arendusküsimustes põhitähelepanuga maaväel.

Isiklikku

Sirel on abielus ja tal on kaks poega.
Mürkmadu

Meditsiiniliselt olulised mürkmaod

Inimese suhtes loetakse mürkmadudeks valdavalt eesmürgihammastega (Proteroglypha ja Solenoglypha) maod.
Saare maakonna teenetemärk

Saare maakonna teenetemärk on Saare maakonna autasu.
Saare maakonna teenetemärgiga autasustatakse isikuid Saare maakonnale osutatud teenete eest või saavutuse tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Saare maavanem. Kuni 2015. aastani anti välja Saare Maavalitsuse teeneteplaat.
Kaljutuvi

Kaljutuvi (Columba livia) on tuvilaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Kaljutuvi kodustatud alamliik on kodutuvi (Columba livia f. domestica), kes on Eestis asulates üldlevinud ja tavaline haudelind.
Allika põik

Allika põik on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 217 m.