google/wiki40b huggingface dataset:
Nikolai Pirogovi monument

Nikolai Pirogovi monument on püstitatud Nikolai Pirogovi mälestuseks Tartusse, Raekoja taha Lossi tänava ja Ülikooli tänava nurgale haljasalale, mis monumendi järgi on tuntud kui Pirogovi plats. Monument rajati 1952. aastal, selle autorid on Juhan Raudsepp, Arseni Mölder, Peeter Tarvas ja August Volberg.
Eesti maksusüsteem

Maksuhaldur

Riiklike maksude haldur on vastavalt Maksukorralduse seadusele Maksu- ja Tolliamet,
kohalike maksude maksuhaldur on valla- või linnavalitsus või muu maksumääruses sätestatud valla või linna ametiasutus.
maksude haldurid kehtestavad vastavalt seadustele maksude kogumise protseduurid, laekumise tagamise,maksudeklaratsioonide süsteemi ja esitamise ning esitamata jätmise korra ja vastutuse.
Pigi

Pigi on tahke põlev maavara, puidu või nafta töötlemisel saadud õli või tõrva destilleerimise tahke või viskoosne jääk. Pigi värvus on tumepruunist mustani. 
Rahvapäraselt on pigi abil tehtud lõngast pigitraati, millega sai õmmelda mitmesuguseid nahkesemeid, peaharju jms. Pigi säilitati käte vahel veeretatud pallidena.
Tallinna Polütehnilise Instituudi ehituskonstruktsioonide kateeder

Tallinna Polütehnilise Instituudi ehituskonstruktsioonide kateeder oli Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna akadeemiline struktuuriüksus aastatel 1940–1941 ja 1944–1992.
Kateedri peamine uurimissuund oli õhukeseseinalised ja ruumkonstruktsioonid. Uurimissuuna temaatikasse kuulusid raudbetoonkoorikud, õhukeseseinalised metallkonstruktsioonid, rippkonstruktsioonid, puitkoorikud ja telk-vantkatused ning ehitised deformeeruval alusel.

Ajalugu

1940. aasta oktoobris kinnitas Eesti NSV valitsus "ENSV Tallinna Tehnikaülikooli ajutise põhikirja". Tähtsaks uuenduseks TTÜ uuenenud struktuuris oli kateedrite loomine. Ehitus ja mehaanikateaduskonnas moodustati 7 kateedrit, sealhulgas ehitusmehaanika ja konstruktsioonide kateeder. Endiste raudbetoon-, puu- ja massiivkonstruktsioonide ning tugevuse ja tehnilise mehaanika laborite ühendamise tulemusena moodustati ehitusmehaanika ja -konstruktsioonide labor, mis allutati vastloodud kateedrile.
Saksa okupatsiooni ajal tegutsenud tehnikaülikoolis olid kateedrid kaotatud. 1944. aasta oktoobris ehitusmehaanika ja ehituskonstruktsioonide kateeder taastati. Pärast iseseisva ehitusmehaanika kateedri moodustamist 1951. aastal tegutses ehituskonstruktsioonide kateeder ühtejärgi kuni õppetoolide moodustamiseni 1992. aastal.

Õppekirjanduse loomine

1960. aastatel ilmusid kateedri õppejõudude sulest rida õpikuid ehituskonstruktsioonide alalt. Sarja "Ehituskonstruktsioonid" autorite kollektiiv pälvis 1970. aastal Nõukogude Eesti preemia teaduse, tehnika ja tootmise alal.
Jakuudi ANSV

Jakuudi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühendnimi Jakuudi ANSV; ka Sahha ANSV; jakuudi keeles Саха автономнай сэбиэскэй социалистическэй республиката; vene keeles Якутская Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne vabariik Vene SFNV ja Vene NFSV koosseisus.
Jakuudi ANSV moodustati Jakuudi kubermangust ja eksisteeris aastatel 1922–1990 põlistel Jakuutia aladel. Pealinn – Jakutsk. Territoorium 3103,2 tuhat ruutkilomeetrit, elanike arv 842 tuhat (1978). Haldusjaotuse järgi koosnes vabariik 32 rajoonist, 10 linnast ja 59 alevist
Nõukogude võimu ajal teostati Jakuudi ANSV-s põllumajanduse kollektiviseerimine, sotsialistlik industrialiseerimine ja kultuurirevolutsioon.
Jakuudi ANSV loomisel andsid olulise panuse Maksim Ammossov, Platon Oiunski ja Issidor Barahhov.

Deklaratsioon Jakuutia riiklikust suveräänsusest

27. septembril 1990 võttis Jakuudi ANSV Ülemnõukogu vastu deklaratsiooni Jakuutia riiklikust suveräänsusest ning kuulutas autonoomse vabariigi ümberkujundamise Jakuudi-Sahha Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks (Jakuudi-Sahha NSV) Vene NFSV koosseisus. Vabariigi nime muutuse kinnitas 24. mail 1991 Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress.
Sándor Márai auhind

Sándor Márai auhind (ungari keeles Márai Sándor-díj) on Ungari kirjandusauhind. See on saanud nime ungari kirjaniku Sándor Márai järgi ning seda antakse välja alates 1996. aastast.
Mukomeetra

Mukomeetra (ka: mukometra; ladina mucometra) on lima või limase vedeliku kogunemine emakasse.
Juris Kronbergs

Juris Kronbergs (sündinud 9. augustil 1946 Stockholmis) on Rootsis elav läti luuletaja.
Lisaks luuletamisele on ta mänginud mitmes rokkansamblis.
Ta töötab kultuuriatašeena Läti suursaatkonnas Stockholmis.

Teosed eesti keeles

"Maa-alune luule", Loomingu Raamatukogu 2007/6. Tõlkinud läti keelest Guntars Godiņš ja Livia Viitol.
Kõrge Rondeel

Kõrge Rondeel oli 16. sajandi keskel Liivi sõja eel Tallinna linnamüüri edelanurga ja Kiek in de Köki torni kaitseks ehitatud kindlustis. Rondeeli kuju ega täpseid mõõte pole teada, arvatavasti oli see poolümara põhiplaaniga kivitorn või kivist eskarpmüüriga muldehitis.
Arvatavasti sai Kõrge Rondeel Liivi sõdade ajal tublisti kannatada ja seda enam ei taastatud. 17. sajandil ehitati sellele kohale mahult palju suurem Ingeri poolbastion, millest omakorda ehitati 17. sajandi lõpus välja Ingeri bastion (tänapäeva Harjumägi).
Lasinurme mõis

Lasinurme mõis (saksa keeles Lassinorm) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja vallas Lasinurmele.
Mõisa omanikud olid Wrangellid.
Turvakodu

Turvakodu on ajutise hooldusega tegelev asutus, mis võtab nt vastu hüljatud või kodust põgenenud koolikohustuslikke lapsi ja perevägivalla ohvreid.
Heidy Tamme

Heidy Tamme (sünninimi Heidy Laanemäe; sündinud 5. aprillil 1943 Uljanovskis) on eesti laulja ja muusikapedagoog.
Heidy Tamme lõpetas koori- ja orkestridirigeerimise erialal Tallinna Muusikakooli aastal 1964 ja konservatooriumi 1966.
Aastatel 1967–1983 töötas ta Eesti Filharmoonias solistina. Aastatel 1967–1969 laulis ta ansamblis Laine. Ta osales ka Eesti Televisiooni laulusaates "Horoskoop".
Heidy Tamme on muu hulgas esinenud koos ansamblitega Vana Toomas ja Sinilind ning osalenud estraadikavades koos Uno Loobi, Nikolai Samohvalovi ja Oleg Melnikuga.
Aastal 1983 asus ta elama Soome, kus on töötanud muu hulgas Helsingi popi- ja džässikonservatooriumi lauluõpetajana. 2007. aastal pöördus ta Eestisse tagasi.
2013. aastal astus laulja Keskerakonda. Samast aastast on ta Tallinna Linnavolikogu liige.
Solon

Solon Ateenast (Σόλων; 640–635 eKr Ateena – umbes 559 eKr Ateena) oli vanakreeka poeet, kaupmees, rändur ja poliitik. Teda peetakse üheks seitsmest targast.
Solon pärines Kodriidide ülikusuguvõsast, kuhu olid kuulunud ka Ateena kuningad. Ta teenis nooruses elatist kaupmehena, mis võimaldas tal palju oma isikliku laevaga reisida. Nähtavasti oli ta juba enne oma poliitilist tegevust kaaskodanikele tuntud kui luuletaja. Tema eleegiad ja jambid seostusid seadusandlusega, põhiteemadeks olid poliitika ja moraal. Ta on loonud siiski ka luuletusi, kus ülistatakse muusasid, veini ja armastust. Ta oli esimene Ateena luuletaja, ja mõne tema luuletuse poliitiline suunitlus pidi tõmbama kuulajate tähelepanu.   
Tunnustades Soloni teeneid Salamise saare tagasivallutamisel megaralastelt 594 eKr, valisid ateenlased ta arhondiks. 
Tuntud on Soloni lendlause "Mis liig, see liig", samuti tema vaidlus teatrimees Thespisega: "Kui lubate teatris tõemeeli valet esitada, siis hakkavad ka riigimehed näitemängudest eeskuju võtma!"
Vesihobulased

Kirjeldus

Tiivakolmnurgad on neil ees-ja tagatiibadel sarnased, pikisuunas välja venitatud, silmad ei puutu kokku. Nende valmikud on kiire lennuga ja lendavad peamiselt vooluvete läheduses.
Vastsed on lameda, karvase keha ning neljalüliliste tundlatega. Vastsed on reofiilid, eelistavad elupaikadena hõreda taimestikuga, kruusaseid või õhukese mudakihiga vooluveekogusid. Vastseiga kõigub liigist olenevalt kahest kuni nelja aastani.
Madis Ruussaar

Madis Ruussaar (sündinud 26. mail 1936) on endine Eesti NSV partei- ja omavalitsustegelane.
1956. aastal lõpetas Ruussaar Tartu 1. Õhtukeskkooli. 
1970. aastatel oli Ruussaar EKP Jõgeva Rajoonikomitee II sekretär ja seejärel 1982. aasta juunist 1988. aasta maini Jõgeva rajooni RSN Täitevkomitee esimees. 
Tema poeg on ajakirjanik Ainar Ruussaar.
Pinus wangii

Kirjeldus

Pinus wangii on tavaliselt keskmisest madalama kasvuga, kõrgus on tavaliselt 8–20 m. Tüvi on sirge või mittekorrapäraselt hargnev, kuni 1 m läbimõõduga. Võra on ümara või lameda kujuga.
Okkad on viiekaupa kimbus, (15–) 30–60 (–80) mm pikkused, kõverdunud, tumerohelised, kahe vaigukäiguga, püsivad võrsetel kaks aastat.
Isasõisikud on munaja või ellpsoidse kujuga, 8–20 mm pikad. Käbid on 4,5–8,5 (10) cm pikkused ja läbimõõduga 3,5–6,5 cm, pikliku, munaja või ellpsoidse kujuga, noorelt kollakasrohelised, valminult pruunid. Seemned on helepruunid, ellipsoidilise-munaja kujuga, 7,8–12,8 mm pikkused, kirjude tiivakestega (pikkus 4–18 mm).

Levikuala ja ökoloogia

Pinus wangii levila asub väga väiksel territooriumil, Hiina Yunnani provintsis, Wenshani Tšuangi-Miao autonoomses ringkonnas, Malipo ja Xichou maakonnas, üsna lähedal Vietnami piirile. Arvatavalt kasvab Pinus wangii ka Vietnamis, aga siiani puuduvad selle kohta usaldusväärsed andmed. Pinus wangii kasvab järskudel lubjakivist mägede nõlvadel 1500–1800 m kõrgusel merepinnast. Kaks teadaolevat selle männi populatsiooni asuvad üksteisest ligi 32 km kaugusel, kus nad kasvavad väikestes gruppides või üksikpuudena, mis on hajutatud mäetippude ja seljandike vahel. Piirkonnas levinud karstialadelt on enamik metsadest maha raiutud ja see oht ähvardab ka Pinus wangii allesjäänud populatsioone.
Puuliikidest kasvavad koos temaga koos sitšhuani tsuuga (Tsuga chinensis), kivijugapuu liik Podocarpus wangii, hiina jugapuu (Taxus chinensis) ja urbjugapuu liik Amentotaxus yunnanensis.
Petrus Kaikewalde

Petrus Kaikewalde (ka Petrus Kaikevalde, kroonikas veel variandid Petrus Kakuwalde, Kakewalde, Kakinwalde), Soome päritolu Riia piiskopi preester ja misjonär, keda on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas.
Kroonika mainib Petrus Kaikewaldet seoses tema ristimistööga Eestimaa paganate hulgas aastatel 1215–1226. 1215. aastal viis ta koos Mõõgavendade ordu preestriga läbi ristimise Sakalas ja Ugandis. 1220. aastal kuulutas ta jumalasõna ja ristis koos kroonika autori preester Henrikuga Vaigas, Pudivirus ja Järvamaal. 1226. aastal ristis ta paavsti legaadi Modena Wilhelmi ülesandel paavsti võimu alla läinud Läänemaal.
Petrus Kaikewalde nimi tuleneb oletatavalt soome sõnadest kaikki "kõik" ja valta "võim, jõud".
Wolfgang (Braunschweig-Grubenhagen)

Wolfgang (1531–1595) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst aastast 1567 kuni oma surmani.
Wolfgangil ei olnud lapsi. Vürstkonna päris tema noorem vend Philipp. Pärast Philippi surma suri Welfide dünastia Grubenhageni liin välja.
Aa rand

Aa rand on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas 1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool.
See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). Aastal 2007 ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. Aastast 2007 hooldab randa firma Akmar Arendus.
2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head.
Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon.
Poissoni võrrand

Rakendused

Poissoni võrrand leiab laialdaselt kasutust elektrostaatikas, masinaehituses ja teoreetilises füüsikas. Alljärgnevalt on ära toodud mõned rakendusnäited.

Soojusjuhtimine

Poissoni võrrandiga saab kirjeldada ka soojuse statsionaarset jaotumist (st olukorda, kus soojus keskkonnas ei levi). Sel juhul on otsitavaks funktsiooniks temperatuur T ja etteantud funktsioon g kirjeldab soojusallikaid ja soojuse neeldumispunkte (vt ka soojusjuhtivuse võrrand).
Abipolitseiniku teenetemärk

Abipolitseiniku teenetemärk on Politsei- ja Piirivalveameti väljaantav ametkondlik teenetemärk.
Upplands Väsby

Upplands Väsby on asula Rootsis Upplandi maakonna Stockholmi läänis, Upplands Väsby valla keskus.
Asula moodustab põhiosa vallast.
Morgoth

Nimi

Nimi Morgoth on sindarinikeelne ja tähendab "Maailma tumedat vaenlast"; Bauglir tuleb samuti Sindarinist ja tähendab "Rõhuja" või "Türann". "Morgoth Bauglir" on tegelikult epiteet: tema nimi, antud Ainulindalës (Keskmaa loomisloos), on Melkor, mis Kvenjas (Quenya) tähendab "Tema, kes tõuseb võimus". Ka Melkor on tegelikult epiteet, kuna tal, nagu kõigil Ainudel, oli ka tõeline nimi Valarinis (Ainude keel enne Aja algust), kuid too on teadmata. Sindarini vaste Melkorile oli Belegûr, kuid seda ei kasutatud kunagi - selle asemel võeti kasutusele Belegurth, mis tähendab suurt surma.
Melkorit ei nimetatud Morgothiks, enne kui ta hävitas Valinori Puud, mõrvas Finwë ja varastas Silmarilid, mille järel needis Finwë poeg Fëanor ta nime ära. Sestsaati on haldjad teda nimetanud vaid Morgothiks.
Nagu Sauronil, oli temalgi palju tiitleid: Pimeduse Isand, Põhja Tume Võim, ja Suur Vaenlane. Edainid nimetasid teda Tumedaks Kuningaks; Sauroni poolt korrumpeeritud Númenórlased kutsusid teda Kõige Isandaks ja Vabastajaks.
Laksefjorden

Asulad

Fjordi ääres ei ole palju asulaid. Läänekaldal on suurem küla Veidnes ning idakaldal Dyfjordi, Bekkarfjordi, Lebesby ja Ifjordi küla ning suurem küla Brenngam. Lõunasopis on Kunes.

Fjordi harud

Laksefjordenil on palju harusid, eriti idakaldal. Läänekaldal on ainus haru Lille Porsangen. Idakaldal on põhjast lõunasse Dyfjorden, Kofjorde, Eidsfjorden, Mårøyfjorden, Store Torskefjorden, Lille Torskefjorden, Bekkarfjorden, Ifjorden koos Friarfjordeniga, Landersfjorden, Adamsfjorden ja päris lõunasopis Storfjorden, kuhu suubub Stuorrajohka jõgi. Adamsjordeni (lõunasopist kirdes) juures on juga Adamsfossen.

Saared

Fjordis on palju saari. Kõige suurem on Brattholmen lõunasopis, suuruselt järgmine on Mårøya. Teised saared on Kartøya, Store Bratholmen, Langholmen, Skjåholmen, Rypøya ja Bondøya.

Nimi

Fjordi algupärane, põhjasaamikeelne nimi on Lágesvuotna. Selle esimene pool láges tähendab 'tasane', sest fjordist ida ja kagu pool on tasane maa (Láges duottar). Teine pool vuotna tähendab 'fjord'.
Josef Schleinkofer

Elukutselisena

Gwynne poksis novembrist 1934 kuni veebruarini 1937 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel, millest võitis 9 ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Milvi Tedremaa

Milvi Tedremaa (aastani 1960 Milvi Tammerik; 1. juuni 1937 Tallinn – 8. mai 2012 Tallinn) oli eesti võrkpallur ja raamatukogundustegelane. 
1955. aastal lõpetas ta Tallinna 1. Keskkooli, 1960. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna raamatukogunduse ja bibliograafia osakonna. 
Tema treenerid olid Harry Aumere, Ivan Dratšov, Aleksander Rünk ja Jaan Jürimäe. 
1954. aastal võitis ta Eesti naiskonnas võrkpallis NSV Liidu noorte meistrivõistlusel pronksi. Aastatel 1960–1965 tuli Tallinna Kalevi naiskonnas 6 korda Eesti meistriks. 
Ta töötas Eesti Meditsiiniraamatukogus 1960–1964 raamatukoguhoidjana, 1964–2006 direktorina. 
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Baieri-München

Ajalugu

Pärast Stephan II surma aastal 1375 valitsesid tema pojad Stephan III, Friedrich ja Johann II ühiselt Baieri-Landshuti. Seitsmeteistkümne aasta järel otsustasid vennad ametlikult oma pärandi jagada. Johann sai Baieri-Müncheni, Stephan sai Baieri-Ingolstadti, samas Friedrich sai kõik, mis Baieri-Landshutist järele jäi. Aastal 1429 ühendati Baieri-Straubingi osi, sealhulgas Straubingi linn, Baieri-Müncheniga. Hertsogkond kestis veidi üle saja aasta, enne kui Baieri hertsog Albrecht IV alla taasühendati.
1180. aastad

1180. aastad
1180. aastad on aastad 1180–1189 pKr.
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Kümnendid: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad
Aastad: 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189
Tuula vald

Tuula vald (saksa keeles Thula) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Saue vallaga.
Urmas Grauen

Urmas Grauen (sündinud 25. juulil 1952 Järva-Jaanis) on eesti alpinist.
Mägironijana on ta viiel korral tõusnud üle 7000 meetri kõrguste mägede tippu. Hiljem on ta tegutsenud  alpinismitreenerina (sealhulgas töötanud Gruusia alpinismikoondises) ja mägigiidina. Ta neid väheseid eesti alpiniste, kes on saanud alpinismis NSV Liidu meistersportlase aunimetuse (1980).
Alates 1992. aastast on ta teede hooldus- ja ehitustehnika müügiga tegeleva aktsiaseltsi Grader Service direktor.

Haridustee

1970. aastal lõpetas ta Türi Keskkooli ja 1975. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna.

Alpinism

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1972. aastal. 
Kaljuronimises on ta  mitmekordne Eesti meister. 1982. aastal läbis ta Kesk-Aasias 6. kategooria marsruudi "Kamin Kagor". Tegemist on keskmiselt 82º-se, kohati negatiivse kaljuseinaga, kõrguste vahega 1200 meetrit.
1984. aastal viidi läbi Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioon Pamiiris, et vallutada üks nimeta 6047 m kõrgune mäetipp. Esmatõusust 17. augustil 1984 võttis osa ka Grauen. Tipule pandi nimeks Tallinna mäetipp.
1991. ja 1992. aastal juhtis ta mitu ekspeditsiooni: Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m) ja 1994. aastal eestlaste gruppi Aafrikas Kilimanjaro mäe tippu (5895 m).

Mägigiid ja treener

Mägigiidi tunnistuse sai ta Nõukogude Liidu alpinismilaagritest (toona nimetati sellise tunnistuse saanuid alpinismi instruktoriteks).
1970. aastate lõpul hakkas NSV Liidu Spordikomitee rahvusvaheliste laagrite juhtkond kutsuma valitud Eesti alpiniste tööle konsultantideks ja mägipäästjateks välismaalaste NSV Liidu mägedele tõuse organiseerivaisse alpilaagritesse. Kutsutute seas oli ka Urmas Grauen.
Aastatel 1980–2003 tegutses ta ka alpinismitreenerina, sealhulgas töötas ta treenerina Abhaasia ja Gruusia alpinismikoondistes ning  peatreenerina Eesti alpinismikoondises.

Isiklikku

Tema abikaasa Aili Grauen on alpinistina tõusnud Kilimanjaro (5895 m) tippu. Neil on kolm last: Peteri, Viljar ja Evelin. Peteri Grauen on mitmekordne Eesti meister maadluses. Viljar Grauen on nimetatud jääkuningaks ja võitnud mitmeid triatlone, maratone ja muid võistlusi nii Eestis kui ka väljaspool Eestit.
Urmas Grauenil on ka viis lapselast: Peteri Graueni lapsed Oliver, Kaspar ja Sander ning Viljar Graueni lapsed Elis ja  Joonas.

Tsitaat

Johan Ahlberg: "Urmasel on alpinismis head perspektiivid nii füüsiliste kui moraalsete eelduste poolest. Tema jaoks ei ole kõrguses mäeküljele tõmmatud mõttelist punast horisontaaljoont – siiani ja mitte sammugi kõrgemale. Selline mõtteline "lagi" on igal meist, kuid tema lagi on kõrgel! Võib-olla üle 8000 meetri!"
Väike-säsiürask

Kirjeldus

Täiskasvanud väike-säsiüraskid on 3½ kuni 4½ mm pikkused ja neid on raske eristada suur-säsiüraskitest.

Toitumine

Väike-säsiüraskid kaevandavad käike harilikult nõrgestatud peremeespuude aga ka toore metsamaterjali sees. Noormardikad kaevandavad käike aga noorte kasvavate männivõrsete säsis.

Peremeespuude võrsekahjurina

Mardikate peremeespuudeks on harilikult männid (sh harilik mänd). Mardikad asustavad ja toituvad nõrgestatud ning stressis männipuudel, eriti männiistandustes. Söödud võrsed aga varisevad maha ja seetõttu loetakse mardikaid metsakahjuriteks.

Levila

Neid võib kohata Euroopas (sh Eestis) ja Aasias.
Marguerite'i laht

Marguerite laht või Margareti laht on laht Bellingshauseni mere idaosas. Piirneb lõunas Fallieresti rannikuga, kagus President Sarmiento väinaga, idas Antarktika poolsaarega. Lahe rannikul asub Argentinale kuuluv San Martini polaarjaam.
Sulam

Sulam on kahe või enama metalli või metalli ja mittemetalli kokkusulatamisel või paagutamisel (peenepulbrilise metallide segu kokkupressimisel rõhu abil kõrgel temperatuuril) saadud aine.
Sulatamisel lisatakse sulanud metallile üht või mitut metalli (mittemetalli), mis segunevad või reageerivad omavahel. Jahtumisel moodustavad nad tahke sulami. Kokku ei ole võimalik sulatada metalle, mille sulamistemperatuuride vahe on suur.

Sulamite omadused

Sulamite füüsikalised omadused (kõvadus, tugevus, elektrijuhtivus, soojusjuhtivus, magnetilised omadused, korrosiooni, kuumus- ja kulumiskindlus) erinevad lähteainete omadustest. Sulamite füüsikalised omadused sõltuvad keemilisest koostisest ja struktuurist.
Enamasti on sulami sulamistemperatuur madalam, kui koostisosadel. Sulami värvus olla erinev kui lähteainetel.

Klassifikatsioon

Kristallide segu – segu erinevate metallide kristallidest. Sulab madalamal temperatuuril, kui lähtemetallid. Näiteks: plii ja tina sulam.
Intermetalsed sulamid – tekivad kui metallid (mittemetallid) reageerivad sulatades omavahel. Intermetalsete sulamid on tugevad, kõvad ja neil on väike elektrijuhtivus. Nendel ühenditel on korrapärane struktuur ja aatomite vahekord täisarvkordne, mistõttu saab intermetalsete sulamite koostise avaldada valemina. Näiteks: duralumiinium Al₂Cu.
Asendussulamid – tekivad, kui ühe metalli aatomid asendavad kristallivõres teise metalli aatomid. Asendussulami metallide aatomid on enam-vähem ühe suurused, kristallivõred sarnased ja elektronegatiivsused ühesugused. Lahustunud metalli aatomid paiknevad juhuslikult (ebakorrapäraselt). Näiteks: messing.
Sisestussulamid – tekivad ühe metalli või mittemetalli sattumisel teise metalli kristallivõre vahele. Sisestunud metalli või mittemetalli aatomid peavad olema oluliselt väiksemad, põhimetalli aatomitest, et mahtuda kristallivõre vahele. Näiteks: erinevad terased (süsiniku aatomid raua kristallivõre vahel).
Ülar Allas

Ülar Allas (sündinud 1. novembril 1977) on Eesti molekulaarbioloog, kirjanik ja DJ.
2017. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudis biomeditsiini tehnoloogia erialal doktoritöö "Ribosome-targeting antibiotics and mechanisms of antibiotic resistance" ("Ribosoomiga seonduvad antibiootikumid ja antibiootikumiresistentsuse mehhanismid") . Ta on avaldanud kolm raamatut ja arvukalt reisi- ja teadusalaseid artikleid. Samuti on ta tegev DJ-na, kasutades pseudonüümi Smaddy .

Teadustegevus

Allas on uurinud peamiselt bakteriaalset valgusünteesi ja antibiootikumiresitentsuse toimemehhanisme. Muuhulgas on ta teinud koostööd Nobeli keemiaauhinna laureaadi Joachim Frankiga.

Tunnustused

Ülar Allas pälvis koos Tanel Tensoniga 2018. aastal Eesti teaduse populariseerimise auhinna konkursil II preemia (teaduse ja tehnoloogia populariseerimise eest trükisõna abil) .