google/wiki40b huggingface dataset:
Kärde mõisa kalmistu

Kärde mõisa kalmistu on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kärde külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajas Kärde mõisa tollane omanik Viktor von Stackelberg 1903. aastal, sest siis uppus või tegi enesetapu tema tütar Margarethe (Rita), kes maetigi tulevasele kalmistule. Ametlikult eraldati maa ja loodi kalmistu 1915. aastal.

Kirjeldus

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele kagusse. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et siia ongi maetud ainult üks lahkunu. Praegu on kalmistu jäetud maha ja rüüstatud, ka Margarethe hauatähis on rüüstatud.
Gunnar Viibus

Gunnar Viibus (sündinud 1982. aastal Tallinnas) on eesti DJ.
Ta kasutab aliasena DJ Whirl'i nime.

Haridus

2001. aastal lõpetas Tallinna 49. Keskkooli (18. lend).
Annelii Traks

Annelii Traks (sündinud 29. aprillil 1961 Weimaris) on eesti koorijuht ja muusikaõpetaja.

Haridus

Ta on lõpetanud Heino Elleri nimelise Muusikakooli 1982. ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi 1987. aastal.

Töö

Töötab Tartu Poistekoori dirigendina alates 1992. aastast, juhatades aldi- ja sopranihääli. Tartu Karlova Gümnaasiumi direktori asetäitja muusika alal alates 1996. aastast. Õpetab Karlova gümnaasiumis ka solfedžot. On olnud üld- ja kohalike laulupidude üldjuht ja dirigent.
Henry maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1825. aastal.
Salento

Salento (salento murdes Salentu, bari ja taranto murdes Salènde, kreeka keeles Σαλέντο Salénto, albaania keeles Salento) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Apuulia lõunaosas.
Samanimelisel poolsaarel, mida tuntakse ka "Itaalia saapa kannana", asuv Salento piirneb edelas Joonia mere Taranto lahega ja kirdes Aadria merega.
Piirkonna pindala on 5329 km² ja elanike arv 1 536 969 (2011).
Salentos kõneldakse peale itaalia keele Salento ja griko murret, Puglia murdeid ning Itaalia albaania keelt (arbëreshë).

Brindisi provints

Brindisi, Carovigno, Cellino San Marco, Ceglie Messapica, Erchie, Francavilla Fontana, Latiano, Mesagne, Oria, Ostuni, San Donaci, San Michele Salentino, San Pancrazio Salentino, San Pietro Vernotico, San Vito dei Normanni, Torchiarolo, Torre Santa Susanna, Villa Castelli.

Lecce provints

(kogu provints)
Acquarica del Capo, Alessano, Alezio, Alliste, Andrano, Aradeo, Arnesano, Bagnolo del Salento, Botrugno, Calimera, Campi Salentina, Cannole, Caprarica di Lecce, Carmiano, Carpignano Salentino, Casarano, Castri di Lecce, Castrignano de' Greci, Castrignano del Capo, Castro, Cavallino, Collepasso, Copertino, Corigliano d'Otranto, Corsano, Cursi, Cutrofiano, Diso, Gagliano del Capo, Galatina, Galatone, Gallipoli, Giuggianello, Giurdignano, Guagnano, Lecce, Lequile, Leverano, Lizzanello, Maglie, Martano, Martignano, Matino, Melendugno, Melissano, Melpignano, Miggiano, Minervino di Lecce, Monteroni di Lecce, Montesano Salentino, Morciano di Leuca, Muro Leccese, Nardò, Neviano, Nociglia, Novoli, Ortelle, Otranto, Palmariggi, Parabita, Patù, Poggiardo, Porto Cesareo, Presicce, Racale, Ruffano, Salice Salentino, Salve, San Cassiano, San Cesario di Lecce, San Donato di Lecce, San Pietro in Lama, Sanarica, Sannicola, Santa Cesarea Terme, Scorrano, Seclì, Sogliano Cavour, Soleto, Specchia, Spongano, Squinzano, Sternatia, Supersano, Surano, Surbo, Taurisano, Taviano, Tiggiano, Trepuzzi, Tricase, Tuglie, Ugento, Uggiano la Chiesa, Veglie, Vernole, Zollino.

Taranto provints

Avetrana, Carosino, Faggiano, Fragagnano, Grottaglie, Leporano, Lizzano, Manduria, Maruggio, Monteiasi, Montemesola, Monteparano, Pulsano, Roccaforzata, San Giorgio Ionico, San Marzano di San Giuseppe, Sava, Taranto, Torricella.

Omavalitsusüksused, mis asuvad geograafiliselt Salentos, kultuuriliselt aga Apuulias

Valle d'Itria: Martina Franca (TA), Locorotondo (BA), Cisternino (BR), Fasano (BR) ja omavalitsusüksused Tarantost loodes: Crispiano (TA), Massafra (TA), Statte (TA).
Järvamaa vapp

Järvamaa vapp on Eestis asuva Järva maakonna vapp.
Järvamaa vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.

Vapi kirjeldus

Vapil on sinisel väljal hõbedane linnusemüür ühe hambaga kummaski müüri otsas ja väravaga keskel, mille kohalt tõuseb hõbedane torn, millest on näha kolm tahku ning mis lõpevad kokku kaheksa müürihambaga. Tornil on kolm musta aknaava, mis on paigutatud teineteise peale. Vapi tüves on kolm hõbedast lainelist varrast.
Veski vald (Kambja kihelkond)

Veski vald (saksa keeles Mühlenhof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1916 ja seejärel liideti Veski vald Krüüdneri vallaga.
Valla alal asus Veski mõis.
Elami keel

Keeletüpoloogia

Elami keel on aglutineeriv keel, mille grammatikat iseloomustas keerukas noomeniklasside süsteem. Elusolendeid tähistavatel nimisõnadel olid eraldi markerid esimese, teise ja kolmanda isiku jaoks, mis on loomulikes keeltes üsna haruldane.
Heiki Loot

Heiki Loot (sündinud 28. aprillil 1971) on eesti jurist, ta oli Eesti riigisekretär alates 11. augustist 2003 kuni 2. detsembrini 2018. Alates 3. detsembrist on ta riigikohtunik (halduskolleegiumi liige).
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1995. aastal.
1994–1995 töötas ta Riigikohtu esimehe abina.
1995–1998 töötas Loot Justiitsministeeriumi avaliku õiguse osakonna juhatajana. Ta oli haldusõiguse ja karistusõiguse reformi käivitajaks, juhtis põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni materjalide ettevalmistamist ning osales paljude seaduseelnõude koostamisel.
1997–1999 oli ta Euroopa Nõukogu juures tegutseva riigiõiguse ekspertide komisjoni liige.
1998–2003 oli Loot Sisekaitseakadeemia rektor.
2003–2018 oli ta riigisekretär.
Riigikohtu esimees Priit Pikamäe kuulutas 16. märtsil 2018 välja konkursi riigikohtuniku ametikohale Riigikohtu halduskolleegiumis. Vabanenud kohtunikukohale kandideerisid vandeadvokaat Urmas Kukk, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik Madis Ernits, Tartu Ringkonnakohtu kohtunik Einar Vene, Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Virgo Saarmets, Tallinna Ringkonnakohtu kohtunik Oliver Kask ja Heiki Loot ise. Riigikohtu esimees Priit Pikamäe tegi Riigikogule ettepaneku nimetada riigikohtunikuks Heiki Loot.
20. septembril 2018 otsustas Riigikogu nimetatada Heiki Loodi Riigikohtu liikmeks. Tema riigikohtunikuks nimetamise poolt oli 64 Riigikogu liiget, vastu oli 6 ja erapooletuks jäi 2. Ta andis ametivande Riigikogu ees 20. novembril 2018.
Ta on Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige aastast 1993.
Täisarv (andmetüüp)

Näited

Programmeerimiskeeles Java tuntakse nelja täisarvulist primitiivset andmetüüpi: byte, short, int ja long.
Andmetüüp byte väljendab 8-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −2⁷ kuni +2⁷−1 (ehk −128 kuni 127).
Andmetüüp short väljendab 16-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −2¹⁵ kuni +2¹⁵−1 (ehk −32 768 kuni 32 767).
Andmetüüp int väljendab 32-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −2³¹ kuni +2³¹−1 (ehk −2 147 483 648 kuni 2 147 483 647).
Andmetüüp long väljendab 64-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −2⁶³ kuni +2⁶³−1 (ehk −9 223 372 036 854 775 808 kuni 9 223 372 036 854 775 807).
Märgita täisarvulisi andmetüüpe võimaldab kasutada näiteks programmeerimiskeel C.
Nortoni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1867. aastal.
Genna Sosonko

Gennadi Borisovitsj Sosonko (vene keeles Геннадий Борисович Сосонко Gennadi Borissovitš Sossonko; sündinud 18. mail 1943 Troitskis) on Hollandi maletaja, maletreener, malekommentaator ja maleesseist, rahvusvaheline suurmeister (1976), FIDE vanemtreener (2004). 
Sosonko täitis 1965. aastal NSV Liidu meistersportlase normatiivi. 1972. aastal emigreerus ta Nõukogude Liidust Hollandisse, kus jätkas malevõistlustel osalemist. Ta tuli kahel korral Hollandi malemeistriks (1973, 1978). Suurmeistriks sai ta 36-aastaselt 1976. aastal. Kaks aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta võitis Hoogovens Wijk aan Zee rahvusvahelise turniiri kahel korral: 1977. aastal (koos Jefim Gelleriga) ja 1981. aastal (koos Jan Timmaniga).
Sosonko mängis maailmameistrivõistluste kahel tsoonidevahelisel turniiril: 1976. aastal Bielis sai 12. koha ja 1985. aastal Tunises  7. koha.
Ta mängis Hollandi võistkonna koosseisus 11 maleolümpial (1974–1984, 1988–1996). Ta võitis meeskonnaga kaks medalit: 1976. aastal Haifas hõbemedali ja 1988. aastal  Thessaloníkis pronksmedali.

Maletreener

Sosonko oli aastatel 1996–2004 Hollandi malekoondise kapten (treener).
Vana-Suislepa vald

Vana-Suislepa vald (saksa keeles Alt-Suislep) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1935.
Valla alal asus Vana-Suislepa ja Vooru mõis.
Aastal 1935 ühendati Vana-Suislepa vald ja Uue-Suislepa vald Suislepa vallaks.
Tartu Rulluisumaraton

Lasteüritused

Klubi Tartu Maraton viib läbi lasteüritusi juba aastast 1983. Tartu Rulluisumaratoni juurde kuuluvad TILLUsõit ja MINImaraton.
TILLUsõidu distants on 500 ja on mõeldud soovitavalt eelkooliealistele.
MINImaratoni distants on 3,4 km ja on mõeldud lastele alates koolieast.

Tartu Rulluisumaratoni ajalugu

Klubi Tartu Maraton pikaajaline unistus viia läbi Tartu Rulluisumaraton täitus 26. augustil 2007 – Tartu linnas ning Tartu valla territooriumil toimus SEB Ühispanga 1. Tartu Rulluisumaraton, distantsidega 36 km ja 15 km. Viimati pakkusime oma osavõtjatele uut ja huvitavat väljakutset 10 aastat tagasi, kui sündis Tartu Rattamaraton, millest on tänaseks kasvanud ca 5000 osalejaga üks Eesti populaarsemaid rahvaspordiüritusi.
1. Tartu Rulluisumaratoni läbiviimiseks vajaliku kvaliteediga maanteelõigu otsingud kestsid aastaid, kuid 2007. aastal leiti lõpuks sobilik võistlustrass Tartu vallast ning osalejad uisutasid Tartu linnast Narva mnt võistluskeskusest kuni Aovere tankla teeristini ning sealt tagasi kuni Vahi ringini. Läbides kaks sellist ringi finišeerisid rulluisutajad taas Narva mnt võistluskeskuses. Ajaloo esimese Tartu Rulluisumaratoni võitis Danila Ruusu.
Enne esimest Tartu Rulluisumaratoni olid paljud asjatundjadki pessimistlikud selle spordiala populaarsuses. Siiski tõi esimene üritus kokku ligemale tuhat uisutajat ning paljud SEB Tartu Nelikürituse osalejad leidsid enda jaoks uue spordiala – rulluisutamise. SEB 2. Tartu Rulluisumaratoni programmilistel üritustel oli osalejaid juba 1114. Kolmas Tartu Rulluisumaraton on osutunud rulluisumaratoni lühikese ajaloo jooksul kõige populaarsemaks tuues rajale kokku 1548 osalejat.
Nagu teistel Klubi Tartu Maratoni üritustel, on ka Tartu Rulluisumaratoni programmis traditsioonilised lasteüritused, laupäeval enne põhisõite toimuvad TILLUsõit ja MINImaraton.
Esimesed suuremad muudatused SEB Tartu Rulluisumaratoni raames leidsid aset 2011. aastal, kui põhidistantse märgatavalt pikendati. Pikemast distantsist sai täieõiguslik maratoni nime kandja – 36 km asemel pidid rulluisutajad nüüdsest vallutama 42 kilomeetrit. Samal aastal leidis aset ka teine suur programmiline muudatus – alates 2011. aastast lisati võistlusprogrammi ka vaatemänguline sprindivõistlus – aset leidis 1. Tartu Rulluisusprint. Ajaloo esimese Tartu Rulluisusprindi võitis Venezuela rulluisutaja Alfredo Moreno.
2012. aasta tõi taas muudatusi – SEB Tartu Rulluisumaratoni võistlustrass viidi marsruudile Jõgeva–Tartu ning distants pikenes 48 kilomeetrini. Lühikese distantsi pikkuseks sai 19 kilomeetrit ja stardipaigaks Tabivere. Selle muudatusega täitus ka Klubi Tartu Maratoni ammune unistus kulgeda rulluiskudel Jõgevalt Tartusse. 2014. aastal on teetöötest tulenevalt kasutusel taas 2011. aasta rajaversioon.
Seedri ülemine tulepaak

Seedri sihi ülemine tulepaak on tulepaak Pärnumaal Pärnu linnas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 22′ 54″ N, 24° 29′ 5″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 24 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 25 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Seedri alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 380 meetrit ja sihi asimuut on 39°.
Tulepaak ehitati 1976. aastal.
Latiinide liit

Latiinide liit (umbes 7. sajand eKr – 338 eKr) oli ligikaudu 30 muistse Rooma lähedal asunud Latiumi piirkonna küla ja hõimu vastastikuseks kaitseks organiseeritud konföderatsioon. Termini "Latiinide liit" on välja mõelnud tänapäevased ajaloolased ja sel puudub ka täpne ladinakeelne vaste.

Liidu loomine

Liit loodi algselt kaitseks ümbritsevalt aladelt pärinevate vaenlaste (etruskide) vastu ja selle juhtrolli kandis Alba Longa linn. Vastavalt ühe Cato Vanema poolt kirja pandud teksti säilinud fragmendile kuulusid ühel hetkel liitu Tusculum, Aricia, Lanuvium, Lavinium, Cora, Tibur, Pometia ja Ardea.

Liit Rooma juhtimise all

Rooma legendaarse seitsmenda ja viimase kuninga Lucius Tarquinius Superbuse valitsemisajal keelitati latiine Rooma juhtrolli tunnustama. Lepingut Roomaga uuendati ja lepiti kokku, et latiinide väesalgad ilmuvad teatud kindlaksmääratud päeval kindlaksmääratud paika, et moodustada koos Rooma vägedega ühendatud sõjaline jõud. Seda ka tehti ja Tarquinus moodustas Rooma ja latiinide väesalkadest ühendatud üksused.
Rooma vabariik moodustas oma arengu alguses, aastal 493 eKr, liidu Latiinide liiduga. Lähtuvalt Rooma traditsioonist järgnes see nime foedus Cassianum kandev leping Rooma võidule liidu üle Regilluse järve lahingus. Leping nägi ette, et nii Rooma kui Latiinide liit jagavad sõjalistelt vallutustelt saadud saaki (millest sai hiljem üks aastatel 341–338 eKr peetud Latiinide sõja põhjuseid) ja et mistahes nende kahe osalusel läbi viidavaid sõjakäike pidid juhtima Rooma kindralid. See liit aitas tõrjuda tagasi Apenniinides elanud rändhõimude (aequi ja volsci) rünnakuid ja sel viisil hoiti armeede segunemisega ära nende hõimude sissetung Latinumi. Jätkuvalt ei ole selge, kas latiinid võtsid Rooma liitu vastu lihtsalt kui ühe liidu liikme või allkirjastati Rooma riigi ja Latiinide liidu vaheline leping kui kahe võrdse osapoole vaheline leping.
Timuti tänav

Ajalugu

Aastatel 1910–1939 kandis tänav Tarabella tänava nime. 1930. aastate esimesel poolel peeti Tarabella (Timuti) 26 asuvas endises tööstushoones Peeteli koguduse jumalateenistusi.
Risti mõis

Ajalugu

Risti mõisa rajas 1622. aastal Tallinna bürgermeister Heinrich Lohn. 1640. aastal müüsid tema pärijad Risti mõisa Gotthard Hövelnile. 1710. aastal ostis mõisa Heinrich Lohni tütre pojapoeg Berend Johann von Mohrenschildt. Pärast viimase surma sai omanikuks tema poeg Berend Otto von Mohrenschildt. 
Mohrenschildtide kätte jäi Risti mõis 1887. aastani, mil Reinhold von Mohrenschildt müüs selle Hermann von Stackelbergile. Stackelbergidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Mõisa peahoone rajati 18. sajandi alguses (on oletatud, et see võis valmida isegi 17. sajandil). Poolkelpkatusega puidust hoonet iseloomustasid kõrge katus ja ruudukujulised aknad.
19. sajandil ehitati hoone ümber, aknad tehti kuueruudulisteks ning esifassaadile lisati suur ehisviil.
Härrastemaja lagunes ning lammutati 20. sajandi keskel.
Säilinud on mõned tugevasti ümber ehitatud kõrvalhooned.
Risti kiriku juurest viis mõisasüdamesse pooleteisekilomeetrine sirge sihitee.
Maarja Soone

Maarja Soone  (sündinud 7. juunil 1974 Lüganuse külas, Kohtla-Järve rajoonis) on eesti koorijuht. 
Ta lõpetas 1993. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise (õpetaja Silvia Mellik) ja 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia koolimuusika erialal (dirigeerimisõpetaja Leili Sarapuu). 
Soone on aastast 2002 Rahvusooper Estonia poistekoori koormeister. 
Ta on töötanud aastast 1998 Vanalinna Hariduskolleegiumis koorijuhi ja muusikaõpetajana ning juhatab aastast 2003 Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori, mille ta ise samal aastal asutas. 
Aastast 1998 dirigeerib ka Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori 2.–3. klassi mudilaskoori ning 4.–6. klassi lastekoori. 
On olnud laulupidudel lastekooride dirigent (2007, 2009, 2011, 2014), valikühendkooride dirigent (2009), valiknais- ja -lastekooride dirigent (2014) ning lastekooride liigijuht (2014, 2019). 
Eesti Koorijuhtide Liidu liige (2007).

Isiklikku

Tema isa on piiskop Einar Soone.
Kebab

Kebab on Lähis-Idast päritolu liharoog, mis levis sealt Türgisse, Aserbaidžaani, Balkanile, Hispaaniasse, aga ka Kesk- ja Lõuna-Aasiasse ning mis on nüüd tuntud üle kogu maailma. 
Kebab kujutab endast vardasse aetud marineeritud lihatükikesi, mida grillitakse süte kohal. Traditsiooniliselt valmistatakse kebabi lambalihast, kuid sõltuvalt kohalikust maitsest ja tabudest, võib see olla ka veise- või kodukitselihast, kanast või kalast.
Kanepilised

Klassifikatsioon

Royal Botanical Gardens'i taimeandmebaasi järgi on sugukonnas 170 liiki 9...15 perekonnast.
Muinaspõhja keel

Keelenäide

Vanemas ruunitähestikus kiri Taanist Gallehusist leitud kuldsarvelt:
ek HlewagastiR holtijaR horna tawido
Mina, HlewagastiR Holtist/Holti poeg sarve tegin
Nõmme linnaosavalitsus

Nõmme linnaosavalitsus (ametlikult Nõmme Linnaosa Valitsus) on Tallinna Nõmme linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus.
Linnaosa valitsus asub aadressil Valdeku 13, Tallinn.
Linnaosa vanem on Grete Šillis.
Kaaratsim

Kaaratsim (ametliku nimega Mittetulundusühing Segarahvatantsurühm Kaaratsim) on Jõgeva maakonnas Jõgevas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhendaja on Aino Sobak.
Rühm asutati 1980. Algul oli see Jõgeva KEKi rahvatantsurühm.
Sydney Eesti Segakoor

Sydney Eesti Segakoor (ka: Sydney Eesti Seltsi Segakoor Vanemuine) on 1953. aastal Sydneys asutatud Austraalia eestlaste laulukoor.
Segakoor on esinenud Austraalia Eesti päevadel Sydney Eesti Maja suures saalis.
Hispaania-Louisiana

Hispaania-Louisiana oli Hispaania kuningriigi territoorium (hispaania keeles Luisiana) aastatel 1762–1802, mis jäi Mississippi jõest läände.

Ajalugu

Uus-Hispaania omandas territooriumi Prantsusmaa kuningriigilt aastal 1682, prantslased olid selle varem nn päikesekuninga Louis XIV auks nimetanud kui La Louisiane. 1802. aastal läks territoorium Prantsuse esimesele vabariigi käsutusse, kes selle aastatel 1803–1804 müüs edasi alles läände laienevatele Ameerika Ühendriikidele (vaata Louisiana müük).
Sioux' maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Raul Sulbi

Raul Sulbi (sündinud 8. oktoobril 1977) on eesti ajakirjanik, ulmekirjanduse ekspert ja toimetaja.

Elulugu

Raul Sulbi lõpetas 1996. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1996–2005 Tartu Ülikoolis ajalugu. 
Ülikooli ajal hakkas ta tegelema ulmekirjandusega. Sulbi on mitme ulmeantoloogia koostaja. 
Ta oli aastatel 2006–2007 kultuurilehe Sirp huumorilisa Kirp peatoimetaja. 
Aastatel 2007 kuni 2015 töötas Postimees.ee-s uudistereporteri ja päevatoimetajana. 
Raul Sulbi on olnud võrguajakirja Algernon toimetuse liige. 
Sulbi on Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Kuno Thomasson

Kuno Thomasson (9. juuli 1923 Tallinn – 12. jaanuar 2007 Uppsala) oli eesti päritolu Rootsi algoloog, hüdrobioloog ja ökoloog, filosoofiadoktor (1964).

Elukäik

Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kuhu jäigi.
Aastal 1950 lõpetas Uppsala ülikooli, hiljem töötas sealsamas taimeökoloogia instituudis.
Ta on uurimistöid teinud planktonvetikate süstemaatika, limnoloogia ja geobotaanika alal. Ta on eriti põhjalikult uurinud lõunapoolkera järvede ikkesvetikaid.
Linnuatlas

Linnuatlas on linnuliikide levikukaartide kogumik. 
Andmed liikide esinemise kohta kantakse vastava ruudustikuga kontuurkaartidele, iga liik eraldi. Mingi liigi esinemist ühes või teises ruudus näitab tähis ehk leppemärk. Ruudud on riikides erinevad, näiteks 50×50 km; 25×25 km; 10×10 km või 5×5 km suurused. Kaardile kantakse leppemärgid, mis kokku annabki ettekujutuse vaid kaarti vaadates liigi levikust. Linnuatlas ei näita eri liikide arvukust eri piirkondades (ruutudes), vaid moodustub iga linnuliigi kohta selge pilt, kus liiki pesitsemas võib leida. Mingi ajavahemiku (näiteks 10–15 aastat) järel atlaseuuringuid korrates saab võrrelda liikide levikut eri perioodidel ja analüüsida toimunud muutusi. See annab täiendavaid võimalusi looduses toimuvate muutuste pikaajaliseks jälgimiseks.
Esimene Eesti Linnuatlas valmis 1977–1980 toimunud välitööde põhjal ja ilmus alles 1993. aastal. Aastatel 1990–1995 valmis ka piirkondlik Lahemaa linnuatlas, mille koostas Marek Vahula. Ruudud olid 1×1 km ja seal on eraldi nii pesitsejad, läbirändajad, mittepesitsejad kui ka talilinnud. 2016 sügiseks valmis Neerutimaa Linnuatlas, mille koostas Marek Vahula.
Bolzano

Ajalugu

Lõuna-Tiroolis elasid antiikajal reetid. 15 eKr vallutas selle ala Nero Claudius Drusus ja rajas Bolzano kohale asula, mille nimi oli Pons Drusi ehk Drususe sild. Sellest kaugele ei jäänud Bauzanumi-nimeline küla ja need kaks asulat kasvasid kokku.
Pärast Vana-Rooma riigi lagunemist hakkasid Lõuna-Tirooli elama asuma bajuvaarid. Esimest korda nimetatakse bajuvaaride krahvi Bolzano valitsejana 679. Sellest ajast on see kant eelkõige saksakeelne.
Bolzano on olnud kaubanduskeskus sellest ajast peale, mil Trento piiskop Konrad andis talle 24. juunil 1190 linna õigused. Ta asus kaubateel Veneetsia ja Augsburgi vahel. Igal aastal peeti Bolzanos 4 korda laata. Sellepärast asutati 1635 linna kaupmeeste magistraat. Igal turuhooajal tüütas seal kaks sakslasest ja kaks itaallasest ametnikku, kelle valisid seal tegutsevad kaupmehed.
Raudtee jõudis Bolzanosse juba 1859. Linna läbib Verona-Innsbrucki liin, mis on peamine Itaaliat ja Saksamaad ühendav raudteeliin. Bolzanost läheb kõrvalharu ka Meranosse.
Enne Esimest maailmasõda kuulus Bolzano koos ülejäänud Tirooliga Austria-Ungarile. Austria-Ungari sai sõjas lüüa ja lagunes. Itaalia annekteeris sõja lõpus Lõuna-Tirooli ja kuulutas selle oma provintsiks. 1. jaanuaril 1927 sai Bolzano provintsi pealinnaks. Sel ajal oli Bolzano saksakeelne linn, kus elas 30 tuhat inimest. Benito Mussolini käivitas linna itaaliastamise programmi, et linna elanike arv kolmekordistada ja selleks mujalt Itaaliast inimesi ümber asustada.
Teise maailmasõja ajal rajasid natsid Bolzano juurde koonduslaagri. See oli sorteerimislaager juutide ja poliitiliste vangide jaoks. Sellepärast oli see suhteliselt väike, alguses oli ta mõeldud 1500 inimesele ja hiljem laiendati seda 4000 inimesele. Koonduslaager suleti alles 29. aprilli ja 3. mai vahel 1945 – täpne kuupäev on teadmata, sest natsid hävitasid kõik koonduslaagri dokumendid.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel rääkis Bolzanos 73% inimestest emakeelena itaalia keelt, 26,29% saksa keelt ja 0,71% ladiini keelt.
Campeonato Brasileiro Série A 2016

Kohad Lõuna-Ameerika sarjades

Neli esimest meeskonda pääsesid mängima 2017. aasta Lõuna-Ameerika klubide turniiri Copa Libertadores alagrupiturniirile. 5. ja 6. koha meeskond pääsesid Copa Libertadorese esimesse ringi.
2016. aasta Brasiilia karika võitnud Grêmio (liiga üheksas) ja 2016. aastal Lõuna-Ameerika karika võitnud Chapecoense (liiga üheteistkümnes) pääsesid samuti Copa Libertadorese alagrupiturniirile.
Corinthians, Ponte Preta, São Paulo, Cruzeiro, Fluminense ja Sport pääsesid Lõuna-Ameerika klubide karikavõistlusele Copa Sudamericana.

Auhinnad

Parimaks treeneriks valiti meistermeeskonna Palmeirase peatreener Cuca.
Parimaks mängijaks valiti Palmeirase ründaja Gabriel Jesus, kes võitis samuti Kuldse Palli auhinna (Bola de Ouro).
Hooaja uustulnukaks valiti Santose poolkaitsja Vitor Bueno.
Hooaja parima värava eest anti auhind Palmeirase mängijale Zé Robertole 28. vooru mängus Santa Cruzi vastu löödud värava eest.
Hooaja sümboolsesse koosseisu valiti 11 mängijat, kellest Palmeirasest oli seitse, Flamengost kaks ning üks Grêmiost ja Atlético Mineirost. Need mängijad olid ründajad Gabriel Jesus (Palmeiras) ja Robinho (Atlético Mineiro), poolkaitsjad Dudu (Palmeiras), Diego (Flamengo), Moisés (Palmeiras) ja Tchê Tchê (Palmeiras), kaitsjad Jorge (Flamengo), Yerry Mina (Palmeiras), Pedro Geromel (Grêmio) ja Jean (Palmeiras) ning väravavaht Jailson (Palmeiras). Ainsa välismängijana kuulus hooaja sümboolsesse koosseisu Colombia mängija Yerry Mina.
1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1952. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa.

Ringrajasõit

Võistlused peeti Tallinnas Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajal. Võistlusmaaks oli meestel 202,38, naistel 101,19 km. Aeg 24.–25. august.

Motokross

Toimus samuti Tallinnas, 10.–12. augustil. Võistlusmaaks oli meestel 100, naistel 50 km.