Burtnieki vald

Ajalugu

Valla aladele jäävad endiste Astijärve mõisa (Schloß-Burtneck) ja Astijärve kirikumõisa (Pastorat Burtneck), samuti ka Rūte (Ruthenhof), Seķi (Seckenhof), Dūre (Duhrenhof), Briede (Wredenhof), Ēķini (Heidekenhof) ja Luteri (Luthershof) mõisade maad. Aastal 1935 oli Burtnieki valla pindala 155 km². 1945. aastal moodustati vallas Burtnieki ja Rūtesi külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Burtnieki külanõukoguga likvideeritav Rūtesi külanõukogu, aastal 1958 aga sovhoosi «Burtnieki» alad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Burtnieki piirkonda.
Aastal 2016 oli vallas 1393 elanikku.

Loodus

Vald jääb Tālava madalikule, asudes Asti järve idakaldal. Valda jäävad mitmed voored, millel pikkuseks enamasti viis kilomeetrit ja mis on ümbritsevast maapinnast 5–20 meetrit kõrgemad. Vallas asub Melnači rahn, mille pikkuseks 6,3, laiuseks 4,6 ja kõrguseks 3,8 meetrit. Samuti kasvavad seal kaks põlispuud – Dambji tamm, mille ümbermõõduks on 8,6 ja kõrguseks 24 meetrit, ja Briedeskrogsi paju, mil ümbermõõduks on 7,9 meetrit ja kõrgus 21 meetrit. Valla põhjapiiril voolab Säde jõgi. Looduskaitse all on veel Seda tamm, Burtnieki kiriku vaher, Oškalni saar, Ieviņi tamm, Kirikutamm, Bērzi voored, Dambji kask, Kalnieši tammed, burtnieki liivakivipaljandid, Senči tamm, tamm Airītē kaldal, Ēķinmuiža tamm, Puriņi tamm, Gulbji tamm, Rēpeņi tamm, Veiči tamm, Saulese pärn, Egle tamm, Saulese tamm, Verežase paju, Veiči kask, Penči saar, Vecpuķese tamm, Briedese vahtrad, Lielgaujēni paju, Burtnieki paberikask, Burtnieki paju, Dārznieka maja tamm, Pikk vaher, Burtnieki vaher, Adzelvieši tamm ja Burtnieki pärn. Valla põhjaosa jääb osalt Seda soo hoiualale, valla loodeosas asub aga 431,9 hektari suurune Burtnieki lammi hoiuala. Suur osa vallast asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Astijärve mõisa hoonetekompleks (sealjuures park, piirdemüür, väravad, tall, aidad ja sild), Burtnieki vana kalmistu kabel ja väravad, Astijärve kirikumõisa hoonetekompleks (sealjuures sealse elumaja ahi, kirikuõpetaja maja, ait ja tall), Asti ordulinnuse varemed, Burtnieki kirik  (sealjuures sealne kantsel ja selle maalingud, altar, 48 kirikuliste pinki, köstri pult-pink ning altaripiire) ja Peivase muinaskalme.
Kohaliku kaitse all on Zaķīši talu, Miernamsi palvemaja, Zvārte kivi, selle kirjad ja märgid, Rugāji linnamäeke, Mežmaļi muinaskalmed, Lantese keskaegne kalmistu, Bībe muinaskalmed ja Adzelvietase muinaskalmed.

Asulad

Vallas on kolmteist küla. Valla keskuses Burtniekis (vidējciems) oli aastal 2016 449 elanikku. Mežvidi külas (vasarnīcu ciems) püsielanikud puuduvad. Valla küladest kolm on staatusega mazciems – Briedupes 29 elanikuga aastal 2007, Penči 90 elanikuga aastal 2007 ja Šalkas 10 elanikuga aastal 2007. Ülejäänud valla külad kuulusid kategooriasse skrajciems – Andruves 39 elanikuga aastal 2007, Briedes 25 elanikuga aastal 2007, Kapteines 20 elanikuga aastal 2000, Krūzes 22 elanikuga aastal 2007, Kunģēļi 14 elanikuga aastal 2000, Pidriķis 51 elanikuga aastal 2007, Taubes 35 elanikuga aastal 2007 ja Zvārtes 25 elanikuga aastal 2007. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.