Georg Kirsberg

Elulugu

Georg Kirsberg on lõpetanud Saksamaal mereväeakadeemia ning Tallinna Tehnikaülikoolis riigiteaduste eriala, mille raames õppis samuti ühe aasta Saksamaal. Hiljem töötas laevakaitsjana, millest avaldas 2013. aastal ka tõsieluromaani "Kirjad India ookeanilt". Piraadiküti elust on ta kahel korral rääkinud ETV saates "Pealtnägija". 2014. aasta juulis avaldas ta raamatu "Poliitika psühholoogilised alused" ning 2016. aastal selle järje "Poliitilisi mõtisklusi". 2019. aastal avaldas ta raamatu Jüri Toomepuu eluloost, pealkirjaga "Poiss Emajõe Kaldalt".

Poliitiline tegevus

Suvel 2011 asutas Kirsberg koos Jüri Toomepuuga MTÜ Põliseestlased, sündmust kajastati ka Soome meedias.
Septembris 2011 rääkis ta ETV saates "Pealtnägija" Eesti Mereväe probleemsest olukorrast. Hiljem tegi "Pealtnägija" samal teemal jätkuloo pealkirjaga "Mereväe skandaali kohtuprotsess oli jabur ja piinlik", mis läks eetrisse 15. oktoobril 2014. Kuid saade jõudis televaatajani plaanitust lühemana, kuna paar tundi enne eetriaega sai "Pealtnägija" kohtumääruse, mis keelas tal rääkida kohtumaterjalidest.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Georg Kirsberg Vabaerakonna nimekirjas. Valimisringkonnas nr 1 kogus ta 179 häält, kuid ei osutunud valituks.
6. juunil 2015 korraldas ta Tallinnas Tammsaare pargis immigratsioonivastase meeleavalduse ning 10. juunil esines kõnega EKRE samateemalisel aktsioonil Toompeal. Kirsberg oli 20. juulil Postimehes avaldatud Eesti valitsusele pagulaskriisi lahendamise teemal adresseeritud pöördumise kaasautor. Lisaks sellele on ta avaldanud veel mitmeid immigratsiooni- ning islamikriitilisi kirjutusi. 2015. aasta suvel moodustas ta koos Maria Kaljustega immigratsiooni ja islamiseerumise vastu seisva kodanikuühenduse MTÜ International SIS, millest nad rääkisid ka "Pealtnägijas".
9. juunil 2016 heitis Vabaerakonna juhatus Georg Kirsbergi Vabaerakonnast välja. Põhjuseks toodi "erakonna mainet kahjustav tegevus ning vastandumine erakonna väärtustele". Kirsbergi sõnul tuli väljaarvamine talle üllatusena, oli kiire ja põhjendamatu, ning selle tegelik põhjus oli Vabaerakonna juhatuse soovimatus esindada konservatiivseid vaateid.
Alates juulist 2016 on ta EKRE liige ning 2017. aasta aprillist selle volikogu liige, alates 2019. aasta maist EKRE Kristiine osakonna esimees.
Ajakirjanduse tähelepanu on pälvinud tema valimislubadused, mille seas on dekriminaliseerida holokausti eitamine, juurida Euroopast välja islam, tagada koolides "aus ajalooõpetus" Kolmanda riigi teemal, korraldada riiklikus meedias puhastus jne. Kirsbergi enda sõnul ei ole holokausti eitamise dekriminaliseerimisel ja Kolmanda riigi ajaloo "ausal käsitlusel" mingit pistmist antisemitismiga, holokausti eitamise või Hitleri ajastu ülistamisega, vaid sellega arendataks demokraatlikule ühiskonnale omast debatikultuuri ja likvideeritaks "vasakäärmuslaste infosõja relv, millega konservatiive represseeritakse". Sellega seoses on tehtud etteheiteid ka EKRE aseesimehe Martin Helme aadressil, kes ei ole erakonda neist seisukohtadest distantseerinud.
22. septembril 2017 pidas Kirsberg vastupanuvõitluse päeva puhul peetaval kõnekoosolekul Vabadussamba juures kõne, milles ärgitas kuulajaid mitte unustama, et "ka need söed, mis tol korral Pika Hermanni torni punalipu heiskasid, hõõguvad meie kõrval edasi".
Kirsberg kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel EKRE nimekirjas, sai 199 häält ning valituks ei osutunud.
Kirsberg on Facebooki grupi "EI immigratsioonile" administraator.