Ämari lennubaas

Ülesanne

Ämari lennubaasi olulisim ülesanne on liitlaste  õhusõidukite vastuvõtmine rahu-, kriisi- ja sõjaajal ning kogu lennundustegevuse korraldamine Eesti kaitseväes. Lennubaasi olemasolu on Eestile hädavajalik, sest Eesti peab olema valmis tegutsema vastuvõtva riigina (host nation). 
Ämari lennubaasis on loodud tingimused raja, ruleerimisteede ja õhusõidukite seisuperroonide nõuetekohaseks hoolduseks, õhusõidukite tankimiseks, lasti käitlemiseks, jäätõrjeks, navigatsiooniprotseduuride ja lennuliiklusteeninduse NATO standardite ja Euroopa ühendatud lennundusnõuete-kohaseks osutamiseks.

Ajalugu

Praeguse lennubaasi asemel oli aastail 1940–1941 NSV Liidu rajatud militaarlennuväli, mis pärast sõda oli varulennuväli ja muudeti 1952. aastal tegevlennuväljaks. 1970. ja 1980. aastatel baseerusid sellel lennuväljal SU-24 ("Fencer") keskmaapommitajad, AN-12 ("Cub") ja AN-26 ("Curl") transpordilennukid. 1994. aastal sai Eesti Vabariik Ämari lennuvälja oma käsutusse. Kahe aasta pärast läks lennuväli Kaitseministeeriumi haldusesse. 1997. aasta kevadel asutati lennubaas kui õhuväe üksus. Aastani 2004 asus lennubaasis ka ajateenijate väljaõppekeskus ning ajateenijad moodustasid lennubaasi sõjaväepolitsei eskadrilli, mille ülesanne oli  baasi julgeoleku ja kaitse tagamine. Praegu moodustavad baasi isikkoosseisu ainult tegevteenistuses olevad kaadrikaitseväelased ja tsiviilteenistujad.

Nüüdisaegne lennubaas

Aastail 2008–2012 ehitati Ämarisse uus lennuliiklusala vajalike sõiduteede, baasi kaitserajatiste ning uute hoonetega: angaaride, töökodade, ladude, staabihoonete, meditsiinikeskuse, söökla, ühiselamu, sportimisrajatiste ja muu sellisega. Sellega on Ämaril olemas nüüdisaegse lennubaasi funktsioneerimiseks vajalik taristu. On olemas ka autotranspordipark, lennuvälja hooldusseadmed, kütuseteenistuseks vajalikud masinad, pääste- ja tuletõrjetehnika, tõste- ja transpordivahendid transpordilennukite teenindamiseks – kõik lennubaasi tegutsemiseks vajalik tehnika. On olemas kaasaegsed raadioelektroonilised side- ja navigatsioonisüsteemid. 2015. aasta suvel saab Ämari lennubaas omale uudse täppislähenemisradari, mille hange läks maksma 7,1 miljonit eurot. Täppsilähenemisradari abil saadakse informatsiooni maanduva lennuki asukohast. Radari paigaldamine võimaldab Ämari lennubaasis maanduda iga tüüpi tsiviil- ja lahingulennukitel, praegu saab seal maanduda ainult tsiviillennunduses kasutatavate navigatsioonivahenditega.
Kõigi nende võimaluste ja tehnika kasutamiseks on olemas kohapeal kõrgeltkvalifitseeritud spetsialistid. Lennubaasil on oma lennujuhtimisteenistus, lennumeteoroloogid ja lennuohutuse spetsialistid, side- ja raadionavigatsiooni eskadrill, pääste- ja tuletõrjeteenistus, kütuseteenistus, lennuvälja teeninduse eskadrill, perrooniteenistus ja paljud muud vajalikud allüksused ja teenistused – mis näitab seda, et Ämari lennubaas on võimeline tegutsema täiesti kaasaegse lennubaasina. Ämari lennubaasis on olemas pea kõik võimalused õhusõidukite ja lasti vastuvõtuks ja väljasaatmiseks. Samuti on olemas võimalused inimeste vastuvõtuks ning teenindamiseks, mis aitab kaugelt tulnud liitlaste lennubaasis viibimist kodusemaks muuta.
Alates 2014. aasta 1. maist paikneb Ämari lennubaasis NATO õhuturbe lennusalk.
Kõik siia saabunud liitlased majutatakse hotellidesse või konteinerlinnakutesse. Väiksemad grupid leiavad öömaja baasi tööruumides. Lennubaasis asuv söökla suudab praegu suuremate õppuste puhul kõik õppustel osalejad ära toita.

Väljaõpe ja tegevus väeosas

Pidevalt toimuvad kaadrikaitseväelaste erialased täiendkoolitused nii Eestis kui väljaspool Eestit. 
Tsiviilkoostööd tehakse tsiviillennujuhtimiskeskustega, vallavalitsuste, piirivalvega. Liiklushuligaanide tabamiseks on sõlmitud koostööleping lennubaasi ja politsei eriüksuse vahel.
NATO õhuturbesalga hävitajate lennud on muutunud igapäevaseks. Enamasti igapäevaselt, isegi nädalavahetustel, toimuvad Eesti õhuväe enda lennuvahendite treening- ja mitmesugused tellimuslennud, millest mõned treeninglennud võivad toimuda isegi öösel. Lendude hulk suureneb õppuste perioodid, mil siin baseeruvate õhusõidukite arv on märgatavalt suurem. Tänapäeval toimub igal aastal NATO liitlaste õhusõidukite osalemisel hulk õppusi ja harjutusi. Rahvusvahelistest või olulise rahvusvahelise komponendiga iga-aastastest Eesti õppustest, mille käigus on lennubaasi külastanud ka Rootsi ja Soome hävitajad, tuleks kindlasti nimetada Kevadtormi, Eesti–USA õppust Saber Strike ning NATO õhuturbeharjutust BRTE.
Ämari lennubaasi külastavad ka mitme riigi transpordilennukid.
Järjest enam riike soovib kasutada nüüdisaegse lennuvälja, toetava taristu, moodsa tehnika ning asjatundlike spetsialistidega Ämari lennubaasi õppuste ja treeningute läbiviimiseks, mis tõstab lennubaasi töötempot.

Lennuvahendid

Juba aeguvatest IV põlvkonna hävitajatest tuntuima F-16 üks lennutund maksab elutsüklit arvestades umbes 13 000 eurot. Seepärast ei tule kaasaegsete hävituslennukite suure hinna ja suurte ülalpidamiskulude tõttu lähitulevikus kõne alla Eestile lennuvahendeid juurde soetada. Sellegipoolest on meil oma lennugrupp koos hulga lennuvahenditega. Nende esmane ülesanne on Kaitseväe üksuste, sealhulgas ka õhuväe enda väljaõppe toetamine. Igat liiki väikesemahuline õhutransport, meditsiiniline evakuatsioon, vaatlus- ja luurelennud, tsiviilstruktuuride (politsei, päästeameti jt) abistamine on samuti lennugrupi ülesanded.
Õhuväel on olemas helikopterid Robinson R-44, transpordilennukid AN-2 ning renditud õppereaktiivlennukid L-39.
Reaktiivlennukeid L-39 kasutatakse kahel peamisel eesmärgil. Nendest esimene on õhuväe sihitajate väljaõpe: õhuturbes etendavad olulist osa nii Leedus Karmėlava juhtimis- ja teatamiskeskuses kui ka Eesti õhuoperatsioonide juhtimiskeskuses Ämaris teenivad sihitajad, kelle ülesanne on suunata maalt sihtmärgile õhus lendavaid hävitajaid. Tänapäeval on Eesti õhuvägi suuteline ise sihitajaid välja koolitama. Nende väljaõpe ja õppused on mõeldamatud ilma reaktiivlennukiteta.
Teiseks ülesandeks on õhuväe taktikaliste tulejuhtide väljaõpe: õhuväe koosseisus on taktikalised õhutulejuhid, kelle ülesanne on tuua õigel ajal ja õigesse kohta õhutuletoetus. Meie tulejuhid on osalenud korduvalt Afganistani missioonil. Tulejuhtide väljaõpe toimub liitlasvägede juures, aga kvalifikatsiooni säilitamiseks peavad nad pidevalt harjutama. Ilma reaktiivlennukiteta oleks harjutused võimatud ja nad kaotaksid kiiresti oma kvalifikatsiooni.
Eestis koolitatakse sihitajaid ka Läti õhuväele ning ka Läti tulejuhid kasutavad meie reaktiivlennukite abi oma õppuste läbiviimiseks.
Lennukid An-2 teevad transpordilende nii Eesti õhuruumis kui ka väljaspool, ning neid lennukeid kasutavad ka meie langevarjurid. Lennukit An-2 kasutavad ka sihitajad koolitustel ja õppustel. Samuti võib seda lennuvahendit näha metsatulekahjude kustutamisel.
Helikopterid R-44 teevad vaatlus- ja otsingulende. Spetsiaalsete vahendite tõttu saab neid kasutada selleks ka öösel. Nad teevad ka transpordilende nii õhuväele kui ka paljudele teistele Kaitseväe struktuuriüksustele.

Olmetingimused

Lennubaasi töötingimused on head. 1999. aastal renoveeriti kasarmuhoone, kus asuvad saun, õppeklassid ja meditsiinipunkt koos kaasaegse hambaravikabinetiga. 2003. aastal renoveeriti kopterite angaarid koos tehnika ja varustuse hoiu- ja hooldusruumidega. Renoveeritud on ka staabi- ja kasarmuhoone ning lennujuhtimistorn. Puhkeajal on võimalik sõdurikodus aega veeta: mängida piljardit, surfata internetis, vaadata televiisorit, lugeda raamatuid, ajakirju, ajalehti. Võimalik on kasutada staadioni täismõõtmetes jalgpalliväljakuga ja rannavõrkpalliplatsi ning proovida jõudu ja osavust sõdurite abiga ehitatud takistusribal. Kasarmus saab mängida lauatennist ja harjutada raskejõustikunurgas.

Embleem

Kotkas sümboliseerib kodumaa kaitseks valmis olevat ja kõrgustesse tõusvat õhujõudu ning tähendab lendamist. Mõõk sümboliseerib kaitseväge. Kotkast tahapoole jääb lennurada, mille ülemises osas on must lennuki siluett.