google/wiki40b huggingface dataset:
Reinfried Herbst

Reinfried Herbst (sündinud 11. oktoobril 1978 Salzburgis) on Austria mäesuusataja, kelle põhialaks on slaalom.
Herbst osales esimest korda maailma karikavõistlustel 21. jaanuaril 2001 Kitzbühelis slaalomis, kuid ei saanud teise ringi edasi. 2006. aastal jõudis ta samas esimest korda poodiumile, kui oli slaalomis Jean-Pierre Vidali järel teine. Esimese võidu sai ta samal hooajal märtsis Shigakogenis peetud MK-võistluste etapil slaalomis. Olgu lisatud, et esikohta jagas ta võrdse ajaga koos Kalle Palanderiga. Kokku on ta seni võitnud (seisuga 12. märts 2010) 9 MK-võistluste etappi. 
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta slaalomis Benjamin Raichi järel teine. Muide, ka kolmas koht kuulus austerlasele – Rainer Schönfelderile. 2010. aasta OM-il Vancouveris oli ta slaalomis kümnes. 
Herbst on osalenud kahtedel maailmameistrivõistlustel. Kuid nii 2007. aasta MM-il Åres kui ka 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is ei suutnud ta end finaallaskumisele välja võidelda.
Merivälja kai

Merivälja kai (ka Merivälja muul) on kai (muul) Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis Miiduranna neeme lähedal. Kai pikkus on 150 m ja laius 6 m. Kaiäärne sügavus on 2,5-3,4 m. Kaid ei kasutata sildumiskohana.
Renato

Koondisekarjäär

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Renato debüüdi 2003. aastal.
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2004. aasta Copa Américal ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Kokku mängis ta Brasiilia koondises aastatel 2003–2005 27 kohtumises.
Kalju Annuk

Kalju Annuk (sündinud 20. aprillil 1956 Torma vallas) on eesti astrofüüsik.

Elulugu

Ta sündis traktoristi peres. Lõpetas 1974 Jõgeva Keskkooli ja 1979 Tartu ülikooli füüsikaosakonna. Oli 1985–1988 AAI-s aspirantuuris. Aastast 1980 töötab Tartu Observatooriumis insenerina, nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina.

Teadustöö

1990. aastal kaitses AAI-s kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Kolme pikaperioodilise WR+O tüüpi kaksiksüsteemi spektroskoopiline uurimine", juhendaja Tiit Nugis.
Uurimisala: mittestatsionaarsete tähtede spektroskoopia. Loonud programmipaketid spektraalvaatluste tulemuste töötlemiseks. Määranud pikaperioodilste Wolf-Rayet' tüüpi muutlike tähtede orbiidiparameetreid. Kuulub Lauri Luua mittestatsionaarsete tähtede uurimise koolkonda. Osales 1981–1984 Kesk-Aasias astrokliimaekspeditsioonides. On Euroopa Astronoomiaühingu ja IAU liige.
Oleksandr Ussõk

Elukutselisena

Ussõk jätkas novembris 2013 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 10. november 2018) pidanud 16 kohtumist ning on võitnud need kõik (neist 12 nokaudiga).
Norfuki keel

Arvsõnad

Arvsõnad ühest kümneni:
Üks – wan
Kaks – tu
Kolm – thrii
Neli – foor
Viis – fiiw
Kuus – siks (seks)
Seitse – sewen
Kaheksa – iet
Üheksa – niin
Kümme - ten

Grammatika

Norfolki keel kasutab ladina tähestikku, aga seda keelt ei kasutata väga kirjas. Tegu on suulise keelega, mille sõnad sarnanevad suurel määral inglise keele omadega. Fonoloogiliselt sarnaneb austraalia inglise keelega.

Tegusõnad

Tegusõna pöördelõpud norfuki keeles on inglise keele reeglitega paralleelselt tekkinud. Et väljendada tegevust, mis toimub hetkel, tuleb norfuki keeles lisada -en (inglise keeles lisatakse -ing). Näiteks: Ai woken – Ma töötan (inglise keeles I am working).
Aga -en sufiksit ei kasutata sõnade mõtlema (thort – mõtlen) ja kaotama (lors – kaotan) puhul. Need on tuletatud ingliskeelsetest sõnadest thought (sõna "mõtlema" mineviku 2. põhivorm) ja lost (sõna "kaotama" mineviku 2. põhivorm).
Samuti kasutatakse sufiksit -en ka omadussõnadega. Ai rinklen en yu bolbieden – Mulle tekivad kortsud ja sina kiilaned (I am getting wrinkled and you are getting bold).

Keelenäited

Wut a way you? – Kuidas sul läheb?
Webout you gwen? – Kuhu sa lähed?
Lubbe side is – jäta see sinna, kus see on.

Lisaks

Sellel lehel:  on võimalik kuulata piiblilugu norfuki keeles.
Palju on arutletud teemal, kas norfuki keel on ikka[kreoolkeel. Põhjus seisneb selles, et norfuki keeles on palju tunnuseid, mis ei ole kreoolkeeltele omased. Näiteks on norfuki keeles omadussõnade võrdlusastmed, palju eessõnu ja artikleid, keerulised täishäälikute ühendid ja enesekohased asesõnad. Samas on keelel ka tunnused, mis sarnanevad kariibi ja teiste inglispõhjaliste kreoolkeeltega.
Arkadi Rannes

Arkadi Rannes (aastani 1935 Filaretov, 3. november 1909 Pärnu – 25. märts 1967 Tallinn) oli Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Arkadi Rannes oli väiketöösturi poeg, tema isa oli metsapraakeri-saeveskipidaja.
Aastal 1928 lõpetas ta Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1932 Viini Majandusülikooli ja 1934 Fribourgi Ülikooli Šveitsis rahvamajanduse alal majandusteaduse doktorina väitekirjaga, mis käsitles Eesti vääringu arengut. 1956 kaitses ta Tallinna Polütehnilises Instituudis majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Tootmise spetsialiseerimine ja koopereerimine Eesti NSV kohalikku tüüpi tööstuses" ning 1965 Eesti Teaduste Akadeemias majandusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Uurimus väiketootmise ümberkasvamise seaduspärasusest sotsialistlikuks suurtööstuseks (Eesti NSV materjalide baasil)".
1934–40 töötas Rannes Konjunktuurinstituudis referendina tööstuse alal, 1938–1940 oli ta Tartu Ülikoolis õppeülesannete täitja rahvamajanduspoliitika alal, 1939–1941 õppeülesannete täitja majandusõpetuse alal Tallinna Tehnikaülikoolis. 1940–41 oli ta ENSV Riikliku Plaanikomisjoni tööstusosakonna juhataja, 1941–44 Eesti Statistika Ametis, 1944–46 ENSV Riiklikus Plaanikomisjonis, 1946–67 TPI tööstusökonoomika kateedri dotsent, 1965–67 professori kohusetäitja.

Teadustöö

Arkadi Rannes tegeles peamiselt 1930. aastate Eesti majanduse statistilis-majandusliku uurimise ja tööstusökonoomikaga. Ta avaldas üle 70 teadustrükise.
Reservvaluuta

Reservvaluuta (või ankurvaluuta) on valuuta, mida erinevad valitsused ja institutsioonid hoiavad märkimisväärsetes kogustes reservidena. Reservvaluutat peetakse niinimetatud kõvaks valuutaks või turvasadama valuutaks. Rahvusvahelistes tehingutes kasutatakse peamiselt just ankurvaluutat, mis annab ankurvaluutat emiteerivale riigile mõningase eelise. Sealsed inimesed saavad laenata raha ja osta importkaupu odavamalt, sest valuutavahetus ei ole nendeks tegevusteks vajalik.
Tänapäeval on maailmas peamine reservvaluuta USA dollar, mida teised riigid hoiavad reservidena kõige enam. Kokku moodustavad USA dollarid kõigist maailma riikide valuutareservidest 2014. aasta seisuga 60,3 protsenti. Näiteks eurode osakaal on aga 25,0 protsenti. Selle tõttu jälgivad ka reserve omavad riigid pingsalt USA rahapoliitikat, et olla USA dollari väärtuse püsimises kindlad. Peamiselt tuntakse muret inflatsiooni riskide üle, mis potentsiaalselt kõne all olevate riikide reservide väärtust vähendama hakkaks. 
Suur osa toormetest nagu näiteks kuld ja nafta, on maailmaturul hinnatud just reservvaluutas ehk USA dollarites. See tähendab, et teised riigid on ka mõneti sunnitud dollareid hoidma, et maksta teatud liiki kaupade ja toorme eest.
Valuutareservide hoidmine vähendab ka riikide jaoks valuutakursi riske, sest kaupade ostmiseks ei pea enda valuutat reservvaluuta vastu enam vahetama.
Maailma nõudlus dollari kui reservvaluuta vastu on võimaldanud USA valitsusel ja elanikel madalama laenuga võlgu võtta, mis annab kogu riigile aastas 100 miljardi dollari suuruse eelise. Samas tekitab suurenev nõudlus olukorra, kus USA dollar tugevneb, mis teeb omakorda haiget USA eksportööridele. Prantsusmaa endine rahandusminister Valéry Giscard d'Estaing on öelnud, et reservvaluuta saab teatud kasusid, mida ta nimetas "mõõdutundetuks privileegiks". Ka praegune Prantsuse rahandusminister Michel Sapin on püstitanud teema, miks müüvad eurooplased üksteisele kaupu dollarites ja kutsus üles kasutama reservidena rohkem eurosid ja teisi valuutasid.

Eesti Panga valuutareservid

Suurim osa Eesti Panga reservidest on paigutatud just euroala riikide võlakirjadesse, seega hoitakse reservvaluutana peamiselt eurot. 2013. aasta lõpus moodustasid taolised investeeringud kokku 191 miljonit eurot. Välisvaluutareservidest moodustavad suurema osa samuti võlakirjad, mida on soetatud 120 miljoni euro väärtuses. Investeerimata osa ulatub 1,84 miljardi euroni.
Dispanser

Dispanser (prantsuse sõnast dispensaire) on endisaegne raviasutus. Algselt peeti dispanseeri all silmas heategevuslikku tasuta raviasutust. Nõukogude Liidu perioodil oli dispanser eriravi- ja profülaktikaasutus. Dispanseriga seotud töövormi nimetatakse dispanseerimiseks.
Eesti NSVs olid tuberkuloosi-, onkoloogia-, psühhoneuroloogia-, struuma- (näiteks Vabariiklik Struumatõrje Dispanser), naha- ja suguhaiguste- ning kehakultuuridispanserid.
Gallatini maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1812. aastal.
Jeesuse ristilöömine

Jeesus Kristuse ristilöömine ja surm oli sündmus, mis leidis aset 1. sajandil pKr. Evangeeliumites kirjeldatud kevadine kuuvarjutus toimus astronoomilistel andmetel 30.–33. aasta aprillis; tõenäoliselt toimus Jeesuse ristilöömine aastal 30 pKr. 
Jeesus, keda peeti prohvetiks või messiaks, võeti kinni, viidi kohtu ette ning Pontius Pilatus mõistis talle karistuseks piitsutamise ja lõpuks ristilöömise. Jeesuse kannatused ja ristisurm on kristliku mütoloogia tähtsad osad, millega seostub päästmisõpetus ehk soterioloogia.
Jeesuse ristilöömist kirjeldavad kõik neli kanoonilist evangeeliumi, samuti teised tollased allikad, ning üldiselt peetakse seda ajalooliseks sündmuseks. Kristlased usuvad, et Kristuse kannatuslugu ennustas Vana Testamendi pühakiri, näiteks 22. psalm ja Jesaja laulud kannatavast sulasest. Uue Testamendi järgi võeti Jeesus kinni Ketsemani aias pärast viimset õhtusöömaaega koos kaheteistkümne apostliga ning viidi sanhedrini kohtu, Pontius Pilatuse ja Herodes Antipase ette, enne kui ta anti sõduritele üle ristilöömiseks. Pärast piitsutamist mõnitasid Rooma sõdurid Jeesust kui "juutide kuningat": ta rõivastati purpurrüüsse, krooniti okaskrooniga, teda peksti ja tema peale sülitati. Seejärel pidi Jeesus minema ristilöömispaika Kolgatale.
Kolgatal joodeti Jeesust äädikaga segatud veiniga. Matteuse ja Markuse evangeeliumite andmeil keeldus ta sellest. Siis löödi ta risti ja pandi rippuma kahe süüdimõistetud röövli vahele. Markuse evangeeliumi järgi kannatas ta ristilööduna kuus tundi, alates kolmandast tunnist, mis oli umbes kella 9 ajal hommikul, kuni surmani üheksandal tunnil, mis oli umbes kella 3 ajal pärastlõunal. Sõdurid kinnitasid tema pea kohale kolmekeelse sildi "Jeesus Natsareen, juutide kuningas", jagasid omavahel ta rõivad ning viskasid liisku tema mantli peale. Rooma sõdurid ei murdnud Jeesuse jalgu, nagu nad tegid kahe teise ristilööduga (jalgade murdmine kiirendas surma), kuna Jeesus oli juba surnud. Iga evangeelium annab Jeesuse viimastest sõnadest oma kirjelduse, kokku seitse varianti. Sünoptilistes evangeeliumites kirjeldatakse ristilöömise ajal toimunud üleloomulikke sündmusi, mille hulgas on pimedus, maavärin ning (Matteuse järgi) pühakute elluärkamine. Pärast Jeesuse surma võttis Arimaatia Joosep Nikodemuse abiga ta keha ristilt ning mattis kaljusse raiutud  hauakambrisse. Kristliku traditsiooni kohaselt tõusis Jeesus kolm päeva hiljem surnust üles.
Tavapäraselt on kristlased pidanud Jeesuse ristisurma teadlikuks ja vabatahtlikuks ohvriks (kuna ta ei püüdnud ennast kohtus kaitsta), mida ta tegi "Jumala esindajana", et kannatada inimkonna pattude pärast ning teha võimalikuks lunastus. Enamik kristlasi pühitseb seda ohvrit leiva ja veiniga armulaual, mälestusena viimsest õhtusöögist, ning paljud ka igal aastal suurel reedel.
Lielais Kristaps (festival)

Lielais Kristaps (läti keelest, 'Suur Kristaps') on Läti tähtsaim filmifestival, kus tutvustatakse Läti filmikunsti ja tunnustatakse Läti filmitegelasi. 
Festival toimub aastast 1977 Riias. Enne 1991 toimus festival igal aastal, ent pärast 1991 toimub see üks kord kahe või kolme aasta jooksul.
Festivalil antakse välja arvukalt auhindu paljudes kategooriates (nt 2009. aastal 24 kategoorias).
Festival on nimetatud püha Kristoforuse järgi, kes läti mütoloogiasse on toodud keskaegses Riias tegutseva kangelasena.
Sankt Ulrich am Pillersee vald

Ajalugu

Nimi "Sankt Ulrich am Pillersee" tuleb kiriku kaitsepühakult. "Pillersee" tuleb vanasaksa keelest pujen, pillen = brüllen ("müha"), ja saksa sõnast See ("järv").
Wrighti maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Priit Sander

Elulugu

Priit Sander on sidetehniku poeg.
Sander lõpetas 1991 Tartu 10. Keskkooli ja 1995 TÜ majandusteaduskonna. 1995–98 oli ta TÜ magistrant, M.A. (majandus, 1998, TÜ), väitekiri "Kapitali struktuuri valik ja laenukapitali maksueelis", Ph.D. (majandusteadus, 2007, TÜ), väitekiri "Uurimusi ettevõtete finantseerimisotsuseid mõjutavatest teguritest: riski-, kontrolli- ja maksuaspektid". Ta oli 1995–99 TÜ rahanduse ja arvestuse instituudi assistent, aastast 1999 on ärirahanduse ja investeeringute (rahanduse) õppetooli lektor. Sanderi peamised loengukursused: investeeringud ja väärtpaberite analüüs, strateegiline finantsjuhtimine, ettevõtlusrahandus jt; ta on koostanud ka õpikuid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: ettevõtete kapitali struktuur, dividendipoliitika, ettevõtte väärtuse hindamine, finantsriskid, riskikapital ja väärtpaberiinvesteeringud. 50 teadustrükist.
Eesti nõukogude entsüklopeedia

"Eesti nõukogude entsüklopeedia" (lühend ENE) on kahe eestikeelse üldentsüklopeedia pealkiri, millest esimene ilmus aastatel 1968–1976 ja teine hakkas ilmuma aastal 1985. 
Teine entsüklopeedia ilmus algul pealkirja "Eesti nõukogude entsüklopeedia" all ning alates 1990. aastast (5. köitest) ilmus edasi pealkirja "Eesti entsüklopeedia" all.

"Eesti nõukogude entsüklopeedia" esimene väljaanne

Aastatel 1968–1976 ilmus Tallinna kirjastuses Valgus kaheksas köites "Eesti nõukogude entsüklopeedia", mille peatoimetaja oli Gustav Naan. Peatoimetuse liige (algul peatoimetaja asetäitja) oli ka Richard Kleis; mõningate artiklite osas võib rääkida järjepidevusest varasema Eesti Entsüklopeediaga. Gustav Naani hilisemate meenutuste kohaselt oli ENE väga (lausa "maailmarekordiliselt") populaarne.
Sean Paul

Isiklik elu

Aastal 2012 abiellus Sean Paul oma kauaaegse tüdruksõbra Jodi Stewartiga, kes on Jamaica TV-s saatejuht. 26. veebruaril 2017 teatas Sean Paul poeg Levi Blaze sünnist.
Artur Laats

Artur Johannes Laats VR I/3 (26. august 1892 Laheda, Võrumaa – 17. juuli 1942 Solikamsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Gendy

Gendy on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti transsoolisi ja alternatiivse sooidentiteediga in​imesi ja tegeleb selle temaatikaga.
Ühing asutati 1993 Kristel Regina Sitzi eestvedamisel.
Ühing on osalenud Eesti Inimõiguste ümarlaudadel.
Pärnu teenetemärk

Pärnu teenetemärk antakse Pärnu linna tunnustusena füüsilisele isikule silmapaistvate teenete eest.

Kirjeldus

Teenetemärgi keskel on sinisel põhjal emaileeritud valge rist, mida ümbritsevad õielehed. Õielehtede ümber on omakorda valged emaileeritud detailid. Märgi keskel asuval ristil asetseb Pärnu linna vapp. Teenetemärgi läbimõõt on 42 mm. Märgi materjaliks on hõbe prooviga 925. Kinnitus on prossnõela tüüpi nõelaga.Teenetemärgi võib isikule anda korduvalt.

Pärnu teenetemärgi kavalerid

2007
Nr 2 - Egon Elstein
Nr 3 - Helmut Hunt
Nr 4 - Vladimir Klevtsov
Nr 5 - Salme Leas
Nr 6 - Arno Maidla
Nr 7 - Uno Mirme
Nr 8 - Raimo Vahtera
Nr 9 - Barbara Fankhaene
2008
Nr 10 - Voldemar Kaasik
Nr 11 - Arvo Lensment 
Nr 12 - Arvo Loorits
Nr 13 - Olaf Remmel
Nr 14 - Margus Tammekivi
Nr 15 - Alli Tiik
Nr 16 - Jana Trink
Nr 17 - Askold Vaino
Nr 18 - Mai Kolossova
2009
Nr 19 - Märt Mere
Nr 20 - Eduard Rajari
Nr 21 - Teet Roosaar
Nr 22 - Sven-Johan Juckum
Nr 23 - Liivi Kaasik
Nr 24 - Reet Rannik
Nr 25 - Ants Puusild
Nr 26 - Allar Kaasik
Nr 27 - Garri Raagmaa
Nr 28 - Alli Põrk
2010
Nr 29 - Hans Soll
Nr 30 - Marvi Volmer
Nr 31 - Maire Lulla
Nr 32 - Eeva Talts
Nr 33 - Helle Kullamaa
Nr 34 - Toivo Riimaa
Nr 35 - Vaike Vaga
2011
Nr 36 - Helje Peet
2012
Nr 37 - Astrid Hindriks
Nr 38 - Elen Kihl
Nr 39 - Matti Killing
Nr 40 - Elfriede Nikolai
Nr 41 - Ugo Reiljan
Nr 42 - Elmar Trink
Nr 43 - Urmas Veskimeister
Nr 44 - Leili Voll
Nr 45 - Silja Juurma
2013
Nr 46 - August Puuste
Nr 47 - Marika Priske
Nr 48 - Heino Pajula
Nr 49 - Aldur Vunk
Nr 50 - Rita Mändla
Nr 51 - Uudo Laane
Nr 52 - Ulf Ljunggren
2014
Nr 53 - Galina Ivanova
Nr 54 - Piia Karro-Selg
Nr 55 - Villu Kangu
Nr 56 - Ada Kraak
Nr 57 - Iivi Kullam
Nr 58 - Aivar Mäe
Nr 59 - Priit Neeme
Nr 60 - Enn Saard
Nr 61 - Salme Siimisker
Nr 62 - Karin Veissmann
Nr 63 - Ulrich Kronauer
2015
Nr 64 - Heli Kallasmaa
Nr 65 - Tiia Toobal
Nr 66 - Alexander Tenzo
Nr 67 - Stuart Chalmers
Nr 68 - Tiit Erm
Nr 69 - Kadri-Liina Vahula
2016
Nr 70 - Ago Anderson
Nr 71 - Kaja Elstein
Nr 72 - Iira Igasta
Nr 73 - Eha Juhansoo
Nr 74 - Alar Raudoja
Nr 75 - Malle Šalda
Nr 76 - Aldin Talving
Nr 77 - Leonid Tereštšenkov
Nr 78 - Rein Vendla
Nr 79 - Marit Õun
2017
Nr 80 - Merike Lepp
Nr 81 - Tõnu Endrekson
Nr 82 - Andrei Jämsä
Nr 83 - Allar Raja
Nr 84 - Kaspar Taimsoo
Nr 85 - Maidu Maamees
Nr 86 - Vello Paluoja
Nr 87 - Margit Seppik
Nr 88 - Jaanus Torrim
Nr 89 - Leo Viller
Nr 90 - Urve Krause
Nr 91 - Anne Virula
2018
Nr 92 - Anna-Maija Iitola
Nr 93 - Indrek Kaldo
Nr 94 - Enn Keerd
Nr 95 - Ursula Moon
Nr 96 - Silvia Nõukas
Nr 97 - Peep Peetersoo
Nr 98 - Laine Pärk
Nr 99 - Mihkel Smeljanski
Nr 100 - Leili Sägi
Nr 101 - Jüri Vlassov
Nr 102 - Maia Erm
Nr 103 - Tiit Kask
Nr 104 - Viive Korb
2019
Nr 105 - Maie Nuust
Nr 106 - Katrin Antsov
Nr 107 - Ülle Ernits
Nr 108 - Enn Hallik
Nr 109 - Aita Kütt
Nr 110 - Rein Laos
Nr 111 - Maret Põlluste
Nr 112 - Sirje Vaikjärv
Nr 113 - Erika Kukk
Nr 114 - Mart Kuuskmann
Nr 115 - Sirje Miglai
Nr 116 - Mari Suurväli
Nr 117 - Toomas Mihkelson
Dekoor (koondis)

Dekoor oli 1928. aastal asutatud Eesti rakenduskunstnike koondis.
Dekoorile aluse pannud iseseisvuse ajal kodumaal hariduse saanud rakenduskunstnikud seadsid oma eesmärgiks "rakenduskunsti ja ilutunde edendamise, selle propageerimise, nende isikute koondamise ja toetamise, kes rakenduskunsti alal töötavad ja tegutsevad".
Asutamiskoosolekust võttis osa 23, peamiselt Riigi Kunsttööstuskoolis hariduse saanud, noort rakenduskunstnikku. 
Juba esimesel tegevusaastal alustasid Kunsttööstuskooli ruumides tegutsemist Dekoori õhtused joonistuskursused, hiljem avati ka aktiklass. Asutati ka liikmetevaheline tööbüroo. Järgmisel aastal toodi joonistuskursuste õppekavva loovjoonistamise, rahvakirjade ja stiliseerimise õpetus.
4. mail 1931 avati Dekoori korraldatud esimene rakenduskunsti ülevaatenäitus Eestis. Näitus toimus Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse ruumides. Näitusel olid esindatud pea kõik rakenduskunstialad: sisekujundus, mööblikujundus, riide-, lõnga- ja nahkehistöö, keraamika, portselan, emailmaal, filigraan- ja metallehistöö, tarbe- ja dekoratiivgraafika ning skulptuur.
Pärnu Muusikafestival

Pärnu Muusikafestival (varasema nimega Järvi Suvefestival) on Eesti üks hinnatumaid klassikalise muusika festivale. Festival on toimunud Pärnu Kontserdimajas alates 2011. aastast ning on saavutanud kõrge taseme tänu Neeme Järvi ja festivali kunstilise juhi Paavo Järvi suurele pühendumisele.
Festivalil osaleb igal aastal ligi 300 muusikut kuni 20 riigist. Lisaks orkestrimuusikale saab kuulata ka suurepäraseid soliste ning kammermuusikat. 
Rahvusvahelisel tasandil on festivali kahel aastal valitud mainekasse Euroopa festivali koondavasse väljaandesse ResMusica. 2015. aastal anti festivalile EFFE (Europe for festivals, festivals for Europe) 2015-2016 kvaliteedimärgis.
Tervis (Tartu spordiselts)

Tervis oli 1911-1913 Tartus tegutsenud spordiselts. Selts asutati 19. oktoobril 1911. Seltsi tegevus oli keskendunud kergejõustikule. 
19. augustil 1912 korraldas selts kergejõustikuvõistlused, kus esimest korda Eestis võtsid osa ka naiskergejõustiklased.
Täissüntees

Orgaanilises keemias tähendab täissüntees (total synthesis) keeruliste orgaaniliste ühendite sünteesi lihtsamatest lähteainetest (reagentidest) ilma bioprotsesside abita ja ei kasutata looduslikust materjalist eraldatud lähteaineid.
Orgaaniline süntees võimaldab saada väga erineva struktuuri ja omadustega aineid meditsiini, teaduse, tööstuse jm vajadusteks. Enamasti on lähteained suhteliselt väikesed orgaanilised molekulid (molekulmass <500) ja nende arvu on hinnatud enam kui 10⁶⁰.
Täissünteesis saadakse suured molekulid tavaliselt mitmeetapiliste keemiliste protsesside tulemusena kasutades suhteliselt väikseid „ehituskive”. Täissünteesi lähteained on reeglina saadavad kaubandusvõrgu kaudu.
Mitmeetapiliste sünteesiteede asemel või kõrval on üha enam välja töötatud efektiivseid mitmekomponentseid kaskaadreaktsioone, milles kolm või enam lähteainet reageerivad üksteise järel ja saadakse (üks) produkt. Aja, materjali ja energia kokkuhoid on saavutatav niinimetatud ühenõusünteesis (one-pot synthesis), mille korral toimub rida üksteisele järgnevaid reaktsioone samas reaktoris, ilma et vaheprodukte eraldatakse ja puhastatakse.
Avaste mägi

Avaste mägi on 23,9-meetrise absoluutkõrgusega seljandik Märjamaa valla edelaosas. Mägi on võetud 1973. aastal kaitse alla (Avaste mäe kaitseala).
Seljandik hõlmab 2 ruutkilomeetrit ning sinna ulatuvad Avaste ja Kausi küla.

Avaste astang

Mäe lääne- ja põhjapoolsed nõlvad on järsud ning moodustavad kulunud katkematu 3,3 km pikkuse astangu (Avaste astang), mille maksimaalne suhteline kõrgus ulatub 13 meetrini. Huviväärsed on siin-seal astangusse lõikuvad väikesed sälkorud. Avaste mäe astanguline nõlv on looduskaitse all. Avaste astang on Lääne-Eesti klindi sisemaapoolsemaid lõike.

Avaste mäe geoloogia

Olemuselt on Avaste mägi Siluri ajastust pärit korallrahu, moodustudes tänapäeval Jaani lademe dolomitiseerunud merglist, mis allub hästi vee murendavale toimele. Avaste mägi kerkis maakerke tagajärjel Läänemere nõos olnud Antsülusjärvest laiuna, mille ühe kaldavööndi moodustas rannaastang. Hilisema maakerke tagajärjel meri eemaldus ning laid kasvas mandri külge.
Avaste mägi erineb pinnakatte ja taimestiku poolest tunduvalt muust Märjamaa valla edelaosa tasasest viirsavimaastikust. Mäest läänes paikneb ulatuslik Avaste soo.
Karl Prinkman

Elulugu

Karl Prinkman oli mõisatöölise poeg.
Lõpetas 1918 Ljubani linnakooli (Peterburi lähedal), 1927 Petrogradis Eesti Pedagoogika Tehnikumi, 1932 Leningradi Herzeni-nimelise Pedagoogika Instituudi loodusteaduse osakonna keemia-bioloogia õpetajana, 1951 aspirantuuri Leningradi ülikoolis, keemiakandidaat (1953, Moskva Riiklik Pedagoogikainstituut), väitekiri "М. И. Ломоносов – основатель научной химии". Oli 1918–21 Petrogradi Kõrgemas Ratsaväekoolis kirjutaja, 1927–28 Siberis Novosibirski ringkonnas Kantsihha eesti algkooli õpetaja, 1932–35 Berezniki Keemia Instituudi keemiaõpetaja, 1935–40 assistent, 1940–41 Eestis Tööjõureservide Nõukogu kutsehariduse osakonna vaneminspektor, 1941–1945 Nõukogude armees, 1945–46 Vabariiklikus Tööjõureservide Valitsuses, 1946–47 VÕTI direktor, 1947–49 TÕI asedirektor, 1951–60 TPedI direktor, 1960–65 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi teadussekretär.

Teadustöö

Uuris keemia õpetamise pedagoogilis-didaktilisi küsimusi, koostas VII–XI klassile keemiaõpikuid (aastani 1962 ainuautorina, siis koos Hergi Kariku ja Väino Ratassepaga). Tema tegevuse tulemusena oli Eesti ainus liiduvabariik, kus käibisid kohalike autorite keemiaõpikud. Neid ilmus koos kordustrükkidega 1949.–69. a 66 korral. Avaldanud 12 teadustrükist.
Fort Williami raudteejaam

Fort Williami raudteejaam (gaeli keeles An Gearasdan) teenindab Põhja-Šoti mägismaa linna Fort Williamit.