Andmebaas

Lameandmebaasid

Lameandmebaasiks nimetatakse andmebaasi, mis koosneb ainult ühest tabelist. Ühe tabeliga saab hakkama, kui soovite selles hoida näiteks klientide, ärikontaktide, töötajate, kaupade vms andmeid. Kui tahate oma töötajate isikuandmetega aga siduda ka palgaandmeid või klientide andmetega neile väljastatud arvete andmed, siis läheb juba vaja keerukamat seotud tabelitega töötavat relatsioonandmebaasi.

Puustruktuuriga e hierarhiline

Hierarhilisel mudelil põhinevas andmebaasis leiavad kajastamist omaniku ja alluva suhted. Kehtivad üks mitmele seosed. Seda liiki andmebaasis ei tohi ega tehniliselt võttes saagi ükski alluvat liiki kirje mitme omaniku vahel jagatud olla. Samal ajal ei saa ükski alumise taseme kirje olla ülemise taseme kirje omanikuks. Nt kataloogide-failide puu arvutites.

Võrkmudel

Võrkmudel sarnaneb ülesehituselt hierarhilise mudeliga. Mõnevõrra on avardunud kirje omaniku ja alluvate kirjete mõisted ning võimalused. Ühel ja samal alluval kirjel võib võrkstruktuurilises andmebaasis olla mitu omanikku ja mitu alluvat. Lisaks võib võrkmudeli korral omaniku ja alluva suhted kui sellised puududa täiesti ja olla asendatud naabrussuhetega. Need omadused tingivad kirjete lisamise või baasist eemaldamise korral tunduvalt töömahukamaid tegevusi ja ümberkorraldusi kui näiteks puustruktuuriga andmebaasis.

Relatsiooniline

Relatsioonimudeli puhul on objektid andmebaasis ja nendevahelised seosed esitatud tabelite kujul. Need võivad koosneda enamast kui ühest tabelist, mis on omavahel seotud. Seostamine tähendab andmefailide ühendamist ühesuguse sisuga väljade järgi. Relatsioonandmebaas koosneb nimega tabelitest, kus on nimega veerge üks või enam, ning suvaline arv ridu. Ühes andmebaasis võib olla mitmeid tabeleid. Iga selline tabel kujutab endast üht relatsiooni. Lisatingimuseks on, et üheski relatsioonis ei või olla kahte ühesugust rida. Iga tabeli kohta võime seega määrata ühe või mitu veergu, mille väärtuste kaudu on read identifitseeritavad. Taolist veergude kogumit nimetatakse primaarvõtmeks. Primaarvõtmete või lihtsalt võtmete järgi võime ühendada eri tabelite andmeid. Näiteks tabel "Töötajad" võib sisaldada veergu "Asukoht", sisaldades väärtust, mis sobib tabeli "Asukoht" võtmega.
Kuna tabelid on üksteisest sõltumatud, muudab see relatsioonimudelil põhinevad andmed baasis ettenägematute muutuste ja vajaduste suhtes paindlikeks. Oma paindlikkuse tõttu on relatsioonimudelid muid alammudeleid suhteliselt kiiresti välja tõrjumas.

Objektorienteeritud andmebaas

Objektiandmebaas võimaldab säilitada objektorienteeritud programmis loodud objekte. Andmed salvestatakse objektidena ja neid saab interpreteerida ainult vastava klassi meetodit kasutades. Sarnaste objektide vahelised suhted säilitatakse, samuti objektide vahelised viited. Päringud võivad olla kiiremad, sest sageli puudub vajadus relatsioonide liitmise järgi nagu relatsioonilises andmebaasis. Objekte saab andmebaasist välja võtta otse, ilma otsinguta kasutades selleks objekti indikaatorit. Objektorienteeritud andmebaas toetab multimeediarakendusi, sest andmetega seotud klassi meetodid vastutavad nende andmete õige interpreteerimise eest.
Objektorienteeritud andmebaasid toetavad harilikult paremini versioonimist, samuti pakuvad süstemaatilist tuge päästikprotsessidele ja tõketele, millel on aktiivandmebaasides põhjapanev roll. Objektorienteeritud andmebaasidest on kasu enamikul andmebaasivajadustega objektorienteeritud rakendusprogrammidel.

Realiseerimine

Siin toimub eraldi disainitud andmebaaside ja rakenduste lõplik realiseerimine ja integreerimine terviksüsteemi tasemel. Põhitegevusteks programmeerimine, testimine, integreerimine. Integreerimise õnnestumises mängib võtmerolli hästi projekteeritud andmebaas.

Hooldus

Tellija keskkonnas toimiva süsteemi ülalhoidmine, vigade parandamine, jõudluse jälgimine, häälestamine, uute arendustööde käivitamine. Andmebaasi hoiab üleval andmebaasi administraator. Arvutiprojektide puhul on tavaks kuni üheaastane hooldus. Hooldusfaasis saab pisivigu parandada ja kasutajat täiendavalt abistada. Siia kuulub hoolduse valmisoleku seadistamine, vigade parandamine ja abistamine.

Infosüsteemide hindamine

Hindamine on vajalik projektiarenduses reglementeerida nii infosüsteemide audiitori tegevusena kui ka oma projektide kvaliteedi hindamiseks. Hindamist tuleb rakendada projektide kõikide aspektide, nii sisulise kui ka arendustegevuse kohta. Infosüsteemi hindamisel on eesmärgid, teatav projekti seisund (pakkumine võit mitmes etapp või lõpptulem). Kasutatakse teatavaid hindamise parameetreid ja luuakse protseduur, kuidas hindamist korraldada. Hinnang võib olla kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne. 
Hindamise eesmärgid on finantsid, aeg, leping, tellija nõuded/ soovid, funktsionaalsus, andmed, arhitektuur, töökorraldus arvutitega, tellija kompetentsus, tehnoloogia faasilisuse järgimine, projekti läbiviimise terviklikkus ning teostatud tööd. Hindamise protseduur on tüüpiliselt kokku lepitav. Hinnang antakse lepingu, dokumentatsiooni, lahenduste/ vahendite kaasaegsuse, teostuse taseme suhtes. Samuti võib anda soovitus, mida veel teha. Projekti tulemuste hindamine toimub ettenähtud või kokkulepitud protseduuride ja meetrika alusel. Kasutatakse seesmist ehk projekti liikmete poolset hindamist ja välisauditit. Projektipakkumise hindamiseks moodustavad firmajuhid ja eksperdid nn eksperdikomisjoni, kes lepib kokku hindamismõõdikte ja protseduuri suhtes. 
Järgnevalt esitatud hindamise käsitlus ei ole standard. Tavaliselt on igal suuremal organisatsioonil oma käsitlus. Hindamisprotseduurid näevad sageli ette mitmeastmelist hindamist, mille korral halvimad pakkumised eemaldatakse ja paari või kolme parima pakkumisega tegeletakse põhjalikumalt. Hindamisel ei ole kõik parameetrid sama kaaluga. Tavaliselt töötatakse välja nn koefitsientide süsteem. Sellega arvestatakse iga hinde osakaalu. Mõõdikud koostatakse sageli mitmetasemelisena, milles eristatakse näiteks tehnilist, küsitud dokumentatsiooni ja omaduste hindamist. Sellisena formuleeritud protseduuri on hea kasutada halbade pakkumiste kiireks eemaldamiseks konkursilt.