google/wiki40b huggingface dataset:
Johann Wilhelm Friedrich von Hezel

Johann Wilhelm Friedrich von Hezel (ka Hetzel; 16. mai 1754, Königsberg – 15. juuni 1824, Tartu) oli teoloog, orientalist ja keeleteadlane, Tartu Ülikooli eksegeetika ja idamaiste keelte professor 1802–1820 ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna esimene dekaan pärast ülikooli taastamist 1802. aastal.
Hezeli isa oli pastor Königsbergis.
1780–1786 elas ta Tüüringis Ilmenau linna lähistel Grenzhammeris. Enne Tartusse tulekut õpetas ta ka Giesseni ülikoolis, kus tema loenguid kuulas saksa teoloog ja klassitsist Friedrich Karl Rumpf (1772–1824).
Hezel valdas saksa, araabia, heebrea, kreeka, prantsuse, ladina ja inglise keelt. Ta avaldas prantsuse, inglise, heebrea, araabia jt keelte õpikuid ja grammatikaid, samuti töid paleograafia ja numismaatika alalt.
Tartu Ülikoolis 19. sajandi algul toimunud võitluses ratsionalismi ja pietismi vahel seisis Hezel selgelt ratsionalismi poolel, 1809. aastal avaldas ta Uue Testamendi tõlke ratsionalismi vaimus. Selle tagajärjel võeti talt 1813. aastal õigus lugeda eksegeetilisi aineid. Ta lahkus professori ametikohalt seoses 1820. aastate alguses toimunud usuteaduskonna pietistliku reformiga.

Pere

Tema naine Charlotte Henriette von Hezel (neiupõlvenimega Schwabe, 1755–1817) tegutses peamiselt mehe sekretärina. 1779. aasta maist alates andis ta Tüüringis Ilmenaus kaheksa kuu vältel välja kaks korda kuus ilmunud naisteajakirja "Das Wochenblatt fürs schöne Geschlecht" (teistel andmetel 70 numbrit).
Hezelil oli üks tütar, kes abiellus professor Christian Heinrich Gottlieb Köchyga (1769–1828). Nende poeg oli viiulivirtuoos William Köchy (1815 – pärast 1846).
Tema poeg Johann Karl Wilhelm Friedrich von Hezel õppis 1802–06 Tartu Ülikoolis ja kaitses 1808. aastal filosoofiadoktori kraadi. Hiljem töötas ta Tartus advokaadina, linnasündikuna (1810) ja ülikooli sündikuna (1812–19) ning avaldas käsitlusi Liivimaa õigusest.

Tunnustused

Kuni Teise maailmasõjani kandis Hezeli nime praegune Juhan Liivi tänav, kus Hezel oli elanud nüüdse arhiivihoone kohal asunud majas kuni surmani. 2012. aasta veebruaris otsustas Tartu linnavolikogu nimetada Hezeli järgi kesklinnas majadeta tänava, mis viib Juhan Liivi tänavalt Karl Ernst von Baeri tänavale.
Köisfriis

Köisfriis või köisliist (saksa keeles Seilstab, inglise keeles cable moulding, rope moulding või cable decoration) on ümarvöödiga sarnanev ehisliist, mille ornamendi moodustab diagonaalsete süvisjoonte rida, nii et liistu pind sarnaneb köiega. On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Rooma arhitektuuris, seda kohtab romaani kapiteelidel, talumitel, portaalide arhivoltidel ja aknaraamistustes. Võib esineda nii horisontaalse friisina kui vertikaalse turbana.
Köiemotiiv leiab kasutust ka renessanssarhitektuuris. Eriti Portugali hilisgootika, mis kaasab renessansi elemente, nn manuelism kasutab köispunutisi ja sõlmi dekoratiivse motiivina läbivalt.
Elmar Kivilo

Elmar Kivilo (25. veebruar 1912 – 21. august 1986) oli eesti näitleja.
Õppis näitlemist Tallinna Töölisteatri õpperühmas. 1935. aastast oli Tallinna Töölisteatri näitleja, 1944. aastast surmani Vanemuise teatri näitleja.
Ta on mänginud filmides "Valgus Koordis", "Mis juhtus Andres Lapeteusega?", "Tuuline rand" ja "Ideaalmaastik".
Ta on maetud Raadi kalmistule.
Per Wieselgren

Per Väino Wieselgren (4. august 1900 Jönköping – 11. veebruar 1989 Växjö) oli rootsi keele- ja kirjandusteadlane, onomastika uurija.
Ta tegutses aastail 1930–1941 Tartu Ülikoolis rootsi keele professorina. Üks tema põhilisi uurimisvaldkondi oli rootsi sugemetega eesti onomastika uurimine. Antud teemal on ta koostanud kaks monograafiat.
Wieselgren lahkus pärast Teist maailmasõda kodumaale – Rootsi, kus koostas mitmeid keeleteaduslikke ja ajaloolisi teadustöid ja -artikleid. Ta on Korp! Sakala vilistlane.
Per Wiselgren oli ajalehe Teataja esimene vastutav väljaandja aastail 1944–1945 ja Välis-Eesti vastutav väljaandja (ansvarig utgivare). Eesti Teaduslik Selts Rootsis Lõuna-Rootsi Osakonna auliige (1972).
Theodor Albert Sprengel

Theodor Albert Sprengel (30. september 1832 Harz, Wollershausen – 4. juuli 1900 Tallinn) oli baltisaksa kunstnik.
1856–1866 oli ta Viiburis, seejärel Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1872–1877 Tallinna toomkoolis joonistusõpetaja.
Ta sai Peterburi kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse.
Ta on joonistanud muu hulgas ajaloomaale. Tema 1889 valminud altarimaal "Kristus ristil", mis asub Jõelähtme kirikus, on arvele võetud kultuurimälestisena.
White'i maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1857. aastal.
Margot Peetsalu

Elulugu

Margot Peetsalu on riigiteenistuja tütar, Riina Kallikormi õde ja Ants Peetsalu abikaasa.
Lõpetas 1972 Tartu 5. Keskkooli, 1978 TÜ arstiteaduskonna raviosakonna, 2000 (mittestatsionaarse) doktoriõppe TÜ arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (2003, TÜ), väitekiri "Long-term follow-up after vagotomy in duodenal ulcer disease: recurrent ulcer, changes in the funtion, morphology and Helicobacter pylori colonisation of the gastric mucose". Täiendas end kirurgias 1991 Jyväskyläs, 1992, 1995, 1997 Helsingi Ülikoolis, 1993 Stockholmis Huddinge haiglas, 2001 Turu Ülikoolis. Oli 1978–79 kirurgia intern, 1979–95 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla ja TÜ Kliinikumi (TÜK-i) kirurgiakliiniku kirurg, 1995–2002 TÜ kirurgiakliiniku assistent, aastast 2002 TÜK abdominaalkirurgia vanemarst-õppejõud, aastast 2005 ka kirurgiakliiniku vanemteadur.

Teadustöö

Uurinud kirurgilist gastroenteroloogiat. Osalenud mitmes seedetrakti haavandtõve diagnostikat ja ravi käsitlevas uurimisprogrammis ning TÜ Helicobacter pylori uurimisgrupis. Üle 70 teadustrükise.
Kalev Saare

Kalev Saare (sündinud 30. septembril 1974 Tartus) on eesti õigusteadlane.

Haridus

Kalev Saare lõpetas 1992 Tartu Raatuse Gümnaasiumi, 1996 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (cum laude), õigusteaduse magister (1999, TÜ), väitekiri "Eraõigusliku juriidilise isiku õiguslikust seisundist iseseisva õiguskandjana", õigusteaduste doktor dr iur (2004, TÜ), väitekiri "Eraõigusliku juriidilise isiku õigussubjektsuse piiritlemine" (Tartu, 2004). Täiendas end 2001–04 Konstanzi Ülikoolis.

Töö

Aastast 1996 oli ta advokaadibüroo Lepik & Luhaäär LAWIN advokaat. 2018. aasta seisuga on ta COBALT Advokaadibüroo vandeadvokaat. 
Aastast 2002 on Tartu Ülikooli tsiviilõiguse lektor ja aastast 2006 on ta Tartu Ülikooli eraõiguse osakonna tsiviilõiguse dotsent.

Teadustöö

Loengukursused: tsiviilõiguse üldosa, ühinguõigus. Uurimisvaldkonnad: tsiviilõigus, ühinguõigus, lepinguõigus. 7 teadustrükist.
Nigeri jõgi

Niger on jõgi Aafrikas, Lääne-Aafrika suurim jõgi. Jõe pikkus on 4138 km. See voolab läbi Guinea, Mali, Nigeri, Benini ja Nigeeria. Suubub Guinea lahte, moodustades delta.
Jõe järgi on saanud nime Niger ja Nigeeria.
Jõe ääres asuvad Bamako, Tombouctou, Niamey, Lokoja ja Onitsha linn.
Suurim lisajõgi on Benue.
Vooluhulk on täiesti ebaühtlane: suurvesi on septembrist märtsini (lõunapoolkeral on sel ajal aga suvi), mis on iseloomulik, ning vee tase on madal maist juulini.
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus

Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus (lühend ELTSA) on Kultuuriministeeriumi valitsemisala asutus, mis tegeleb laulupidude ja tantsupidude ettevalmistamise ning korraldamisega. Vastavalt ELTSA põhikirjale osaleb sihtasutus ka laulu- ja tantsupeoga seotud valdkondade riiklikult rahastatud programmide väljatöötamises ning toetavate haridusprojektide ja õppekavade väljatöötamises.

Stipendiumid

Koos Eesti Rahvuskultuuri Fondiga haldab ELTSA Gustav Ernesaksa Fondi, David Otto Wirkhausi Fondi, Anna Raudkatsi Fondi ja Ullo Toomi Fondi, millest antakse välja erinevaid stipendiume.
Raimondi puia

Levik

Taim on levinud kitsal alal Lõuna-Ameerikas Boliivias ja Peruus Andide kõrgmäestikus 3500 kuni 4500 m kõrgusel.

Kirjeldus

Kasvab umbes 3 m kõrguseks, kuid õisik on 9-10 m kõrgune. Seega on ta suurim puia ja ka suurim bromeelialine. Lehed on 1-2 m pikkused, 6 cm laiused ja terava tipuga. Võib elada 100 aastaseks, kuid õitseb vaid korra 9 kuu vältel.
Robert Gates

Suhted Eestiga

Gates osales 2008. aasta novembris Tallinnas peetud NATO-Ukraina nõukogu istungitel, mille pressikonverentsil tõdes ta, et Eesti muutis enda vastu 2007. aastal suunatud küberrünnakud hoopis suureks edulooks ning on tänaseks küberturvalisuse vallas juhtpositsioonil. Ta lisas veel, et Eesti on NATO liikmetest üks suuremaid panustajaid sõjalisse koostöösse ning rõhutas, et Iraagi valitsuse soov Eesti kontingenti oma riigis hoida on suureks tunnustuseks Eesti Kaitseväele. Samal pressikonverentsil kritiseeris ta ka Venemaa ähvardust paigutada Kaliningradi oblastisse keskmaaraketid. Ta pidas neid ähvardusi provokatiivseks.
Olga Kotova

Olga Kotova (sündinud 27. septembril 1977 Riias) on Läti alpinist. 
Ta on esimene Baltimaade naisalpinist, kes on tõusnud maailma kõrgeima mäe tippu.
Kotova lõpetas Riia 40. Keskkooli ja 1998. aastal Moskva riikliku tööstusülikooli Riia filiaali magistrikraadiga majandusteaduses. Ta on töötanud 7 aastat kommertsdirektorina firmas Sāga. Ta on Baltic Commercial Aviation Trainingi asutaja ja juht.

Alpinism

Ta võttis osa International Mountain Guidesi korraldatud Džomolungma ekspeditsioonist ja selle käigus tõusis 25. mail 2012 Džomolungma (8848 m) tippu. 
Samal päeval jõudis tippu ka teine Läti mägironija Vadim Prudnikov.

Isiklikku

Lisaks mägedes ronimisele harrastab ta suusatamist, lumelauasõitu, sukeldumist ja lainelauasõitu. 
Ta valdab vabalt läti keelt.
Aruküla lade

Aruküla lade on keskdevoni ladestiku regionaalne lade. Aruküla lademe all lamab Narva lade ja temal lasub Burtnieki lade. Lademe vanus on 384...380,5 miljonit aastat.
Ladet hakkas esimesena eristama Walther Gross aastal 1940. Lademe stratotüübiks on Kalmistu paljand Tartus. Üleilmses standardis vastab sellele Givet' lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Aruküla kihistu, milles eristatakse omakorda Viljandi, Kureküla ja Tarvastu kihistikke.
Lademe paksus Eestis on 66–97 m, Lätis aga 60-80 meetrit. 
Lademe avamusala kulgeb Eestis vööndina Ruhnust Peipsi läänerannikuni. Lade paljandub näiteks Kallaste ja Tamme pangal. Lätis avaneb see mõningate Vidzeme põhjaosa ürgorgude põhjas, samuti ka Kuramaa põhjaosas, kus see kohati ka paljandub.
Lademe kivimkoosseisus on palju liivakivi, kohati esineb selles ka domeriiti ja savi. Lade on rikas fossiilide poolest.
Lademe vana nimetus oli Tartu lade.
Angela Lansbury

Angela Lansbury (sündinud 16. oktoobril 1925 Londonis) on Suurbritannia päritolu USA näitleja ja laulja. 
Tema ema oli Põhja-Iirimaalt pärit näitleja Moyna MacGill, isa ettevõtja Edgar Lansbury ning vanaisa endine leiboristide liider George Lansbury. 
Angela Lansbury mängis 264-osalise krimisarja "Mõrv sai teoks" peategelast Jessica Fletcherit.
Jämaja kihelkond

Piirkonna ajalugu

Kuulus 13. sajandi alguses Kihelkonna-Sworve muinaskihelkonda, mille alale moodustati umbes 1228. aastal Kihelkonna kirikukihelkond. Eraldiseisev Jämaja kihelkond eraldati Kihelkonna kihelkonnast oletatavasti juba 13. sajandil. Preestri olemasolust on teateid aastast 1449.
Ala oli aastast 1233 Riia linna ja aastatel 1240–1573 Saare-Lääne piiskopi valduses.
Jämaja Kolmainu kirik ehitati arvatavasti 13. sajandil. Tollane puukirik aga hävis tules. Nüüdne, 1864. aastal rajatud kirik sai historitsistliku ilme.
Altarimaal oma süžeega "Päästa mind, Issand!" on leitav mereäärsetes kirikutes.
Vanast puukirikust on säilinud renessanss stiilis kantsel (17. sajandist) ja hiliskeskaegne raidreljeef "Maarja kuulutus" ning krutsifiksiga raidepitaaf.
Kihelkonna maadel oli ka Sääre kabel – ainus keskajal arvatavasti 14. sajandil ehitatud kabel Saaremaal, tänapäeval varemeis.

Kihelkonna alad tänapäeval

Jämaja kihelkonna alad asuvad Sõrve poolsaare kesk- ja lõunaosas, nüüdse Saare maakonna Saaremaa valla alal.
Ryan Nugent-Hopkins

Ryan Jeremy Noel Nugent-Hopkins (sündinud 12. aprillil 1993 Burnabys Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. 
Ta mängib 2011. aastast NHL-i klubis Edmonton Oilers. Ta on klubi meeskonna asekapten.
Aastal 2011 valis Oilersi ta endale NHL-i draft'is esimesena. Enne NHL-i karjääri algust mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Red Deer Rebels. Hooajal 2009–10 pälvis ta WHL-i parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy.
2015. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.
Ta on kuulunud Kanada jäähokikoondisse 2012. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tiiu Kaarlõp

Tiiu Kaarlõp (esinejanimega räppar Tiiu, sündinud 21. septembril 1988) on Eesti räppmuusik.
Třebenice

Ajalugu

Piirkonda on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1227. Toona kuulus piirkond Praha Püha Jüri kloostrile. XIII sajandi lõpus sai asula vaatamata oma väikesele elanikkonnale linnaõigused. Aastal 1363 alustati Lipá kiriku ehitamist (praegune kirikuhoone on pärit aastast 1788). Aastal 1372 rajati Košťáli mäe juurde väike kindlus. Samal sajandil rajati selle lähedale ka Skalka kindlus, mis jääb samuti linna piiridesse. Hussiitide sõdade ajal sai piirkonnast Kaplíř ze Sulevici valdus. Třebenice kujunes sisuliselt linnaks alles hiljem, XVI sajandil.
XVII sajandi lõpus algas sakslaste sisseränne sellesse piirkonda. Esimesed saksakeelsed sissekanded linnaraamatutes pärinevad aastast 1716, aga alates aastast 1769 käis kõik linna asjaajamine juba saksa keeles. XIX sajandi keskel alustati palverännakuid Teplásse sealse rauarikka veega allika juurde, selle juurde rajati ka haigla ja aastal 1926 alustas seal tegevust klooster, mis suleti Teise maailmasõja järel. Aastal 1902 ehitati Třebenicesse luteri kirik, mis suleti aga juba aastal 1928.
Tänapäeval on linnaga liidetud ka mitmed ümbruskonna külad. Nende seas on Kocourov, mida mainiti kirjalikult esmakordselt aastal 1548; Kololeč, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1436; Lhota, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1407; Lipá, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1352; Medvědice, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1209; Mrsklesy, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1251; Sutom, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1276 ja Teplá, mida on kirjalikult esimest korda mainitud aastal 1543.
Gârbău

Pildid

Üks reljeefkrohvitud maja ja selle puitnikerdustega värav. Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011
Tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament

Tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testament on testament, millele testaator (pärandaja) on alla kirjutanud vähemalt kahe teovõimelise tunnistaja juuresolekul ning millesse on ta märkinud testamendi tegemise kuupäeva ja aasta.

Teavitamise nõude rikkumine

Kui testaator ei teata tunnistajatele, et nad on palutud alla kirjutama testamendile ehk viimsele tahteavaldusele, siis on testament tühine ja testamendi alusel pärimist ei toimu. Kui tunnistajad ei saa aru, millele testaator alla kirjutas, on testament vorminõude rikkumise tõttu tühine, kuna tunnistajad ei saa kinnitada, et testaator avaldas allakirjutatud dokumendis oma viimset tahet.

Nõuded tunnistajaks olevale isikule

Tunnistajana alla kirjutanud isik ei või olla testamendiga soodustatud isik. Ka tunnistaja lähisugulased ei või olla soodustatud isikud. Sama kehtib tunnistaja abikaasa või abikaasa lähisugulaste kasuks testamendi tegemise puhul.

Tunnistajale esitatud nõuete rikkumine

Kui testamendi tunnistaja või tema lähisugulased on siiski soodustatud isikud, on testament selles osas tühine. Ehk kui testamendiga on määratud mingi osa tunnistajale, tema abikaasale, abikaasa lähisugulastele või tunnistaja enda lähisugulastele, siis need korraldused on tühised ja pärimist ei toimu.
Eesti kullafond (Onu Bella)

"Eesti kullafond" on 2011. aastal Eesti kullafondi sarjas välja antud kogumikalbum Onu Bella lauludest.
Kirsti

Kirsti on soome päritolu naisenimi. Nime on pandud ka eestlastele.
Eesti Kool Belgias

Belgia Eesti Kool (prantsuse keeles Ecole Estonienne de Belgique) on Belgias tegutsev eesti kool. Kooli juhataja on Moonika Aedmaa. Kool avati jaanuaris 2012.
Gustav Sarri

Gustav Sarri (14. mai 1921 Semipalatinski oblast, Kasahstan – 16. oktoober 1997 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
Ta sündis Semipalatinski oblastis Kasahstanis (praeguse haldusjaotuse järgi Ida-Kasahstani oblastis). Ta on lõpetanud Kasahstanis keskkooli ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Ta töötas aastal 1941 Altai krais Kulundas kooliõpetajana. Aastatel 1945–1950 töötas ta Harjumaa Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee kultuuri- ja haridustöö osakonnas vaneminspektori ja juhatajana, 1950–1961 Harju Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee haridusosakonna juhatajana ning Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu Vabariikliku Komitee sekretärina, Tallinna linnanõukogu Täitevkomitee haridusosakonna juhataja asetäitjana ja juhatajana. Aastatel 1961–1974 töötas ta EKP Keskkomitee teaduse- ja kultuuriosakonna juhataja asetäitjana ja juhatajana ning teaduse ja õppeasutuste osakonna juhatajana. Aastatel 1974–1990 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister.
Ta kuulus aastast 1950 NLKP ridadesse, ta on olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII, X ja XI koosseisu saadik.
Gustav Sarri suri 16. oktoobril 1997 Tallinnas ja maeti 28. oktoobril 1997 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema poeg Andres Sarri (1958–2011) oli tööstusjuht.
James Goldman

James Adolf Goldman (30. juuni 1927 Chicago – 28. oktoober 1998 New York) oli USA näitekirjanik ja stsenarist.
Tema vend William Goldman on samuti tuntud näitekirjanik ja filmistsenarist.
Aastal 1968 sai ta Oscari parima mugandatud stsenaariumi kategoorias filmi "Lõvi talvel" eest. Filmi lavastas Anthony Harvey, peaosades mängisid Peter O'Toole, Katharine Hepburn ja Anthony Hopkins.
Põlendikuhundlane (perekond)

Põlendikuhundlane (Melanophila) on perekond mardikalisi sugukonnast hundlased.
Perekonda kuulub 16 liiki.
Valitsusväline organisatsioon

Valitsusväline organisatsioon (lühend VVO; inglise non-governmental organisation, lühend NGO) ehk vabaühendus on rahvusvaheline või sisemaine valitsustest sõltumatu organisatsioon.
Valitsusvälised organisatsioonid on nt Greenpeace, Läänemere Bioloogid, Rahvusvaheline Geoloogiaühing.
Informalism

Informalism (prantsuse art informel) on 1945.–1946. aastal Pariisis tekkinud kunstisuund. Sarnast kunstisuunda USA-s nimetatakse abstraktseks ekspressionismiks.
Informalismi tähtsamaks esindajaks on Jean Dubuffet.
Siluhöövel

Siluhöövel on tavaliselt viimane höövel, mida kasutatakse puidu pinna silumiseks. Kui siluhöövel on korrektselt seadistatud ja seda kasutatakse õigesti, siis annab see puidule palju parema pinnaviimistluse kui lihvimine või kaapimine kaaplehega.
Tavaline siluhöövel on 20–25 cm pikk. Höövli suu on reguleeritud miinimumini, et vähendada puidu kildumist ja rebimist, ja tera lõikeserv on väga kergelt kaarjas, et vältida servade rebestamist. Siluhöövlit kasutatakse mõlema käega.
Linkuva (Kaunas)

Veršvase maastikukaitseala

Linkuvasse jääb Veršvase oja oru nõlvadel asuv Veršvase maastikukaitseala, mis moodustati sinna aastal 1995. Kaitseala loodi Veršvase oja vete ja selle oru reljeefi, samuti ka Linkuva mõisa pargi ja nahkhiirte elukohtade kaitseks. Selle pindala on 130 hektarit. Seal kasvavad balti sõrmkäpp ja kahkjaspunane sõrmkäpp, kaitsealal elavad pääsusaba, eremiitpõrnikas, pruun-suurkõrv, põhja-nahkhiir, tähnikvesilik, rohe-kärnkonn, kivisisalik, kaladest väike mudil, ogalik, viidikas ja koger.
Snetnaya Gora alamlade

Snetnaya Gora alamlade on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Pļaviņase lademe kõige alumisem alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Snetnaya Gora kihistu. Nii alamlade kui ka kihistu on oma nime saanud Snetnaja Gora kloostri järgi Pihkvas.
Eestis on alamlade 5,5–12 meetri paksune. Selle kivimid paljanduvad Karisöödil, Rõuges Ööbikuorus, Loosi ja Vastseliina ümbruskonnas, Pärlijõe kallastel Saarlase veski juures. 
Alamlademe moodustab põhiliselt rohekas- ja kollakashall savirohke dolomiit, samuti ka merglit, vähem on alamlademes savikihte. Lademest moodustavast dolomiidist võib leida soolakristalle.
Julius Johanson

Julius Johanson (ka Johannson; 5. aprill 1880 Tallinn – 18. mai 1942 Tallinn) oli Eesti autosportlane.
Aastal 1912 võitis ta Tallinna–Märjamaa–Tallinna võidusõidu. Ta võitis 1922. aastal II ja 1923. aastal III üleriikliku autode ja mootorrataste võidusõidu.
Ta kuulus mitmesse spordiseltsi, näiteks Eestimaa Jalgratturite Seltsi, Eestimaa Spordiselts Union, Tallinna Veeremängu Klubisse.
Ta oli Eesti esimese auto juht; see auto oli 1902. aastal ohvitser Fjodorovi ostetud Panhard-Levassor.
Nicolas Grenon

Nicolas Grenon (u 1375 – 17. oktoober 1456) oli prantsuse vararenessansihelilooja.
Esimesed teated tema kohta pärinevad Pariisist, kus ta töötas Notre-Dame'i katedraalis. 1403. aastal läks ta Laoni ja 1408. aastal Cambraisse. 1409. aastal asus ta tööle Bourges'is kooripoiste õpetajana ning 1412. aastal liitus Burgundia hertsogi Jean Kartmatu õukonnaga. 1419 naasis ta Cambraisse. Aastatel 1425–1427 töötas ta Roomas kooripoiste juhina. Pärast seda elas ta Cambrais, kus 1440. aastatel revideeris koos Guillaume Dufayga katedraali liturgilise muusika kogu.
Ta lõi muusikat kõikides tolle aja tähtsamates žanrites. Ta oli üks vähestest pikaealistest heliloojatest, kes kujunes heliloojaks juba 14. sajandi lõpus, kuid kelle peamine tegutsemisaeg jäi perioodi, mil arenes välja uus renessanssmuusika stiil. Tema muusikas võib seetöttu märgata nii keskaja kui vararenessansi iseloomulikke jooni.
Tema ballaadid, rondood ja virelaid on kolmehäälsed ning kõigis neis on meloodia ülemises hääles. Ta kirjutas ka motette ja missasid.