google/wiki40b huggingface dataset:
Jakob (Saare-Lääne piiskop)

Jakob (surnud 1337) oli Saare-Lääne piiskop 1322–1337.
Jakob oli Tartu piiskopkonna skolastik. Ta nimetati paavst Johannes XXII poolt Avignonis piiskopiks 3. märtsil 1322 ja ordineeriti 14. märtsil 1322 Porto e Santa Rufina kardinalpiiskopi Bérenger de Frédoli poolt. 
Jakob leppis 25. mail 1323 koos Läänemaa vasallidega kokku Haapsalu linnasarase piirid.
1326 puhkes tüli Riia peapiiskopiga.
Tartu piiskopi teatel leppis 1327 Liivi ordu maameister Reimar Hane piiskop Jakobiga kokku mõnede Läänemaa varade (bonum) osas.
Jakob ja kolm Saaremaa toomhärrat tunnistasid 26. detsembril 1333 Taani kuningliku nõukogu ja kaupmees Marquardi vahelist kokkulepet rukki kvantiteedi osas. Jakob sõlmis samal päeval kokkulepe Tallinna piiskopi Olav von Roskilde ja Eestimaa vasallide vahel.
Ta sätestas 5. septembril 1334 Vana-Pärnus otsuse rüütel Marquard Breydele Taani kuninga poolt läänistatud mõisate osas.
Jakob ja Lübecki piiskop Heinrich langetasid 15. juunil 1336 otsuse Lübecki rae ning Bertram ja Hermann Friso vahelises kohtuasjas.
Ta sai 30. aprillil 1332 paavst Johannes XXII-lt privileege. Paavst kohustas piiskoppi 6. veebruaril 1333 minema Rooma palverännakule.
Jakob suri 1337 Lübeckis.
Piiskop Jakob on teadaolevalt esimene Saare-Lääne piiskop, kes maksis kuuriale enda ametissekinnitamise maksuna (servitium communis) 1300 floriini. Sama suurt maksu, mis oli 500 floriini võrra suurem Riia peapiiskopi ametissekinnitamise tasust ja ületas kaugelt teiste Liivimaa piiskoppide omi, tasusid ka järgnevad Saare-Lääne piiskopid vähemalt kuni 15. sajandini. Et servitium communis'e suuruseks oli tavaliselt 1/3 piiskopkonna aastasissetulekust, võiks Saare-Lääne piiskopkonna sissetulekuid pidada äärmiselt suurteks ja Ivar Leimus on seetõttu küsinud, kas ei võiks Saare-Lääne piiskoppi pidada rikkaimaks meheks Liivimaal.
Pekka Kuvaja

Armas Petter Kuvaja (15. juuni 1921 Heinävesi – 21. november 2003 Tampere) oli Soome murdmaasuusataja.
Taliolümpia 50 km sõidus sai ta 1948. aastal seitsmenda ja 1952. aastal üheksanda koha. 1954. aastal sai temast esimene välismaalane, kes on Vasaloppeti suusamaratoni võitnud.
Franz Loewinson-Lessing

Franz (Fjodor) Juljevitš Loewinson-Lessing (9. märts / 25. veebruar 1861 Peterburi – 25. oktoober 1939 Leningrad) oli geoloog, teoreetilise ja eksperimentaalpetrograafia rajaja.
Loewinson-Lessing oli arsti poeg. Ta lõpetas 1879 Peterburi 3. gümnaasiumi ja 1883 Peterburi ülikooli. Oli 1889–91 mineraloogia ja petrograafia eradotsent, 1892–1902 Tartu Ülikooli mineraloogia professor, 1893–99 ühtlasi füüsika-matemaatikateaduskonna dekaan. Alustas TÜ-s põhjapanevat magmakivimite uurimist. 1902–20 oli Peterburi polütehnilise instituudi ja 1920–39 Peterburi (Leningradi) ülikooli professor, 1925–29 NSVL TA Mullainstituudi ja 1930–38 NSVL TA Petrograafiainstituudi direktor. Asutas 1935 Kamtšatka vulkanoloogiajaama ja oli selle esimene direktor. Koostas tardkivimite keemilise klassifikatsiooni.
Korraldas Tartus töötades geoloogilisi ekspeditsioone Uuralitesse, Kaukaasia ja Armeenia mägedesse, Kirgiisia steppidesse, Itaaliasse, Šveitsi jm. Tema nime kannab Novaja Zemljal mägi ning Kuriili saarestikus vulkaan ja mäeahelik, tema järgi on nimetatud mineraal lessingiit.
NSV Liidu Teaduste Akadeemia liige.
Lehepill

Lehepill ehk tohupill ehk heinapill on mänguriistana kasutatav sireli- või haavaleht või kasetohuriba, mis pingutati huulte vahele või vastu huuli ning puhuti.
Lehepilliga võidi mängida soolot või mängida kokku teise pilliga. Näiteks on teateid lehepilli ja kandle kokkumängimisest.
Fay Weldon

Fay Weldon (sündinud 22. septembril 1931) on inglise kirjanik.
Fay Weldon on õppinud Saint Andrewsi ülikoolis majandust ja psühholoogiat.
Ruuga tamm

Ruuga tamm on kaitsealune tammepuu Võru maakonnas Rõuge vallas Väiku-Ruuga asulas Kõivu talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958.
Puu ümbermõõt on 611 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
Endel Taniloo

Endel Eduard Taniloo (sünninimi Danilov; sündinud 5. jaanuaril 1923 Tartus) on eesti skulptor.
Taniloo on peamiselt loonud figuraal-, portree- ja monumentaalskulptuure. Üks tuntumaid neist on helilooja ja koorijuhi Juhan Simmi hauamonument Tartus Raadi kalmistul.

Elulugu

Endel Taniloo õppis aastatel 1940–1943 Tartu Õpetajate Seminaris, 1943–1944 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas. Aastal 1944 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Aastatel 1944–1946 oli ta sõjavang Nõukogude Liidus Novosibirskis ja Kemerovos. Pärast vabanemist õppis ta aastatel 1946–1952 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis.
Endel Taniloo on töötanud Tartu Kunstikoolis õpetajana alates 1959. aastast. Ta oli aastatel 1992–1995 Tartu Ülikooli maaliosakonna õppejõud.
Endel Taniloo oli Kunstnike Liidu Tartu osakonna esimees aastatel 1977–1987, hiljem pikka aega juhatuse liige.
Endel Taniloo on korporatsioon Revelia vilistlane (1990), Vanemuise seltsi auliige ja Eesti Rahva Muuseumi Sõprade Seltsi liige.

Isiklikku

Ta on abielus Heljo Tanilooga ja seda 70 aastat (2019 suvi). Tema poeg Urmas Taniloo on orelikunstnik ja tütar Airike Taniloo-Bogatkin on skulptor ja keraamik.

Muuseum

Tartus Jakobi tänaval asub tema kortermuuseum (Skulptor Endel Taniloo kortermuuseum).
Vormsi Püha Olavi kogudus

EELK Vormsi Püha Olavi kogudus on luterlik kogudus Vormsis, mis kasutab Vormsi kirikut.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on alates 1989. aastast Tiit Salumäe, diakon Ants Rajando, juhatuse esimees Ene Rand, organist Malle Hokkonen.
Jumalateenistused on kuu 2. ja 4. pühapäeval algusega kell 11.00 Vormsi kirikus.
Clay maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1807. aastal.
Põhja-Makedoonia suursaadik Eestis

Põhja-Makedoonia suursaadik Eestis on Põhja-Makedoonia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Põhja-Makedoonia suursaatkonnas Tallinnas.
Tervitus

Tervitus on komme või rituaal, millega inimesed kohtumisel annavad märku austavast või sõbralikust suhtumisest teineteisesse või ka oma suhete iseloomu säilimisest või muutumisest.
Kõige tavalisem sõnalise tervitamise viis eesti keele kõnelejate seas on sõna "Tere!" ütlemine. Väga levinud on ajakohased tervitused "Tere hommikust!", "Tere päevast" ja "Tere õhtust!" ning nende argikeelsed variandid "Tere hommikut!" ja "Tere õhtust!".
Muid tervitusväljendeid: "Tervist!", "Tervitus!", "Terekest!", "(H)allo!", "(T)šau!", "(T)sau!", "Hei!".
Vanasti oli kombeks vastata tervitusele "Tere!" – "Tere jumalime!"
Tänapäeval on tervituse "Tere!" tavaline formaalne vastus samuti "Tere!", kuid sageli vastatakse ka vähem formaalse topeltteretusega "Tere-tere!"
Tervitusega kaasneb enamasti silmside.
Sõnatut tervitust märgib tavaliselt kerge pea- ja/või käeliigutus.
Tervitusega võivad kaasneda ka mitmesugused füüsilised kontaktid, näiteks kätlemine, embamine, patsutamine, suudlemine.
Jaagu talu (Kirbla kihelkond)

Jaagu talu on talu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (endisaegse haldusjaotuse järgi Kirbla kihelkonnas) Kelu külas.
Talukompleks on arvele võetud riikliku kultuurimälestisena.
Taluhooned on enamikus ehitatud 19. sajandi IV veerandil. Taluhooned on teiste seas rehielamu, meeait, kalaait, vilja- ja jahuait, laut.
Lehti Metsaalt

Lehti Metsaalt (7. juuli 1933 – 8. oktoober 2003) oli eesti literaat ja ajakirjanik. Ta tegutses ka balletikriitikuna ja osales alpinistide ekspeditsioonidel.

Elu ja töö

Ajaleht Säde 1952-53 ja 1955-59.
Ajaleht Noorte Hääl 1959-61
Ajakiri Nõukogude Naine mittekoosseisuline toimetaja 1965-67
Estonia teatri kirjandusala juhataja 1967–1973.
Tallinna Koreograafiakooli teatri- ja balletiajaloo õppejõud 1975–1976.
Ta oli tegev Tallinna Kultuuriülikooli lektorina. 
Kirjandushuvilisena aitas Lehti Metsaalt kaasa Ilmi Kolla jõudmisele kirjandusse.

Poliitiline tegevus

Lehti Metsaalt osales 25. märtsil 1988 Tallinnas A. H. Tammsaare monumendi juures MRP-AEG eestvõttel aset leidnud meeleavaldusel ja pani monumendi juurde koos Henno Arraku, Endel Ratase ja Sander Sissiga 1949. aasta märtsiküüditatute mälestuseks pärja.
14. juunil 1988 toimus Moskvas  mitmete liiduvabariikide sõltumatute organisatsioonide demonstratsioon Mägi-Karabahhi probleemi kiiremaks lahendamiseks. Selle käigus arreteeriti Lehti Metsaalt koos kolme teise Eesti esindajaga, Aet Liinati, Jüri Miku ja Sander Sissiga, ja neilt võeti ära loosungid ning kaks vutlarisse pakitud Eesti rahvuslippu. Protestiks kinnipidamise, lippude konfiskeerimise ja selle vastu, et arreteerimisel kasutasid miilitsad väljendit “fašistlik”, kuulutas Metsaalt koos teiste arreteeritutega välja näljastreigi. Kui nad 16.juulil 1988 vabastati, lubati neile lipud Tallinnasse järele saata. Et seda ei tehtud, alustas Metsaalt koos Sissiga uuesti näljastreiki, millega hiljem ühinesid Avo Üprus, Hans H. Luik, Eve Pärnaste jt.  Lipud saabusid paarkümmend päeva hiljem. 
ERSP asutajaliige (20. august 1988).

Looming

Lehti Metsaalti lüürilise kallakuga lühiproosat sisaldav “Tähtede langemise ööd” ilmus koos Jaan Kaplinski, Viivi Luige, Hando Runneli ja Ly Seppeli esikkogudega kassetis  “Noored autorid 1964”. Tema tekstidele on teinud laule helilooja Gennadi Taniel
Kuulus alates 1960. aastast NSVL Ajakirjanike Liitu ja ENSV Teatriühingusse.
Anneli Randla

Anneli Randla (sündinud 15. jaanuaril 1970 Tallinnas) on Eesti arhitektuuri- ja kunstiajaloolane.

Elulugu

Lõpetas 1988 Tallinna 21. Keskkooli, 1993 TÜ ajaloo osakonna, 1995 Budapesti Kesk-Euroopa Ülikooli magistriõppe ja 1999 Cambridge'i Ülikooli doktoriõppe; M.A. (1995, Kesk-Euroopa Ülikool), väitekiri "Dominican Architecture in Livonia", Ph.D. (1999, Cambridge'i Ülikool), väitekiri "The Architecture of the Mendicant Orders in Northern Europe". Täiendas end 1994 Jeunesse & Patrimoine'i arhitektuuri restaureerimise kursustel Pariisis ja St. Antoine'is. 1999–2000 Eesti Kunstimuuseumi filiaali teadur, 1999–2000 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi teadussekretär, 2000–04 Muinsuskaitseameti (aastani 2002 Muinsuskaitseinspektsioon) peadirektor, aastast 2004 peadirektori asetäitja teadusalal, aastast 1999 ühtlasi Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi ja restaureerimisteaduskonna õppejõud.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti ja Põhja-Euroopa keskaegne sakraalarhitektuur, muinsuskaitse ajalugu ja korraldus. Umbes 20 teadustrükist.
Emmaste kihelkond

Ajalugu

Kihelkond asus praeguse Hiiu maakonna Emmaste valla alal. Kihelkond moodustati aastal 1866 Käina kihelkonna lõunapoolsest osast. Kihelkonnakirik valmis aastal 1867. 20. sajandi algul ehitati Sõru sadam.
Jaak Lõhmus (režissöör)

Jaak Lõhmus (sündinud 25. aprillil 1955 Tartus) on eesti stsenarist, režissöör ja filmikriitik.
Lõhmus õppis aastatel 1981–1988 Tartu Ülikoolis rahvaluule ja soome-ugri keeleteaduse erialadel.
Aastast 1984 tegutses ta Tallinnfilmis režissööri abi ja assistendina. Ta on olnud ajakirja Teater. Muusika. Kino, Kultuurilehe ja Eesti Ekspressi TV-Nädala filmi- ja tv-toimetaja, 1998–2000 Postimehe kultuuritoimetuse filmitoimetaja. Pidanud loenguid Eesti, Euroopa ja maailma filmiajaloost Tallinna Pedagoogikaülikooli, Balti Filmi- ja Meediakooli ja Eesti Kunstiakadeemia üliõpilastele ja magistrantidele. Lõhmus on avaldanud Eesti ajakirjanduses rohkem kui 400 filmikirjutist.
Jaan Riet

Jaan Riet (27. märts (15. märts) 1873 – 28. juuli 1952) oli eesti fotograaf.

Elulugu

Jaan Riet sündis Viljandimaal Abja vallas Perakülas, puusepp Hans Rieti lasterohkes peres. Ta õppis Peraküla vallakoolis. Aastatel 1887–1894 töötas ta Viljandis sugulase Henn Rieti veiniäris. Järgides Jakob Hurda üleskutset üldrahvalikult vanavara koguda, saatis Riet aastatel 1890–1897 Jakob Hurdale ja Matthias Johann Eisenile 75 poognat vanasõnu, mõistatusi, kõnekäände ja vanarahva uskumusi. 
1902. aastal sõlmiti Jaan Rieti ja Maria (hiljem Marie, 1880–1959) Udelti abielu. Marie Riet õppis 1905. aastal Dresdenis fotokunsti ja 1909. aastal Leipzigis Bruno Wiehri fotoäris. Jaanil ja Mariel oli kaks tütart: Hilja Riet (1905–2006), kes õppis Pallase Kunstikoolis ja tegutses hiljem peamiselt fotokunstnikuna, ning Elma Tünder (1910–1987, sündinud Riet). Üle 50 aasta tegeles Jaan Riet fotograafiaga, jäädvustades Viljandi sündmusi ja inimesi. 1951. aastal tõsteti fotograaf koos perega välja oma majast, mis oli ühtlasi ta fotoateljeeks. Need sündmused mõjusid laastavalt mehe tervisele, 1952. aastal Jaan Riet suri.

Tegevus fotograafina

Juba veiniäri sellina tegeles Jaan amatöörfotograafiaga ning 1897. aastal läks ta Tallinnasse end täiendama. Fotograafia-alased teadmised omandas Riet Tallinna fotograafi Hans Kristini juures. Esimene fototöö, mis on registreerimisraamatusse kirja pandud, pärineb 1896. aasta 14. veebruarist.
Viljandisse asus fotograaf uuesti 1898. aastal. Samal aastal avas Riet tolleaegse Liivimaa kuberneri loal isikliku fotoateljee. 1903. aastal täiendas Riet end Saksamaal Frankfurdis. Kui Jaan Riet Esimesse maailmasõtta kutsuti, hakkasid ateljees portreesid tegema pere naised, kes jätkasid seda ka hiljem.
Riet huvitus ka stereofotograafiast ning 1936. aastaks oli stereofotode kollektsioon sedavõrd suureks kasvanud, et sündis 547 võttest koosnev "Kodumaa stereopiltide kogu". 21. mail 1936 valiti Riet Eesti Meisterfotograafide Ühingu asutamiskoosolekul revidendiks. 
Rieti ateljee tegutses täpselt 50 aastat, see suleti 1948. aastal. Viimased fotod tegi Riet samuti 1948. aastal – viimane võte äriraamatus on registreeritud 21. märtsil 1948.
Cyril Collard

Cyril Collard (19. detsember 1957 Pariis – 5. märts 1993 Pariis) oli prantsuse kirjanik, helilooja ja filmilavastaja.
Cyril Collard lavastas filmi "Metsikud ööd" (1992; prantsuse "Les nuits fauves"), kus ta ise oli ka stsenarist, muusika autor ja peaosatäitja. Film põhineb tema samanimelisel autobiograafilisel romaanil, mis ilmus 1989. aastal. Film võitis neli Prantsuse Kunstide Akadeemia auhinda Césari (parim lavastustöö, parim film, parim uustulnuk, lootustandvam noor näitleja). Collard suri paar päeva enne auhindade kätteandmistseremooniat.
Cyril Collard oli biseksuaalne. Ta suri 35-aastasena AIDSi.
Lehtma sadam

Lehtma sadam (sadama kood: EE LHT) asub Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallasLehtma külas. Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 532 m. Sadama territoorium hõlmab 126 600 m² maa-ala ja 89 000 m² veeala. Suurim võimalik laev: pikkus 130 m, laius 16,5 m, süvis 4,2 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,5 m.
Sadama geograafilised koordinaadid on 59° 4′ 0″ N, 22° 42′ 0″ E.
Doni rinne

Doni rinne (vene keeles Донской фронт) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väeüksus.

Ajalugu

Moodustati 28. septembril 1942. aastal Stalingradi rindest. Rinde koosseisu kuulusid 1. kaardiväearmee, 21., 24., 63., ja 66. ning 4. tankiarmee ning alates 1. jaanuarist 1943. 57., 62. ning 64. armee. Oktoobrist kuni novembri esimese pooleni oli rinde ülesandeks siduda rünnakutega Stalingradist põhjas olevaid Saksa vägesid ning vähendada survet Stalingradi rindele. Novembri keskpaigast alates osales rinne operatsioonis Uranus, mille käigus piirati koostöös Stalingradi ja Edelarindega Stalingradis võitlevad sakslased ümber. Alates jaanuast kuni veebruari alguseni oli rinne hõivatud Stalingradi koti elimineerimisega. 1943. aasta veebruaris nimetati rinne ümber Keskrindeks.
Kogula mõis

Kogula mõis (saksa keeles Koggula) oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Seksuaalfunktsiooni häire

Statistika

Küsitleti naisi ja mehi vanusevahemikus 18–59 eluaastat ning selgus, et seksuaalprobleemid on tegelikult tavalised ja laialt levinud probleemid.

Kõige levinumad probleemid

Enamus seksuaalfunktsioonihäireid on seotud ihaga, erutusega ja orgasmiga.

Ihahäired

Ihahäire ehk sugutungi häire väljendub selles, et inimesel ei ole enam sugutungi. Kusjuures sugutungi kadumist põhjustavad ka muud faktorid, mille puhul ei saa ihahäirest rääkida. Näiteks depressioon või mõnuainete või mingite ravimite mõju.

Erutushäired

Meestel on erutus otseselt seotud peenise erektsiooniprotsessiga ning naistel vastavalt kliitori suurenimisega. Meeste kõige levinum erutushäire ongi erektsioonihäire, mispuhul räägitakse sageli impotentsusest. Naiste puhul väljendub erutushäire sageli lubrikatsiooni puudumise näol.

Orgasmihäired

Orgasmi saavad mõlemad sugupooled, kus meestel kaasneb sellega seemnepurse ehk ejakulatsioon. Naistel väga levinud orgasmihäire on orgasmi hilinemine või hoopis ära jäämine. Meeste suurim probleem seevastu on enneaegne ejakulatsioon, mis noorematel inimestel võib esineda kohe pärast peenise tuppe viimist või lausa enne erektsiooni.

Narkootikumid ja mõned ravimid

Libiido vähenemist võivad esile kutsuda alkohol, antidepressandid, antipsühhootikumid, mõned hormonaalravid ja epilepsiaravimid jne. Vaegejakulatsiooni võivad põhjustada antidepressandid, antipsühhootikumid jne.
Robert Abolin

Robert Abolin (18. mai 1886 Riia kreis – 27. jaanuar 1938 Leningrad; vene keeles Роберт Иванович Аболин; läti keeles Roberts Āboliņš) oli läti päritolu geobotaanik, mullateadlane ja loodusgeograaf, Ida-Siberi ja Kesk-Aasia uurija, üks maastikuteaduse rajajaid.
Ta arreteeriti 1937. aastal. Ta hukati Leningradis. Teiste versioonide järgi suri ta 1939 laagris või vabastati 1938.
Valdai kõrgustik

Valdai kõrgustik (vene keeles Валдайская возвышенность, Валдай) on ulatuslik kõrgustik Ida-Euroopa lauskmaa loodeosas Tveri oblasti lääneosas ja Novgorodi oblasti lõunaosas. Laiemas mõttes Valdai kõrgustiku koosseisu kuuluvad ka Tihvini ja Vepsa kõrgustik Leningradi ja Pihkva oblastis ning mõned teised kõrgustikud Tveri ja Smolenski oblastis. Keskmine kõrgus on 150-250 m, kõrgeim tipp 346,9 m.
Valdai kõrgustiku pealiskord koosneb karboni ajastu lubjakivist, merglist ja savist, ta on kaetud mandrijää ning liustikujõgede ja jääjärvede setetega. Loodenõlv on järsk, kagunõlv on lame. Pinnamood on künklik, peamised pinnavormid on moreentasandikud. Esineb palju järvi, sealhulgas Ülemvolga järvestik (Peno järv, Vselugi järv, Volgo järv jt), Seligeri järv ja teised. Valdai kõrgustik on tugevalt soostunud. Kõrgustiku kaguosaga külgneb Valdai jääaja lõunapiir. 
Kõige kõrgem punkt on 346,9 meetri kõrgune küngas Tsna ülemjooksul, mille mitteametlik nimi on Verhuška Valdaja. Ta asub Tveri oblasti Võšni Volotšoki rajoonis Potšinoki külast 2,5 km kagu suunas punktis koordinaatidega 58° 18′ 0″ N, 33° 54′ 0″ E.
Valdai kõrgustik on Volga jõgikonna ja Läänemere vesikonna veelahe. Kõrgustikul saavad alguse Volga, Daugava, Dnepr, Lovat, Msta, Pola, Mologa ja teised jõed.
Willem Einthoven

Willem Einthoven (21. mai 1860 Semarang – 29. september 1927 Leiden) oli hollandi arst ja füsioloog, kes leiutas 1903. aastal esimese kasutuskõlbliku elektrokardiogrammi ja pälvis selle eest 1924. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Einthoveni isa oli arst Hollandi Ida-Indias Semarangis, kuid ta suri, kui Willem oli alles laps. Ema naasis Hollandisse ning asus lastega elama Utrechti. Willem lõpetas 1885. aastal meditsiini erialal Utrechti Ülikooli.
Juba enne Einthoveni aega teati, et süda tekitab elektrilisi impulsse, kuid nende mõõtmiseks ei olnud muud meetodit, kui elektroodide kinnitamine otse südamelihasele. Pärast oma seadme leiutamist kasutas Einthoven seda mitmete südamehaiguste uurimisel. Ta töötas Leideni ülikoolis.
Einthoven valiti Londoni Kuningliku Seltsi, Leopoldina, Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia ning Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks.
Pereslavl-Zalesski

Ajalugu

Pleštšejevo järve ümbrus oli asustatud juba meie ajaarvamise alguses, kui seal elasid soomeugrilased.
Linna, algselt Perejaslavl-Zalesski asutas 1152 Juri Dolgoruki Zalesje pealinnaks. Nime võttis ta Lõuna-Vene aladel asunud Perejaslavli järgi; alles hiljem lühenes nimi Pereslavliks. Pereslavl-Zalesski on võimalik tõlkida ka "metsatagune Pereslavl". Linnaks sai ta 1178.
Dmitri Aleksandrovitš, kes oli 1276–1294 (vaheajaga) Vladimiri suurvürst, elas ise Pereslavlis, mistõttu see oli sellal faktiliselt Vladimiri vürstiriigi pealinn. 1302 liideti Pereslavl-Zalesski Moskva vürstiriigiga.
1382. aastal ja 1408. aastal vallutasid ja röövisid linna paljaks Kuldhordi väed, 1608. aastal Segaduste ajal Rzeczpospolita väed.
1692 rajas Moskva tsaar Peeter I Pleštšejevo järvele väikese laevastiku, millest kasvas välja Venemaa sõjamerelaevastik.
Raudteeülesõidukoht

Raudteeülesõidukoht on raudtee rööbastee ja maantee samatasandiline ristumiskoht. Ohutuse tagamiseks varustatakse ülesõidud tänapäeval tõkkepuude ja fooridega.
Linnasisestel hõreda liiklusega raudteeülesõidukohtadel on tihtipeale vaid ohutusmärgistus.
Epitsükkel

Epitsükkel on ajalooline mõiste astronoomias, mida kasutati taevakehade orbiitide kirjeldamiseks. Matemaatiliselt on see tavaline ringjoon.

Mõiste sisu

Mõnedes geotsentrilistes maailmasüsteemides ja ka mitte geotsentrilistes maailmasüsteemides kirjeldati planeetide orbiite kahe ringjoone abil: esimesel ringjoonel liikus teine, harilikult väiksem ringjoon. Teist, väiksemat ringjoont, millel planeet liikus, nimetatigi epitsükliks.
Arvatakse, et mõiste võttis esimesena kasutusele Apollonios Pergest. Tuntuim epitsüklite kasutaja oli Klaudios Ptolemaios. Mõistet kasutati astronoomias kuni Johannes Kepleri avastatud elliptiliste orbiitide kasutuselevõtuni.
Heinrich von Heimburg

Heinrich von Heimburg (ka Hinnenberg) oli Liivi ordu maameister aastatel 1246–1248.
Heinrichi isa oli tõenäoliselt Lupold von Heimburg. Ta pärines Ida-Saksimaalt Heimburgist Halberstadti lähedalt. Tema suguvõsa kuulus esialgu ministeriaalide hulka. 13. sajandi alguses oli see üks Saksi hertsogkonna mõjukamaid.
1239 on Heimburgi märgitud Saksa ordu rüütelvennana Langelnis. Tal olid väga lähedased toonase Braunschweigi hertsogi Ottoga, kes kutsus teda oma kalleimaks sõbraks. 1240. aastal on teda mainitud rüütelvennana Mergentheimis kõrgmeister Konrad von Thüringeni lähikonnas. Kuus aastat hiljem nimetati ta Liivi ordu maameistriks, kuid juba kaks aastat hiljem pöördus ta Saksamaale tagasi.
Merileid Saava

Merileid Saava (eesnime rööpkuju: Merilaid, sündinud 10. septembril 1941 Ahja vallas Tartumaal) on Eesti arstiteadlane ja toitlustusteadlane.

Elulugu

Merileid Saava on talupidaja tütar ja Astrid Saava õde.
Lõpetas 1959 Tartu 2. Keskkooli, 1965 TÜ arstiteaduskonna, 1967–70 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi (EKMI) aspirant, meditsiinikandidaat (1971, TÜ), väitekiri "Содержание липидов в сыворотке крови у некоторых групп населения Эстонской ССР". Oli 1965–67 EKMI biokeemia laboris ordinatuuris, 1967 ja 1970 sama labori nooremteadur, 1974–81 vanemteadur, 1981–84 profülaktilise kardioloogia osakonna vanemteadur, 1984–86 Kardioloogia Teadusliku Uurimise Instituudi kardioloogia osakonna vanemteadur, 1986–2007 toitumise ja ainevahetuse uurimise osakonna juhataja, 1991–97 ka teadussekretär.

Teadustöö

Uurimusi toitumisest ja ainevahetusest ning nendega seostuvaist terviseprobleemidest ja nende ennetamisest. Olnud ENSV Tervishoiuministeeriumi laste-peadietoloog, Eesti Teaduste Akadeemia toitumisprobleemide teadusnõukogu ja Sotsiaalministeeriumi toitumissoovituste nõukogu liige, Üleliidulise Gerontoloogia ja Geriaatria Seltsi, Eesti Biokeemia Seltsi, Eesti Hügienistide Seltsi jm liige; Toitumisteaduse Seltsi juhatuse liige. Eesti Vabariigi teaduspreemia 1996 (kollektiivis). Üle 160 teadustrükise, üle 80 aimeartikli.
Mölder (perekonnanimi)

Mölder on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mölder 1216 inimesel: 574 mehel ja 642 naisel. Perekonnanimede levikult on Mölder meeste puhul 45. kohal ja naiste puhul 46. kohal.
Ed Lauter

Ed Lauter (sündinud 30. oktoober 1940 – 16. oktoober 2013) oli USA näitleja.
1936. aasta taliolümpiamängud

1936. aasta taliolümpiamängud olid IV taliolümpiamängud, mis toimusid 6.–16. veebruarini 1936 Saksamaal Garmisch-Partenkirchenis.
Garmisch-Partenkirchen on tuntud ka nimelühendiga Ga-Pa. Garmisch on rajatud aastal 802 (esimene ajalooline mainimine), Partenkirchen aastal 257. Asulad ühendati 1935. aastal. 
Garmisch-Partenkirchen asub Lõuna-Saksamaal Baieris, umbes 70 km Münchenist. Alpide jalamil, 710 meetrit üle merepinna.
Olümpialinnaks kinnitati ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal.
Korralduskomitee president oli Dr. Karl Ritter von Halt (1891–1964).
Olümpiamängudel osales 28 riiki. Esmakordselt võtsid osa Austraalia, Bulgaaria, Hispaania, Kreeka, Liechtenstein, Türgi. 
Mängudel osales 668 sportlast, neist 80 naist. 
Suurim võistkond oli Austrial – 97 sportlast.