Vinni vald

Asustus

Vallas on 6 alevikku ja 70 küla.

Alevikud

Laekvere (elanike arv 12.12.2018 rahvastikuregistri seisuga 391), Pajusti (631), Roela (480), Tudu (268), Vinni (871), Viru-Jaagupi (373).

Külad

Aarla (12), Aasuvälja (20), Alavere (38), Alekvere (38), Allika (22), Anguse (22), Aravuse (13), Arukse (22), Aruküla (91), Aruvälja (26), Ilistvere (29), Inju (87), Kaasiksaare (40), Kadila (91), Kakumäe (73), Kannastiku (22), Kantküla (51), Karkuse (28), Kaukvere (1), Kehala (46), Kellavere (7), Koeravere (61), Kulina (43), Kõrma (14), Küti (100), Lavi (41), Lepiku (34), Luusika (0), Lähtse (35), Miila (46), Moora (86), Muuga (190), Mõdriku (89), Mõedaka (53), Mäetaguse (52), Männikvälja (14), Nurkse (49), Nurmetu (26), Nõmmise (29), Obja (49), Paasvere (186), Padu (32), Palasi (24), Piira (327), Puka (30), Põlula (54), Rahkla (135), Rajaküla (51), Rasivere (15), Ristiküla (45), Rohu (61), Rünga (23), Saara (37), Sae (18), Salutaguse (15), Sirevere (21), Soonuka (7), Sootaguse (1), Suigu (6), Tammiku (27), Uljaste (54), Ulvi (273), Vana-Vinni (91), Veadla (62), Venevere (114), Vetiku (129), Viru-Kabala (113), Voore (64), Võhu (53).

Vaatamisväärsused

Vinni ja Pajustis asub Eesti vanim ja suurima pindalaga (68 ha) Vinni-Pajusti tammik. 
Vinni valla territooriumil asub Mõdriku-Roela maastikukaitseala, mis hõlmab Mõdriku-Roela oosi. Mõdriku-Roela oos on ühtlasi Eesti pikim oos. 
Vinni valla ja Laekvere valla territooriumil asub Tudusoo kaitseala, mille ajalugu ulatub aastasse 1976, mil loodi pruunkarude reservaat.
Järvesoo rabas asub Tudu järv, Vetiku küla lähedal asuvad looduslikud Vetiku Väikejärv  (2,7 ha) ja Vetiku Suurjärv  (4, ha).
Kirikud: EELK VIru-Jaakobi kirik, Tudu kirik - üks vähestst säilinud puukirikutest Eestis.
Mõisad: Muuga, Inju, Kulina, Küti, Mõdriku, Vinni, Voore  ja Roela mõis,  Ulvi, Põlula. 
Vinni-Pajusti tammiku Pajusti lasteaia ja klubi vahelisel alal asub Vinni valla poolt väljaantava Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik.
Pajusti alevikus Pajusti klubi esisel haljasalal asub Eduard Vilde monument, mis avati Eduard Vilde 100. sünniaastapäeval 1965. aastal ning on üks esimesi Vilde mälestuseks püstitatud monumente Eestis. 
Eduard Vildele püstitatud esimene ausammas Eestis asub Muuga mõisas. Muuga mõisas möödus Eduard Vilde lapsepõlv.  
Aravuse kalakasvatuse territooriumil asub Rudolf Sirgele, kes pälvis 1965. aastal teose "Maa ja rahvas" esimese E. Vilde kolhoosi kirjanduspreemia.
Pajustis, Vinni vallamaja ees asub mälestusmärk vana, nn kirjanduslik aurumasin  (avati oktoobris 2009), mis viitab põllumajanduse ajaloole, Eduard Vilde kirjandusauhinnale ja sellega pärjatud Mats Traadi teosele "Tants aurukatla ümber". 
Viru-Jaagupis, endise koolimaja kõrval asub mälestuskivi kunstnikest kaksikvendadele Kristjan ja Paul Raudadele,  tähistamaks nende sünnikohta, kunagist Tahu talu suitsutare asupaika. Mälestuskivi avati 23. oktoobril 1965.
Mõdriku mõisa pargis asub Täkusammas. 
Viru-Jaagupi kalmistul Kannastiku külas asub Viru-Jaagupi Vabadussõja mälestussammas, mis avati 23. juunil 1923. 
Viru-Jaagupi kiriku kõrval asub umbes 2 meetri kõrgune monument,  mis on pühendatud Viru-Jaagupi kihelkonnast pärit 1941. ja 1949. aastal küüditatuile, ning stalinismiohvrite mälestusmärk, nn Viru-Jaagupi leinamüür .
Võlumäe dendropargis asub Tobeduse ausammas.