google/wiki40b huggingface dataset:
Õru

Ajalugu

Aastal 1555 on allikates mainitud seal asuvat veskit (Herro). Hiljem oli Õru Laatre mõisa karjamõis.
Pärast 1950ndaid oli Õru Valga sovhoosi keskasula. Kuna keskasula südames asus Saksamatsi talu, siis nimetati aastani 1977 kogu asulat Saksamatsiks.
Luunja vald (1939)

Luunja vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Luunja valla maa-alast, välja arvatud Kabina ja Põvvatu asunduste maa-alad; senise Tammistu valla Saluoja, Arvuste, Korbi, Saarde, Meistri, Käärdi, Tammistu ja Kisla-Poolakese külade ning Tondi-Pilka, Tammistu-Kaarli ja Taabri asunduste maa-aladest; senise Kavastu valla Kavastu asunduse ning Sooranna ja Mõisanurga talude maa-aladest; senise Kastre-Võnnu valla Alevi küla maa-alast.
Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots.
24. septembril 1941 valiti valla täitevkomitee esimeheks Eduard Annok.
Inimese füsioloogia ja anatoomia

"Inimese füsioloogia ja anatoomia" (soome keeles "Ihmisen fysiologia ja anatomia") on Walter Nienstedti, Osmo Hännineni, Antti Arstila ja Stig-Eyrik Björkqvisti koostatud raamat. Soomekeelse raamatu kirjastaja on Werner Söderström Osakeyhtiö.
"Inimese füsioloogia ja anatoomia" võib liigitada teatmekirjanduse hulka, kuna eestikeelse raamatu toimetaja Georg Loogna nimetab sissejuhatuses raamatut õpikuks, mis on mõeldud peamiselt arstiteaduse üliõpilastele, kuid teavet peaksid saama ka bioloogid, psühholoogid, biokeemikud ja kehakultuuriga tegelejad.
"Inimese füsioloogia ja anatoomia" käsitleb inimorganismi normaalset anatoomiat ja füsioloogiat.

Eestikeelne väljaanne

Eestikeelse väljaande 6. trüki (ISBN 9985829360, maht 656 lk, kõvad kaaned) on tõlkinud Heli Kõiv soomekeelse raamatu 12. täiendatud trüki alusel.
Eestikeelse väljaande on kirjastanud Kirjastus Medicina aastal 2011, toimetaja on Georg Loogna ja keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg.
Raamat koosneb 21 peatükist, millele lisanduvad lisad, küsimused ja vastused ning aineregister.
Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Ihmisen fysiologia ja anatomia seisuga 18.07.2014.
Denis Vnukov

Denis Vnukov (sündinud 1. novembril 1991 Tallinnas) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib aastast 2009 Meistriliigas osalevas klubis JK Nõmme Kalju.
Nevelskoi väin

Nevelskoi väin (vene keeles Пролив Невельского) on väin Aasia idaosas Sahhalini saare ja Euraasia vahel. Ühendab Tatari väina Amuuri limaaniga. Väina pikkus on umbes 56 km, laius kitsaimas kohas 7,3 km, sügavus kuni 7,2 m.
Nevelskoi väin sai nime Gennadi Nevelskoi auks, kes väina aastal 1849 avastas.
Pärast Teist maailmasõda oli plaanis ehitada väina alla tunnel.
Obinitsa tsässon

Üldandmed

Tsässon on paasapäeva tsässon, paasapäev on 19. august. Tsässon on ehitatud 2007. aastal, ehitaja on Ain Raal. Tsässonat kasutatakse paasapäeval, muul ajal avatakse turistidele setu kultuuri tutvustamiseks, kuna paikneb Obinitsa muuseumitarõ kõrval ja võti asub muuseumis.

Ehituslikud andmed

Obinitsa tsässon on ehitatud männipalgist ja palgid on nii seest kui ka väljast tahumata. Hoonel on palkidest põhiosa ja postidele toetuv eeskoda. Tsässona välismõõdud ilma nurgapähikuteta on 347 x 560 cm, sellest pikkusest on eeskoda 130 cm. Eeskoda on ilma laeta ja väravata, piire on umbes 1 m kõrgune ja valmistatud püstistest servamata laudadest, mis on paigaldatud mõnesentimeetriste vahedega. Hoone otsaviil on ehitatud laudadest, mis on asetatud nn poola laudisena. Tsässon toetub maakividele. Hoone palkosa kõrgus on 194 cm ja kõrgus katuseharjani 383 cm. Katusel on kahekordne laastukate. Katuseharjal on lihtne ümarpuidust valmistatud kadakane rist. Hoonel puudub lagi ja põrand on valmistatud laiadest plankudest. Hoone eesseinas on laiadest plankudest sissepoole avanev uks. Hoone on lukustatud suure tabalukuga. Aknad puuduvad, kuid lõunaküljel, keset seina on luugiga suletav pajaauk.

Sisustus

Tsässona tagaseinas on lihtne ja kitsas ikoonilaud, mis on kaetud tumepunase kootud pühaserätiga. Ikoonilauale ja tagaseinale on paigutatud uuemaaegsed trükitud ikoonid. Seina keskel asuva ikooni kohale on riputatud maalitud pühaserätt. Tsässonas on ka üks puidust treitud küünlajalg ning analoi. Põrandal on mõningad traditsioonilised kootud põrandavaibad.
Karl August Baars

Karl (Kaarel) August Baars (13. märts 1875 Iigaste mõis – 27. veebruar 1942 Kirovi oblast) oli eesti advokaat ja poliitik.
Baars lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1900. aastal. 1903. aastast alates oli tema alaline elukoht Viljandi, kus ta töötas vandeadvokaadina.
Karl Baars kuulus Maanõukogusse, Asutavasse Kogusse ning oli I, II, III, IV ja V Riigikogu liige.
Valitsuse tööst võttis Baars osa rahaministrina, pidades seda ametit 26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921 ja 1. aprillist kuni 14. maini 1924. Samuti oli ta 1921. aastal 14. jaanuarist kuni 25. jaanuarini kohtuministri kohusetäitja.
Baars kuulus Tööerakonda ja alates 1932. aastast Rahvuslikku Keskerakonda. Ta oli Sakala Panga juhatuse esimees ja ajalehe Sakala peatoimetaja.
Karl August Baars arreteeriti NKVD poolt Viljandis 1941. Suri 1942. aastal Kirovi oblastis enne surmaotsuse täideviimist.
Pruut

Pruut ehk mõrsja on peatselt abielluv (kihlatud) naine. Pruudi vastaspool on peigmees.
Eesti talupojapulmas oli mõrsja keskne tegelane, kuid suhteliselt passiivne. Aktiivselt tegutses mõrsja pulmade eel (hundihänna ajamine, pulma kutsumine, veimede valmistamine jms.). Pulmade ajal oli mõrsja toimekas ka uue koduga tutvumisel - jagades ande (algselt ohvreid) lävele, veevõtukohale, aidale, tuleasemele jne. Lisaks jagas toitu tema hooleks antavatele loomadele (algselt ohver koduhaldjale). Mõrsja nimetus kadus talt peale tanutamist - siis sai mõrsjast abielunaine, st noorik (noorikuna püsis ta esimese lapse sünnini).
Evander Holyfield

Evander Holyfield (sündinud 19. oktoobril 1962) on USA profipoksija.
Ta on endine täielik maailmameister poolraskekaalus ja raskekaalus. Ta kannab hüüdnime "The Real Deal". Pärast pronksmedali võitmist kergraskekaalus 1984. aasta suveolümpiamängudel, hakkas ta 21-aastaselt profipoksijaks.
Ta liitus 1985 poolraskekaallastega ja võitis oma esimese tiitli järgmisel aastal, kui ta alistas WBA tiitlimatsil Dwight Muhammad Qawi. Siis avanes tal võimalus alistada Ricky Parkey ja Carlos De Leon ning võitis vastavalt IBF ja WBC poolraskekaalu meistritiitlid. Ta liikus edasi raskekaalu 1988, alistas Buster Douglas'e ja oli sellega WBC, WBA ja IGF tiitlite omanik 1990. aastal.
Ta on võitnud teiste seas selliseid kuulsaid poksijaid nagu: George Foreman, Larry Holmes, Riddick Bowe, Ray Mercer, Mike Tyson (x2), Michael Moorer, John Ruiz, Michael Dokes ja Hasim Rahman.
Ta on 4-kordne raskekaalu maailmameister, võites WBA, WBC ja IBF tiitlid 1990. aastal, WBA ja IBF tiitlid 1993. aastal ja WBA tiitli 1996. ja 2000. aastal.
Xaraya

Xaraya on laiendatav, avatud lähtekoodiga tarkvara, mis on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles ja litsentseeritud GNU üldise avaliku litsentsiga (GNU General Public License).
Xaraya kasutab robustset pääsulubade, sisuhalduse ja eri keeltesse tõlkimise süsteemi andmete andmete dünaamiliseks seostamiseks ja haldamiseks.
Xaraya modulaarne, erinevatest andmebaasidest sõltumatu arhitektuur on kujundatud selliselt, et lahus hoitakse vorm, funktsionaalsus, sisu ja kujundus. Xaraya pakub täielikku infrastruktuuri, mis on vajalik automaatse, erinevatel platvormidel toimiva sisuhaldussüsteemi loomiseks.
Vajab täiendamist
Kooraste mõis

Kooraste mõis (saksa keeles Korast) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Tänapäeval jääb mõisakompleks Põlva maakonna Kanepi valla territooriumile.
Mõisat mainiti esimest korda 1511.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Karl von Ungern-Sternberg.
Ehitajad

Ajalugu

Grupi esialgne koosseis kujunes välja 2009. aasta jooksul, kui esineti egiidi Enn Tiidumaa ja Ehitajad all. 25. detsembril 2009 otsustati jätkata nimega "Ehitajad".
2010. aastal avaldati esimene singel "Vallaline ja vallatu" koos Enn Tiidumaa lühijutustusega "Ära uuri elu". Lugu esitati ka konkursile Eesti Laul 2010.
"The Messenger" on Ehitajate teine singel, mille video  figureeris ka Eesti Televisiooni muusikavideote edetabelis "Eesti TOP 7".
Septembris 2010 alustati programmi Euroopa Noored toetatud projekti "Isetegevus muusikas", mille eesmärgiks on õpetada noortele helikontrollerite ehitamist ning näidata elektroonilise muusika tegemise põhimõtteid.
Hans Wegner

Hans Jørgensen Wegner (2. aprill 1914 – 26. jaanuar 2007) oli Taani mööblidisainer, kelle looming, lisaks Poul Henningseni ja Arne Jacobseni jt omale, tegi taani disaini eelmise sajandi keskpaigas rahvusvaheliselt tuntuks. Tema modernistliku kooli rõhuasetusega funktsionaalset modernistlikku stiili on sageli kirjeldatud kui "orgaanilist funktsionaalsust". Antud koolkond tekkis peamiselt Skandinaavia riikides, kus tegutsesid samal alal Poul Henningsen, Alvar Aalto, Arne Jacobsen jt. Oma eluajal kavandas ta üle 500 tooli, millest üle 100 läks masstootmisse ning millest paljud on muutunud äratuntavateks disainiikoonideks. Lisaks mööblile lõi ta lauahõbedat, tapeete ja palju erinevaid valgusteid.
Enne Kopenhaageni Kunsti- ja Käsitöökooli astumist õppis ta tisleritööd. Samas koolis oli ta hiljem 1946–1953 loengupidaja. Alates 1938–1942 töötas ta mööblidisainerina Arne Jacobseni ja Erik Molleri arhitektuuribüroos. Aastal 1943 asutas ta oma praksise Gentoftes ja tegi koostööd Børge Mogenseniga sisekujunduse loomisel, mida eksponeeriti 1946. aastal Kopenhaagenis toimunud mööblinäitusel. Kogu oma pika karjääri jooksul projekteeris ta palju mööblit tuntud Taani mööblitootjatele Johannes Hansenile ja Fritz Hansenile.
Wegner on pälvinud olulisi disainiauhindu alates Lunningi auhinnast aastal 1951, Milano Triennale Grand Prix'ist samal aastal, prints Eugeni medalist Rootsis kuni Taani Eckersbergi medalini. 1959. aastal andis Londoni Royal Society of Arts talle kuningliku audoktori nimetuse (Royal designer for industry). Tema loomingut on mitmes mainekas rahvusvahelises disainikogus, sealhulgas New Yorgi Moodsa Kunsti Muuseumis ja Müncheni Die Neue Samlungis.
Monika Hunnius

Monika Adele Elisabeth Hunnius (14. juuli 1858 Riia – 30. detsember 1934 Riia) oli baltisaksa laulja, laulupedagoog ja kirjanik.
Monika Hunnius sündis Riias, kuid tema varane lapsepõlv möödus Narvas, kuna tema isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja. Pärast isa surma aastal 1868 kolis ema (Jenny Hunnius, neiuna Müller) koos lastega Riiga. Monika käis Riias koolis, õppis klaverimängu ja laulmist. Aastal 1882 läks ta laulmist õppima (Maini-äärsesse) Frankfurti professor Julius Stockhauseni juurde.
Kui õpingud olid läbi saanud, andis ta kontserte Karlsruhes ja Brucksalis. Baltikumi naasnud, oli ta esimene kontsert Saaremaal Kuressaares. Kui ta nimi lauljana laiemalt tuttavaks sai, hakkasid ta ümber kogunema õpilased ning ta alustas tööd laulupedagoogina. Koos baltisaksa tenori Raimund von zur Mühleniga korraldas ta õpilastele suvise laulukursuse ka Viljandis.
Kuigi kooliajal sai ta riialaseks, veetis ta suved Paides kreisiarst Carl Hermann Hesse juures. Carl Hermann Hesse teine naine Lina Hesse, neiuna Müller, oli Monika ema õde. Teiselt poolt oli tema isa Konstantin Hunniuse esimene naine Henriette Dorothea Carl Hermann Hesse õde. Suvedest Carl Hermann Hesse juures kirjutas ta ka raamatu "Minu onu Hermann", mis ilmus aastal 1921, eestikeelne tõlge ilmus aastal 2000.

Isiklikku

Tema isa Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja, onu Karl Abraham Hunnius oli arst, Haapsalu mudaravila rajaja. Tema vend Carl Hunnius oli teoloog, poeet ja asjaarmastaja muusik, sealhulgas muusikakriitik. Tema tädipoeg Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu ja Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse õpetaja, kelle poolvend Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias (Johannese poeg Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (aastal 1946)).
Thomas Palm

Thomas Palm (ka Toomas Palm; 9. november 1937 Tallinn – 14. detsember 2015 Portland, Oregon) oli eesti majandusteadlane, Portlandi Ülikooli majandusteaduste emeriitprofessor ja Tallinna Tehnikaülikooli audoktor.

Elulugu

Toomas Palm põgenes 1944. aasta Suure põgenemise lainel koos perekonnaga Rootsi. Sealt läks perekond 1949. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Ta lõpetas 1957. aastal Canon City keskkooli Colorados ja 1961. aastal Colorado Ülikooli majanduse erialal; majandusmagister (1965, Michigani Ülikool), Ph.D. (majanduses, 1967, samas), väitekiri "The Possibility Function: On the Outlook for national Social Accounting". Ta oli aastatel 1960–1965 Michigani Ülikooli teaching fellow, 1965–1966 pre-doctoral instructor ja staff economist, aastast 1967 Portlandi Ülikoolis majanduse abiprofessor ja dotsent, 1977–1999 professor, aastast 1999 emeriitprofessor. 1983. aastal oli ta külalisuurija California Ülikoolis Berkeleys, 1986. aastal Stuttgardi Ülikoolis ja 1990. aastal Leningradi Ülikoolis ning Eesti kõrgkoolides külalislektor. Toomas Palm nõustas 1991. aastal Eesti üleminekuvalitsust. Ta oli Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna asutajaid 1992. aastal.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: hinnateooria, majandusteooria ajalugu, juhtimisökonoomika, keskkonnaökonoomika, investeeringud, rasside ja rahvusvähemuste majandus. American Economic Associationi, Association for Evolutionary Economicsi jt liige, Balti Teaduste Edendamise Assotsiatsiooni president (1998–2000).
Rothnaußlitz

Rothnaußlitz (ülemsorbi keeles Čerwjene Noslicy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Demitz-Thumitzi vallas.
Külas elab 226 inimest (2011).
Asulat on esimest korda maininud aastal 1352 Herrensitz Nussedlicz.
Martina Beck

Isiklikku

Martina Glagow on 158 cm pikk ja kaalub 48 kg.
Alltöövõtja

Eesti Riigihanke seadus

Eesti Riigihanke seaduses pole alltöövõtja õigusi ja kohustusi otseselt välja toodud ja enamreguleeritud on lepingulised küsimused.Enamik määratlusi reguleerib hanke võtnud firma või isiku ja alltöövõtja vahelisi suhteid, kuid seadus määrab ka selle, et kui hankija pole rahul alltöövõtja tehtud töö või mainega mingil põhjusel, võib hankija nõuda firmalt, kellelt ta töö tellis, alltöövõtja vallandamist.

Alltöövõtjad maailmamajanduses

Alltöövõtja ja temalt töö tellija ei pea asuma alati ühesriigis. Alltöövõtu tellimine teisest riigist on tellija jaoks põhjendatud kui vastavas riigis on oluliselt odavam tööjõud või on vajaliku tooraine hindmadalam. Kui tootmiselt säästetav pole piisav, et suurenenud transpordikulusid kompenseerida, siis eelistatakse ikkagi kallimat, kuid lähemal asuvat tootjat.  Samuti tellitakse töö välisriigist kui kodumaal puudub vastav tehnoloogia antud töö tegemiseks või suudetakse seda mujal teha kvaliteetsemalt kui seda suudaksid kodumaised tootjad.  Teiste riikide tootjate ja tellijate jaoks alltöövõtu tegemine on väga levinud mitmetes Aasia, Aafrika ja Lõuna- Ameerika riikides, mida eelistatakse eelkõige odava tööjõu ja tootmiskulude tõttu. Odavalt tootjalt toote tellimine hoiab hinna madalal ning mõjutab seeläbi ka kohaliku tootjat, kes taolise hinnaga antud toodet toota ei suuda.

Sõna päritolu

Sõna "alltöövõtja" on tulnud eesti keelde ilmselt saksakeelsest sõnast subunternehmen või ingliskeelsest sõnast subcontractor. Nii saksa- kui ka ingliskeelne sõna on pärit ladina keelest, kus sub tähendab 'all'. Nii sümboliseerivad sõnad hierarhilist jaotust tööahelas. Sõna sub-contract pärineb aastast 1817 ja subcontractor aastast 1842.
Triinu Jürves

Elukäik

Triinu Jürves alustas kunstiõpinguid 1981. aastal Pelgulinna Keskkooli kunstiklassis ning Aksel Johansoni maali- ja graafikastuudios.
1996–2000 õppis Eesti Kunstiakadeemias maalikunsti erialal, kus kaitses bakalaureusekraadi.
2000–2001 lisaõpingud EKA Õpetajate koolituskeskuses kunsti- ja kunstiajaloo erialal.
Esineb näitustega alates aastast 1992. Lisaks erialasele loometegevusele on Triinu Jürves alates 1999. aastast töötanud kunstiõppejõuna Eesti Kunstiakadeemias, 2007–2014 Pelgulinna Gümnaasiumi kunstiosakonna juhatajana, 2012–2014 TLÜ kunstipedagoogika osakonna ja EKA õpetajate koolituskeskuse külalislektorina, alates 2001 Pelgulinna Gümnaasiumi kunsti- ja kunstiajaloo õpetajana ning alates 2015 KUMU hariduskeskuse tunnijuhi ja haridusprogrammide looja ning 13+ kunstistuudio õpetajana.
Alates 1999 kunstirühmituse YDI liige, kuuludes aastatel 2001–2003 organisatsiooni juhatusse.
Osalenud kunstirühmituse YDI koosseisus soome-ugri ekspeditsioonidel Baškortostani (1999), Udmurtiasse (2002) ning Marimaale ja Tšuvaššiasse (2005).
Triinu Jürvese loomingut iseloomustab interdistiplinaarsus. Alustanud ekspressiivse maalikunstnikuna on Jürvese töövahenditeks lisaks tahvelmaalile ka installatsioon, video ja aktsionistlik performance. Triinu Jürvese loomingusse on kontseptuaalselt ühendatud autori pedagoogiline tegevus, mille tulemuste hulka kuuluvad muuhulgas rohkearvulise osalejatearvuga tegevuskunsti etendused, näitused ning koostööprojektid.
Triinu Jürves on kunstirühmituse Noolegrupp asutaja.

Noolegrupp

Aastast 2004 tegutsev interdistsiplinaarsete projektidega tegelev kunstirühmitus, mille tuumiku moodustavad Triinu Jürves ja Villem Jahu. Grupi teosed tegelevad reeglina erinevate keskkondade loomisega konteksti nihestamise kaudu, lisaks miksitakse sellesse kompotti meelevaldselt ka kilde popkultuurist, igapäevapoliitikast või kunstiajaloost. Rühmitus ei tunnista tehnilisi piiranguid, oma ideid on teostatud nii klassikalises tahvelmaalitehnikas kui ka aktsioonide ja videote kujul.
Windows RT

Windows RT (mitte segi ajada Windows Runtime'iga) on Windows 8 eriversioon, mis on ette nähtud mobiilseadmetele, näiteks tahvelarvutitele.

Ülevaade

Windows RT on välja töötatud ARM-arvutiarhitektuuriga seadmete jaoks nii, et selle opsüsteemiga seade tarbiks võimalikult vähe energiat ja akut poleks vaja eriti tihti laadida. Samuti kasutavad Windows RT-ga seadmed süsteemikiipe, mis lubavad toota senisest väiksemate mõõtmetega riistvara. Windows RT sisaldab ka spetsiaalset puutetundlikku Microsoft Office 2013 versiooni. Windows RT on teiste Windowsi versioonidega võrreldes kõige optimeeritum mobiilseadmete operatsioonisüsteem.

Windows RT erinevused võrreldes Windows 8-ga

Windows RT kasutab ainult ARM-protsessoreid. Windows 8 jaoks sobivad kõik x86-protsessorid, nii Inteli kui ka AMD toodang. Windows 8 töötab nii personaalarvutites kui ka tahvelarvutites, sellel on puutetundlik ekraan ja kõikide Windowsi rakenduste kasutamise võimalus. Windows RT-ga aga paljusid traditsioonilisi Windowsi rakendusi kasutada ei saa. Samuti ei ole võimalik installida igasuguseid programme, vaid ainult tahvelarvutite jaoks välja töötatud rakendusi, mida saab hankida Windows App Store'ist. Windows RT-ga ei saa kasutada näiteks Photoshopi, Windows Media Playerit ega Outlooki. Windows RT on ARM-arvutiarhitektuuriga seadmesse eelinstallitud ega ole kasutaja installitav.
Windows RT-l on Windows 8 ees ka eeliseid. Kõige suuremaks eeliseks võib pidada selle hinda. Seade, millele on paigaldatud Windows RT, on märksa odavam seadmest, millel on operatsioonisüsteemiks Windows 8. Teiseks suureks eeliseks on Windows RT väike energiatarve. Mobiilsete seadmete puhul on aku kestvus väga oluline ja Windows RT juures on sellele suurt rõhku pandud.
Jooditinktuur

Jooditinktuur on joodi ja kas NaI (naatriumjodiid) või KI (kaaliumjodiid) 2–7 % alkohollahus, mida kasutatakse meditsiinis desinfitseerimiseks.
Jüri Nuut

Jüri Nuut (10. juuli 1892 Peterburi – 31. mai 1952 Tallinn) oli eesti matemaatik, kosmoloog ja ühiskonnategelane.

Haridus

J. Nuut lõpetas Peterburi saksakeelse Püha Anna Koguduse Kooli 1909, Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika erialal I järgu diplomiga 1914, õppis kahurväekoolis Petrogradis 1916–1918.

Teaduskraad

Dr. phil. nat. 1926 (TÜ); füüsika-matemaatikadoktor 1946.

Teenistuskäik

J. Nuut töötas Petrogradis metallitööstuses 1915, mobiliseeriti sõjaväkke, oli Rumeenia rindel. Teenis Punaarmee inseneriväeosades 1918–1920; opteerus Eestisse 1921. Narva Reaalgümnaasiumi õpetaja 1921–1923; Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Eragümnaasiumi (Tartus) matemaatikaõpetaja 1923–1928; TÜ õppeülesande täitja 1926–1928, matemaatikadotsent 1928–1936.
TTÜs 1936–1941: matemaatika ja mehaanika erakorraline professor 1936, korraline professor 1937–1941; matemaatika- ja mehaanikalaboratooriumi juhataja 1936–1939; TTÜ rektor 1939–1941.
Tšeljabinski, hiljem Moskva põllumajanduse kõrgkoolides matemaatika professor, kateedrijuhtaja 1941–1944; Eesti NSV Hariduse rahvakomissar 1944–1946; Eesti NSV TA akadeemik-sekretär 1946–1950 (1950. a süüdistati kodanlikus natsionalismis ja tagandati akadeemia juhtkonnast); Matemaatika, Füüsika ja Mehaanika Instituudi vanemteadur 1950–1952.

Teadustöö põhisuunad

Reaalsirge aksiomaatika; neljavärviprobleem; Lobatševski geomeetria rakendus paisuva universumi evolutsiooni seletamiseks. Avaldas publikatsioone mainitud uurimisaladel ja monograafia; Moskvas ilmus kõrgkooli ja keskkooli matemaatika õpikuid ning populaarteaduslikke artikleid.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

J. Nuudi doktoriväitekiri (1926) algatas geomeetria aluste uurimissuuna Eestis; Akadeemilise Matemaatika Seltsi esimees 1927–1932; matemaatika õpetamise komisjoni liige 1924–1937, aseesimees 1927–1937; TTÜ toimetiste toimetaja 1937–1940; Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1950–1952.

Ühiskondlik tegevus

VI Riigikogu Riiginõukogu liige 1939–1940; NSV Liidu I ja II koosseisu Ülemnõukogu saadik 1940–1950.
Ta oli alates 24. oktoobrist 1939 I Riiginõukogu liige ja 1940–1950 NSV Liidu Ülemnõukogu liige.
Jüri Nuut suri 31. mail 1952 Tallinnas ja ta maeti 4. juunil 1952 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema poeg tehnikateadlane Ilmar Nuut oli aastatel 1975–1986 Eesti NSV kõrg- ja keskerihariduse minister.

Tema kohta

EBL TK, 1940; ENE 1973, 5; EkooliBL 1998; EE 2000, 14; Kangro, G., Lumiste, Ü, Tamme, E. Jüri Nuudi elu ja teaduslik pärand // Matemaatika ja kaasaeg, 13, 1967, lk 95–108; Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 52–54, 56–57, 85–87, 108–109; Lumiste, Ü. Lobatševski geomeetria ja Eesti ning Jüri Nuudi hüperboolne universumimudel // TTÜ toimetised. 733, Matemaatika. Füüsika. Tln, 1992. 105 lk (Pühendatud TTÜ rektori prof. Jüri Nuut`i sajandale sünniaastapäevale); Universitas Tartuensis 1632–2007. Trt, 2007, lk 358, 473, 535.