google/wiki40b huggingface dataset:
Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž

Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli inglise keele ja kultuuri süvaõppega kool Tallinnas aastatel 1932–1940.
Kooli asutas 1932. aastal Anna Tõrvand-Tellmann, kes oli kooli juhatajaks kuni 1940. aastani. Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli Eesti esimene inglise keele süvaõppega kool.
Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli erakool, kus inglise keele süvaõpe algas esimesest klassist. Koolil olid nii algkooli- kui ka gümnaasiumiklassid. Koolil oli eripärane koolivorm, sealhulgas rukkilillesinised koolimütsid.
Kool asus Tallinnas Narva maanteel, samas hoones (Narva maantee 28) asub nüüd Tallinna Muusikakool.
Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž kui erakool suleti Nõukogude võimuorganite poolt 1940. aasta suvel. 1940. aasta sügisel suunati kooli endised õpetajad ja õpilased Tallinna 9. Keskkooli.
Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis õppisid muuhulgas kirjanikud Dagmar Normet ja Erika Esop, tõlkija Vahur Linnuste, koorijuht Uno Järvela, filmirežissöör Valdur Himbek, arhitektid Hugo Rennik ja Rein Zobel, kunstiajaloolane Tiina Nurk, muusikateadlane Helga Tõnson, muusika- ja teatrikriitik Vidrik Kivilo, arst Ly Lehtmets, arstiteadlane Argo Kõvamees, keemik Helvi Hödrajärv, näitleja Eduard Ralja, ajakirjanik Ülo Koit, ajaloolane Heldur Palli, tehnikateadlane Uno Liiv ja ujuja Guido Muttikas.
Tarmo Rüütli

Treenerikarjäär

Ta oli 1999–2000 ja uuesti alates 2008. aasta jaanuarist Eesti jalgpallikoondise peatreener. 2009. aastal oli ta FC Flora peatreener.
Oma esimese koondisemängu peatreenerina tema teisel ametiajal tegi 27. veebruaril 2008 sõpruskohtumises Poola jalgpallikoondise vastu, mis kaotati 2:0. 
Eesti Jalgpalli Liit teatas 13. augustil 2009 ehk päev pärast Eesti esmakordset sõprusmängu Brasiiliaga, et pikendab Rüütli aasta lõpuni kehtinud töölepingut 2011. aastani.
2011. aastal peale edukat valiksarja pikendati lepingut 2013. aasta lõpuni. Novembris 2013 teatati, et lepingut Rüütliga ei pikendata.

Isiklikku

Jalgpallur Henri Rüütli on tema poeg.
Hilja Rüütli oli tema tädi.
Polina Žemtšužina

Polina Semjonovna Žemtšužina (vene Полина Семёновна Жемчужина; sünninimi Perl Semjonovna Karpovskaja/Перл Семёновна Карповская; 11. märts/vkj 27. veebruar 1897 Pologi Jekaterinoslavi kubermang – 1. aprill 1970 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu riigitegelane. Ta oli Vjatšeslav Molotovi abikaasa.
Žemtšužina arreteeriti 1949. aastal süüdistatuna riigireetmises ning saadeti asumisele, vabanes peale Stalini surma 1953. aastal.
Google

Ajalugu

Larry Page ja Sergey Brin hakkasid Google'i otsingumootorit välja töötama 1996. aasta jaanuaris. Kui tolleaegsed otsingumootorid järjestasid veebilehekülgi selle alusel, et mitu korda otsitav mõiste antud lehel esineb, siis nad otsisid paremat lahendust, mis võimaldaks hinnata lehekülgede olulisust. Nad võtsid lehekülgede hindamisel aluseks selle, kui palju teisi veebilehekülgi algsele saidile viitab, ja lõid selle põhjal tehnoloogilise lahenduse PageRank.

Otsingumootor

Lisaks veebilehtede otsingule on Google'i otsing laienenud paljudesse muudesse valdkondadesse. Nii on praegu võimalik otsida ka pildifaile, Useneti uudiserühmi, päevauudiseid, videoid, asukohapõhist infot, asukohti kaardil, internetis müüdavaid kaupu, programmikoodi ja oma arvutis olevaid faile. 2005. aasta juuni seisuga oli Google indekseerinud 8,05 miljardit veebilehte, 1,3 miljardit pilti ja üle miljardi Useneti sõnumi. Suure osa indekseeritavatest andmetest Google ühtlasi puhverdab ehk salvestab vahemällu, tänu millele võivad leheküljed olla vaadeldavad isegi siis, kui nende koduserver on maas.

Android ja nutitelefonid

Google on loonud mobiiltelefonide jaoks operatsioonisüsteemi Android, mis avalikustati 5. novembril 2007. Eriti uuenduslik võrreldes põhikonkurentidega on see, et Google on avaldanud enamiku lähtekoodist, kasutades Apache'i litsentsi, vaba tarkvara ja avatud lähtekoodi litsentsi. 
5. jaanuaril 2010 andis Google välja oma esimese nutitelefoni Nexus One, mis kasutas operatsioonisüsteemi Android.

Google Chrome

Google Chrome on Google'i loodud veebibrauser. Esimene Google Chrome oli operatsioonisüsteemis Microsoft Windows töötav beetaversioon, mis anti välja 2. septembril 2008. Esimene stabiilne versioon tuli turule 11. detsembril 2008.

Google'i vigurlogod

Google'i veebimeistrid kujundavad otsimootori avalehte tähelepanuväärsete sündmuste puhul nn vigurpiltidega (inglise keeles doodle), sidudes Google'i logo ja tähtpäeva.

Google Translate

Google Translate on Google'i pakutav tasuta masintõlketeenus.

Kriitika

Euroopa Liidu konkurentsivolinik Margrethe Vestager süüdistas Google'it võimu kuritarvitamises. Viis aastat kestnud uurimise tulemusel süüdistab EL Google'it konkurentide ja ostjate tüssamises otsingutulemuste moonutamise kaudu.
Alajõe Jumalaema Sündimise kirik

Alajõe Jumalaema Sündimise kirik on õigeusu kirik Alajõel Alutaguse vallas Ida-Virumaal.
Historitsistlik telliskirik valmis arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekti järgi 1889. aastal.
Kirikuhoonet ja selle juurde kuuluvat kinnistut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Alajõe Jumalaema Sündimise Kogudus.
Sitsi tänav

Sitsi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt (Sitsi mäelt) ja lõppeb Sõle tänavaga ristudes. Tänavaga ristub Kopli tänav, Puuvilla tänav ja Niidi tänav. Sitsi tänav on 607 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840629.

Tänava nimi

Tänav rajati 1916. aastal ja sai nime Balti Puuvillavabriku (rahvasuus Sitsivabrik) järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Zitzstraße ja venekeelne Ситцевая улица.
6. oktoobril 1953 nimetati Sitsi tänav Vladimir Majakovski järgi ümber Vladimir Majakovski tänavaks ehk Majakovski tänavaks. Algne tänavanimi taastati  3. augustil 1990.
Osborne'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1867. aastal.
Üksik Eesti Kütibrigaad

Moodustamine

9. juunil 1919 formeeriti 1. Eesti Kütidiviis ümber Nõukogude Venemaa Läänerinne juhatuse korraldusega N 262 Üksikuks Eesti Kütibrigaadiks, brigaadikomandöriks nimetati Jakob Palvadre. Ümberformeerimise direktiivis märgiti, et eesti brigaadi tuleb edaspidi kasutada ühte või teise rindelõiku antava võitlusüksusena. Formeerimise perioodiks allutati diviisi polgud operatiivselt 10. kütidiviisile. 20. juunil 1919. aasta käskkirja nr 28 kohaselt kuulusid eesti brigaadi koosseisu 1., 2., 3., 5. ja 6. eesti kütipolk, suurtükiväe juhatus, 1. eesti kommunistlik ratsapolk (nimetati hiljem ümber üksikuks ratsadivisjoniks), 1., 2., 3., 4. ja 5. eesti kergepatarei, varustusosakond, inseneripataljon, sidepataljon, inseneriväe ja suurtükiväe varustusosakond, poliitosakond, välikontroll, rahandusosakond, tribunal ja teised abiteenistused. 4. Narva kütipolk muudeti uuesti 46. polguks ja liideti 6. kütidiviisi uuestiformeeritud 46. polguga.
1. Eesti Kütidiviisi lahingulõik anti üle 10. kütidiviisile ja asuti brigaadi formeerimisele. 29. juuniks läksid eesti polgud taas Eesti kütibrigaadi staabi käsutusse, mis allus otse Lõunagrupile. Eesti kütibrigaadis oli kokku (ilma Eesti ratsapolguta) ümmarguselt 1950 tääki ja 54 kuulipildujat. Augusti esimesel poolel loeti brigaadis 2825 tääki ja mõõka, 57 kuulipildujat ning neljas patareis 16 välisuurtükki 26. juulil allutati Eesti kütibrigaad 15. armeele, kus anti operatiivselt 11. kütidiviisi alluvusse.
Holdre mõis

Holdre mõis (saksa keeles Hollershof, varem Morsel Ilmus) oli Viljandimaal Helme kihelkonnas asunud rüütlimõis. Praegu asub endine mõisasüda Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas.
Holdre mõisa mainiti esimest korda 16. sajandil. Aastatel 1630–1767 kuulus see Holleritele.
1914. aastal kuulus mõisale 2313,95 hektarit müümata mõisamaad, 232,99 ha müüdud mõisamaad, 199,18 ha müüdud kvoodimaad, 493,85 ha müüdud talumaad, 2 kõrvalmõisa, 1 metskond, 6 ühikut müüdud mõisamaad, 3 ühikut müüdud kvoodimaad ja 11 talu.
1909. aastal kuulus mõis Patküla valda, 1921. aastast Holdre valda ning ehitati algul koolimajaks ja valla keskuseks. 1939. aastal liideti osa Holdre valda koos mõisaga Taagepera vallaga ja nimetati Vaoküla vallaks. Nõukogude ajal jätkas kool mõisas tegutsemist kuni 1961. aasta kevadeni. 1954 liideti Holdre külanõukogu Taagepera külanõukoguga, hooned läksid Taagepera sovhoosile. Nõukogude aja lõpus oli mõisas pioneerilaager ja hoone kuulus Valga Teede REV-i bilanssi, tänapäeval on mõisahoone eraomandis.
Holdre mõisa härrastemaja valmis 1910 ja arhitektuuriliselt on see juugendstiilis. Hoone projekteeris Otto Wildau. Enne võõrandamist 1919. aastal kuulus mõis koos härrastemajaga Woldemar Dimitri von Ditmarile.
Made Põlluaas

Made Põlluaas (enne eestistamist Made Ostrov, pärast eestistamist neiuna Made Laid; 13. juuni 1929 Sangaste – 15. oktoober 2003) oli eesti moe- ja tekstiilikunstnik.
Ta on õppinud Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Eraalgkoolis, Viljandi Tütarlaste Koolis ja aastani 1947 Tallinna 10. Keskkoolis, kust siirdus pärast 9. klassi Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi konstrueerimist-modelleerimist õppima; tehnikumi lõpetas ta aastal 1951. Samast aastast jätkas ta õpinguid Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, lõpetades selle aastal 1957 tekstiilierialal (Natalie Mei juhendamisel).
Pärast ERKI lõpetamist suunati ta tööle artelli Lina. Aastatel 1969–1984 töötas ta Teenindusministeeriumi Projekteerimise ja Tehnoloogia Instituudis. Ta on teinud Arsile tootekavandeid.
Made Põlluaas suri 15. oktoobril 2003 ja ta maeti 25. oktoobril 2003 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema isa Mihkel Laid oli Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, kaksikõde Eda Stern on luuletaja, õemees Sándor Stern oli raamatuillustraator, loomamarkide kujundaja ja maalikunstnik; poeg Henn Põlluaas on eesti ühiskonnategelane ja poliitik.
Vaba tarkvara päev

Vaba tarkvara päev on rahvusvaheline tähtpäev tarkvaraga seotud vabaduste ja nende eest seisjate esiletõstmiseks. Päeva eesmärgiks on muuhulgas üldise vaba tarkvara alase teadlikkuse tõstmine ning vaba tarkvara ja avatud standardite levikule kaasaaitamine.
Päeva läbiviimist koordineerib Ameerika Ühendriikides registreeritud mittetulundusühing "Software Freedom International" (SFI). Esmakordselt tähistati seda 28. augustil 2004. aastal. Alates 2006. aastast tähistatakse seda septembri kolmandal laupäeval. 
Eestis on vaba tarkvara päeva peetud eri vormides 2010. aastast, 2012. aastal tähistati seda paralleelselt Tallinnas, Tartus ja Raplas.

Korraldus

SFI on ürituse ametlik korraldaja ning tegeleb annetuste, sponsorlepingute,  raamatupidamise ja korraldusmeeskondade registreerimisega. Konkreetseid üritusi korraldavad aga kohalikud vabatahtlikest koosnevad meeskonnad. Ürituse täpne formaat on kohaliku korraldusmeeskonna otsustada.
Juhan Telgmaa

Juhan Telgmaa (sündinud 3. jaanuaril 1946 Juurus) on Eesti põllumajandustegelane, poliitik, ühiskondliku looduskaitse edendaja. Juhan Telgmaa on Eesti Rooma Klubi liige.

Elulugu

Lõpetas aastal 1964 Kehra Keskkooli ja aastal 1969 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse mehhaniseerimise erialal. 1969. aasta sügisest kuni 1970. aasta sügiseni teenis aega Nõukogude Armees, demobiliseerus seersandina.
Töötas aastatel 1969–1972 Eesti Põllumajanduse Akadeemias vanemteadurina. Aastatel 1972–1976 oli ta Kuremaa sovhoostehnikumi peainsener ja direktori asetäitja tootmise alal, aastatel 1976–1990 oli Torma  sovhoosi direktor, aastatel 1988–1990 Jõgeva Maakonna volikogu esimees.

Poliitika

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, aastast 1991 maaelukomisjoni esimees.  
20. augustil 1991 ei hääletanud ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt, kuna viibis Ülemnõukogu poolt lähetatuna Iirimaal ENPA Põllumajanduskomitee koosolekul.  
Aastatel 1990–1992 ja 1995–1999 oli ta Eesti parlamendi esindaja ENPA-s (Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee).1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Juhan Telgmaa valimisliidu "Kindel Kodu" nimekirjas ja sai 1485 häält, kuid ei osutunud valituks. 
Aastatel 1995–1999 oli ta VIII Riigikogu liige (1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisliidu "Koonderakond ja Maarahva Ühendus" nimekirjas ja sai 3783 häält). 
1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Koonderakonna nimekirjas ja sai 312 häält, kuid ei osutunud valituks. 
Aastatel 1969–1990 NLKP liige, on olnud Eesti Maaliidu aseesimees ja Eestimaa Rahvaliidu liige. Aastast 2000 on ta parteitu, kuna see ei sobinud kokku ELKS esimehe positsiooniga.
Aastatel 1999–2013 oli Eesti Looduskaitse Seltsi esimees, praegu seltsi juhatuse liige.
Asulad (N)

Asulad (N) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad N-tähega.
Hiiu-Suurtüki tänav

Hiiu-Suurtüki tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Tänav sai nime 2. detsember 1987.
Sandra Ringwald

Sandra Ringwald (sündinud 27. septembril 1990 Villingen-Schwenningenis) on Saksamaa murdmaasuusataja, kes on saavutanud parimad tulemused sprindis.
Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2013. aasta maailmameistrivõistlused Val di Fiemmes.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis oli ta klassikasprindis 15., 10 km vabatehnikas 26., teatesõidus kuues ja teatesprindis kümnes.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis saavutas ta oma seniste tiitlivõistluste parima tulemuse individuaalalal, kui oli vabatehnikasprindis 12.
Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 4. detsembril 2010 Düsseldorfis. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas individuaalalal poodiumikohale 16. veebruaril 2019, kui sai Cognes toimunud etapil vabatehnikasprindis teise koha. 17. jaanuaril 2016 saavutas ta Planicas toimunud etapil sprinditeates koos Hanna Kolbiga kolmanda koha. 22. jaanuaril 2017 sai ta Saksamaa teatenaiskonna liikmena Ulricehamnis 4 × 5 km teatesõidus teise koha.
Kudumine

Kudumine on lõngast kanga või silmkoeesemete valmistamine. Kudumise ajalooliseks eelkäijaks olid arvatavasti mitmesugused juba vanemal kiviajal tuntud punumistehnikad.
Ignisious Gaisah

Ignisious Gaisah (sündinud 20. juulil 1983) on Ghana päritolu Hollandi kergejõustiklane (kaugushüppaja). Alates 2013. aastast esindab ta Hollandit.
Tema isiklik rekord kaugushüppes on 8.43, mis on hüpatud 14. juulil 2006 Roomas.

Isiklikku

Ignisious Gaisah on 185 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Georg Ewald

Georg Ewald (30. oktoober 1926 Buchholz – 14. september 1973 Gotha lähedal) oli Saksa DV riigitegelane.
Georg Ewald oli pärit talupoja perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta põllumajanduskoolis ja töötas seejärel oma vanemate talus. 1943. aastal kutsuti ta Wehrmachti aega teenima. 1946–1949 töötas ta põllutöölisena. 1946. aastal astus ta Saksa Vaba Noorsoo Liitu ja Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1949 –1950 oli ta Buchholzi linnapea ja 1950–1953 Stralsundi kreisi põllumajandusnõunik ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei piirkonnaorganisatsiooni juhatuse liige. 1954–1955 õppis Georg Ewald Parteikõrgkoolis "Karl Marx" ja oli seejärel juhtival parteitööl Bad Doberanis ja Rügenil. 1960–1963 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Neubrandenburgi ringkonna allorganisatsiooni esimene sekretär. Alates 1963. aastast oli Georg Ewald Saksa DV Ministrite Nõukogu põllumajanduskomisjoni esimees. 1971–1973 oli ta Saksa DV põllu- ja metsamajanduse ning toiduainetetööstuse minister. Alates 1963. aasta jaanuarist oli Georg Ewald Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige ja Poliitbüroo liikmekandidaat ning alates 1971. aasta juunist Poliitbüroo liige.
Georg Ewald hukkus liiklusõnnetuses.
Koolau ahelik

Koolau ahelik (inglise Koolau Range, havai Ko‘olau) on mäestik Oahu saare kirderannikul.
Kulgeb loode-kagu sihis. Kirdenõlvad laskuvad järsult rannikumadalikule, edelanõlvad on lauged.
Kõrgus kuni 960 meetrit.
Porgandriisikas

Välimus

Porgandriisikal on telliskivipunane või oranž seenekübar, enamasti ebasümmeetriliste ringidega. Kübara läbimõõt on 5–15 cm. Riisikas eritab oranži piimmahla, mis värvust ei muuda. Kuid Eestis levib lisaks tavalisele tüüpteisendile ka punetav teisend (Lactarius deliciosus var rubescens), mille piimmahl muutub 15–30 minuti jooksul veinpunaseks. Porgandriisika eoslehekesed on hele- või tumeoranžid. Oranži värvi seenejalal esinevad tihti punakad täpid.

Levik ja kasvukoht

Levinud Euroopas ja Põhja-Ameerikas mändide all. Eestis suhteliselt sage. Porgandriisikas eelistab valgusrikkaid männikuid või männi-segametsi, kasvab ainult koos männiga. Kõige rohkem kasvab porgandriisikas luitemännikutes ja männinoorendikes.

Sarnased liigid

Porgandriisikat aetakse väga tihti segamini kuuseriisikaga ning varem liigitasid eesti autorid porgandriisikad kuuseriisikate hulka. Neid kahte seent saab eristada seenekübara värvuse järgi. Kuuseriisikal on tihti kübara peal rohekad laigud, aga porgandriisikal mitte. Hoolikalt tuleb vaadata ka seenejalga, kui sel täppe ei ole, on tõenäolisem, et tegu on kuuseriisikaga. Samuti kasvab porgandriisikas rohkem maa ligidal kui kuuseriisikas.
Sarnane liik on ka veririisikas, millel on peaaegu helebeež kübar. Veririisikas eritab kohe alguses veripunast mahla. Veririisikas kasvab samades kohtades, kus porgandriisikas, kuid ei esine eriti tihti. Veririisikas on Kuulo Kalamehe raamatus "100 Eesti söögiseent" hinnatav söögiseen nagu porgandriisikaski.
Ichirō Suzuki

Ichirō Suzuki (铃木 一 朗, すずき いちろう; sündinud 22. oktoobril 1973) on jaapani pesapallur.
Ta mängib Ameerika Ühendriikides MLB liigas Seattle'i meeskonnas Seattle Mariners.
Järvo Tandre

Järvo Tandre (endise nimega Rudolf Stockeby, ka Rudolf Stockeby-Tandre; 22. oktoober 1899 Vahuküla, Väinjärve vald – 30. august 1943 Ussollag, Permi oblast) oli Eesti poliitik, I Riigivolikogu liige.
Raamatu "Koeru kihelkond" (1934) koostaja.
Nexus

Ajalugu

Esimesel tegutsemisaastal ilmus bändil debüütalbum "Nii kuum". Plaadi nimilooga "Nii kuum" võideti Raadio 2 Aastahiti auhind. 2004. aastal sai Aastahiti auhinna sama plaadi lugu "Hingetuna" . Album sai 2004. aastal ka auhinna Kuldne plaat kategoorias "Uus tulija".
Laul "Niikuinii" Nexuse kolmandalt albumilt ("Nii head tüdrukud ei tee", 2005) saavutas R2 Aastahiti hääletusel II koha
.
Aastal 2006 lõpetas Nexus tegevuse Nexust peetakse siiani Eesti viimaste aegade üheks edukaimaks tüdrukutebändiks.
Papiamento keel

Papiamento keel (Curaçaol Papiamentu, Arubal Papiamento, Bonairel Papiamen) on kreoolkeel, mida kõneldakse Hollandi Antillide Tuulealustel saartel (Curaçao ja Bonaire) ning Arubal.

Nimetus

Keele nimetus tuleb papiamento keele sõnast papia kõnelema' (portugali papear).
Papiamento keeles kirjutatakse keele nimetus kujul Arubal Papiamento ja Curaçaol Papiamentu. Hääldus on ühesugune, vahe on ainult kirjaviisis, mis Curaçaol lähtub rohkem hääldusest, Arubal rohkem etümoloogiast. Bonairel on keele nimetus Papiamèn.

Staatus

Kuigi Hollandi Antillidel on ametlik keel hollandi keel, kõneleb seda suur osa Madalmaade Tuulealuste saarte elanikkonnast. Madalmaade Tuulepealsetel saartel (Sint-Eustatius, Saint-Martini saar ja Saba saar) on kõige kõneldavam keel inglise keel. Arubal on papiamento keel alates 2004. aastast hollandi keele kõrval ametlik keel, kuigi ka seal kasutavad võimud seni kõige rohkem hollandi keelt.
Papiamento keelel on kaks põhikuju, mis erinevad põhiliselt ortograafia poolest.
Papiamento on Arubal kõneldav keelekuju, mille kirjaviis on etümoloogilise orientatsiooniga. Papiamentu on Curaçaol kõneldav keelekuju, mille kirjakeel on foneetiline. Ka Bonaire murret (Papiamen) kirjutatakse foneetilisel põhimõttel.

Päritolu

Kuigi papiamento päritolu on palju uuritud, ei ole õnnestunud selle allikat täpselt kindlaks teha. On teada, et keel tekkis 17. sajandi paiku, mil Curaçaol oli orjanduse õitseaeg. Hollandi Lääne-India Kompaniil oli tol ajal Curaçaol orjaturg, kust orje osteti ja müüdi kõikjale maailmas. Suur osa neist orjadest pärines Lõuna-Ameerikast ja Aafrikast. Neid orje kasutati ka Hollandi kolooniate istandustes ja soolakaevandustes. Kõige varasema avaldatud iseloomustuse Curaçao rahvakeelele andis paater Schabel, kelle järgi Curaçao neegerorjad kõnelesid "murtud hispaania keelt".
Kõige tõenäolisema teooria järgi on papiamento keel välja kasvanud orjade soovist omavahel suhelda. Papiamento keel tekkis pidžinkeelena hispaania, portugali, hollandi ja inglise keelest ning Aafrika murretest ja aravakkide keelest. Pole teada, millisel keelel oli kõige suurem mõju ja kuidas täpselt keel edasi arenes. Mõne uurimuse järgi oli kõige suurem mõju hispaania keelel (otsustades paljude sarnaste tegusõnade järgi). Teised uurimused postuleerivad mingi Brasiilia kreoolkeele mõju. Viimane uurimus lähtub suurest Aafrika portugali keele mõjust ning otsib seost Aafrika maadega. On ka avastatud, et Venezuelas on papiamento keelt kõnelev kogukond. Mõne uurija väitel tekkis Papiamentu Curaçaol ning jõudis sealt Venezuela kaudu Arubale. Seepärast sarnanebki Aruba Papiamento kõlalt ja sõnavaralt hispaania keelega.
Tänapäeva papiamento keeles on palju uusi sõnu inglise ja hispaania keelest ning toorlaene hollandi keelest.

Papiamento keele kõnelejaid

Arubalt pärit Dave Bentoni emakeel on papiamento.
Teckberg

Looduskaitseala

Stuttgardi ringkonna presiidiumi määrusega 9. novembrist 1999 kuulutati kogu Teckberg pindalaga 386,0 looduskaitsealaks nr 1.237. Kaitse alla võeti erakordselt mitmekülgne kultuurmaastik suurte nõmmede, niiskete ja kuivade aasade, parkmetsade, hekkide, metsaservade, alleede, salude, üksikpuude, kaljude, koobaste, allikate ning haruldaste, peaaegu looduslike metsakooslustega. Need biotoobid on väärtuslikeks elupaikadeks paljudele ohustatud taime- ja loomaliikidele. Alalt on leitud 464 liiki taimi.
Berg (Kaarma)

Ajalugu

Bergid olid pärit Vestfaalist. XV sajandi alguses rändas aadlimees Bernhardus van dem Berge Saaremaale. Tema poeg Gories van dem Berge (suri pärast 1490) oli 1490. aastal Saksa Ordu vasall. Tema pojad Bernhard von Berg (suri pärast 1562) ja Niclas Berg said 14. juulil 1531 Püha Rooma keisririigi aadlikeks.
1741. aastal võeti suguvõsa Saaremaa rüütelkonna matriklisse.
Roopa tänav

Tänava nimi

Tänava esialgne nimi oli Starcksche Strasse (1875) (Starcki tänav) maamõõtja Robert Starcki järgi, kes tükeldas temale kuulunud maa-ala ja rajas tänava. 1907. aastal sai tänava nimeks Siini tänav (esines ka nimekuju Schiini tänav, saksa keeles Schienenstrasse, vene keeles Рельсовая улица). Roopa nime sai tänav 17. jaanuaril 1923. 25. septembril 1959 pandi selle tänava nimeks Alma Tiivase tänav. 22. aprillil 1960 taastati tänava endine nimi ja Alma Tiivase tänava nimi anti Kase tänavale Hiiul.
Toyota tootmissüsteem

Täppisajastussüsteemi rakendamine Eestis

Eesti tööstusettevõtete tootmisjuhtimises kasutatavaid võtteid ja tootlikkuse arendamiseks läbiviidavaid tegevusi uuriti 2011. aastal Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse (EAS) tellitud uuringuga. Uuring hõlmas 184, vähemalt 20 töötajaga, tootmisettevõtet üle Eesti. Eesmärk oli anda hinnang Eestis levivate tootmisjuhtimisalaste teadmiste ja oskuste taseme kohta.
Üldhinnang Eestis tegutsevate tootmisettevõtete tootmisjuhtimise alase teadlikkuse, kasutusel olevate võtete ja üldise küpsusastme kohta on keskpärane. Probleemiks on tootmisjuhtimise läbimõtlematu korraldamine. Suur hulk ettevõtteid ei tunne elementaarseid tootmisjuhtimise metoodikaid ega näe nende järele vajadust. Suurima tootmisjuhtimise alase väljakutse ja parendusvaldkonnana nähakse töötajate kaasamist ja distsipliini. 
Tootmise korraldamise teooriaid tervikuna jälgitakse ja rakendatakse harva. Näiteks suur hulk tootmisettevõtetest ei ole teadlikud timmitud tootmise (en:Lean production) ega kvaliteedijuhtimise kontseptsioonidest. Kanban täppisajastussüsteemist pole kuulnud 54% uuringus osalenud tootmisettevõtteid. Eesti ettevõtete seas leiavad kasutust kontseptsioonide valitud meetodid, ent mitte teooriad tervikuna.
Tootmise ja materjalivoogude planeerimist puudutavatest metoodikatest on tuntuimad timmitud tootmise kontseptsioonist tulenevad täppisajastus (en:JIT) ja raiskamise elimineerimine .