google/wiki40b huggingface dataset:
Habsburgi linnus

Habsburgi linnus (mõnikord ka Hapsburg; algselt Havichtsburg või Habichtsburg ehk Hauka linnus) on linnus Šveitsis Aargau kantonis Habsburgi maakonnas. See rajati Radboti, Habsburgide esivanema poolt umbes 1020. aastatel. Linnuse järgi võttis endale nime Habsburgi dünastia, hakates end nii nimetama 12. sajandil.
Tavaliselt seostatakse linnuse nime haukaga, mis oli sajandeid ka Habsburgide vapilinnuks, kuid on pakutud ka võimalust, et linnusele anti nimi hoopis vanasaksakeelse sõna hab/haw järgi, mis tähendab koolmekohta. Tunduvalt levinum on siiski esimene arvamus.
Habsburgi linnus oli kuni 13. sajandi lõpuni Habsburgide pearesidentsiks, kust nad valitsesid oma Reini-äärseid valdusi. Kui aga Rudolf von Habsburg vallutas Austria, kaotas linnus oma senise tähtsuse. Just enne seda ehitati ta suurejooneliselt välja ning enamik tänapäeval säilinud varemetest pärineb Rudolfi ajast. 1415 langes linnus šveitslaste kätte ning sai riigi omandiks. Üldiselt lasti sellel laguneda, mis pole ka ime, kui arvestada, et tegu oli ühe Šveitsi Liidu kõige vihasema vaenlase kunagise pearesidentsiga. Alles 1803 hakati seda renoveerima.
Tänapäeval on linnusest säilinud peamiselt kandiline peatorn ja müürijuppe. Tornis asub restoran.
Margit Kaffka

Margit Kaffka (10. juuni 1880 Nagykároly (tänapäeva Rumeenia) – 1. detsember 1918 Budapest) oli ungari kirjanik, luuletaja ja feministlik publitsist. Ta kuulus kirjanduslikku rühmitusse Nyugat ('Lääs').
Tema isa oli riigiprokurör, kuid isa suri varsti pärast Margiti sündi, mistõttu pere elas vaesuses. Margit õppis Szatmáris halastajaõdede koolis, seejärel töötas ühe aasta õpetajana Miskolcis, sai Budapestis Erzsébeti tütarlastekoolist õpetajakutse. Seejärel naasis ta Miskolci, ehkki ta seda linna ei sallinud, ja asus õpetama tütarlaste erakoolis. Sel ajal avaldati tema esimesed teosed (1901 ajakirjas "Magyar Géniusz").
17. veebruaril 1905 abiellus ta metsandusametniku Brúnó Fröhlichiga. 1907 sai abikaasast põllumajandusminister ja niimoodi sai Kaffka Miskolcist lahkuda. Abielu lõppes 1910 lahutusega.
1. jaanuaril 1908 ilmus kirjandusajakirja Nyugat esimene number. Nyugatist sai tolle aja tähtsaim kirjandusväljaanne ja Kaffkast sai Nyugati kaastööline, mis märkis uue etapi algust tema loomingus. Tema loomingu põhiteemad on väikeaadli allakäik ja mandumine ning koduperenaise õnnetu elu. Ta astus ka välja maailmasõja eel ja ajal levinud vihaõhutamise ja sõjapropaganda vastu.
1910–1915 töötas Kaffka Budapestis õpetajana ja abiellus 18. augustil 1914 teist korda, bioloogi Ervin Baueriga.
Esimese maailmasõja alguses loobus Kaffka õpetajatööst ja pühendus täiskohaga kirjanduslikule tegevusele.
Kaffka suri koos oma väikese pojaga hispaania grippi.
Pille Runnel

Pille Runnel (sündinud 26. mail 1974 Tartus) on Eesti ajaloolane ja etnoloog.
Ta lõpetas aastal 1992 Tartu Miina Härma Gümnaasiumi, aastal 1998 Tartu Ülikooli etnoloogina; M.A. (etnoloogia, 2001, TÜ), väitekiri "Internet uurimisobjektina: kultuuriloomise protsessid internetis", PhD (meedia ja kommunikatsioon, 2009, TÜ), väitekiri "The Transformation of the Internet Usage Practices in Estonia". Oli 1999–2002 ja 2004–05 Eesti Rahva Muuseumi teadur; 2002–04 ja aastast 2007 Eesti Rahva Muuseumi teadusdirektor, aastatel 2005-2012 Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudi erakorraline teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: infoühiskonna uuringud, meedia sotsioloogia, meedia antropoloogia, visuaalne antropoloogia, museoloogia. Üle 30 teadusartikli.

Isiklikku

Pille Runneli isa on luuletaja Hando Runnel, ema poetess Katre Ligi, vanaisa oli ajalooprofessor Herbert Ligi, vanavanaisa oli akadeemik Harri Moora.
Raakel

Raakel on liistnuga, mida kasutatakse üleliigse vedela materjali eemaldamiseks tasapinnalt.
Trükinduses kasutatakse raakleid siidi- ja fleksotrükis üleliigse värvi eemaldamiseks.
Mudaelustik

Mudaelustik ehk pelon ehk pelos veekogu bentaali mudaseid piirkondi asustavate veeorganismide kogum. Mudaelustiku organisme kutsutakse limikoolideks.
Limikoolid, kes elavad sette pinnal, moodustavad epipeloni, ja mudasette sees elavad moodustavad endopeloni.
Mudaelustiku moodustavad peamiselt pelobiondid, ubikvistid ja pelofiilsed veeorganismid. Et veekogu põhjamudas on sageli hapnikuolud halvad, siis need organismid taluvad enamasti hästi hapniku vähesust, mõned ka lahustunud hapniku täielikku puudumist.
Mudaelustiku tüüpilised esindajad on mitmesugused bakterid, protistid, keriloomad, väheharjasussid), teatud putukavastsed (eriti surusääsklaste vastsed) jmt.
Lühisababoa

Levila

Need kägistajamaod elavad Madagaskaril.
Shimane prefektuur

Geograafia

Shimane prefektuuri kuuluvad Oki saared. Suurimad järved on Shinji ja Nakaumi järv.

Sümbolid

Shimane prefektuuri tunnuslind on laululuik (Cygnus cygnus), tunnuspuu on Thunbergi mänd (Pinus thunbergii) ja tunnuslill põõsaspojeng (Paeonia suffruticosa).

Haldusjaotus

Shimane prefektuur on jaotatud 23 omavalitsuseks, millest 8 on suurlinnad (市 shi).
Meriheinalised

Meriheinalised (Zosteraceae) on üheiduleheliste sugukond.
Sugukonda kuulub kaks perekonda: merihein (Zostera) ja Phyllospadix.
Eestis kasvab pikk merihein.
Herman Lipp

Herman Lipp (ka Hermann Lipp; 18. oktoober 1906 Maidla vald, Virumaa – 28. detsember 1988) oli eesti agronoom.
Lõpetas 1933 Tartu Ülikooli, oli 1938–1940 Järvamaa abimaavanem ja 1941–1944 maavanem.
Maetud Metsakalmistule.
Orjaku mõis

Orjaku mõis (saksa keeles Orjak) oli Emmaste mõisa kõrvalmõis Käina kihelkonnas Läänemaal<. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Hiiumaa valda.
Mõis rajati 1603. Esialgu oli mõis iseseisev. 1821 sai mõisa omanikuks Emmaste mõisa omanik Karl Magnus de la Gardie ja Orjaku mõis sai Emmaste mõisa kõrvalmõisaks.
Zschepplini vald

Vallaosad

Valda kuuluvad Zschepplin, Hohenprießnitz, Glaucha ehk Niederglaucha, Oberglaucha, Noitzsch, Krippehna, Naundorf, Rödgen, Steubeln, Göritz.
Mann Loper

Mann Loper (sündinud 1985) on eesti ulmekirjanik. Erialalt on ta ajalooõpetaja. Ulmesse tuli jutuga "Meister ja õpipoiss", mis võitis Eesti Ulmeühingu ja kirjastuse Fantaasia korraldatud ulmejutuvõistluse. Tema lood on ladusa keelekasutusega ja haaravate süžeedega. Žanrisiseselt ta ennast ei piira, vaid kirjutab eri ulmežanrides.

"Algus pärast lõppu"

Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev 2014. aasta noorsooromaanide võistlusel III koha pälvinud töö viib meid kaugesse tulevikku, kus hiiglasliku kosmoselaeva piiratuses Rhea argipäevad rusuva ühetaolisusega kulgevad. Seda hetkeni, mil Fenriri-nimeline kummaline põgenik tema elu segi lööb. Ja mitte ainult tema oma. Maailmas, kus kõik paistis reeglipärase ja selgena, ei ole korraga enam miski reeglipärane ega selge. Rhea ja Fenriri ees seisab ohtlik teekond, et leida tõde mineviku kohta ja lootus tulevikuks.

"Kellest luuakse laule"

Fantaasiaromaan "Kellest luuakse laule" jõudis Eesti Kirjanike Liidu 2015. aasta romaanivõistlusel äramärgitute hulka. Ajatus loos aimub eeposlikke eeskujusid, selle fantaasiaohtrates keerdkäikudes kohtuvad nii germaani kui ka vanapõhja mütoloogia, samuraide filosoofia, keldi maagia kui ka erinevatest kangelaslauludest tuttavad motiivid.
Nelja peategelase arengulood hargnevad nende riiki tabanud vapustuste taustal. Mägist saareriiki haarab kaos, kui vana keiser troonipärijat määramata sureb. Olukorda raskendab sissetung ülemere asuvast sõjakast impeeriumist. 
Neli peategelast, neli maagiliste võimetega noorukit, asuvad teele, et leida kuningriiki ähvardava vaenlase vastu salarelv.
Tegu on 2014. aastal ilmunud lühiloo "Meister ja õpipoiss" eellooga.
Meripühvel

Iseloomustus

Meripühvel meenutab mõneti nolgust, kellest ta on küll tublisti väiksem. Kala kuklaosas turritavad välja ogapaarid. Silma ümbritseb lihaseline volt. Küljejoonest ulatuvad välja väikesed ogad. Kala värvus varieerub pruunikatest toonidest punasteni. Kala pikkus on umbes 17,5 cm.
Johanna Päts

Johanna Päts (neiuna Johanna Veiler; 17. detsember 1890 Tallinn – 13. november 1977 Toronto) oli eesti naisliikumise tegelane.
Ta lõpetas 1910. aastal Tallinna vene tütarlaste gümnaasiumi. Sama aastal astus ta Peterburi Bestuževi kursustele matemaatika fakulteedis, kuid pidi õpingud perekondlikel põhjustel katkestama.
Ta töötas aastatel 1910–1918 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis matemaatika õpetajana. Ta võttis osa kirjandusõhtutest, näitusmüükidest ja korjandustest ehitatava Estonia teatrimaja heaks. Esimese maailmasõja ajal oli ta Ülevenemaalise Linnade Liidu Tallinna osakonna asutatud vigastatud sõjameeste ja sõjavangide abistamise kodu asutajate seas ning selle hoolekogu juhataja.
1917. aastal sai temast Tallinna Naisseltsi asutaja ja esimene juhataja. Samal aastal valiti ta (Tööerakonna nimekirjas) Tallinna Linnavolikogu liikmeks, kus ta töötas haridus- ja hoolekandekomisjonides. Aastal 1919 valiti ta Tööerakonna nimekirjas ka Asutavasse Kogusse, kus ta kuulus eelarve-, tervishoiu- ja keeluseaduse komisjoni.
Vabadussõja ajal organiseeris ta rinde abistamist. 1920. aastal lõi Päts kaasa II naiskongressi kokkukutsumises ja ta valiti Naisliidu juhatusse. Ta oli kõigi Eesti naiskongresside juhataja ja alates kolmandast kongressist ka ettevalmistava komitee esinaine. Ta osales ka rahvusvahelistel naiskongressidel Austrias ja Lätis.
Ta oli üks vähestest eesti naistest, kes juhtis suurt majandusettevõtet: aastatel 1924–1940 oli ta kirjastuse Rahvaülikool asjaajaja-direktor.
1944. aasta algusest sügiseni oli Päts Naisliidu esinaine. Sügisel põgenes ta koos perega Saksamaale ja sealt edasi Austriasse, kus elas kuni 1946. aastani, pärast seda kuni 1948. aastani taas Saksamaal. 1948–1951 elas ta Rootsis, kust pöördus Kanadasse.
Torontos asutas ta Balti Rahvaste Naiste Nõukogu ja valiti selle esimeseks presidendiks.

Isiklikku

Ta oli Tallinna väikekaupmehe Daniel Veileri tütar. Tal oli kaks venda ja õde.
Tema abikaasa oli Konstantin Pätsi vend Voldemar Päts. Nad abiellusid 1910. aastal. Neil oli kaks tütart: Inna (abielus Kaldveer) ja Silvia (abielus Jürvetson). Silvia pojapoeg Steve Jürvetson on riskikapitalist.
Ain Heinaru

Ain Heinaru (sündinud 3. oktoobril 1943 Tallinnas) on eesti geneetik, Tartu Ülikooli geneetikaprofessor.
Aastatel 1990–1995 oli ta TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudi juhataja ja 1998–2002 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.

Teadustöö

Heinaru on oma tööga aluse pannud biodegradatiivsete plasmiidide uurimise suunale Eestis ning välja kasvatanud sellega tegeleva uue teadlaste põlvkonna. Edu on saavutatud teadustulemuste rakendamisel keskkonnasaaste vähendamiseks. Uuemaks projektiks on bakterite keskkonnastressiga kohastumise molekulaarsete mehhanismide uurimine.
Professor Ain Heinaru esimene eestikeelne üldgeneetika õpik "Geneetika" sisaldab eestikeelset geneetika-alast sõnastikku, mis on leitav veebilehelt geneetika.ee ja Androidi rakendusest GenDi.

Isiklikku

Tema abikaasa on mikrobioloog Eeva Heinaru.
Priti Patel

Isiklikku

Ta on aastast 2004 abielus Alex Sawyeriga, aastal 2008 sündis neile poeg. Usutunnistuse poolest on ta hinduist.
Taira Masakado

Taira Masakado (umbes 903 – 940) oli Jaapani väejuht. Ta oli esimene samuraist väejuht, kellest ajaloolased midagi teavad.
Taira Masakado oli keiser Kammu lapselapselapselaps. Ta teenis nooruses Jaapani endises pealinnas Kyōtos tolle aja valitsejate Fujiwarade juures. Masakado sai surma Kojiama lahingu ajal aastal 940.
Hauasammas

Hauasammas ehk hauamonument (ka: hauakivi) on hauda ehtiv mälestusmärk. Tavaliselt on hausambale märgitud lahkunu või lahkunute nimed, sünni- ja surmadaatumid ning lahkunut või lahkunu religiooni tähistavad sümbolid ja ornamendid.
Tavaliselt on hauasambad valmistatud kivist, nagu näiteks marmorist, graniidist või dolomiidist. Traditsiooniliselt kantakse kivile andmed käsitööna, kasutades selleks meislit ja haamrit. Tehnoloogia arenedes valmistatakse üha enam hauasambaid liivapritsi või freespinkide abil.
Muuhulgas hauasammaste valmistajat kutsutakse kiviraiduriks.
Vahur-Paul Põldma

Vahur-Paul Põldma (kunstnikunimega Puu Estonia; sündinud 16. mail 1972) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
20. veebruaril 2002 asutas ta teatri Uus Vana Teater.
Tanel Kiik

Isiklikku

Ta on abielus ja ühe lapse isa.
Lawrence

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 80 098 inimest. Linnas oli 31 388 majapidamist ja 15 725 perekonda. Asustustihedus oli 1100 in/km². 91% elanikest rääkis esimese keelena inglise keelt, 3% hispaania keelt ja 1% hiina keelt. 18,6% elanikest olid alla 18 aasta vanad, 30,7% vanuses 18-24, 28,5% vanuses 25-44, 15,1% vanuses 45-64 ja 7,2% vanemad kui 65 aastat.
Teadmusjuhtimise strateegiad

Teadmusjuhtimise strateegia valik

Teadmusjuhtimise strateegia rakendamiseks on oluline valida sobiv teadmusjuhtimise strateegia, mis jagunevad kodifitseerimise strateegiaks ja isikupärastamise strateegiaks. 
Suures osas peaks strateegia valikul lähtuma tootest või/ja teenusest mida te pakute. Kui pakutav toode on valmistoode või teenus mis on reguleeritud on sobilik kodifitseerimise strateegia mille märksõnaks väljendatud teadmus (explicit knowledge). Kui tegu on 
millegi uuenduslikuga või pakutav toode või/ja teenus nõuab individuaalset lähenemist, peaks valitavaks strateegiaks olema isikupärastamise strateegia, mida lahenduseks varjatud teadmust (tacit knowledge) abil.
Morten T. Hansen, Bart Victor ja Andrew C. Boynton leiavad, et teadmusjuhtimise strateegia valiku suunajaks peaks olema organisatsioonis kasutatav tehnoloogia: nii on kodeerimine sobilik masstootmise paradigmast lähtuvale ning personaliseerimine sobilik üksiktootmise paradigmast lähtuvale ettevõttele.
Nudrirahu

Nudrirahu on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tamba küla alal Liivi lahes asuv 790 m² suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 169 meetrit.
Rahu koordinaadid on 58° 29′ N, 23° 40′ E. Nudrirahu asub 1,2 kilomeetrit Saluputkest edelas ja on liivase pinnamoega. Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Videosalvesti

Videosalvesti on elektroonikaseade videosignaali salvestamiseks ja taasesitamiseks. Esimestes videosalvestites – videomagnetofonides – jäädvustati analoogsignaal magnetlindile, seejärel digitaalsignaal DVD-le, mälukaardile ja kõvakettale, kusjuures järjest enam leiab kasutamist välkmälul põhinev SSD-kõvaketas.
Kõvakettaga salvestusseadet nimetatakse ka digitaalseks videosalvestiks, lühend DVR (Digital Video Recorder). Videosalvesteid toodetakse eraldi seadmetena ja samuti kombineerituna TV-tuuneriga; sel juhul kasutatakse ka lühendit PVR (Personal Video Recorder).
Digitaalse videosalvesti eriliik on võrguvideosalvesti NVR (Network Video Recorder), mis salvestab videot voogedastusena internetist, samuti veebikaamerast.
Valeri Bezzubov

Valeri Bezzubov (8. oktoober 1929 Estonia küla, Abhaasia – 9. märts 1991 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane. Tema sünnikuupäevaks määrati ametlikult 7. november – Oktoobripöörde aastapäev (nii on kirjas ka näiteks ENE 2. väljaande I köites 1985), ent tegelik kuupäev oli varasem, 8. oktoober.
Ta õppis 1937–1940 Estonia algkoolis, 1940–1943 Vladimirovka 7-klassilises koolis, 1943–1945 Suhhumi 2. poeglaste koolis, 1949–1950 ja Prokopjevski 2. töölisnoorte keskkoolis. Aastatel 1950–1955 õppis ta TRÜs.
Ta kaitses 1969. aastal kandidaadiväitekirja Leonid Andrejevist ("Leonid Andrejev ja vene realism XX sajandi algul", 665 masinakirjalehekülge).
Ta oli alates 1959. aastast TRÜ vene kirjanduse õppejõud, aastast 1973 dotsent, 1977–80 ka kateedrijuhataja. Alates 1988. aastast oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige.

Looming

Ta uuris 20. sajandi vene kirjandust, eriti põhjalikult Leonid Andrejevi loomingut. Temalt on avaldatud ka ilukirjanduslikke proosapalasid ("Lihtsad lood" – Akadeemia 2004, nr 10, lk 2213–26).

Saatesõnad=

Valeri Bezzubov on kirjutanud saatesõnad mitme vene kirjaniku tõlketeostele: Fjodor Dostojevski ("Ülestähendusi põranda alt"), Ivan Bunin ("Suure paastu esmaspäev"), Leonid Andrejev ("Saatana päevik"), Mihhail Prišvin ("Kaštšei kütked"), Aleksander Malõškin ("Kolkarahvas"), Konstantin Fedin ("Vennad"), Vsevolod Ivanov ("Niidermaad"), Andrei Platonov ("Gradovi linn"), Juri Trifonov ("Teine elu. Maja kaldapealsel. Vanamees"), Fjodor Abramov ("Kodumaja").

Tsitaat

"Leonid Andrejevi loominguga tutvusin esmakordselt ülikooli neljandal kursusel. Tahtsin teha temast kursusetöö ja siis ka diplomitöö, aga minu juhendaja arvas, et Andrejevist ei tohi kirjutada. Tol ajal arvati Andrejev veel kontrrevolutsiooniliste kirjanike hulka. Minus tekkis jonn, sest selline hinnang oli ilmselt ebaõiglane. Esimesed artiklid Andrejevi loomingust kirjutasingi suurel määral kirjaniku rehabiliteerimise soovist. Hiljem oli kahju uurimata teemast loobuda. Kui töö lõpuks kaitstud sai, tekkis suurem huvi 20-ndate aastate nõukogude kirjanduse vastu" (Noorte Hääl 22. 4. 1984, vt Kirjandus).

Isiklikku

Tema tütar on tõlkija, toimetaja ja raamatukogutöötaja Katrin Raid (sündinud 1966).
Ouessanti saar

Ouessant (prantsuse Ouessant, bretooni Enez Eusa) on saar La Manche'is Bretagne'i poolsaare loodetipu lähedal.
Pindala 15 km², kõrgus kuni 61 meetrit.
Kuulub Prantsusmaale.
Toomas Jürgenstein

Haridus

Toomas Jürgenstein on lõpetanud 1979. aastal Jõõpre 8-klassilise Kooli ja 1982. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Ta on lõpetanud 1989. aastal Tartu Ülikooli bioloogia eriala ning 1996. aastal usuteaduskonna teoloogina ja 1997. aastal sama teaduskonna religioonipedagoogika eriala.

Töökäik

Bioloogia õpingute ajal töötas Jürgenstein Zooloogia ja Botaanika Instituudi laborandi ja insenerina ning aastatel 1989–1992 Krabi Põhikooli bioloogia-, keemia- ja geograafiaõpetajana. 1996. aastast on ta filosoofia ja usundiloo õpetaja Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Filosoofiat on ta õpetanud ka Miina Härma Gümnaasiumis ja Jaan Poska Gümnaasiumis. Ta on lugenud loengukursusi Tartu Ülikoolis, Kõrgemas Usuteaduslikus Seminaris, EMK Teoloogilises Seminaris, EELK Usuteaduse Instituudis ja Tartu Teoloogia Akadeemias.

Poliitiline tegevus

Jürgenstein on 2001. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2005. aastal valiti ta Tartu linnavolikokku, kus ta kuulus hariduskomisjoni. 2013. aastast kuni 2016. aasta juunini oli ta volikogu hariduskomisjoni esimees. 2015. aastal kandideeris ta Riigikogu valimistel Tartu linnas, kuid ei osutunud 817 saadud häälega valituks. Võimalus töötada Riigikogus avanes Toomas Jürgensteinil peale Mihkel Raua Riigikogu liikme kohast loobumist 2016. aasta juunis. Riigikogu liikme ametivande andis ta 16. juunil.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tartu linnavolikokku ning osutus 195 häälega valituks.

Isiklikku

Tal on tütred Ann Tuulikki ja Leelo Aino ning poeg Joonas Anton. Jürgensteini hobideks on lugemine, looduses käimine ja tervisesport.
Gerard Beekmans

Gerard Beekmans (sündinud 1979 Hollandis) on programmeerija, kes alustas raamatu Linux From Scratch (LFS) kirjutamist ja on LFS projekti organiseerija.
Leo Kaagjärv

Leo Kaagjärv (aastani 1956 ja aastatel 1965–1989 Leo Karlov, sündinud 1. juunil 1934 Tallinnas) on eesti füüsik.
Ta lahkus aastal 1944 vanematega Saksamaale. Aastal 1949 lahkusid nad Saksamaalt Austraaliasse.
Ta elas pikka aega Austraalias Sydneys. Alates 1990. aastatest elab Tartus. Tema abikaasa on Kaarin Riives-Kaagjärv.
Ta on avaldanud ajakirjanduses rea artikleid eesti keele ja keelekasutuse kohta.
Paberraha

Paberraha (ka kupüür ja rahatäht) on paberist, riidest, metallist või plastist valmistatud seaduslik maksevahend, enamasti ristkülikukujuline. See on teine sularaha liik müntide kõrval, mis on tavaliselt väiksema nominaalväärtusega kui rahapaberid (ehkki mitte alati).
Esimesed paberrahad võeti kasutusele Tangi ja Songi dünastiate aegses Hiinas alates 7. sajandist. See arenes kaupmeeste hoiusetšekkidest Tangi dünastia ajal, kuna kaupmehed soovisid vältida suurte tehingutega kaasnevaid vaskmündikoguseid. Yuani dünastia ajal võttis paberrraha kasutusele mongolite riik. Euroopasse jõudis paberraha 14. sajandil, tänapäevasel kujul võeti see tarvitusele 17. sajandil.
Ehkki tänapäeval tagab paberraha tavaliselt riik, võib see põhimõtteliselt kehtida ka üksnes panga tagatisega. Ka nüüdisajal ei väljasta paberraha kõigis riikides üksnes riigipank.
Džainism

Džainism (sanskriti sõnast jina ('võitja')) on India usund ja filosoofiakoolkond. Kujunes lõplikult välja üheaegselt budismiga Vārdhamāna Mahāvīra (599 eKr - 527 eKr) juhtimisel protestina brahmanistliku preesterkonna, kastisüsteemi ja ohvrirituaalide vastu.
Džainism säilitas aga rea brahmanistlikke põhimõisteid, nagu näiteks karma ja hingede rändamine. Džainismi dualistliku filosoofia järgi on hinge (dživa) eesmärgiks vabanemine (mokša) materiaalse keha itkest, mis toimub individuaalse, st ilma jumala abita, eetilise enesetäiustumise teel, milles tähtis osa on askeesil. Et kõiki esemeid ja olendeid hingestatuks peetakse, rõhutab džainism ahinsa põhimõttele, millest tuleneb taimetoitluse nõue.
Budismiga seob džainismi veel usukoguduse sangha ja triratna ehk kolme kalliskivi (õige vaade, õige eluviis ja õige teadmine) olemasolu. Ka eksisteerivad džainismis sansaara ja nirvaana mõisted. Budismi bodhisattva on võrreldav džainismi vabanenute (tīrthankāra) ideaaliga. Legendid Mahāvīrast on samuti üsna sarnased Buddha legendidega.
Džainism levis Indias eriti I aastatuhande II poolel, avaldades märgatavat mõju kunstile ja eetikale. Tähelepanuväärne on maailmas esimese modaalse loogika süsteemi - sjadvaada - tekkimine samal ajal. 12. sajandil aga algas džainismi langus. Nüüdisajal on džainasid umbes 1,5 miljonit, kellest suurem osa on Lääne-India kaupmehed.
Laura Groeseneken

Laura Groeseneken (esinejanimega Sennek; sündinud 30. aprillil 1990 Leuvenis) on Belgia laulja ja laululooja.
2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "A Matter of Time". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Ta töötab IKEA-s väljapanekute disainerina. Oma kodulinnas töötab ta samuti lauluõpetajana. Ta on kirjutanud muusikat Belgia ansamblile Hooverphonic.
Piero di Lorenzo de' Medici

Piero di Lorenzo de' Medici (ka Piero Õnnetu; 15. veebruar 1471 – 28. detsember 1503) oli Firenze tegelik valitseja aastatel 1492–1494 ja Lorenzo Toreda vanim poeg.
Pärast Lorenzo küllaltki ootamatut surma sai 21-aastasest Pierost Firenze valitseja. Kuigi ta oli saanud hea hariduse, ei jõudnud isa teda kuigivõrd riigimehe tööks ette valmistada. Lisaks majanduslangusest tingitud üha kasvavale rahulolematusele Firenzes ähvardas Piero võimu ka 1494. aastal alanud prantslaste sissetung Itaaliasse. Kuningas Charles VIII-ga oli liitunud ka Milano hertsog, Medicite kunagine liitlane, samas kui paavst Aleksander VI ajas väga raskesti mõistetavat ning kahepalgelist poliitikat. Piero püüdis seetõttu jääda erapooletuks, kuid Charlesil oli Napolisse tungimiseks vaja läbida ka Firenzele kuuluvad alad. Charles esitas ulatuslikud nõudmised nii raha kui ka kindluste loovutamise osas. Piero püüdis esialgu organiseerida sõjalist vastupanu, kuid enamik firenzelasi oli sellele vastu. Seejärel üritas ta kuningaga läbi rääkida, kuid osutus viletsaks diplomaadiks ning alistus kõigile tema nõudmistele. See tekitas Firenzes suurt viha ning tõi lõpuks kaasa Medicite kukutamise. Piero ja tema vennad põgenesid, ent Firenze avas prantslastele ikkagi väravad. Piero püüdis pärast prantslaste lahkumist oma võimu Firenzes taastada, kuid edutult. Ta asus elama Rooma, kus tegeles peamiselt pidutsemisega, olles kaotanud lootuse oma võimu Girolamo Savonarola mõju alla langenud Firenze vabariigis taastada. 1503. aastal uppus ta paadisõidul, misjärel Medicite perepeaks sai tema vend kardinal Giovanni, hilisem paavst Leo X.
Roueni ülikool

Roueni ülikool (prantsuse keeles Université de Rouen) on ülikool Prantsusmaal Rouenis.
Ülikool asutati 1966.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase.
Konstantin

Konstantin on mehenimi.
2011. aasta Raadio 2 Aastahitt

2011. aasta Raadio 2 Aastahitt oli 18. Raadio 2 korraldatud muusikaküsitlus Raadio 2 Aastahitt ja -üritus. Tulemused kuulutati välja 6. jaanuaril 2012.

Unistuste bänd 2011

Kuuenda "Unistuste bändi" koosseisu valiti Ott Lepland (vokaal), Stig Rästa (kitarr), Mihkel Mattisen (klahvpillid), Reigo Ahven (trummid), Ivo Etti (basskitarr) ja Sandra Sillamaa (torupill). Aastahitigalal esitas bänd loo "Sülita vaid allatuult", mille autorid on Ivo Linna ja Ott Arder.
Veesõiduk

Nõuded

Kõik veesõidukid on kohustatud järgima veekogul liikudes üldisi liiklus- ja ohutusnõudeid (COLREG, meresõiduohutuse alased õigusaktid).