google/wiki40b huggingface dataset:
Masurius Sabinus

Masurius Sabinus oli mõjukas Rooma jurist, kes elas keiser Tiberiuse ajal (valitses 14–37 pKr).  Sabinus oli esimene jurist, kellele keiser Tiberius andis ius respodendi ehk õiguse anda protsessi pooltele oma otsuseid imperaatori nimel. Erinevalt teistest tolle aja juristidest ei olnud Sabinusel senaatori staatust. Gaiuse tunnistuse järgi oli Sabinus advokaat imperaator Nero all. Sabinusest sai 22. aastal sabiniaanide koolkonna pea.

Libri tres iuris civilis

Sabinuse peateoseks on Libri tres iuris civilis, mis Sabinuse sõnade järgi esindas tsiviilõigust. Teos on üles ehitatud vastavalt Sabinuse süsteemile: pärimisõigus, isikute õigus, käibetehingud, lubamatud teod ja alusetu rikastumine. Seda süsteemi kasutasid ka hilisemad juristid (nt Paulus, Ulpianus ja Pomponius). Teose kommentaaride põhjal on Sabinuse süsteem tänapäevaks taastatud.
Neologism

Näiteid inglise keelest

Inglise keeles on väga levinud sõnaks saanud brunch. See on kohversõna (portmanteau), mis on moodustatud sõnadest breakfast ja lunch. Kohversõna on segusõna, mis kombineeritakse kahest sõnast. Eesti keeles on sõnadest "suits" ja "udu" moodustatud kohversõna ehk sulandsõna "sudu".
Lewis Carrolls lõi sõna snark, mis on loodud sõnadest snake ja shark. Kõige sagedamini leiab neologisminäiteid teadusest, ilukirjandusest ja kirjandusest. Näiteks sõna laser tuli kasutusele 1960. aastal ning algselt oli see inglise keeles Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation.

Ajalugu

Termin "neologism" võeti esmalt kasutusele Inglismaal 1772. See oli laensõna prantsuskeelsest sõnast néologisme (1734). Uue sõna või doktriini pooldajat võib nimetada neoloogiks. Neologisme luuakse üldiselt siis, kui keegi leiab, et uuele sõnale pole selles keeles loodud veel sobivat mõistet või kui keel pole piisavalt üksikasjalik. Kõige sagedamini luuakse neologisme seadustes, valitsusasutustes ja tehnoloogias. Teine põhjus, miks luuakse neologisme, on see, et mõnel sõnal võib olla mitu tähendust või tähendus on ebamäärane.
Rosie O'Donnell

Roseann O'Donnell (sündinud 21. märtsil 1962) on iiri päritolu USA näitleja, koomik, laulja ja kirjanik.
O'Donnell sai kuulsaks televisiooni jutusaate "The Rosie O'Donnell Show" juhina aastatel 1996–2002.
O'Donnell on avalikult lesbi, 2002. aasta jaanuaris tuli ta kapist välja. O'Donnell on tuntud geiaktivist.
Ta on alates 2004. aastast abielus Kelli Carpenteriga. Neil on neli last.
Jaan Jaakson

Päritolu

Jaan Jaakson sündis Pärnumaal Enge vallas kuuelapselise pere kolmanda lapsena ning kasvas üles Velise vallas, Nurtu külas. Tema vanem vend Juhan Jaakson oli Velise vallavanem. Peres valitses rahvuslik vaimsus.
Jaan Jaakson ja tema hilisem võitluskaaslane Richard Ottomar Saaliste olid üheküla mehed ning head sõbrad. 
Pärast erruminekut elas Järva-Jaani vallas Jalgsema külas ja Paide linnas.

Haridus

Jaan Jaakson käis algkoolis Velise vallas. Seejärel läks ta Pärnu Ühiskaubanduskooli, kus õppis kaks aastat. Selle järel jätkas Jaan Jaakson õpinguid Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumis (Tallinna Reaalkool), mille lõpetas cum laude 1924. aastal.
1924. aastal siirdus õppima Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Tondi Sõjakooli tehnilisväe osakonda, spetsialiseerudes side erialale, mille lõpetas 1927. aastal, saades nooremleitnandi auastme.

Teenistuskäik

Pärast sõjakooli lõpetamist määrati Sidepataljoni teenistusse. Alates 1. juulist 1928 oli ta 3. sidekompanii 2. rühma ülem. Alates 6. septembrist 1929 oli ta 1. sidekompanii 3. rühma raadiojaama ülem.
15. septembril 1929 arvati Jaan Jaakson enda palvel reservi (1. Sidepataljoni käskkiri nr 157 paragrahv 4).
Reservis olles valiti Järva-Jaani Kaitseliidu juhiks aastatel 1931–1932. Pidas aastatel 1929–1938 loenguid tsiviilkaitsest gaasirünnakute korral ning osales Eesti Kaitseväe korraldatud ühisõppustel.

Teine maailmasõda

Saksa okupatsiooni alguses 1940. aastal ei liitunud Jaan Jaakson Saksa vägedega vaid ERNA II rühmaga. ERNA II rühm osales Eesti vabastuslahingutes liikudes Kautla rabast Tallinna peale. Suurimaid võidukaid lahinguid toimus 27. augustil Tallinna külje all Ülemiste rabas Nõukogude mereväe madruste vastu, kelle väeosa purustati täielikult. 
Seejärel võttis Erna II Wehrmachti 217. jalaväediviisi koosseisus osa 17.–27. septembril Saaremaa ja Kuressaare vallutamisest. Kuressaares aidati kohalikke punase terrori ohvrite tuvastamisega.  
Saksa okupatsiooni ajal Jaan Jaakson arreteeriti ning paigutati Rakvere vanglasse. Tõenäoliseks põhjuseks oli majanduslikest erimeelsustest provotseeritud tüli.
Pärast vangistusest vabanemist liitus Jaan Jaakson 1944. aastal Eesti sõjaväelaste baasil formeeritud 1. Piirikaitserügemendiga ning nimetati selle 3. pataljoni 10. kompanii ülemaks. Samas kompaniis teenis reamehena tema kasupoeg Kaljo Vehnik (sündinud 17. septembril 1927 Järva-Jaanis – langenud lahingus 17. septembril 1944 Luunja vallas).
Jaan Jaakson langes Emajõe forsseerimise kaitselahingutes 17. september 1944 Kavastu küla juures Tartumaal Luunja vallas, kui nende staabi punker sai Nõukogude vägede ettevalmistavas kahuritules otsetabamuse.
Rauno Kutti

Bändid

Ta on ansamblite Bedwetters ja Mushy kitarrist. Varem mänginud kitarri bändides Chop Suey, Defect, Paingreed.
2002. aastal pani Rauno kokku oma esimese bändi Chop Suey, mis aasta hiljem lõpetas tegevuse. Mais 2003 liitus ta ansambliga Defect, mis lõpetas tegevuse aprillis 2004. Esimeste bändidega kogus ta julgust, kogemust ja ideid oma muusika loomiseks.
2004. aastal liitus Rauno Pärnu bändi Paingreediga, kus oli soolokitarrist, millega saavutati suuremat tähelepanu noorte seas ning noortebändide võistluses esikohale jäädes saadi Green Christmasil 2004 avamisbändina esineda. Aasta hiljem lõpetas bänd tegevuse.
2004. aastal alustas tegevust ka Mushy, kus Rauno on soolokitarrist ja lugude autor. Mushy on saavutanud algusaastatel kõikide noortebändide ürituste esikohad (Noortebänd, HRC Noortebänd, Coca-Cola Soundwave, mille tulemusel esineti Coca Cola Soundwave'i üritusel Varssavis koos maailmakuulsate esinejatega.
2007. aasta augustis liitus Rauno Bedwettersiga, kus on soolokitarrist ja paljude lugude autor. Bedwettersi koosseisus sai MTV Europe Music Awardsil auhinna "New sound of Europe". Lisaks sellele ka 2008. aastal R2 Aastahiti ürituse raames auhinnad "Parim uus tulija" ja "Aasta hitt 2007".
Ühtlasi on Rauno osalenud eripalgelistes projektides, näiteks džässiprojektis solist Anneliis Kitsega, turundusroki üritusest alguse saanud MUSTus bändis, osalenud üksikesinejana, olnud asenduskitarrist Koit Toomele, Artjom Savitskile jne.
Tema hobideks on lumelauaga sõitmine, kitarri mängimine ja laulude kirjutamine.
Karl Leichter

Karl Leichter (13. oktoober 1902 Näpi küla, Sõmeru vald – 7. märts 1987 Tallinn) oli Eesti muusikateadlane.
Ta lõpetas aastal 1929 Tartu Kõrgema Muusikakooli teooria- ja kompositsiooni erialal (Heino Elleri klassis) ning aastal 1931 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna. Aastatel 1929–1931 töötas ta Eesti Rahvaluule Arhiivis, oli aastatel 1936–1938 Helsingis ja Stockholmis Eesti Rahva Muuseumi stipendiaat, ta toimetas Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali väljaandeid.
Ta kirjutas muu hulgas Mart Saarest.

Isiklikku

Tema abikaasa Laine Leichter oli tšellist ja tšellopedagoog.
Kadrina

Loodus

Alevikku läbib Loobu jõgi. Kadrina loodenurgas paikneb Kadrina paisjärv.

Ettevõtlus

Tööstuses on Kadrinas esikohal metalli ja puitu töötlevad ettevõtted. Puidutööstusest on esindatud Flexa Eesti AS (mööbel ja mööblidetailid), AS Plokk (lille-, pesa-, veinikastid jms) ja Pixner OÜ (mööbel). Metallitööstusest on esindatud Technobalt (HeTi Pere OÜ läks Technobaldi alla aastal 2014; erinevad keevitus- ja konstrueerimistööd) ja Inmet OÜ (metalli töötlemine). Ehitusmaterjalide tööstusest on esindatud AS Reideni Plaat (soojustusmaterjalid). Teenindavast tootmisest on esindatud autode hooldus- ja remonditöödega tegelev ettevõte Nuka Auto, OÜ Kadrina Sport (rekreatsiooni- ja majutusteenus), ilusalong Elis, OÜ Kadrina Kommunaal, AS Kadrina Soojus, OÜ Oto Ehitus. Keemiatööstust esindab HAKA Plast OÜ.

Infrastruktuur

Tänavaid on Kadrina alevikus 40 ning nende kogupikkus on 15,2 km.
Kadrinast kulgeb läbi 1870. aastal avatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee, samal aastal rajati sinna ka raudteejaam (nüüdisajal on vaksalihoone suletud ja teenindust seal enam ei toimu).
Mööda aleviku põhjapiiri kulgeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Maantee ületab raudteed Kadrina viaduktil.

Tervishoid

1945. aastal loodi Jõe tn 7 krundile haigla-ambulatoorium koos sünnitusmajaga, mis kandis nime Virumaa Maa-arstijaoskonna Kadrina haigla. 1950. aastal koliti haigla ümber Undla mõisahoonesse. Nüüdisajal on Kadrina alevikus tervishoiuasutustest esindatud Apotheka apteek Nooruse tänaval ja Kadrina Tervisekeskus Rakvere teel asuvas viiekorruselises korterelamus.

Mälestusmärgid

Kadrinas asuvad Emakeele ausammas ning mälestusmärgid Vabadussõjas langenutele ja parvlaeval Estonia hukkunutele. Samuti paikneb Kadrinas II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
Ülgase vald

Ülgase vald (saksa keeles Ilgas) oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.
Eesti Filmiarhiiv

Eesti Filmiarhiiv on Eesti filmiasutus; ühtlasi aastast 1999 Eesti Rahvusarhiivi struktuuriüksusi.
Filmiarhiivi põhiülesanne on "üleriigiliselt arhiiviväärtusega audiovisuaalsete (film, foto, video- ja helisalvestised) arhivaalide kogumine, säilitamine ja neile juurdepääsu tagamine ning arhiivijärelevalve teostamine".

Ajalugu

Filmiarhiiv iseseisva asutusena moodustati 1971. aastal (Eesti NSV Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklik Keskarhiiv, lühend: FFFRKA).
Peipsi madalik

Peipsi madalik (ka: Peipsi-äärne madalik, Peipsi rannikumadalik) on Eesti maastikurajoon, mille pindala on 807 km². Peale maismaaosa arvatakse madaliku alla ka Peipsi järves asuvad Piirissaar, Salosaar jt pisisaared. Halduslikult jääb madalik Tartu ja Põlva maakonda.
Hilisjääajal ja Holotseeni alguses oli praegune madalik vee all.
Jaan Roots (agronoom)

Jaan Roots (8. oktoober 1908, Polli vald, Pärnumaa – 27. september 1967, Tallinn) oli eesti agronoom ja mesinduse eriteadlane.

Elulugu

Jaan Roots oli kooliõpetaja ja mesiniku poeg.
Lõpetas 1927 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1934 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomina, täiendas end 1936–37 Baieri mesinduse instituudis Erlangenis ja Berliini mesinduse instituudis. Oli 1937–40 Põllutöökoja mesinduskonsulent ja 1941–44 Põllutöödirektooriumi mesinduse eriteadlane. 1937–40 ajakirja "Mesinik" ja 1941 ajakirja "Aed ja Mesila" toim ning 1944–67 Põllum-ministeeriumi mesinduse eriteadlane, ühtlasi 1945 Polli Aianduse ja Mesinduse TUI mesinduse osakonna juhataja. 1949–67 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi juhataja. liige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mesindus (tarude ehitus, mesilasperede paljundamine ja talvitumine, mee- ja vahatoodangu suurendamine).
Juravičy

Ajalugu

Arheoloogiliste uuringute põhjal asustati piirkond ligi 24 000 aastat enne Kristust. Juravičy kurgaanides tehtud väljakaevamised näitavad, et sinna on surnuid maetud ka mesoliitikumis ja neoliitikumis, kuigi välja kaevatud on üksnes paleoliitikumi asulakoht.
Kohaliku legendi kohaselt asunud seal keskajal Mižmoscie linn, mis aga hävis kodusõdade ja mongolite sissetungi tõttu. Kroonikate põhjal võib arvata, et sealne linnamägi on siiski Vidoličy kindlus, mille tatarlased aastal 1240 maha põletasid.
Juravičyt on kirjalikes allikates esmakordselt mainitud aastal 1432. Aastal 1510 andis Zygmunt I küla Bogdan Serbinile, ent aastal 1550 mainitakse seda Mazyri lossi inventariraamatutes. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas küla kuuluma Minski vojevoodkonda ja Mazyri maakonda.
XVII sajandil asusid külla elama jesuiidid, kes sinna aastal 1673 püstitasid kabeli, kuhu toodi ka imettegev ikoon. Aastal 1683 andis Jan III Sobieski asulale alevi õigused.
Sealse kiriku ehitusaastad varieeruvad. Ühtede allikate kohaselt algas ehitustöö aastal 1701 ja kirik valmis aastal 1715. Teiste allikate kohaselt algas ehitustöö aastal 1717 ja lõppes aastal 1757. Aastal 1758 viidi ikoon vanast kabelist kivikirikusse üle. Aastal 1727 sai alev õiguse esmaspäevaseks turupäevaks ja õiguse pidada neli korda aastas laata. Aastal 1756 avati alevis kool, aastal 1778 aga kolledž. Samal aastal taastati vahepeal külaks muudetud Juravičy staatus alevina.
Aastal 1793 läks Juravičy teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Linn hakkas kuuluma Minski kubermangu ja Mozõri maakonda. Aastal 1820 asusid kloostrisse jesuiitide asemel bernardiinid. Aastal 1836 ehitati alevisse ka õigeusu kirik. Novembriülestõusu järel konfiskeeriti klooster katoliiklastelt, ent aastal 1841 tagastati see katoliiklastele.  Jaanuariülestõusu järel konfiskeeriti katoliiklastelt aga nii klooster kui kirikud ja anti need õigeusu kiriku käsutusse.
Aastal 1897 oli Juravičy alevis 40 poodi, 2 kõrtsi ja 210 elamut, seal asus üks õigeusu kirik ja üks kabel. Kabel asus ka samanimelises külas, kus oli 108 majapidamist, kaks kooli, kaks tuulikut ja üks hobuveski, postkontor-telegraafipunkt, apteek, kõrts ja pood. Aastal 1901 avati alevi juures jõesadam, kust veel samal aastal saadeti teele 501 000 puuda kaupa ja kus laaditi maha 400 000 puuda kaupa.
Aastal 1919 läks Juravičy Valgevene NSV koosseisu. Samal aastal aitasid alevi elanikud üle Prõpjatsi pageda ligi 6000 Vladimir Strekopõtovi juhitud ülestõusus osalenud sõduril, veel 2000 sõdurit tabasid põgenikke jälitanud Punaarmee väeosad. Aastal 1930 liideti kaks Juravičy  küla aleviga, ent aastal 1938 muudeti alev ise külaks. Nõukogude perioodil sealne klooster suleti, kirikut hakkas kohalik kolhoos aga kasutama ehitusmaterjalina. XX sajandi lõpuaastatel tagastati kloostrikompleks kirikule ja seal avati naisklooster, aastal 2006 aga meesklooster. Ühtlasi on alustatud kloostrikompleksi restaureerimist.
Itaalia veinid

Itaalia veinide ajalugu

Itaalia veinide ajalugu ulatub üle kahetuhande aasta tagasi. Sajandite jooksul on kreeklased, etruskid ja roomlased mänginud olulist rolli erinevate veinide väljaarendamisel.
Ebe-limanutt

Ebe-limanutt (Hygrophorus chrysodon) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
RCE (filmistuudio)

RCE on Eesti filmitootja.
Jeppe Aagaard Andersen

Jeppe Aagaard Andersen (sündinud 1952) on taani maastikuarhitekt, kunstnik Gunnar Aagaard Anderseni poeg.
Ta kasutab lihtsaid geomeetrilisi vorme ning sageli vett.
Kulani

Kulani on Läänemaal Noarootsi poolsaarel asunud küla. Alates aastast 1977 kuulub Sutlepa mere kaldal asunud küla territoorium Pürksi küla koosseisu.
Arvatakse, et küla nimi tuleb sõnadest kulle ("mägi") ja näs ("nina").
Küla nime kannab ka 95,4 hektari suurune Silma looduskaitseala Kulani piiranguvöönd.

Varasem ajalugu

On oletatud, et küla tekkis kohale, kus asus 1351. aastal mainitud Kuldere küla. Allikates mainitakse Kulanit esmakordselt 1540. aasta paiku 4 adramaa suuruse Kulnisz külana. Kulanis asus Noarootsi vanim mõis Nuckhoff ning 17. sajandil rajati Kulani mõis. Veel nimekujusid: Killenisz (1548), Kollanes (1565), Kullanus, Kulleesby (1615) ning 1627. aastal Kullanäs koos mõisaga.
Kulani küla on seotud ka Noarootsi kiriku kellameestega: nimelt on teada, et vähemalt vahemikus 1642–1659 oli kiriku kellamees Bläs Thomasson Kulani külast. 1642. aastal elas ta Paslepa külas ning 1648. aastal ehitati talle varasema kellamehe koha peale elukoht.
Kulani lähedal asus ka üks Noarootsi kihelkonna üheksast teadaolevast külakalmistust.

19. ja 20. sajand

Aastatel 1866–1893 oli Noarootsi kihelkonnas Kulani vald, kuhu kuulus vaid Saare mõis. 1893. aastal sai piirkonnast Paslepa valla osa.
Carpe diem

Carpe diem (korja/kasuta päeva) on ladinakeelne väljend, mis pärineb Horatiuse oodist. Sõna carpe tähendab 'korja, nopi', kuid Horatius kasutab seda ülekantud tähenduses 'kasuta, naudi'.
Väljend esineb Horatiuse oodi 1,11 lõpureas:

Carmen 1,11

quae nunc oppositis debilitat pumicibus mare 
Tyrrhenum, sapias, vina liques et spatio brevi
spem longam reseces. Dum loquimur, fugerit invida
aetas: carpe diem, quam minimum credula postero.
Väljend muutus võtmetsitaadiks barokiajastul, kui 17. sajandi kaduvuse ja kõige toimetamise mõttetuse tunnetusele lisandus mõte, et käesolevat hetke tuleb ära kasutada ja nautida mõtlemata igavikulistele asjadele.
Aleksei Rõkov

Isiklikku

Aleksei Rõkov oli abielus dramaturg Mihhail Šatrovi tädi Nina Semjonovna Maršakiga (1884–1938). Enne Rõkovit oli Maršak abielus Kominterni tegelase Ossip Pjatnitskiga, kes samuti 1937 vahistati ja 1938 hukati. Maršak vahistati 1937, kaasaegsete tunnistuste järgi lasti maha 4. märtsil 1938, ametlikel andmetel suri koonduslaagris 1942.
Nende tütar Natalja Perli-Rõkova (sündis 22. augustil 1916) vahistati 1938 ja kuni rehabiliteerimiseni 1956 viibis 18 aastat koonduslaagrites.
Karl von Below

Karl Friedrich von Below (vene Карл Андреевич Беллау; 3. juuni 1794 Määri mõis – 15. juuli 1867 Ehmja mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane.
Ta oli major, tõeline riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 20. märtsist 1842 kuni 11. juulini 1852 ja Ehmja mõisnik Martna kihelkonnas Läänemaal.
Mohawki jõgi

Mohawk on Hudsoni jõe suurim lisajõgi, mis suubub Troy linna kohal paremalt peajõkke. Pikkus 240 km.
Narva Tööline

Narva Tööline oli Narvas 7. augustist 1940 augustini 1941 ja aastatel 1951–1962 ilmunud eestikeelne ajaleht, EKP Narva Linnakomitee ja Narva Linna TSN häälekandja.
Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Väidetavalt suleti ajaleht lugejate vähesuse tõttu.
26. juulil 1940 ilmus senise ajalehe Narvski listok (Нарвский листок) baasil ajalehe Sovetskaja derevnja (Советская деревня) esimene number, seda kuupäeva peetakse Narva Töölise sünnipäevaks. See ajaleht ilmus 4. augustini 1941, kokku ilmus 153 numbrit (1940. aastal kord nädalas, 1941. aastal kolm korda nädalas).
26. juulil 1944 ilmus ajalehe eriväljaanne, milles olid Narva linnas purustatud hoonete varemete pildid.
6. aprillist 1945 kuni sügiseni 1991 ilmus ajalehel ka paralleelväljaanne vene keeles: Нарвский Рабочий. Alates 1991. aastast ilmub ajaleht nimega Narvskaja Gazeta (Нарвская Газета). Aastast 2003 on selle ajalehe omanik ärimees Miroslav Penkovski.
Ernst Hansson

Ernst Hansson (5. aprill 1896 Helme vald, Viljandimaa – 2. aprill 1980 Vancouver) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis Tartu Ülikoolis 1917–1918 matemaatikat, 1920–1922 keemiat ja 1922–1926 (lõpetas) õigusteadust. Fraternitas Estica vilistlane.
Osales Vabadussõjas.
1925–1929 Narva 1. jaoskonna, 1929–1935 Jõgeva jaoskonnakohtunik, 1935–1940 Tartu Ringkonnakohtu liige ja alates 11. aprillist 1940 Tallinna Ringkonnakohtu osakonna esimees.
1943. aastal nimetati ta Tartu raehärraks. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 siirdus Rootsi, sealt Kanadasse.
Endel Annus (poksija)

Endel Annus (30. aprill 1922 – 4. august 1961; Tallinn) oli eesti poksija.
Annus oli poolraskekaalus (kuni 79,4 kg; alates 1951. aastast – kuni 81 kg) kolmekordne Eesti NSV meister (1946, 1948 ja 1952).
Annus osales NSV Liidu meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 79,4 kg), kuid ei jõudnud auhinnaliste kohtadeni (1948 ja 1949). Ta sai Spartaki üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1948).
Levira

AS Levira on  1997. aastal moodustatud ettevõte, mille aktsionärideks Eesti riik (51%) ja Prantsuse telekommunikatsioonikontsern TDF Group (49%). TDF-i kaudu on Levira üks osa Euroopa juhtivast elektroonilise side infrastruktuuri- ja multimeediateenuseid osutavast ettevõtete grupist. TDF-i osalusega ettevõtted on lisaks Eestile ka Soomes, Hispaanias, Ungaris, Hollandis, Monacos, Poolas ja Saksamaal. Leviras töötab 76 inimest. 
Ettevõtte varasem nimi oli Eesti Ringhäälingu Saatekeskuse AS.

Firmast

Levira on IT, meedia ja telekomi infrastruktuuriteenuste osutaja. Peakorteriga Tallinna Teletornis, on Levira Põhja-Euroopa suurim telekanalite väljastuskeskus ning peamine raadio- ja teleprogrammide edastaja Eestis. Levira haldab üht Eesti suurimatest serverimajutuskeskustest ning osutab avaliku ja privaatpilve teenuseid Levira Cloud nime all.
Levirale kuulub üle Eesti 27 mastikohta, sealhulgas Eesti kõrgeimad ehitised: Tallinna teletorn, Koeru ja Valgjärve telemastid.
Aastail 2003–2016 juhatas ettevõtet Mart Einpalu.
Vizinga

Vizinga (komi keeles Визин сикт (vizin sikt); vene keeles Визинга (vizinga)) on küla Venemaal Komis, Sõssola rajooni keskus. Elanike arv oli 2010. aastal 6810.
Kataster

Kataster (ka: kadaster) on ametlik kinnisvarade, eriti maavalduste väärtuse või tulukuse register.
1987. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1987. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 29. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 27. jaanuarist 8. veebruarini Crans-Montanas Šveitsis. Võistlustel jagati välja 10 komplekti medaleid (viis ala nii meestele, kui naistele). Esimest korda oli MM-võistlustel kavas ülisuurslaalom.
Virginia Rappe

Virginia Rappe (Virginia Caroline Rapp, 7. juuli 1895 New York – 9. september 1921 San Francisco) oli USA filminäitleja.
Roscoe Arbuckle'i süüdistati tema vägistamises, mis olevat tema surma põhjustanud. Kuigi Arbuckle kohtus õigeks mõisteti, hävitas protsess tema maine.
Aini Leik

Aini Leik (aastast 1986 Veskiväli; sündinud 18. juunil 1965 Tallinn) on endine eesti allveesportlane.
1985 võitis ta maailmameistrivõistlustel allveeorienteerumises individuaalselt kulla, hõbeda ja pronksi ning võistkonnaharjutuses kulla.
1984–1987 tuli ta 11 korda Eesti meistriks (sh 4 korda allveeorienteerumises) ning 1985 absoluutseks meistriks.
Salzgitter

Nime ajalugu

31. märtsini 1942 oli Salzgitter linna nimi, kus nüüd on Salzgitter-Badi linnaosa. Kuni 1951. aastani oli Salzgitter linnajao nimi toonases Watenstedt-Salzgitteri linnas. 1951. aastal nimetati Salzgitteri linnajagu ümber Salzgitter-Badiks; Salzgitteri nimi jäi siis vabaks ja sai selle linna uueks ja lühemaks nimeks, mida seni nimetati "Watenstedt-Salzgitter". (Tänapäeval on Salzgitter-Watenstedt väikese linnajao nimi, kus elab mõnisada inimest.)

Geograafia

Salzgitter paikneb lössiga kaetud laias orus Oderwaldi metsa ja Salzgitter-Höhenzugi ("Salzgitteri mäed") vahel. Linn ulatub kuni 24 km põhjast lõunasse ja kuni 19 km idast läände. Kõrgeim punkt on Hamberg (275 m), mis paikneb Salzgitter-Badist loodes.

Maantee

Salzgitterist põhjas on Autobahn (A 39) Braunschweigist Salzgitteri eritasandilise ristmikuni (kus saab keerata Autobahnile 7 (Kassel-Hannover)). Salzgitter on saanud viis eritasandilist ristmikku sellele Autobahnile. Salzgitterist idas on Autobahn 395 (Braunschweig-Goslar), millele jõuab Salzgitterist nelja eritasandilise ristmiku kaudu.
Veelgi enam, kaks Bundesstraßet (Saksa maanteed) läbivad Salzgitteri.

Raudtee

Salzgitteris on 6 raudteejaama. Kõige olulisem on Ringelheimis, kõige kesksem on Lebenstedtis. Salzgitteris ei ole pearaudteejaama (Hauptbahnhof). Ringelheimi jaam asub Halle-Goslari-Salzgitteri-Hildesheimi-Hannoveri liinil. Teised liinid viivad Harzi mägedesse ja Braunschweigi, läbides Salzgitter-Badi. Lebenstedtis on kohaliku liini lõpp, mis tuleb Braunschweigist ja läbib teisi rongipeatusi Salzgitteris.

Ühistransport

Salzgitteris on kolm bussiettevõtet. Bussivõrk on üsna oluline, arvestades, et Salzgitter koosneb paljudest laialipillutatud küladest.

Meedia

Salzgitteris antakse välja päevalehte Salzgitter-Zeitung ja pühapäevalehte Salzgitter-Woche am Sonntag. On veel sündmustekalender Salzgitter Szene ja onlain-ajakiri Salzgitter-aktuell. Peale selle edastatakse kaabeltelevisioonis kohalikku televisioonikanalit TV 38.

Raamatukogud

Salzgitteris on kolm avalikku raamatukogu. Pearaamatukogu asub Lebenstedtis (155 000 andmekandjat), haruraamatukogud Salzgitter-Badis (42 000 andmekandjat) ja Fredenbergis (25 000 andmekandjat).

Teater

Salzgitteris pole teatrit ega ühtegi hoonet selle tarbeks. Ometi toimub mitmes kohas etendusi. Näiteks on Salzgitter-Badis kohaliku gümnaasiumi õpilasteatris juurdunud kogukond, mis toetab amatöörnäidendeid. Nad näitlevad lavadel, kus publikut on 100–600 inimest. Peale selle on ebakorrapärased muusikalietendused.