google/wiki40b huggingface dataset:
Termopüülid

Termopüülid (vanakreeka keeles 'soojad väravad') oli kitsastee Kesk-Kreekas, Lamiast lõunas,  Kallidromoni mäestiku ja Mailise lahe soise lõunaranniku vahel.
Kitsastee oli 50 m lai ja 4 km pikk ning sai nime kitsaima koha ("värava") lähedal olnud kuumade väävliallikate järgi.
Selle "värava" kohas oli võimalik kitsasteed sulgeda. 
Termopüülid olid sõjaliselt tähtis ühendustee Tessaalia ja Kesk-Kreeka vahel. 480 eKr kaitses Leonidas I Termopüülide lahingus kangelaslikult  300 mehelise spartalastest väeüksuse ja 7000 kreeklasega Termopüüle pärslaste eest. Kui viimased tungisid kaitsjate selja taha, saatis Leonidas 6000 kreeklast tagasi, jäädes ise 1300 mehega kaitsesse. Pärslased ründasid eest ja tagant ning alistasid spartalased ja kreeklased. Sealt edasi läksid pärslased Ateena peale.
191 eKr võitsid roomlased Termopüülides Antiochos III-t. 
Tänapäeval pole Termopüülide kitsasteed Spercheiose jõe uhtmete tõttu enam olemas.
Slampe vald

Ajalugu

Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Vīksele ja Slampe mõisade maadele, lisaks veel ka Spirguse  ja  Praviņi mõisade aladele. Aastal 1935 oli valla pindala 39,3 km² ja seal oli 846 elanikku. 
Aastal 1945 moodustati vallas Slampe ja Vīksele külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Slampe külanõukoguga likvideeritav Vīksele külanõukogu, aastal 1960 aga osa Mežnieki külanõukogust. Aastal 1968 arvati osa Slampe külanõukogust Degole külanõukogu koosseisu.  Džūkste külanõukoguga. Aastal 1975 liideti osa Lestene külanõukogust Slampe külanõukoguga. Aastal 1977 liideti sellega veel ka osa Ozolpilsi külanõukogust. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald.  2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda.

Loodus

Slampe vald asub Zemgale madalikul. Vallas voolab mitmeid väikseid jõgesid - Slampe jõgi, Džūkste jõgi, Vašleja, Vēršupīte, Skudrupīte ja Stirnupīte. Looduskaitse all on Punduri pärnad, Suur mänd ja veel seitse nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb Ķemeri rahvusparki.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 1653 lätlast, 105 venelast, 45 valgevenelast, 41 ukrainlast, 14 poolakat ja 22 leedulast.
Vallas on seitse küla. Valla keskus Slampe on staatusega lielciems ja seal oli 2018. aastal 821 elanikku. Üks küla on staatusega skrajciems - Ārlavciems 76 elanikuga aastal 2006. Üks küla on ka staatusega vidējciems  - Ozolnieki 166 elanikuga aastal 2018. Neli küla on staatusega mazciems - Cinevilla 20 elanikuga aastal 2006, Praviņas 30 elanikuga aastal 2006, Spirgus 43 elanikuga aastal 2006 ja Vīksele 24 elanikuga aastal 2006. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Viimsi külanõukogu

Viimsi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Iru valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Miiduranna asulas.
Külanõukogus tegutsesid Kirovi-nimeline kalurikolhoos, Pirita lillekasvatuse näidissovhoos, Tallinna Näidislinnuvabriku osakond.
Mūza Rubackytė

Mūza Rubackytė (sündinud 19. mail 1959 Kaunases) on leedu pianist ja muusikapedagoog.
Juba 7-aastasena tegi ta debüüdi professionaalse pianistina. 13-aastaselt võitis ta Leedu noorte pianistide konkursi ja sai võimaluse minna õppima Moskvasse Tšaikovski nimelisse konservatooriumi. Ta õppis Jakov Flieri klassis. Järgnesid võidud mitmel suurel konkursil ja esinemised üle terve Nõukogude Liidu.
Aastast 1991 elab ta Pariisis.
Ilona Staller

Ilona Staller, näitlejanimega Cicciolina (sündinud Ilona Anna Staller 26. novembril 1951 Budapestis) on Ungari päritolu Itaalia poliitik, laulja ja endine pornonäitleja. Ta oli 1987–1992 Itaalia parlamendi alamkoja liige.
1964. aastal hakkas ta Ungaris tööle modellina ja hiljem luksushotelli toatüdrukuna. 1972. aastal abiellus ta itaallase Salvatore Martiniga ning emigreerus Itaaliasse. Ta sai tuntuks raadiosaates "Voulez-vous coucher avec moi?", kus ta andis nõu seksi teemadel ning võttis kasutusele pseudonüümi Cicciolina. 1970. aastate alguses tutvus ta pornofotograafi Riccardo Schicchiniga. Ta osales 1970. aastatel mitmetes erootilistes filmides. Esimene hardcore-pornofilm, milles ta osales oli 1983. aastal valminud "Telefono rosso" (Punane telefon). 1987 esines ta koos John Holmesiga filmis "Carne bollente". Hiljem selgus, et Holmes oli enne filmivõtteid nakatunud HIViga. Ta on poseerinud Playboy mitme riigi versioonidele 1988–2005.
1979. aastal kandideeris ta esimest korda parlamenti erakonna Lista del Sole nimekirjas. Ta ei osutunud valituks, kuid 1987. aastal uuesti kandideerides kogus ta üle 20000 hääle, ning pääses parlamenti. 1992 asutas ta koos teise pornofilminäitleja Moanna Pozziga erakonna Partito dell'Amore ja kandideeris taas, kuid teda ei valitud tagasi parlamenti. 2002. aastal püüdis ta kandideerida sõltumatu kandidaadina Ungari parlamenti, kuid ei suutnud koguda selleks vajalikku hulka toetusallkirju. Poliitikuna on ta võidelnud tsensuuri, tuumaenergia, vägivalla, surmanuhtluse, nälja ja loomkatsete vastu ning seksuaalhariduse ja lõbumajade legaliseerimise poolt.
1991–1994 oli ta abielus ameerika kunstniku Jeff Koonsiga. Neil on ühine poeg Ludwig Maximilian Koons. Koons valmistas seeria fotosid, maale ja skulptuure ühisnimetusega "Made In Heaven", millel on kujutatud teda ja Cicciolinat seksimas. Abielu lõppes, kui Cicciolina soovis jätkata pornonäitleja karjääri, kuid Koons oli selle vastu. Cicciolina lahkus USAst võttes seadusevastaselt kaasa nende ühise poja. Järgnenud kohtuvaidlusest hoolimata jäi poiss elama ema juurde Rooma.
2011. aastal, kui ta sai 60-aastaseks, hakkas ta saama parlamendiliikme pensioni, mis on 39 000 eurot aastas.
Muusikuna on ta esitanud näiteks roppude sõnadega laule lastelaulude viisil. Tal on ilmunud mitu albumit.
LP (laulja)

LP ehk Laura Pergolizzi (sündinud 18. märtsil 1981. aastal Long Islandil) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja, kes on kirjutanud lugusid artistidele nagu: Cher, Rihanna, Backstreet Boys, Leona Lewis, Mylène Farmer, Rita Ora ja Christina Aguilera.
Vudjavrtšorr

Alpinism

Vudjavrtšorr on alpinistidele populaarne ronimise koht. Enamik marsruute on raskuskategooriaga 2A–4B (Vene süsteemi järgi).
2002. aastal tehti esmatõus uuel marsruudil mööda põhjaseina (tõusu juht M. Pankov). Raskuskategooriasse 5A liigitatud marsruut nimetati "Lesenka"-ks. Tegemist on kaljumarsruudiga. Marsruudi kõrgustevahe on 518 m.
Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala

Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala (inglise West Estonian Archipelago Biosphere Reserve) on alates 1990. aastast UNESCO biosfäärikaitsealade hulka kuuluv looduse ja pärandkultuuri kaitse territoorium. Eesti valitsuse määrusega 27. detsembrist 1989 (mis jõustus 1. jaanuarist 1990) moodustati Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala üldpindalaga 1 560 078 ha. 17. augustil 2006 see määrus tühistati, kuid biosfäärikaitseala Hiiumaa, Saaremaa, Vormsi ja Läänemaa teabekeskused töötasid edasi. 2008. aasta lõpus täiendati säästva arengu seadust sätetega, mis sätestasid biosfääri programmiala definitsiooni, et tagada biosfääri kaitsealade jaoks vajalikku õigusruumi. Seega on Lääne-Eesti saarestiku biosfääri kaitseala olemas nii rahvusvaheliselt tunnustatuna kui ka Eesti seaduste kohaselt.
Aastal 2002 moodustati kaitseala tegevuse koordineerimiseks Sihtasutus Biosfääri Programm, enne seda osales biosfääri kaitseala töös Eesti vabariik.
Biosfäärikaitseala Hiiumaa keskust juhatanud Ruuben Post oli üks kaitseala peaideolooge.
Maidan Nezaležnosti

Maidan Nezaležnosti (ukraina keeles Майдан Незалежності, 'Iseseisvuse väljak') on Ukraina pealinna Kiievi keskväljak. See asub Hreštšatõku tänaval Ševtšenko rajoonis. Väljakul on olnud erinevaid nimesid, kuid sageli nimetatakse seda lihtsalt Maidan ('väljak').
19. sajandil asusid väljaku ääres Kiievi raekoda ja aadliraada hoone.
Ukraina iseseisvusliikumise tekkest saati 1990. aastal on väljak olnud traditsiooniline poliitiliste meeleavalduste paik. Seal on toimunud ulatuslikke protestimiitinguid: 1989. aastal tudengite Graniitrevolutsioon, 2001. aastal "Ukraina ilma Kutšmata", 2004. aastal Oranž revolutsioon ning 2013.–2014. aastal Euromaidan. Maidanil toimuvad ka mittepoliitilised sündmused nagu linna jõulupidu, Ukraina iseseisvuspäeva ja Kiievi linna päeva pidustused.

Asukoht

Maidan Nezaležnosti on üks kolmest väljakust, mis paiknevad Hreštšatiku tänava kirdeotsa lähedal. See jääb Euroopa väljaku lähedale, kus Hreštšatiku tänav lõpeb. Lisaks Hreštšatikule, mis väljakut poolitab, viivad Iseseisvuse väljakule veel mitu tänavat. Nende seas on Arhitekt Horodetski tänav, Instõtutska tänav, Mõhhailivska tänav, Kostjolna tänav, Väike-Žõtomõri tänav, Sofia tänav, Tarass Ševtšenko tänav ja Boriss Hrintšenko tänav.
Väljak ise on mitmetasandiline. Maapinnaga ühetasa jääb ristumine Hreštšatikuga, mis on risti Instõtutska ja Mõhhailivska tänavaga. Väljaku all paikneb Kiievi metroo Kurenivsko-Tšervonoarmiiska liini jaam Maidan Nezaležnosti.
Philipp-Teedy Tüür

Philipp-Teedy Tüür (1930-2005) oli eesti metodisti vaimulik, kunstnik, luuletaja ja aforist. 
Ta oli helilooja Erkki-Sven Tüüri isa.
Teadus

Sõna kõrvaltähendused

Teaduse all võidakse mõista ka teaduslike meetoditega saadud teadmiste kogumit, mingit konkreetset teadusliku uurimise valdkonda (teadusharu) või teadusasutuste võrku, mis moodustab ühiskondliku institutsiooni.
Teaduseks võidakse harva nimetada ka mistahes laadi teadmiste, nende hankimise või loomusega seotud kaalutlusi. Selles tähenduses ei pruugi teadus olla seotud tavapäraste teaduslike distsipliinidega.

Sõna päritolu

Eestikeelse sõna "teadus" eeskujuks on saksakeelne sõna Wissenschaft (Wissen 'teadmine', wissen 'teadma'), mille eeskujuks omakorda on ladinakeelne sõna scientia (sõnast scio 'tean'), mis algselt tähendas põhjalikku teadmist, tundmist või valdamist ning mida hiljem hakati kasutama teaduse või teadusharu tähenduses. Samast ladina sõnast pärineb ka inglise sõna science, mille tähendus on aga kitsenenud peamiselt loodusteadusele.

Teadustöö korraldus

Teadusega tegelemine on tänapäeval enamasti koondunud teadus- ja arendusasutustesse ja ülikoolidesse. Teadustööd finantseerivad nii riigid kui teadustulemuste kasutamisest huvitatud ettevõtted (eeskätt rakendusuuringute ja eksperimentaalarenduse puhul). Teadustöö tulemusi esitatakse valdavalt teadustekstide kaudu.

Teadlaste tunnustamine

Füüsikas, keemias, füsioloogias ja meditsiinis on mainekaim autasu oluliste teadussaavutuste eest Nobeli auhind ning majandusteaduses Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks.
Eestis on kõrgeimaks riiklikuks tunnustuseks Eesti Vabariigi teaduspreemia ja noore teadlase preemia.

Teadus ja filosoofia

Teadusharud on suurelt jaolt tekkinud filosoofiast iseseisvumise tulemusena. Nõnda on filosoofiasse jäänud probleemid, millega teadus ei tegele. Need on küsimused, millele teadus kas veel ei oska vastata või ei saagi vastata. Ka see, miks teadus neile ei vasta, on filosoofia küsimus. Kui neile küsimustele on siiski võimalus teaduslik vastus saada, jääb filosoofia küsimuseks, kuidas see võiks käia. Niisugused küsimused on näiteks "Mis on arv?" ja "Mis on aeg?". 
Võidakse väita, et teadus annab varem või hiljem vastuse igale mõttekale küsimusele. Sel juhul on küsimused, millele teadus põhimõtteliselt vastust ei saa anda, pseudoküsimused. Et seda kinnitada või sellele vastu väita, on tarvis filosoofilisi argumente, mis rajanevad filosoofilistel teooriatel teaduse ja filosoofia kohta. 
Filosoofia on teaduse mõistmiseks hädavajalik. Selles seoses ilmneb ta teadusfilosoofiana.
Filosoofilised küsimused võivad saada vastuse ka tänu teadusele. See tähendaks, et tükike filosoofiast murdub lahti teaduseks.
Padise valla lipp

Padise valla lipp oli Eesti haldusüksuse Padise valla lipp.
Lipp kinnitati 20. mail 1992.

Lipu kirjeldus

Padise valla lipp oli täisnurkne sinine kangas, mille vardapoolses servas paiknevad kahes reas puna-valged maleruudud. Lipu sinise välja keskel on valge kolmeharuline kuuseoks.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ja normaalsuurus 105×165 cm.
Petrotektoonilised kooslused

Petrotektooniline kooslus (inglise petrotectonic association) on teatud tektoonilisele režiimile iseloomulike kivimite kooslus.
Petrotektooniline kooslus seob kivimi tema tekkekeskkonnaga, sest igale tektoonilisele režiimile on omased just teatud kivimite esinemine või puudumine. Näiteks ookeaniline maakoor ei sisalda kunagi graniiti, subduktsioonivööndi vulkaniidid on oma keemiliselt koostiselt enamasti lubileeliselised, ookeani keskaheliku basaldid on toleiitsed, kontinentaalsete riftide kivimid on aga tihti rikastunud leelismetallidest jne.
Üks konkreetne kivim ei pruugi siiski veel ühemõtteliselt oma tekkekeskkonnale viidata, sest näiteks basalt on väga laialt levinud kivim, mis esineb mitmesugustes tektoonilistes režiimides. Küll aga võib ta paljusid võimalusi välistada.
Kado keel

Fonoloogia

Kado keeles on 19 konsonantfoneemi. Puuduvad liikvidad (l,r). Vokaalfoneeme on 3, need võivad olla pikad ja lühikesed. Esineb 4 diftongi.
Kado keel on toonikeel. Eristatakse 3 tooni.
Anglitsism

Anglitsism ehk anglism on inglise keele sõna, lausekonstruktsioon vm keelenähtus, mida kasutatakse mõnes muus keeles.
Anglitsismid on nt eesti keeles esinevad inglise keelest pärinevad tsitaatsõnad smoothie 'toormehu, mahedik' ja flexible 'paindlik, elastne'. Kui anglitsism keelde jääb, siis ta sageli mugandub, nt mugandunud vormid on sõnad fänn (inglise sõnast fan) või sõu (inglise sõnast show).
Theodor Winkler

Theodor Winkler (oktoober 1686 Rapla – 30. oktoober 1735 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis alates 1696 (koos kaksikvenna Reinhold Winkleriga) Lübecki ladina koolis. Immatrikuleeriti 11. oktoobril 1706 Kieli ülikooli, kus kaitses koos kaksikvenna Reinholdiga 13. jaanuaril 1713 dissertatsiooni "De Gemellis". Kutsuti 13. detsembril 1713 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks. Oli aastatel 1713–1726 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja. Winklerit kutsuti aastal 1721 Tallinna Oleviste koguduse abiõpetajaks, kuid ta ei võtnud kohta vastu. Alates 31. jaanuarist 1726 kuni aastani 1735 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Winkler suri aastal 1735 ja ta maeti 21. novembril 1735 Tallinna Toomkirikusse.

Isiklikku

Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, ta vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, kaksikvend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Johann Abraham Winkler oli Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Tema äi Johann Andreas Helwig oli Tallinna superintendent.
Furosemiid

Keemiline valem

Aine keemiline valem on C₁₂H₁₁ClN₂O₅S.

ATC-kood

Toimeaine ATC-kood on C03CA01. Eestis on furosemiidi sisaldavad ravimipreparaadid klassifitseeritud retseptiravimitena.

Näidustused

Furosemiidi manustatakse diureesi saavutamiseks peamiselt arteriaalse hüpertensiooni, kopsuturse, uroloogiliste operatsioonide ajal ja mürgistuste ravil. Furosemiidi kasutatakse ka tursete, nefrootilise sündroomi, maksatsirroosi ravis ja/või sümptomite leevendamisel nii loomadel kui inimestel.

Toime

Organismi manustatuna vähendab furosemiid kaltsiumi, magneesiumi, kaaliumi, B₁-, B₆- ja C-vitamiini ning tsingi sisaldust.

Ohud

Raseduse ajal kasutada üksnes äärmisel vajadusel, kuna furosemiid läbib platsentaarbarjääri.
Manustatud furosemiid on sõidukijuhile liiklusohtlik, eriti koos alkoholiga.
Furosemiid on loomkatsetes osutunud teratogeenseks.
Norbert

Norbert on germaani päritolu mehenimi. See on tulnud sõnadest nord – 'põhi' ja berht – 'särav'.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 7. oktoobri 2012 seisuga 22 Norberti-nimelist inimest.
Vjatšeslav Malafejev

Vjatšeslav Aleksandrovitš Malafejev (vene keeles Вячесла́в Алекса́ндрович Малафе́ев; sündinud 4. märtsil 1979 Leningradis) on Venemaa jalgpallikoondise ja Peterburi Zeniidi endine väravavaht.
Vjatšeslav Malafejev oli Peterburi Zeniti põhimeeskonna mängija 1999–2016.
Malafejev oli Venemaa meeskonnas UEFA Euro 2008 turniiri ajal, aga ei mänginud ühtegi mängu.
917. Laskurpolk

Huvitav fakt

917. Laskurpolgu ansamblis tegutses Raimond Valgre.
Ülo Vilimaa

Ülo Vilimaa (sündinud 13. märtsil 1941 Tallinnas) on eesti balletitantsija, lavastaja, koreograaf ja maalikunstnik.
1962. aastal lõpetas Vilimaa Tallinna Koreograafiakooli, 1964–65 täiendas end Leningradi Koreograafiakoolis. 1962. aastast oli ta Vanemuise balletisolist, 1967. aastast ka ballettmeister. 1974–97 oli ta Vanemuise peaballettmeister ning 1997. aastast ka lavastaja.
1960.-70. aastatel oli Vilimaa üks eesti balleti uuendajaist, muuhulgas korraldas ta mitmeid lühiballetiõhtuid ("Kontrastid" 1967, "Muinasjutud" 1969, "Maalid" 1969, "BCD" 1973, "Portreed" 1975).
Ülo Vilimaa on esinenud soolotantsijana, mänginud filmides ning lavastanud lisaks balletile ka oopereid, näidendeid ja muusikale. Samuti on ta tegutsenud maalikunstnikuna, tema näitusi on olnud Tallinnas ja Tartus.
Evald Okase muuseum

Evald Okase muuseum on aastal 2003 asutatud muuseum, mis asub Haapsalus.
Muuseumis on välja pandud püsiekspositsioon eesti kunstniku Evald Okase teostest.
Muuseum asub 19. sajandi keskpaigas, algselt kõrtsiks ehitatud hoones.
Arno Tamm

Arno Tamm (sündinud 13. detsembril 1985 Tartus) on eesti muusik ja näitleja.

Haridus

Arno Tamm on lõpetanud aastal 2010 jazzmuusika eriala Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.

Osalemine lavastuslikes suurprojektides

Ta on osalenud sellistes muusikateatri suurprojektides nagu Nargen Festivali ja VonKrahli "Eesti naiste laulud" (2006) ja "Eesti meeste laulud" (2008). Vanemuise ja NO99 lavastuse "Ruja" oli ta Margus Kappeli osatäitja (2008); Nukuteatri "Libahunt" (2011).

Muusika esitajana

Osalenud eesti pärimusmuusika üheks lipulaevaks tituleeritud ansamblis Paabel ja a cappella muusikat viljelevas ansamblis Estonian Voices. Musitseerib oma sooloprojektis ja postrokki viljelevas ansamblis Levski .

Muusikapedagoogina

Olnud õpetaja Viljandi Muusikakoolis  ja Räpina Muusikakoolis. Õpetab Tartus Heino Elleri Muusikakoolis pärimusmuusika kitarri, ansamblimängu, improvisatsiooni ja arranžeerimist.
Albaania vürstkond (keskaegne)

Ajalugu

Aastal 1358 tõusis Karl Anjou dünastia võimu vastu ning tõrjus nad Epeirosest ja Albaaniast välja kuni Durrësini. Ta valitses aastatel 1358 kuni 1368 paljude Kesk-Albaania osade üle ja kutsus end Princeps Albaniae.
Aastast 1362 püüdis Karl end sisse seada Durrësis, mis oli hertsoginna Giovanna valduses. Esimene, kindlasti edutu piiramine kestis aprillist 1362 maini 1363. Siis tõmbas Topia oma väed tagasi, mis olid haiguste tõttu nõrgenenud. Alles aastal 1367 suutis Karl Durrësi vallutada, olles vahepeal saavutanud veneetslaste vaikiva nõusoleku oma kavale teha tähtis sadam oma residentsiks.
Karl saavutas Durrësis kontrolli aastal 1368, mis oli sealse Anjou kuningriigi viimane jäänuk. See sündmus põhjustas Albaania kuningriigi lõpu.
Balša II tegi neljanda katse vallutada Durrës, tähtis äri- ja strateegiline keskus, mida valitses rivaal Karl Topia. Aastal 1382 alustas Balša II sõda ja hõivas Durrësi. Aastal 1385 pöördus võidetud Karl Topia Murad I poole abi saamiseks rivaali Balša vastu Zeta vürstkonnast. See oli võrdne Osmanite riigi kutsumisega Albaaniasse, et aidata tal võita oma Balša rivaale.
See katse põhjustas Hayreddin paša juhitud Osmanite väe kiire marsi Albaaniasse piki Via Egnatiat. Osmanite vägi haaras Balša ümber, tekitades raskeid kaotusi Balša II väele. Balša II ise tapeti aastal 1385 Savra lahingus (serbia: Saurijsko Polje) Lushnja lähedal, mis lõpetas Balša perekonna valitsemise Durrësis. Aastal 1392 langes Albaania vürstkond Veneetsia vabariigi kätte.
Pöördtoolitund

"Pöördtoolitund" on Jaan Krossi 1971. aasta novell.
Novell jutustab Johann Voldemar Jannseni sobingust saksa aadliga 19. sajandi teisest pooles, ärkamisajal. Lugu vahendatakse tema poja Eugeni sisemonoloogi kaudu: poeg meenutab isa elu ning otsib tema teole õigustusi ja põhjendusi. Kui kaugele võib minna, reetmata oma rahvast? Kas poliitilistest kaalutlustest lähtuva kompromissi kasu kaalub üles kõlbelise kahju, mis sellest sünnib? Pinget kasvatab jutustaja enese siseheitlus tõerääkimise tarbe ja perekonna au kaitsmise vajaduse vahel.
Novell pälvis 1972. aastal Tuglase novellipreemia.
Arend Johann Knüpffer

Arend Johann Knüpffer (1673 Märjamaa – 17. august/28. august 1713 Kuusalu) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleeriti 15. septembril 1691 Tartu-Pärnu ülikooli, siis 5. septembril 1692 Wittenbergi ülikooli, kus sai 16. oktoobril 1694 magistriks, immatrikuleerus aastal 1698 veel Leipzigi ülikooli. Ordineeriti 22. oktoobril 1700 õpetajaks.
Oli aastatel 1700–1713 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Kuid 1710 aasta alguses põgenes Tallinna, ent oli aasta lõpus (pärast katku ja vene sõjaväe laastamistööd) tagasi Jõelähtmes, teenides siis ka Kuusalu, Harju-Jaani, Jüri ja Hageri kogudust. Aastatel 1711–1713 teenis veel Kuusalu Laurentsiuse kogudust.
Pidas Wittenbergi ülikoolis 17. veebruaril 1693 ja mais 1694 dispuute De molitionibus anabaptistarum in Scecia (Resp. Arn. Joh. Knüpffer).

Isiklikku

Tema isa Andreas Knüpffer oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, poeg Arnold Johann Knüpffer oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Gustav Knüpffer oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja.
Rando Allikmets

Rando Allikmets (sündinud 10. novembril 1960) on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide molekulaarbioloog ja geeniteadlane.
Pärast Tartu 2. Keskkooli lõpetamist 1978. aastal siirdus ta kohe ülikooli Moskvas. Aastal 1988 kaitses Moskva Bioorgaanilise Keemia Instituudis doktorikraadi. Aastail 1989–1991 oli järeldoktorantuuris Rootsis Karolinska Instituudis. 1991. aasta lõpus lahkus Ameerika Ühendriikidesse, kus elab tänini.
Tal on New Yorgis Columbia ülikooli silmainstituudis oma meditsiinigeneetika laboratoorium, lisaks täidab ta sama instituudi teadusdirektori ülesandeid.
New Yorgis on Allikmetsa põhiprojektiks olnud ABC-geeniperekonna analüüsimine, uute geenide kloonimine ja nende funktsionaalne uurimine. Ta avastas, et geen ABCR on seotud eakate inimeste nägemisraskustega.

Isiklikku

Tema isa on Lembit Allikmets.
Gerd Kiili

Gerd Kiili (sündinud 18. septembril 1978 Tallinnas) on eesti korvpallur. Ta mängis 10 hooaega meeste meistriiliigas, esindas klubisid Kamee, Puuviljaparadiis, Hotronic ja Pirita.
Aastani 2007 Gerd Kiili oli Eesti Korvpalliliidu meeste meistriliiga tegevjuht.
Aastast 2007 sai ta SEB Balti liiga tegevjuhi ja aktsiaseltsi Jalajälg Baltikumi sportmarketingi juhina. Hiljem sai ta Sportland Eesti AS tegevjuhiks.
Elon Muski Tesla Roadster

Taustast

2017. aasta 31. märtsil teatas Elon Musk Twitteri vahendusel, et Falcon Heavy katselend on ajastatud hilissuvele. Küsimusele: "Mis saab katselennul lastiks?" vastas Musk: "Tobedaim asi, mida võime ette kujutada". 1. detsembril 2017 täpsustas ta, et lastiks on tema isiklik kirsivärvi Tesla Roadster, kinnitades seejärel, et ta ei teinud nalja. 22. detsembril avaldas Musk enne Roadsteri kanderaketi kaitsevoolundisse paigaldamist sellest pildid.
Tavaliselt kasutatakse riskantsetel katselendudel massisimulatsioonina betoonist või terasest plokki. SpaceX soovis demonstreerida, et nende uus kanderakett suudab toimetada lasti ka Marsi heliotsentrilise orbiidini. Väidetavalt oli SpaceX pakkunud NASA-le ja Ameerika Ühendriikide õhuväele võimalust midagi tasuta kosmosesse toimetada, kuid nood loobusid pakutud võimalusest.
Roadsterist sai esimene kosmosesse saadetud sõiduauto. Maismaasõidukitest oli kosmosesse varem läkitatud kolm kuuautot Apollo 15, Apollo 16 ja Apollo 17 missioonidel 1970. aastatel; need jäeti Kuule.