Jää ja tule laul

Sisu

Sarja tegevus toimub väljamõeldud maailmas, mis on juba aastatuhandeid kannatanud sõdades ja katastroofides. Kui Westerose mandril asuva seitsme kuningriigi kuningas Robert Baratheon jahil saadud haava sureb, leiab aset rida sündmusi, mis ähvardavad riigi lõhestada. Kuninga Käsi Eddard Stark (Ned) üritab kõigest väest ennetada rahutusi ning soovib trooni anda kuningas Roberti nooremale vennale Stannis Baratheonile, kellele see pärimisseaduse järgi peaks minema, kuna tema abikaasa, kuninganna Cersei Lannisteri lapsed on tegelikult sigitatud viimase kaksikvenna Jaime Lannisteriga. Cersei soovib troonil näha oma kolmeteistkümneaastast poega Joffrey Baratheoni. Enamik kuningriigist peabki Joffreyt seaduslikuks troonipärijaks, kuna see, et Cersei lapsed pole Roberti omad, on teada väga vähestele. Ka enamik kuninga nõukogust näeb parema meelega kuningana Joffreyt kui Stannist ja seetõttu õnnestub kuninganna Cerseil haarata võim ja lasta Ned reetmise ettekäändel vahistada.
Kui Eddard Starki üle asutakse kohut pidama, laseb lapskuningas Joffrey ta hukata. See tegu külvab kuningriigis palju pingeid ning Eddardi vanem poeg Robb Stark kogub kokku sõjaväe, et maksta kätte oma isa surma eest. Relvile tõusevad ka Roberti vanem vend Stannis, kes on ebaseaduslikult ilma jäetud talle õigusega kuulunud troonist, kui ka noorim vend Renly Baratheon, kes loodab tänu oma pärusvalduste ja võimsa Kõrgaia isanda Mace Tyrelli toetusele troonile saada. Puhkeb sõda, mida hakatakse nimetama Viie Kuninga sõjaks, kuna pärast Nedi hukkamist kuulutavad Põhja mehed Robbi Põhja kuningaks ning Raudsaarte isand Balon Greyjoy võtab endale tagasi Raudsaarte kuninga tiitli. Samal ajal tõstab Põhjas asuva Müüri taga pead iidne kuri võim, Ebalased, mis ähvardab maa igaveseks katta pimeda ja külma talvega.
Müür asub kaugel Seitsme Kungingriigi põhjaosas ning eraldab tsiviliseeritud ühiskonda ja kauget põhja tundmatuid maid ja tsiviliseerimata rahvaid. Müür on oma paigas peaaegu täies ulatuses idast läände ulatuv ning mitmesaja jala kõrgune kivist ja jääst rajatud ehitis. Müüri peamiseks ülesandeks on aga hoida seitsme kuningriigi rahvaid Müüri taga varitsevate ebalaste ja muude maagiliste, kuid unustusse vajunud ohtude eest. Müüril peab vahti Öine Vahtkond, keda sageli kutsutakse ka Mustaks Vennaskonnaks. Öise Vahtkonna ülesandeks on pidada vahti, et metslased ei pääseks üle Müüri ning vajadusel Müüri parandada ja kõrgemaks ehitada. Müüri juures asub 19 Öise Vahtkonna linnust, millest romaani toimumise ajaks on kasutusse jäänud vaid 3: Varjutorn, Must Kants ja Idalinnus.

Öine Vahtkond

Öine Vahtkond on vennaskond George R. R. Martini ulmeromaanis "Jää ja tule laul".
Öine Vahtkond asub Müüril ning selle põhiülesandeks on kaitsta Müüri ja tsiviliseeritud rahvast Müürist lõunas, Müürist põhjas asuvate hädaohtude eest. Nad parandavad Müüri ja vajadusel ehitavad seda kõrgemaks. Nad saadavad välja maakuulajaid põhjapoole müüri, kus  ükski tsiviliseeritud inimene peale nende ei käi. Nad koguvad uudiseid põhjast ähvardavate ohtude kohta. Praegu on nende põhilisteks vaenlasteks metslased, kes üritavad üle müüri lõunasse  pääseda. Kuid põhjas on palju hulemaid hädaohte- ebalased. Ebalased on külmad kalbed olendid,kelle ainsaks eesmärgiks on inimkond hävitada ja katta maa igavese talvega. Selleks, et end nende eest kaitsta ongi  ehitatud Müür ja loodud Öine Vahtkond, et inimkonda kaitsta. Ajapikku on aga see kurjus uinunud ja sellest pole nii ammu midagi kuuldud, et neid  olendeid on hakatud pidama legendideks. 
Öine Vahtkond ei sega end kunagi poliitikasse, ega sõltu sellest, kes on troonil. Seda sellepärast, et Vahtkonnas on mehi üle kogu Seitsme Kuningriigi erinevatest paikadest ja suguvõsadest. Paljud suguvõsad on aga teineteisega vaenujalal ja see pingestaks ka vahtkonna sisekliimat. Peale vande andmist on aga kõik vahtkonna mehed vandevennad, sest nad on öelnud lahti oma suguvõsast ja pühenduvad nüüd Vahtkonna teenimisele. 
Vahtkonna meeste rõivastus on lihtsat musta värvi ja sellel ei ole mingeid vapimärke . Seetõttu kutsutakse Öist Vahtkonda ka tihti Mustaks Vennaskonnaks. Müüri taga elavad metslased kutsuvad  tihti Öise Vahtkonna mehi ka Varesteks.
Öise Vahtkonna mehed on nö vandevennaskond, kui nad on andnud oma vande siis see on siduv. Vandemurdjaid karistatkse karmilt.
Kunagi ammu oli vahtkonna liikmeks olemine auasi ja liikmeid oli vahtkonnal palju. Müürile on rajatud 19 linnust, mis ammustel aegadel olid kõik mehitatud. Ajapikku on aga vahtkonna maine alla käinud ja vabatahtlikult vahtkonda minejaid on vähe. Sarja tegevuse ajaks on vahtkond kahanenud nii väikseks, et kasutuses on jäänud vaid kolm linnust üheksateistkümnest. Peamiselt koosneb vennaskond, kas sohilastest või siis Müürile karistuseks saadetud kurjategijatest.