Jõgeva Linnaraamatukogu

Jõgeva Linnaraamatukogu on rahvaraamatukogu Jõgeva linnas.
Raamatukogu aadress on alates 2019. aasta sügisest Rohu 10. Enne seda asuti Lai 4.

1882–1961

1882. aasta 10. veebruaril ilmus ajalehes Postimees (nr 7) artikkel Jõgeva lähedal Painkülas asuva külaraamatukogu moodustamise kohta. Ajalehe Sakala 1885. aasta numbri andmetel on Painküla külaraamatukogus üle 400 raamatu.
Esimese maailmasõja ajal kuulus Jõgeva linna maalrile August Jõgarile kirjutustarvete ja raamatukauplus koos laenuraamatukoguga. Laenuraamatukogu koosnes peamiselt röövliromaanidest. 1908. aastal alustasid Jõgeva Rahvahariduse Seltsi raamatukogu ehitamist Jõune koolmeistrist kultuuritegelane Villem Sikk ning ärimehed Jürmann ja Joost. Jõgeva Rahvahariduse Seltsi raamatukogu sai valmis aastaks 1913 ja selle esmaseks ülesandeks oli rahva üldise haridustaseme tõstmine. Raha raamatute ostmiseks saadi algselt pidude korraldamisest. Hiljem andis Maavalitsus inventari ja raamatute tarbeks väiksemaid summasid. 1924. aasta eelarves eraldati Jõgeva Rahvahariduse Seltsi raamatukogu laiendamiseks 30 000 Eesti marka. 1931 valiti Jõgeva Rahvahariduse Seltsi juhatuse esimeheks vallasekretär Jaan Tamm. Raamatukogu arengule pöörati üha suuremat tähelepanu. Kasvas valla- ja riigipoolne toetus. 1939. anti Jõgeva Linna Raamatukogu üle Jõgeva Linnavalitsusele. Raamatukogu majanduslik seis muutus stabiilseks ja paranes tunduvalt. Alates 1941. aasta suvest tasutati raamatukogu juhatajat täispalga ulatuses.1945. avati raamatukogu aadressil Pargi 7. 1960. aastal kolis Jõgeva Rajooniraamatukogu vastvalminud Jõgeva Kultuurimaja teisele korrusele aadressil Aia 6.
1961 avati osa fondist lugejatele ja hiljem avariiulid kasutuses kogu fondi ulatuses.

1996–2019

1996. aasta 15. märtsil avati Jõgeva Linnaraamatukogu aadressil Lai 4.
Aastatel 1996–2001 tegutses Jõgeva Linnaraamatukogus kirjanduslik omaloomingugrupp. Tegevuse eestvedajaks oli raamatukogu töötaja Jaana Koppel. Taasiseseisvumisaegsel perioodil jätkas raamatukogu luulet edendavate ürituste korraldamist, mida võib pidada raamatukogu eripäraks. 1997. aastast alates viis Jõgeva Linnaraamatukogu läbi omaloomingukonkurssi "Betti Alveri jälgedes". 2006. aastast jätkus omaloomingukonkursi korraldamine koostöös Betti Alveri Muuseumiga. 2005 avati avalik internetipunkt (AIP). Jõgeva Linnaraamatukogu laienes, saades juba olemasoleva hoone teisele korrusele suure lugemissaali. 2007. aastast alates hakati "Ööraamatukogu" raames korraldama kirjanduslik-muusikalist üritust "Öö on öö on öö on võrratu". Raamatukogu propageeris luulet sünteesis laulu, muusika ja kunstiga. Luulekavadega esinesid raamatukogu töötaja Jaana Koppel ja kultuuriseltsi Vanaveski liige Reine Koppel. Ööraamatukogust on nüüdseks saanud iga-aastane traditsioon. Jätkusuutlikud on olnud ka kirjanduslikud üritused "Avatud meeltega" ja "Eesti kirjanikud Eesti raamatukogudes".
2007. aastast läks raamatukogu kaartkataloogilt üle elektroonsele laenutusele raamatukogude info- ja kataloogisüsteemis RIKS.

2019–...

2019. aastal kolis raamatukogu samasse hoonesse Jõgeva põhikooliga. Aadressil Rohu tänav 10 avati esimest korda uksed 2. septembril 2019.

Statistikat läbi aegade

1955. aastal oli raamatukogus 942 lugejat ja 12 338 raamatut. Laenutusi teostati 18 254.
Aastatel 1960–1968 kasvas raamatute arv 19 770. Lugejaid oli kokku 1006.1988. aastast alates tõusis lugejate arv pidevalt, jõudes 1997. aastaks 3281ni. Raamatukogu fondi suurus oli 1997. aastaks 41 666 teavikut. 1997. aastal oli laenutuste arv juba 124 118.
Aastaid 2000–2005 saab pidada raamatute laenutamise kõrgajaks. Fondi suuruseks oli 48 742 teavikut ja teostati 143 007 laenutust. 2007. aastal oli raamatukogus 3605 lugejat, mis on läbi aegade kõige suurem. 2008 oli murranguline aasta ja lugejate arv langes.
2010. aasta seisuga on fondi suuruseks 52 641 teavikut ja raamatukogul on 3118 lugejat.