google/wiki40b huggingface dataset:
Helitehnik

Töövahendid

Helitehnoloog peab olema suuteline rakendama erinevaid helisalvestusviise, sealhulgas analooglinti, digitaalseid mitmerealisi salvesteid ja helitöötlustarkvarasid. Kaasaegsel helitehnoloogil on vajalik aru saada tarkvara ja raudvara integratsioonipõhimõtetest – sünkroonimisest analoog-digitaalmuunduseni. Oma töös kasutavad helitehnoloogid erinevaid digitaalseid seadeldisi, sealhulgas:
Helivõimendiid – elektroonilised võimendid, mis suurendavad elektrisignaali pinget ja võimsust helisageduste alas.
Signaaliprotsessorid – mikroprotsessorid, mis tegelevad signaalide pideva töötlemisega ja seda enamasti reaalajas (sündmuse tegeliku toimumise ajal).
Analoog-digitaalmuundurid – seadmed, mis muudavad analoogsignaali ehk pideva signaali digitaalsignaaliks ehk diskreetsesse vormi.
Digitaal-analoogmuundurid – seadmed, mis muundavad digitaalsignaali analoogsignaaliks.
Muusikatarkvara (inglise keeles Digital Audio Workstation, lühendina DAW] – muusika või heli loomiseks, salvestamiseks ja/või töötlemiseks loodud tarkvara.
Valjuhääldid – elektroakustilised seadmed, mis muundavad helisagedusliku elektrivõnkumise (audiosignaali) heliks.
Mikrofonid – elektroakustikaseadmed, mis muundavad helirõhu võnkumised elektripinge muutusteks.
Helimikserid – elektroonilised seadmed, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.
Sekventserid – elektrooniline seade, millega saab kombineerida ja muuta erinevaid helisid.
Eelvõimendid (inglise keeles preamp)  – seadmed, mis võimendavad nõrkasid signaale liinitasemele, et nendega töötamine oleks lihtsam.
Magnetofonid – on seadmed audiosignaali magnetiliseks salvestamiseks liikuvale andmekandjale – magnetlindile – ja salvestise taasesitamiseks.

Helitehnoloogia õppimine Eestis

Eestis on helitehnoloogia eriala võimalik omandada kõrghariduse baasil Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Õpe Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias kestab 4 aastat ning nõuab 240 EAP (Euroopa ainepunktisüsteemi ainepunkti) täitmist (8 semestrit, 30 EAP semester). Heliloomingu õppekava Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kestab 3 aastat ning nõuab 180 EAP täitmist (6 semestrit, 30 EAP semester).
Eesti-Armeenia suhted

Eesti-Armeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Armeenia vahel.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 23. augustil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Armeenias, kes resideerib Thbilisis. Tegutseb ka Armeenia suursaadik Eestis, kes resideerib Vilniuses.
Sphere'i projekt

Veevarustus, hügieen ja selle propageerimine (WASH)

Iga WASHi projekti eesmärk on hea isikliku ja keskkondliku hügieeni propageermine tervishoiu kaitsmine. WASH sõltub suuresti agentuuri ja katastroofist mõjutatud kogukondade infovahetusest, et identifitseerida hügieeniprobleemid ja kultuurselt aktsepteeritavad ja saavutatavad lahendused. Veevarude ja hügieeniasutuste optimaalne kasutus ning korrektse hügieeni praktiseermine tagajärjeks on kõige positiivsem mõju avalikule tervisele.
Alexander Berendts

Alexander Johannes Berendts (1863–1912) oli ajaloolise usuteaduse eradotsent Tartu Ülikoolis 1895–1896, dotsent 1896–1911 ja professor 1911–1912.
Urmia järv

Urmia järv (pärsia keeles دریاچه ارومیه, Daryācheh-ye Orūmīyeh, aserbaidžaani keeles Urmiya gölü, kurdi keeles Gola Urmiyê, armeenia keeles Ուրմիա լիճ) on äravooluta soolajärv Iraani loodeosas Ida- ja Lääne-Aserbaidžaani provintside vahel kõrgusel 1275 m.
Järv kannab Lääne-Aserbaidžaani provintsi keskuse Urmia nime. Urmia ei asu järve kaldal, vaid sellest üle 10 km eemal. Järve kaldal ei olegi ühtki asulat. Urmia järv ise on Lääne- ja Ida-Aserbaidžaani piiril.
Järve suurim pikkus on umbes 140 km, laius umbes 55 km. Keskmine sügavus on 5 m, suurim sügavus kuni 16 m. Järve pindala on umbes 4868 km².
Järves on 102 saart. Suuruselt teisele saarele Kaboudile on maetud Tšingis-khaani pojapoeg Hulagu-khaan, kes rüüstas Bagdadi.
Vee soolsus on suur: 150–230‰. Kalu järves pole, esinevad väikesed vähilaadsed. 
Järv on laevatatav. 
Rändlinnud (pelikanid, flamingod jt) kasutavad Urmia järve saari peatuseks.
Aastal 1926 nimetati järv šahh Reẕā Pahlavī auks ümber Reẕā’īyeh' järveks. 1970. aastatel järve nimi taastati.
Lääne- ja Ida-Aserbaidžaani pealinnade Urmia ja Tabrizi vaheline sirgjoon kaardil kulgeb üle Urmia järve. Enne läks maantee nende linnade vahel järvest põhja poolt ringi. 1970. aastatel esitati projekt ehitada üle järve sild. Pärast Iraani revolutsiooni 1979 sellest projektist loobuti, ehkki osaliselt oli maantee juba valmis. 21. sajandi alguses hakati projekti lõpetama ja 2008. aasta novembris avati maantee üle järve koos 1,5 km pikkuse sillaga. Kuid järve soolane keskkond on pannud silla terase juba tugevalt roostetama, hoolimata korrosioonitõrjemeetmetest.

Järve keemia

Järve peamised katioonid on naatrium Na⁺, kaalium K⁺, kaltsium Ca²⁺, liitium Li⁺ ja magneesium Mg²⁺. Järve peamised anioonid on kloor Cl⁻, sulfaat SO₄²⁻ ja vesinikkarbonaat HCO₃⁻. Naatriumi- ja klooriioonide kontsentratsioon on Urmia järves umbes 4 korda suurem kui merevees.
Järv jaguneb põhja- ja lõunaosaks. Neid eraldab 1500 meetri laiune väin, mille kaudu veevahetust eriti ei toimu. Naatriumiioonide sisaldus on lõunaosas suurem; seda põhjustavad lõunaosa väiksem sügavus ja suurem aurumine. Aurumise ja vee suurenenud kasutamise tõttu põllumajanduse jaoks järve valglas on viimastel aastatel järve veetase langenud. Osa endisest järvepõhjast on üldse kuivale jäänud ja järve soolsus on suurenenud üle 300 g/l.
Puukirik

Puukirik ehk puitkirik on puidust ehitatud kirik.
1644. aastal valminud Ruhnu puukirik on Eesti vanim säilinud puitehitis. Mandri-Eesti vanim puukirik on Nõva kirik (ehitatud 1740...1750).
Timotheus Grünthal

Timotheus Grünthal (29. juuni 1893 Muhu-Suure vald, Saaremaa – 29. mai 1955 Lidingö) oli eesti jurist, riigikohtunik.
Grünthal õppis 1920–1922 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust, mag. jur. 1936 (Pandiõiguse, eriti kinnispandiõiguse arengust Rooma, Saksa ja Balti õigustes).
Grünthal oli aastatel 1918–1920 Saaremaa Maavalitsuse esimees, 1921–1922 Tartu 1. jaoskonna kohtunik, 1922–1924 Tartu-Võru, 1924–1928 Tallinna-Haapsalu Rahukogu liige, 1928 tsiviilosakonna esimees, alates 1928 Riigikohtu tsiviilosakonna liige, alates 1939 esimees.
Grünthal kuulus Eesti Tööerakonna liikmena 2. novembrist kuni 25. novembrini 1921 I Riigikogu koosseisu, kui ta asendas Friido Kirssi. Peale Grünthali tagasiastumist sai tema asemel Riigikogu liikmeks Aleksander Hint.
1944. aastal põgenes Grünthal Rootsi.

Isiklikku

Vera Poska-Grünthali abikaasa ja Ivar Grünthali ning Tanni Kentsi isa. Raoul Grünthal on tema poja Timotheuse poeg.
Jaan Naissoo

Jaan Naissoo (sündinud Jaan Naisson; 23. september 1903 Pärdisepa talu, Rabavere küla, Koonga vald, Pärnumaa – 4. juuli 1941 Põltsamaa) oli Eesti politseinik ja metsavend.
Ta teenis Pioneerpataljonis ning konstaabli, kriminaalpolitsei agendi ja assistendina Viljandis ja Põltsamaal. 21. veebruaril 1940 anti talle Kotkaristi teenetemärgi kuldrist. Jaan Naissoo varjas end 1941. aasta küüditamise eest ja langes metsavennana võitluses hävituspataljoni vastu.
Ta oli Uno Naissoo isa.
Vesiniksulfiid

Vesiniksulfiid ehk divesiniksulfiid (vananenud termin: väävelvesinik; keemiline valem H₂S) on mädamuna lõhnaga värvuseta ja mürgine gaas.
Kui vesiniksulfiid vees lahustub, moodustub vesiniksulfiidhape. Vesiniksulfiidhappe sooli nimetatakse sulfiidideks.
Õhu juuresolekul vesiniksulfiid põleb. Õhk võib süttida, kui selles on vesiniksulfiidi sisaldus 4,3–46%. Sõltuvalt olemasoleva hapniku hulgast moodustub kas vaba (elementaarne) väävel (S) või vääveldioksiid (SO₂). Vesiniksulfiid on tugev redutseerija.
Vesiniksulfiid on väga mürgine. Kuigi ta on alguses väga ärritav, nüristab ta kiiresti haistmismeele, nii et ohvrid ei saa seejärel enam arugi, et õhus on vesiniksulfiidi, ja võivad selle kätte surra. Vesiniksulfiid on õhust raskem ja võib koguneda halvasti ventileeritud ruumide põrandatele.
Vesiniksulfiid on üldmürk. See tähendab, et ta kahjustab kehasse sattudes paljusid kehasüsteeme, kuigi kõige rohkem saab kahjustada närvisüsteem. Vesiniksulfiidi mürgisus on umbes samasugune kui vesiniktsüaniidil.
Kuid vesiniksulfiidi tekib inimkehas ka loomulikul teel. Seetõttu on inimese kehas ensüümid, mis suudavad seda oksüdeerida kahjututeks sulfaatideks. Seetõttu suudab inimene väikesi vesiniksulfiidi annuseid taluda. Piiriks arvatakse olevat 300–350 ppm, seejärel ensüümide võimsus ammendub. Paljud gaasiandurid, näiteks niisugused, mida kannavad reoveega kokku puutuvad ja keemiatööstuse töölised, on seatud hoiatama vesiniksulfiidi sisalduse 5–10 ppm korral ja häiret andma 15 ppm korral.
Jänijõgi

Etümoloogia

Jõe algne nimi oli Jäneda jõgi. Praegune nimi on selle lühenenud vorm. Kuna Jäneda saksakeelne nimi on Jendel, siis on kasutatud kuni 19. sajandi lõpuni ka Jändla jõe nime. Jäneda jõe nimi oli tarvitusel kuni 1920. aastateni. Pirsu küla kohal on teda nimetatud ka Pirsu jõeks.
Esimest korda mainiti Jänijõge 1688 kujul Jendelska åån. 1840. aastast pärineb nimekuju Река Енеда, 1859. aastast Jennijöggi, 1883. aastast Jendla jõgi ja 1924. aastast Jänedajõgi.
Király ravitermid

Király ravitermid (ungari keeles Király gyógyfürdő ehk 'Kuninga ravitermid') on ajalooline türgi vesiravila Ungari pealinna Budapesti II ringkonnas, mis kasutab looduslike kuumaveeallikate mineraalvett. Linna vanimaid hiliskeskaegseid avalikke terme hakkasid türklased rajama Osmanite riigi ajal 1565. aastal. Selle mineraalvesi pärineb lähedal asuvatest Lukácsi ravitermidest.
Burjaatia

Ajalugu

Vabariigi sünniks loetakse Burjaadi-Mongoli ANSV loomist Vene NFSV koosseisus 30. mail 1923.
1958. aastal nimetati Burjaadi-Mongoli ANSV Burjaadi ANSV-ks.
1992. aastast kannab nime Burjaatia Vabariik.
Kaevutee

"Kaevutee" oli Eesti Televisiooni päevakajaline draamasari aastatel 1987–1989. Professionaalsetest näitlejatest osales Malle Pärn, teised olid harrastusnäitlejad.
"Kaevuteed" filmiti Harju maakonnas Raasiku vallas Arukülas.
Joe Quimby

Joseph Fitzgerald O'Malley Fitzpatrick O'Donnell The Edge Quimby, hüüdnimega Diamond Joe, on tegelane Ameerika Ühendriikide joonissarjas "Simpsonid", täpsemalt Springfieldi linnapea.
Quimby tegelaskuju parodeerib USA senaator Ted Kennedyt ja Kennedyte perekonda üleüldisemalt, kuuludes muuhulgas - nagu Kennedygi - Demokraatlikusse Parteisse.
Quimbyle on hääle andnud näitleja Dan Castellaneta.
Kunda vapp

Kunda vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kunda vapp.
Vapi kirjeldus on kooskõlastatud Eesti Vabariigi Heraldikanõukoguga ja kinnitatud Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisekretäri poolt 27. septembril 1994.

Vapi kirjeldus

Hõbedase kilbi ülaosas kolm sinist lainelist joont, nende all kolm musta muistse ahingu otsa püstiasendis 2 + 1.

Põhjendus

Lained sümboliseerivad Kunda jõge, merd ja muinasjärve. Nende all asetsevad püstiasendis kolm musta muistset ahinguotsa, mis on viiteks väga ammusele asustusele Kunda Lammasmäel. Hõbedane taustavärv tuleb sinisavist.
Uurali-Altai keeled

Uurali-Altai keeled on hüpoteetiline keelte hõimkond ehk keeleselts, mis hõlmab nii Uurali keelkonda kui ka Altai keelkonda.
Uurali-altai keeli on nimetatud ka turaani keelteks.
Selja-Põdra hoiuala

Selja-Põdra hoiuala on Natura 2000 võrgustiku kaitseala Märjamaa vallas. Pindala 1531 hektarit.
Kaitsealale ulatub Palase mäe lõunaosa. Kaitseala väärtuseks on vanad puisniidud, väikesed soomassiivid, vanad loodusmetsad, laialehised metsad, kuusikud, soovikumetsad. Alal kasvab ka käpaline kaunis kuldking (Cypripedium calceolus).
Avaste soo

Avaste soo (ka: Mihkli soo) on üks Eesti suuremaid madalsoomassiive. Mõningates soo osades leidub ka siirdesooalasid kui ka pisikesi rabastuvaid alasid. Soo asub tugevalt soostunud Lääne-Eesti madaliku lõunaosas. Halduslikult jääb Avaste soo Märjamaa ja Lääneranna valla territooriumile. Soole nime andnud Avaste küla jääb soo keskmest kirdesse. Soo pindala on 88 ruutkilomeetrit. Avaste soo kuulub ulatuslikku Lihula-Lavassaare soostikku. Turbalasundi keskmine paksus on 2,6 meetrit ja maksimaalselt 4,1 meetrit.
Soo osad: Allika jõest lõunas Soontagana soo, Soontagana maalinnast loodes Maalinna soo, Soontagana maalinnast idas Kärje soo (aeg-ajalt kasutatud kogu Avaste soo rööpnimena), soo põhjaosa on kitsamas mõttes Avaste soo. Kunagine soo kirdeosas olnud Karusoo kuivendati lõplikult 20. sajandi keskpaigaks ja on kasutatav põllumajandusliku maana. Soos leidub ka soosaari, millest tuntuimad on Maalinna (nüüdseks kuivenduse tõttu poolsaar) ja Kärje mägi. Maalinna soosaar on turismiobjekt, kust soos lähtub ka umbes 1 kilomeetri pikkune laudtee.
Valdavalt moodustab puurinde sookask, siirdesoos ja rabastuvatel lappidel kasvab ka mände, siin-seal on üksikud kuuski. Taimestikus on silmatorkavaim kõrgeks kasvav pilliroog. Haruldastest taimedest on Avaste soos rabaluga, soohiilakat, sookäppa.
19.–20. sajandil on soo servaaladel toimunud ulatuslikud kuivendamised, millega tekitati mitmele poole uusi suuri heinamaid. Samuti on Avaste küla piirkonnas toimunud ka soopõleng, mille asupaigale on hiljem rajatud heinamaa. Maaparandustega on rajatud kolm suuremat sooveerežiimi mõjutavat kanalit: soo idapiiril õgvendati Avaste oja, põhjaossa Rumba piirkonda rajati Liivasoone peakraav ning lääneosas õgvendati Allika jõgi.
Avaste soo on tekkinud mineraalmaa soostumisel. Kuigi vahepealsed kuivendamised on soo pindala küll vähendanud, on 21. sajandi alguses võimalik täheldada Avaste soo servaladel (Parasmaa, Rumba naabruses) mineraalmaa soostumist. Soostumist kiirendab kobraste tegutsemine soost välja voolavatel kraavidel ja ojadel. Arheoloog Evald Tõnisson on oletanud, et kuivenduseelsel ajal toimunud soostumine on enda alla matnud ka kunagisi talukohti. Ka Ludvig August von Mellin on oma kuulsas "Liivimaa atlases" 1798. aastal välja antud kaardilehel näidanud Avaste soo servas Jõgima (Rumba külast kagus) ja Soäre (Rumba külast edelas) külasid. Veel 20. sajandi keskel oskasid mitmed Vigala valla edelaosa vanainimesed näidata soos vanu talukohti.
Ojapere küla tagamaal Avaste soo kirdeservas on võetud ka turvast. Nüüdseks on vanad mahajäetud turbaväljad ehk jääksoo osaliselt uuesti soostunud.
Suur osa soo kesk- ja põhjaosast jääb Avaste looduskaitseala territooriumile.
Niamiha metroojaam

Niamiha metroojaam (vene keeles Немига (Nemiga metroojaam), valgevene Няміга (transkribeerituna Njamiga metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Centralny rajoonis. Jaam on oma nime saanud Niamiha jõe järgi.
Jaam avati 31. detsembril 1990; see oli üks Minski metroo teise liini algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam asub Minski ajaloolises linnasüdames, nii tuli selle rajamisel arvestada kultuurikihiga. Sissepääsu jurues asuvad Minski ajalooline raekoda ja kolm vana kirikut, nende seas ka Minski vanim säilinud hoone Peeter-Pauli kirik, mis valmis aastal 1613.
Jaama kujundamisel on püütud edasi anda ajaloolise Minski hõngu, nii sambad kui seinad kujutavad stiliseeritult puitonni. Ehitusel on kasutatud ohtralt betooni, seinu katab ka valge marmor. Kaasaegsema ilme annavad illuminaatoritena kujundatud aknad.
30. mail 1999 leidis jaamas aset Minski metroo kõige süngem tragöödia, kui lähedalasuvalt staadionilt lahkuvad inimesed tormasid äkitselt puhkenud äikesetormi tõttu metroojaama varju otsima. Selle tagajärjel hukkus 53 inimest, veel 250 said vigastada.
51st Street

51ˢᵗ Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Angiin

Tonsilliit (ladina keeles tonsillitis (palatina) acuta, inglise keeles acute tonsillitis) ehk äge suulae- ehk kurgumandlipõletik ehk angiin ehk krooniline kurgumandlite põletik ehk (äge) tonsiliit on koondnimetus mitmetel loomadel (sh inimestel) esineda võivate ülemiste hingamisteede haiguse kohta kurgumandlites, mida kõige sagedamini põhjustavad viirused või bakteriaalne infektsioon.

Inimestel

Inimese neelus paikneb palju lümfoidset kude, mis moodustab kogumeid. Need kogumikud ümbritsevad neelu ja omavad kaitsefunktsiooni. Suurimad neist on paarilised kurgumandlid, kuulmetõrve mandlid ja adenoid ehk neelumandel ja keelemandel. Angiini puhul on põletikus just kurgumandlid, mis paiknevad mõlemal pool kurgukaarte vahel. Angiini võib esineda igas vanuses.

Patogenees

Angiini põhjustab enamjaolt bakterid, harvemini viirused. Haiguse tekitajad levivad õhu kaudu ja satuvad sissehingamisel neelu limaskestale, põhjustades kurgumandlites põletiku. Põletiku tagajärjel kurgumandlid suurenevad, muutuvad punetavaks, mandlitele tekivad valkjad katud ja mädane eritis.

Sümptomid

Angiini sümptomite hulka kuuluvad kurguvalu, palavik, peavalu, lihasevalud, väsimus ja isutus. Iseloomulik on ka neelu valulikkus, mis süveneb neelamisel. Sageli esineb ka kõrvavalu, mis on tingitud valu kiirgumisest neelust kõrva, kuna neelu ja keskkõrva närvid on omavahel ühenduses. Valu tõttu on söömine sageli raskendatud. Kaela lümfisõlmed võivad olla suurenenud ja valulikud, mis on tingitud sellest, et inimese immuunsüsteem võitleb põletiku tekitajaga.

Ravi ja prognoos

Viiruslik angiin paraneb ise.
Vajalik on piisav puhkamine ja palaviku alandamine (näiteks paratsetamooliga). Neelu valu leevendavad paikselt kasutatavad aerosoolid (heksetidiin, Hexoral 0,2% suuõõnepihus), taruvaigu-saialille õli aerosool) ning soojad joogid.
Tablettravi antibiootikumidega on põhiline ravimeetod, mille eesmärgiks on bakteri hävitamine. Esmavaliku ravimiks on penitsilliin või amoksitsilliin. Ravikuuri kestuseks on 7–10 päeva.
Kui angiin (äge tonsiliit) vaatamata adekvaatsele ravile sageli kordub, võib tagajärjeks olla kroonilise tonsilliidi teke, mille puhul võib osutuda vajalikuks kurgumandlid kirurgiliselt eemaldada.
Koonddokument

Koonddokument on raamatupidamiskohustusliku majandusüksuse raamatupidamises üheliigiliste algdokumentide põhjal koostatav dokument.
Koonddokument võib olla ka koguv koonddokument, kus algdokumendid registreeritakse nende koostamise järjekorras ning mis sisaldab iga algdokumendi andmeid. Koonddokument võib aga olla ka rühmitusdokument, näiteks kantakse koonddokumendile rühmitatud transporditeenuse kuludokumentide andmed.
Stockholmi Ülikool

Stockholmi Ülikool (rootsi keeles Stockholms universitet) on riiklik ülikool Stockholmis.
See on Skandinaavia üks suuremaid ülikoole. 
Kõrgkoolina asutati see 1878. aastal nimega Stockholms högskola, ülikooli staatus saadi 1960. aastal. 
Stockholmi ülikool on vanuselt neljas riiklik ülikool Rootsis.
Mõhhailo Kotsjubõnski

Mõhhailo Kotsjubõnski (ukraina keeles Михайло Михайлович Коцюбинський; pseudonüüm Zahhar Kozub; 17. september 1864, Vinnõtsja – 25. aprill 1913, Kiiev) oli Ukraina kirjanik.
Ta kirjeldas tüüpilist Ukraina elulaadi 20. sajandi algul. Kotsjubõnski varaseid jutustusi on nimetatud etnograafiliseks realismiks. Hiljem arenes ta stiil keerukamaks ning temast sai üks Ukraina andekamaid impressionistlikke ja modernistlikke kirjanikke. Kotsjubõnski populaarsetest romaanidest tehti Nõukogude ajal mitu filmi.
Marko Mumm

Marko Mumm (sündinud 28. oktoobril 1971) on eesti fotograaf.
Marko Mumm lõpetas 1991. aastal Tallinna Sidekooli fotograafia eriala ja on peale seda töötanud uudisteagentuuris ETA, Hommikulehes, Rahva Hääles ja Eesti Päevalehes. Praegu töötab vabakutselise fotograafina, ühtlasi annab välja Eesti alternatiivmuusikat vinüülplaatidel.
Istik

Istik on alalisele kasvukohale istutamiseks ettekasvatatud taim. Istikud võivad olla nii omajuursed (enamik marjakultuure) kui ka poogitud alusel.
Istikuid müüakse enamasti paljasjuursetena istutusaegadel (kevad, sügis) ja nõuistikuna (ehk konteinertaimena) aastaringselt.
Dale Mortensen

Dale Mortensen (2. veebruar 1939 Enterprise, Oregon – 9. jaanuar 2014 Wilmette, Illinois) oli ameerika majandusteadlane.
2010. aastal pälvis ta Nobeli majandusauhinna koos Peter Diamondi ja Christopher Pissaridesega tööturu uurimiseks otsimismudelite loomise eest.
Nobeli majandusauhinna laureaadid
1969 Frisch, Tinbergen • 1970 Samuelson • 1971 Kuznets • 1972 Hicks, Arrow • 1973 Leontief • 1974 Myrdal, Hayek • 1975 Kantorovitš, Koopmans • 1976 Friedman • 1977 Ohlin, Meade • 1978 Simon • 1979 Schultz, Lewis • 1980 Klein • 1981 Tobin • 1982 Stigler • 1983 Debreu • 1984 Stone • 1985 Modigliani • 1986 Buchanan • 1987 Solow • 1988 Allais • 1989 Haavelmo • 1990 Markowitz, Miller, Sharpe • 1991 Coase • 1992 Becker • 1993 Fogel, North • 1994 Selten, Nash, Harsanyi • 1995 Lucas • 1996 Mirrlees, Vickrey • 1997 Merton, Scholes • 1998 Sen • 1999 Mundell • 2000 Heckman, McFadden • 2001 Akerlof, Spence, Stiglitz • 2002 Kahneman, Smith • 2003 Engle, Granger • 2004 Kydland, Prescott • 2005 Aumann, Schelling • 2006 Phelps • 2007 Hurwicz, Maskin, Myerson • 2008 Krugman • 2009 Ostrom, Williamson • 2010 Diamond, Mortensen, Pissarides • 2011 Sargent, Sims • 2012 Roth, Shapley • 2013 Fama, Hansen, Shiller • 2014 Tirole • 2015 Deaton • 2016 Hart, Holmström • 2017 Thaler • 2018 Nordhaus, Romer
Tšuvašid

Materiaalne kultuur

Materiaalses kultuuris ja eriti ornamentikas on tšuvaššidel palju ühisjooni soome-ugri rahvastega, arvataksegi, et tšuvašid on turgi keelele üle läinud soome-ugrilased. 
Üldiselt peetakse tšuvašše koos bulgaarlastega bulgaaride järeltulijaiks.

Tšuvašid Eestis

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 373 tšuvašši. Eestis tegutseb kaks tšuvaši kultuuriseltsi. Narvas on 2003. aastal asutatud selts Narspi ning Tallinnas 1990. aastal asutatud Tšuvaši Kultuuriselts. Mõlemal seltsil on oma pärmusmuusika kollektiiv: Narspi ja Palan. 
Tallinnas tegutseb ka tšuvaši folk-pop-bänd Taraj (Тарай).
Tšuvaši päritolu on laulja Elina Netšajeva ja näitleja Angelina Semjonova.
Nina Hoekman

Nina Hoekman-Iankovskaja (8. august 1964 Kiiev, Ukraina NSV – 26. juuni 2014 Zutphen, Holland) oli Ukrainast pärit Hollandi kabetaja, naiste suurmeister. Hollandis elas ta 1995. aastast, kui abiellus Hollandi kabetaja Henk Hoekmaniga. Ta oli 11-kordne Hollandi naiste tšempion (1999, 2000, 2002, 2004, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013 ja 2014). Naiste maailmameistrivõistlusi tal võita ei õnnestunud, küll aga pidi viiel korral leppima hõbemedaliga. Ta töötas ka mitmeid aastaid Hollandi noortekoondise treenerina.
STS-61-C

Ettevalmistused

STS-61-C oli esimene missioon enam kui kahe aasta jooksul, mida teenindas kosmosesüstik Columbia, sest pärast missiooni STS-9 saadeti Columbia kaasajastamiseks remonti. Remondi käigus paigaldati Columbia sabakiilu külge infrapunakaamera, mis pidi atmosfääri sisenemise ajal jälgima vasaku tiiva kuumenemist. Kaamerat kasutati veel ainult paaril missioonil, kuid selle kinnituskoht oli Columbial alles kogu ülejäänud teenistusaja. Remondi käigus eemaldati ka pilootide katapultistmed, mis asendati tavaliste istmetega ja paigaldati HUD ekraanid.

Missiooni kokkuvõte

Missiooni starti tuli edasi lükata neli korda ja algselt 18. detsembril 1985 startima pidanud Columbia startis 12. jaanuaril 1986.
Missiooni peamine eesmärk oli viia orbiidile Satcom K1 satelliit. Satelliidi orbiidile paigutamine möödus edukalt ja meeskond asus seejärel süstiku pardal tegema teaduslikke eksperimente keemias, bioloogias, astronoomias jne. Muuhulgas tegeles Cenker USA õhujõudude tellitud salastatud eksperimendiga, mis Boldenile antud info kohaselt oli infrapunakaamera prototüüp.
STS-61-C pidi algselt kestma seitse päeva, kuid NASA otsustas missiooni pärast neljandat päeva lõpetada, sest stardi hilinemine oli põhjustanud ka järgmise missiooni, STS-51-L, hilinemise. Maandumine tuli halva ilma tõttu neli korda edasi lükata ja see õnnestus viiendal katsel. Columbia maandus Edwardsi õhujõudude baasis 18. jaanuari varahommikul.

Naljapilt

Ametliku meeskonnapildi tegemise ajal tegi NASA fotograaf ka naljapildi, kus meeskonnaliikmetel olid peas kiivrid ja nende näod olid visiiriga kaetud.
5 eKr

5. aasta eKr
Vanatoa tamm

Vanatoa tamm on kaitsealune tammepuu Rapla maakonnas Rapla vallas Tõrma külas endise Vanatoa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.
Nedrema soo

Nedrema soo on soo Pärnu maakonnas. See raba kuulub Nedrema looduskaitseala koosseisu.