google/wiki40b huggingface dataset:
Mänsak

Alamliigid

Mänsakul eristatakse mitut alamliiki. Tema nominaatvorm pähklimänsak (N. caryocatactes caryocatactes) on levinud Euroopas ida suunas kuni Uuraliteni. Sealt ida poole elav alamliik on seedrimänsak (N. caryocatactes macrorhynchos). Seedrimänsaku nokk on natuke saledam.
Ka seedrimänsakut on Eestis kohatud. See alamliik korraldab aeg-ajalt toidupuuduse tõttu mujale massinvasioone ja on jõudnud Siberist Eestissegi, samuti Ukrainasse, Krimmi ja isegi Lääne-Euroopasse. Näiteks on seedrimänsakute parved Eestisse jõudnud 1968. aastal.
Jaapanis elab mänsaku alamliik N. caryocatactes japonica ja Lääne-Himaalajas N. caryocatactes hemispela.

Levila

Mänsak on levinud Euraasias Skandinaaviast läbi taigavööndi kuni Vaikse ookeani rannikuni, kaasa arvatud Kamtšatka, Korea, Sahhalin ja Jaapan. Eraldi asurkonnad on Kesk- ja Ida-Euroopa, Himaalaja, Hiina ja Taiwani mägimetsades.
Mänsak on Eestis ebaühtlaselt levinud väikesearvuline haudelind, teda leidub rohkem maa lääneosas. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 5000 – 10 000 paarile, talvist arvukust 20 000 – 40 000 isendile .
Mänsak on enamasti paigalind, mõnikord teeb hulgurändeid.

Välimus

Mänsalu üldpikkus on 32–35 cm. Ta on laiade tiibade ja lühikese sabaga vareslane. Sugupooled on sarnased. Noorlinnul on erinevalt vanalinnust sulestiku taustavärvus üldiselt heledam ja valged laigud tuhmimad.
Lennul eristab mänsakut pasknäärist lühem saba ja pikem nokk. Tema lend on kindlam kui pasknääril.
Mänsaku häälitsused on mitmesugused. Tavalisim häälitsus on "krrääk", mis pasknääri omast on selgema kõlaga, kõrgem ja ühetoonilisem. Hoiatushüüd on nurruv või võrisev "kurrr".

Elupaik

Mänsak elab okasmetsades ja okaspuu valdavusega segametsades. Eelistatud elupaigaks Eestis on tihedad soised kuusikud või kuuse-segametsad ja kuuse valdavusega loometsad.

Pesitsemine

Mänsak moodustab paari kogu eluks ja hoiab oma territooriumi aastaringselt. Varakevadest hilissuveni tegutseb ta peiduliselt oma pesitsuspaikade metsades.
Pesa koosneb väljast okstest ja raagudest, seest pehmemast materjalist. Enamasti paikneb pesa kuusel tüve lähedal. Mänsak on varajane pesitseja. Täiskurna 3–5 munaga võib Eestis leida alates märtsi lõpust. Munad on helesinaka taustaga ning kirjatud rohekate, hallikate ja pruunikate tähnide ja laikudega. Pojad hakkavad pesast välja lendama mai esimesel poolel. Pesakond asustab oma kodumetsa kuni suve teise pooleni. Alles suve lõpul asuvad pesakonnad hulkuma ja siirduvad pesapaigalt kaugemale. Septembris viibivad mänsakud tihti sarapikes. Osa linde jääb kohale kogu aastaks.

Toitumine

Mänsaku sügiseses toidus on väga tähtsal kohal sarapuupähklid. Ta toitub ka kuuseseemnetest, marjadest, putukatest, ussidest, vähem teiste lindude munadest ja poegadest.
Ta kogub toidutagavarasid.
Lähistroopiline kliimavööde

Lähistroopiline kliimavööde on vahekliimavööde, kus talvel valitseb parasvöötme õhumass ja suvel troopiline õhumass. Sõltuvalt kohalikkudest tingimustest lähistroopilises kliimavöödes eristatakse kolme kliimatüüpi: lähistroopiline vahemereline kliima mandrite läänerannikutel, lähistroopiline mussoonkliima mandrite idarannikul ja lähistroopiline mandriline kliima mandrite siseosas.
Lähistroopiliste alade läänerannikutel on pehme ja vihmane talv ning soe ja kuiv suvi. Talvel valitsevad seal tsüklonid ja läänetuuled, mis toovad ookeanidelt niisket õhku. Suvel on lähistroopikasse nihkunud passaattuulte vöönd ja kõrgrõhkkond, seega on seal kuumad ja kuivad suved.
Idarannikutel on talvel vähe sademeid ja temperatuurid on väga madalad kuna läänetuuled toovad mandrilt kuiva ja külma õhku. Suved on soojad ja niisked, kuna passaattuuled toovad ookeanilt niisket õhku.
Mandrite keskosas valitseb aasta läbi kuiv õhk, talvel on seal temperatuurid madalad ning suvel kõrged.
Suurim lähistroopiline ala paikneb Vahemere ääres: Kreeka, Portugal, Hispaania, Itaalia. Veel võib lähistroopilist kliimat leida Lõuna-Aafrikast, Lõuna-Austraaliast, Lõuna- ja Põhja-Ameerikast, Aasiast.
Matemaatiline bioloogia

Matemaatiline bioloogia on teadusharu, mis tegeleb elussüsteemide matemaatiliste mudelitega ehk bioloogiliste rakendustega matemaatiliste mudelite koostamise ja uurimisega. 
Lähedase tähendusega on biomatemaatika, mida võib täpsemini määratleda kui rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse bioloogilise sisuga matemaatikaülesannete lahendamisega. Mõnes käsitluses loetakse biomatemaatika ja matemaatiline bioloogia sünonüümseteks.
Matemaatilist bioloogiat võib pidada teoreetilise bioloogia osaks. Matemaatilisel bioloogial on suur ühisosa ka biofüüsika ja bioküberneetikaga.

Harud

Üheks vanemaks ja laia kasutusalaga matemaatilise bioloogia haruks on biostatistika, mis tegeleb peamiselt statistiliste mudelite väljatöötamisega bioloogiliste andmestike töötlemiseks.
Väga ulatuslik ja rikaste teoreetiliste probleemidega on dünaamiliste mudelite rakendamine bioloogias. Selle peamiseks matemaatiliseks vahendiks on diferentsiaalvõrrandite süsteemid ja nende numbriline lahendamine.
Põhiliselt 1990. aastail välja kujunenud matemaatilise bioloogia haru on bioinformaatika, mis tegeleb peamiselt molekulaarbioloogiaga seotud matemaatiliste probleemidega.
Eraldi teadusharudena on välja kujunenud ka matemaatiline ökoloogia, matemaatiline populatsioonibioloogia, matemaatiline geneetika.
Viimne reliikvia

Sisu

Hans von Risbieter, "Liivimaa parim ratsutaja", tutvub Agnes von Mönnikhuseniga. Kirik on nõus nad paari panema, kui von Risbieter loovutab kirikule püha Brigitta säilmetega reliikvia. Pulmapidu aga ründavad mässajad ja Agnese päästab sealt vaba mees Gabriel. Peagi on nende kannul klooster, Ivo Schenkenbergi kõrilõikajad ja pruudi suguvõsa.

Võttepaigad

Filmivõtted toimusid Tallinna vanalinnas, Vene tänaval Dominiiklaste kloostri käikudes ja Taevaskojas.
Pirita kloostri makett ehitati Virtsu lähedale Kukeranda.
Lätis Koiva jõe ääres jäädvustati Gabrieli, Risbieteri ja Delvigi kohtumine ning võitlus. Samas ligidal Valka lähedal Zīles oli Risbiteri mõis.
Sisevõtted toimusid Kuressaare piiskopilinnuses, Niguliste kirikus ning ka Tallinna ja Riia filmipaviljonis.

Taastamine

Eesti Filmi Sihtasutus ja Tallinnfilm leidsid 2000. aastal, et "Viimne reliikvia" on pärand, mida tuleb säilitada ka tulevastele põlvedele ning otsustasid selle originaalnegatiivi Moskvast välja osta ja ajahambast puretud koopiate põhjal taastada. Moskvast aga õnnestus hankida vaid koopia. Soomes Digital Film Finlandis kaotati pildilt kraapsud ja värinad ning korrastati värv, heli aga taastati Eestis firmas Film Audio. "Viimne reliikvia" on esimene digitaalselt taastatud eesti film.
"Viimne reliikvia" taasesilinastus digitaalselt taastatuna 15. märtsil 2002 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza.
Filmi originaalmaterjale säilitatakse Eesti Filmiarhiivis.

Vaadatavus

Esimese aastaga kogus "Viimne reliikvia" Eestis vähemalt 772 000 vaatajat. Terves Nõukogude Liidus kogus ta sama ajaga 44,9 miljonit vaatajat, millega saavutas 1971. aasta vaadatavuse edetabelis 2. koha.
Aastatel 1940–1989 Nõukogude Liidus toodetud filmide vaadatavuse edetabelis on ta 74. kohal.
Taaslinastumisel kogus ta 2002. aastal 5490 vaatajat.
Film on linastunud enam kui 80 riigis.
Kiievi kotlet

Kiievi kotlet ehk kanafileekotlet on kulinaarias erilisel viisil kanalihast valmistatud liharoog ja hästivarustatud kauplustest ostetav pooltoode – maitsevõisüdamiku ümber rulli keeratud kanalihafilee, mis on paneeritud riivsaias.

Toorained ja nende töötlus

Kanafileekotlettide koostisained on kanafilee, või, maitseroheline ja sool.
Toiduainete eeltöötluseks tuleb valmistada maitserohelise või ja vormida sellest kaks vorstikujulist kangi ning asetada need külmkappi.
Kanafilee töötlemiseks tuleb fileetükid (nii suured kui väiksed) asetada toidukile vahele, lihahaamriga kergelt haamerdada ja seejärel maitsestada.

Variatsioonid

Klassikalises retseptis on soovitatud maitsevõi valmistamisel lisada küüslauku – soovi korral lisada 1–4 küünt (läbi küüslaugupressi aetult).

Paneerimine

Enne paneerimist tuleb maitsevõi keerata väikese filee sisse, ja seejärel suure sisse ning vormida korrektsed piklik-ovaalse kujuga kotletid.
Paneerimiseks kasutatakse lahtiklopitud muna, riivsaia ja saiakuubikuid. Esmalt paneerida kotlette munasegus ja riivsaias ja siis panna külmkappi.

Frittimine

Enne frittimist paneeritakse kotlette munasegus ja saiakuubikutes. Frittimiseks läheb vaja toiduõli.
Frittida tuleks kuldpruuni värvuseni. Serveerida kuumalt pearoana.

Pooltoode

Kauplusest ostetud Kiievi kotletid pannakse harilikult külmkappi. Enne kasutamist soojendatakse need üles, näiteks mikrolaineahjus keskmisel võimsusel 2 minutit.
Sosipatra

Sosipatra Ephesosest (4. sajandi esimene pool eKr) oli uusplatonismi koolkonda esindav filosoof ja müstik, kelle elulugu kirjeldab Eunapios oma raamatus "Sofistide elulood".
Ivan Geško

Ivan Geško (ukraina Іван Гешко, sündinud 19. augustil 1979 Tšernivtsis) on Ukraina kergejõustiklane (põhidistants 1500 m jooks).

Isiklikku

Ivan Geško on 181 cm pikk ja kaalub 70 kg.
Zinaida Slavina

Zinaida Slavina (vene Зинаида Анатольевна Славина; 6. aprill 1940 Peterhof – 3. september 2019 Moskva) oli vene näitleja.
Ta lõpetas 1964. aastal B. Štšukini nimelise Teatriinstituudi. Kuni 1993. aastani töötas ta Taganka teatris. Alates 1993. aastast mängis ta Nikolai Gubenko loodud teatris Taganka Näitlejate Ühendus (Содружество актёров Таганки). Zinaida Slavina mängis filmides alates 1961. aastast.

Tunnustus

1986 – Vene NFSV rahvakunstnik
Moonakas

Moonakas ehk mõisamoonakas ehk moonamees oli mõisa põllutööline 19. sajandist kuni 1920. aastateni. Moonaka põhitöötasu oli "moon" ehk põllumajandussaadused, kuid ta võis saada ka muud tasu. Enamasti elasid moonakad koos perekonnaga mõisas nii nimetatud moonakamajas.
Anonymus (skulptuur)

Anonymuse kuju (ungari keeles Anonymus szobor) on Miklós Ligeti skulptuur, mis valmis keiser Franz Joseph I kingitusena 1903. aastal. Kuju asub Budapesti linnapargis ehk Városligetis ning see mälestab 13. sajandi vahetuse Ungari kuninga notarit ja kroonikut Anonymus Bele regis notariust.
Robert Guérin

Robert Guérin (28. juuni 1876 – 1952) oli prantsuse ajakirjanik ja FIFA esimene president.
Tema eestvõtmisel kogunesid 22. mail 1904 Pariisis seitsme riigi esindajad, kes kirjutasid alla FIFA asutamislepingule ja põhikirjale. Robert Guérin valiti samas ka FIFA esimeseks presidendiks. Sel ametikohal oli ta 2 aastat. Tema ametiaja jooksul liitus organisatsiooniga veel kaheksa liiget.
II liiga 1996/97

II liiga 1996/97 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga, II liiga, kuues hooaeg.
Köstri tänav

Köstri tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänav algab Vaksali tänavalt, ristub Lille, Vahe ja Vene tänavaga ning lõppeb umbtänavana Tallinna–Viljandi raudteeliini ääres. Tänava pikkus on 606 m. Nõukogude okupatsiooni ajal kandis tänav Linnase tänava nime.
Peter Benson

Peter Benson (sündinud 13. juunil 1943 - 06. september 2018) on Briti näitleja.
Ta on mänginud nii teatris, filmides kui ka telesarjades.
Eelkõige on Peter Benson tuntud Bernie Scrippsina Suurbritannia telesarjas "Südameasi".
Škoda Octavia

Škoda Octavia on Škoda sedaan ja universaal (Combi). 
Nii sedaanist kui ka universaalist tehti ka kiirem versioon RS. Seda on toodetud 3 põlvkonda. 2. põlvkonda hakati tootma 2004. Sellel oli suur pakiruum, hea vastupidavus ja lai mudelivalik, aga suur sisemüra. 3. põlvkonda hakati müüma 2013. Octaviat müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 76 tükki.
Küljejoon

Küljejoon (ladina linea lateralis) on veeselgroogseil (sõõrsuudel, kaladel ja kahepaiksetel) piki kere külgi ja peas asetsev elund, mis tajub vee liikumise suunda ja tugevust ning tahketelt kehadelt peegelduvaid veevoole. Nende omaduste tõttu nimetatakse küljejoont ka seismosensoorseks elundiks.
Veeselgroogsete küljejoon moodustub kas nahalohukestest või ridamisi paiknevate avade kaudu nahapinnale ulatuvatest nahasisestest kanalitest. Nahasistes kanalites paiknevad meelerakkude kogumid (nn neuromastid), mis talitlevad kemoretseptorina.
Kardinaalarv

Kardinaalarv on matemaatiline objekt, mis võib olla hulga võimsus. Kardinaalarvudega iseloomustatakse nii lõplike hulkade kui ka lõpmatute hulkade suurust.
Kardinaalarvu võib defineerida kõikide mingi hulgaga võrdvõimsate hulkade klassina. Selle definitsiooni puudus on, et see klass ei pruugi olla hulk. Sellepärast defineeritakse kardinaalarvu tavaliselt vähima ordinaalarvuna, mis on etteantud hulgaga võrdvõimas.
Kardinaalarvu, mis on lõpliku hulga võimsus, samastatakse tavaliselt naturaalarvuga, mis on elementide arv selles hulgas. Georg Cantor võttiski kardinaalarvud kasutusele naturaalarvude üldistusena.
Lõpmatute hulkade võimsused võivad ola erinevad. Neid märgitakse sümboliga ℵ (alef), heebrea tähestiku esimese tähega, ning alaindeksiga, mis on alguses naturaalarvuline. Naturaalarvude hulga  võimsust (alef-null) ("vähimat" võimsust) märgitakse selles kirjaviisis ℵ₀.
Naturaalarvu saab kasutada kahel otstarbel: esiteks (lõpliku) hulga elementide arvu kirjeldamiseks, teiseks elemendi positsiooni kirjeldamiseks järjestatud hulgas. Lõplike hulkade puhul on need kaks kontseptsiooni omavahel jäigas vastavuses, lõpmatute hulkade puhul aga läheb tarvis kaht eri mõistet. Positsiooni kirjeldamine järjestatud hulgas viib ordinaalarvu mõisteni, elementide arvu kirjeldus aga siin jutuks oleva kardinaalarvu mõisteni.

Formaalne definitsioon

Ordinaalarvu  nimetatakse kardinaalarvuks, kui igal väiksemal ordinaalarvul  on ka väiksem võimsus (st ordinaalarvu  ei saa üksüheselt kujutada ühelegi oma alamhulgale ). Selle definitsiooni võib esitada kujul , kus  on kõigi kardinaalarvude klass.

Kardinaalarvude tähistamine

Kardinaalarve tähistatakse tavaliselt kreeka tähestiku keskmiste tähtedega , et eristada neid ordinaalarvudest, mida tähistatakse tähtedega kreeka tähestiku algusest: .

Ajalugu

Kardinaalarve kirjeldas Georg Cantor, kes 1874–1884 püüdis luua hulgateooriat, mida praegu nimetatakse naiivseks hulgateooriaks.
Kõigepealt võttis ta kasutusele võimsuse mõiste kui lõplike hulkade võrdsustamise vahendi. Näiteks hulgad {1,2,3} ja {2,3,4} ei ole küll võrdsed, kuid nad on võrdvõimsad.
Edasi võttis Cantor kasutusele üksühese vastavuse, mille abil on lihtne näidata, kas kaks lõplikku hulka on võrdvõimsad. Üksühese vastavuse mõiste abil rakendas ta oma ideed ka lõpmatutele hulkadele, näiteks naturaalarvude hulgale. Ta võttis kasutusele ka loenduva hulga mõiste iga hulga kohta, mis on võrdvõimas naturaalarvude hulgaga. Loenduva hulga võimsusele andis ta nimeks  (alef-null).
Cantorit huvitas, kas iga lõpmatu hulk on loenduv. Diagonaalmeetodi abil tõestas ta, et nii see ei ole, ning kirjeldas uut võimsust (kardinaalarvu), kontiinumi võimsust, mida tänapäeval tavaliselt tähistatakse tähega c. Ta näitas, et eksisteerib vähim lõpmatu kardinaalarv () ning et iga kardinaalarvu korral eksisteerib temast suurem kardinaalarv ().
Hiljem sõnastas ta väite, mis on tuntud kontiinumi hüpoteesi nime all, nimelt, et c = . Osutus, et selle kehtivus ei sõltu hulgateooria standardsetest aksioomidest ning seetõttu ei saa seda nende põhjal tõestada ega ümber lükata.
Egiptuse keel

Egiptuse keel on Vana-Egiptuses kasutatud keel. (Mõnikord arvatakse egiptuse keele alla ka kopti keel, mida kasutavad jumalateenistustel koptid (Egiptuse kristlased).)
Egiptuse keel koos kopti keelega (Egiptuse keeled) moodustavad haru afroaasia keelte seas. Egiptuse keele kirjalikud mälestised pärinevad umbes 5000 aasta pikkusest ajavahemikust; selle pikkuse poolest on egiptuse keel esikohal.  
Kopti keelest on mälestisi kuni uusajani välja, koptieelne egiptuse keel aga sai loetavaks alles tänu 1799. aastal leitud Rosetta kivile.  See on suur steel, millel on kirjas ühe Ptolemaioste dünastia dekreet vanakreeka keeles kreeka kirjas ning egiptuse keeles hieroglüüfkirjas ja demootses kirjas. Neid tekste võrreldes pani Jean-François Champollion aluse egiptuse keele mõistmisele.
Nahkurite Torn

Nahkurite Torn (rumeenia keeles: Turnul Tăbăcarilor) on üks Sighisoara tsitadelli üheksast tornist Murese maakonnas Rumeenias. See ehitati 13.-14. sajandi paiku linna kagunurka. Sellel on ruudukujuline planeering ning väike ühte suunda kaldu olev katus. Torni eesmärk oli kaitsta Tunnitorni õueala.
Torni kuju ja asukoht väljaspool müüre viitavad asjaolule, et tegu on väga vana, kui mitte lausa linna esimese torniga. Olles täielikult puutumata, kaasa arvatud 1676, aasta surest tulekahjust, on tornil väga arhailine väljanägemine.
Fukushima I AEJ tuumaõnnetus

Fukushima I AEJ tuumaõnnetus on Fukushima I tuumaelektrijaamas 11. märtsil 2011 Sendai maavärina ja hiidlaine tagajärjel purunenud jaamas juhtunud avarii.
Selle tagajärjeks oli ulatuslik radioaktiivne reostus, mis peamiselt kahjustab mereala. Radioaktiivselt tugevasti saastatud vee leke, peamiselt 2. reaktori juurest, mis kestab siiamaani.
12. aprillil 2011 hinnati Fukushima I tuumajaama katastroof Rahvusvahelise tuumaintsidentide skaala seitsmenda (kõrgeima) kategooria katastroofiks. Ainus varasem sama kategooria tuumaõnnetus on Tšornobõli katastroof. Jaapani võimud on nimetanud Fukushima tuumaõnnetust kõigi aegade keerukaimaks.

Tuumaõnnetuse järelmõjud

Tuumaenergiast loobumise otsused võtsid vastu Šveits (aastaks 2034) ja Saksamaa (aastaks 2022).
Jelizaveta Roos-Bazilevskaja

Isiklikku

Ta abikaasa oli sõjaväelane ja Eesti vene kogukonna tegelane Ivan Bazilevski. Tema õde Meta Roos (1904–1989) oli luuletaja.
Francesco Ferruccio

Francesco Ferruccio (ka Ferrucci; 1489 – 3. august 1530) oli Itaalia sõdades osalenud Itaalia väepealik Firenzest.
Ta alustas väeteenistust Giovanni de' Medici käe all Bande Nere väesalkades. Mõlemad tõsteti ausse Rinascimento ajal, Francesco nimi on toodud ära XIX sajandi Itaalia rahvushümnis 1867.
Agnes Antik

Agnes Antik (sünninimi Agnes Lausten; 1903–1995) oli taani päritolu tõlkija.
Ta tõlkis eesti keelde nii taani kui ka norra keelest.
Ta oli alates 1924. aastast abielus Richard Antikuga.
Johann von der Hoeve

Johann von der Hoeve (ka Jan van der Hoeve) oli Liivi ordu liige ja Vindavi komtuur aastatel 1523–1527.
Johanni vanemad pole teada, aga ta pärines Geldernist Borculo valdjaskonnast de Hoevest Winterswijki lähedalt. Tema suguvõsa liikmed olid Kleve hertsogi läänimeesteks. Tema sugulane Heinrich van der Hoeve oli Liivi ordumeistri läänimees, kes sai valdusi Liivimaal 1467. ja 1475. aastal. Tema suguvõsa teine haru omas samal ajal lääne Kuramaal. Mitmed temaga arvatavasti suguluses olevad tegelased olid ka Saksa ordu liikmed.
1508. aastal oli Hoeve Narvas linnusekomtuur, 1523. aastal sai aga Vindavi komtuuriks, kellena tegutses järgmised 4 aastat. Seejärel kadus ta tükiks ajaks orduallikatest, kuid aastatel 1539–1542 on teda mainitud endise Vindavi komtuurina. Seejärel teated temast lõppevad.
Tammām Salām

Tammām Şā'īb Salām (araabia keeles تمام صائب سلام; sündinud 13. mail 1945 Beirutis) on Liibanoni poliitik, kes oli 15. veebruarist 2014 kuni 18. detsembrini 2016 Liibanoni peaminister.
25. mail 2014 läksid talle ajutiselt üle ka Liibanoni presidendi volitused, sest president Michel Sleimani ametiaeg lõppes ning parlament ei suutnud enne seda riigile uut riigipead valida. Presidendi kohuseid täitis ta kuni 31. oktoobrini 2016.
Ta on mitu korda peaministri ametis olnud Şā'īb Salāmi poeg.
Tammām Salām ei kuulu ühtegi erakonda. Aastatel 2008–2009 oli ta kultuuriminister.
Vinkt

Vinkt on küla ja osavald Belgias Deinze vallas. Ta paikneb umbes 20 km Gentist edelas.
Vinkti osavalla pindala on 9,96 km². Elanike arv oli 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 1352.
Vinkti koordinaadid on 51° 00′ N, 3° 28′ E.
Helda Riis

Elulugu

Helda Riis on kingsepa ja juuksuri tütar.
Lõpetas 1955 Tallinnas Kaubandustehnikumi, 1963 TPedI ja 1972 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1973, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Динамика численности почвенных водорослей в основных типах почв Эстонской ССР и факторы, обусловливающие ее". Oli 1966–69 ja 1972–75 EBI nooremteadur, 1975–88 vanemteadur, 1988–90 vaneminsener, 1990–93 insener.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mullavetikate kvantitatiivse dünaamika ning nende grupilise ja liigilise koosseisu selgitamine, tugeva toimega antropogeensete faktorite mõju mullavetikate kvantitatiivsele dünaamikale ja floristilisele koosseisule. 2 monograafiat ja 23 teadustrükist.
Vaimõisa kraav

Vaimõisa kraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Rangu ja Vaimõisa külas.
Kraavi pikkus on 1,9 km ning see suubub paremalt Konnaveski ojja (4,7 km suudmest). Kraavi valgala on 2 km². Lähe: (58° 58′ 50″ N, 24° 25′ 30″ E), suue: (58° 58′ 6″ N, 24° 24′ 32″ E).
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Vaimõisa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1108100.
Mona saar

Mona on saar Lääne-Indias Haiti ja Puerto Rico vahel. Pindala 57 ruutkilomeetrit. Saar on lame lubjakivilava, mida ümbritsevad pangad kõrgusega kuni 80 meetrit.
Saar on asustamata.
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Lucas Ocampos

Lucas Ariel Ocampos (sündinud 11. juulil 1994 Quilmesis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ääreründajana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.
Ta alustas klubikarjääri 2011. aastal Argentina klubis River Plate.
2012. aasta augustis liitus ta Prantsusmaa klubiga Monaco, mis mängis siis Prantsusmaa esiliigas. Hooajal 2012–13 tuli ta Monacoga esiliiga võitjaks ja alates järgmisest hooajast mängiti Prantsusmaa kõrgliigas.
2015. aasta veebruaris suundus ta laenule Marseille' Olympique'i, kellega sõlmis sama aasta juunis püsilepingu. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Itaaalia kõrgliiga klubides Genoa ja AC Milan.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Sevillaga.
Jāņamuiža raudteepeatus

Jāņamuiža raudteepeatus on raudteepeatus Valga–Riia raudteeliinil Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Jāņmuižas. Peatus on oma nime saanud küla vananenud nimekuju järgi. Päevas peatub peatuses seitse reisirongi.
Peatus asub Riiast 97,5 km kaugusel. See avati 1941. aastal ja jäi Võnnu kreisi Cēsise valda. Aastani 1942 kandis see nime Bušleja, seejärel kuni Teise maailmasõja lõpuni Priecene. Peale sõja lõppemist peatus suleti. Taas avati see aastal 1971, kandes nime 98. km izmaiņas punkts. Nüüd jäi peatus Cēsise  rajooni Priekuļi külanõukogu territooriumile. Tänapäevast nime kannab peatus aastast 1994.
Cēsise raudteejaama ja Jāņamuiža raudteepeatuse vahel on Valga-Riia raudtee kaheteeline. Peatuse ja Lode raudteejaama vahel asub Rauna jõel kultuurimälestisena kaitse all olev raudteesild, mis on kõrgeim raudteesild Lätis.
Toivo

Toivo on soome ja eesti mehenimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Toivo 2194 mehel. Toivo on Eestis populaarsuselt 77. mehenimi. Toivo oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 60).
Kõige populaarsem oli eesnimi Toivo vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 46,63 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 40,85.
Māra Mennika

Māra Mennika (sündinud 17. augustil 1978 Riias) on läti näitleja.
Ta lõpetas 2003. aastal Läti Kultuuriakadeemia kino- ja teatrikunsti osakonna. Samast aastast alates töötab Valmiera Draamateatri näitlejana. Alates 2000. aastast on ta mänginud ka telesarjades ja filmides.
Pelobiondid

Pelobiondid on veeorganismid, kes asustavad ainult veekogu mudast põhja. Kui pelobiondid elavad ainult mudasel põhjal, siis pelofiilid eelistavad asustada mudast põhja, kuid neid võib harvem leida ka teistelt settetüüpidelt.
Alma Kadastik

Isiklikku

Ta oli aastast 1950 abielus psühhiaater Heiti Kadastikuga (1926–1992); neil oli kaks poega: Tiit on arst, Mart on ajakirjanik.
Sixten, Benka, Jonte

Sixten, Benka ja Jonte on kolm sõpra Astrid Lindgreni Blomkvisti-lugudes. Nad moodustavad nn Punase roosi, mis peab suviti armutut võitlust Valge roosiga (Anders Bengtsson, Kalle Blomkvist ja Eva-Lotta Lisander), ent kuuik moodustab siiski väljaspool lahinguid sõpruskonna, kus üksteise vastu valitseb usaldus ja abivalmidus.
Sixten, kamba liider ja kolmikust füüsiliselt tugevaim, on linnakse postmeistri poeg. Poiss on kahupäine punapea. Elatakse aiaga eramus. Postmeistri peres on koer Beppo. Poisi isa rakendab Sixtenit sageli vastu selle tahtmist aiatöödel, peamiselt kõnniteede liivatamisel või muru niitmisel.
Benka kohta mainib kirjanik üksnes, et tal on palju väiksemaid õdesid-vendi.
Kamba noorim liige, Jonte, elab Timukamäel, vana Greni vahetus naabruses. Ta on oma vanemate ainus poeg ning lisaks korterile Timukamäel on perekonna valduses ka aiamaalapp linnast väljas, mida Jonte vanemad harimas käivad.