google/wiki40b huggingface dataset:
Eduard Kutsar

Elulugu

Aastatel 1919–1926, 1928–1932 ja 1935. aasta kevadest 1937. aasta lõpuni õppis Kutsar Tartus Kõrgemas Kunstikoolis Pallas maali, graafikat ja skulptuuri. Tema õpetajate seas olid Konrad Mägi, Nikolai Triik, Ado Vabbe ja Hando Mugasto.
1932. aastal abiellus Eduard Kutsar Elisabeth Sillaga.
Eduard Kutsar suri 1970. aastal, ta maeti Elva metsakalmistule.

Looming

Kutsari looming hõlmab maastiku- ja olustikumaali, natüürmorte, portreid, joonistusi ja skulptuure. Tema käsitluslaad on ekspressionistlik, mõnel juhul lüürilise varjundiga.
1.–30. augustil 1933 toimus Pärnu rannasalongis tema esimene isikunäitus. Hiljem on tema teoste näitusi korraldatud Narva-Jõesuus, Tartus ja Tallinnas.
1944. aasta augustis põles Eduard Kutsari ateljee teostega, samuti põles Vestre talu Verevi külas Vellaveres Tartumaal, kuhu ta oli osa loomingust sõjapakku viinud. Seepärast on Kutsari varasest loomingust säilinud vähe teoseid. 1944. aastast elas kunstnik alaliselt Elvas.
Otsekohese ja impulsiivse loomu tõttu oli Kutsaril aastatel 1944–1956 vähe võimalusi näitustel esineda, puudus ka majanduslik kindlustatus. Loomingu paremiku kaotamine ja tõrjutus mõjus laastavalt ta vaimsele tervisele. 1956. aastal Kutsar haigestus, jäi auto alla ja kaotas parema käe. Ta õppis küll maalima vasema käega, ent tegi sealtpeale enamasti väiksemaformaadilisi töid.
1964. aastal toimus Kutsari esimene sõjajärgne isikunäitus Tartu Kunstnike Majas, mis andis ülevaate kogu tema loomingust alates 1922. aastast. Väljas oli 136 õlimaali ja akvarelli, kuus skulptuuri keraamikas ja puus.
1964. aasta detsembris toimus Kutsari näitus ka Elva Rajoonidevahelises Koduloomuuseumis. 1967. aastal toimus Kutsari viimane isikunäitus.
Eduard Kutsar kuulus aastast 1934 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse ja aastast 1946 Eesti Kunstnike Liitu.

Mälestuse jäädvustamine

27. märtsil 1971 avati Kutsari abikaasa eestvedamisel tema kodumajas Elvas Eduard Kutsari Ateljeemuuseum.
Eduard Kutsari 70. sünniaastapäeva puhul 3. juunil 1972 avati kodumaja ees aias Aleksander Elleri tehtud portreebareljeef.
Majamuuseumi ekspositsiooni laiendati ning see pakkus läbilõiget kogu Kutsari loomingust. Tänapäeval on Eduard Kutsari Majamuuseum Tartumaa Muuseumi filiaal.
Salomón Lerner Ghitis

Salomón Lerner Ghitis (ka Siomi Lerner; sündinud 4. veebruaril 1946 Limas) on juudi päritolu Peruu ärijuht ja poliitik.
Ta oli 28. juulist kuni 10. detsembrini 2011 Peruu peaminister.
Ta on hariduselt insener.
Ta ei kuulu ühtegi parteisse.
Broomitud tuleaeglusti

Broomitud tuleaeglusti ehk broomitud leegiaeglusti (inglise brominated flame retardant, lühendatult BFR) on tuld aeglustav aine (tuleaeglusti), kuhu on lisatud organobromiide.
Paljud broomitud tuleaeglustid on sattunud kriitika alla, sest neid kasutatakse laialdaselt majapidamistarvetes ja seetõttu võivad lapsed nendega kokku puutuda.
Mõned Euroopa riigid on ettevaatuspõhimõtet rakendades teatud BFRid keelustanud.
Jaroslavli Riiklik Pedagoogikaülikool

K. D. Ušinski nimeline Jaroslavli Riiklik Pedagoogikaülikool on Jaroslavlis asuv kõrgkool. Kool on asutatud aastal 1908.

Ajalugu

Aastal 1908 asutati Jaroslavlis Jaroslavli Õpetajate Instituut, mis valmistas kümne aasta jooksul ette ligi 200 õpetajat. Aastal 1918 sai õppeasutuse nimeks Jaroslavli Pedagoogiline Instituut, aastal 1919 Jaroslavli Rahvahariduse Instituut. Aastatel 1922–1924 tegutses õppeasutus Jaroslavli Riikliku Ülikooli pedagoogikateaduskonnana. Aastast 1924 sai õppeasutuse nimeks Jaroslavli Riiklik Pedagoogiline Instituut, aastal 1946 nimetati instituut Konstantin Dmitrievitš Ušinski nimeliseks. Aastal 1993 sai kõrgkool ülikooli staatuse.
Sotsiaalne toimetulekuvõime

Sotsiaalne toimetulekuvõime on füüsiline, psüühiline ja sotsiaalne suutlikkus igapäevaeluga toime tulla.

Sotsiaalne kompetentsus

Viimasel kümnendil on sotsiaalse kompetentsuse teema suurt tähelepanu võitnud just psühholoogiapraktikute – koolipsühholoogide, kliiniliste lastepsühholoogide ja eriõpet vajavate lastega töötavate spetsialistide hulgas. Põhjuseks on suurenenud vajadus mõõta (hinnata) ja korrigeerida (ravida) laste ja noorukite sotsiaalseid oskusi (Merrell, 1998). Sotsiaalsete oskuste defineerimise teeb raskeks asjaolu, et erialakirjanduses puudub ühene ja täpne definitsioon ning paralleelselt sotsiaalsete oskustega kasutatakse erinevaid samatähenduslikke termineid: sotsiaalne kompetentsus, isikutevaheline intelligentsus, isikutevahelised oskused, suhtluskompetentsus, suhtlusoskused.

Sotsiaalne toimetulematus

Suutmatus igapäevaelu toimingutega hakkama saada, probleemid eneseteeninduses, hügieenitoimingutes; igapäevaelu toimingutes; liikumisel, asjaajamises, aja planeerimisel ja vaba aja sisustamisel; laste- ja peresuhetega toimetulematus; suhtluses; puudulikud vanemlikud oskused
Oommeeter

Oommeeter on mõõteriist peamiselt elektrilise aktiivtakistuse otseseks mõõtmiseks, kuid on ka riistu näivtakistuse (impedantsi) mõõtmiseks. Pikka aega kasutusel olnud osutinäiduga analoogoommeetrid on asendunud numbernäiduga digitaalriistadega. Harilikult kuulub takistuse mõõtmine ühe mõõteliigina  multimeetri koosseisu.
Eraldi mõõteriistadena valmistatakse oommeetreid väga väikeste ja suurte takistuste mõõtmiseks (nt mikro-, milli-, mega- ja gigaoommeetrid), või spetsiifiliste mõõtmiste jaoks (protsentmeetrilised oommeetrid, oommeetrid reaktiivtakistuse (C ja L) või komplekstakistuse mõõtmise jaoks).
Takistuse mõõtmise jaoks on peale oommeetrite kasutusel ka mõõtesillad.

Analoogoommeetrid

Lihtsaim analoogoommeeter koosneb magnetelektrilise mõõtemehhanismiga milli- või mikroampermeetrist, mille skaala on gradueeritud takistusühikutes.
Nn. järjestikoommeetri lülituse kasutamise korral on oommeetri skaala avaldatav valemiga 

     I = E / (Rₑ+Rₓ), 

kus 
I  on ampermeetrit läbiv vool, 
E on kasutatava etalonallika pinge, 
Rₑ on etalontakistuse väärtus ja 
Rₓ on mõõdetava takistuse väärtus.
Tegemist on pöördvõrdelise sõltuvusega. Selle skaala puhul 0 asub skaala lõpus ja ∞ skaala alguses.
Praktiline järjestikoommeetri lülitus, mida kasutatakse paljudes analoogmultimeetrites, koosneb järjestikku ühendatud mõõdetavast takistusest (Rₓ), etalontakistusest (Rₑ), mõõtemehhanismist ja toiteallikast (patareist) koos seadetakistiga, mille abil seatakse enne mõõtmist oommeetri näit lühistatud välisahela korral nulliks (null oomile vastavaks).
Kuid analoogoommeetrites on kasutatud ka teisi oommeetri lülitusi, sealhulgas paralleeloommeetri lülitust väikeste takistuse väärtuste mõõtmiseks, ja lineaarseid lülitusi (operatsioonvõimendi kasutamisega).
Praktiliselt saavutatav mõõtetäpsus on määratud mõõtemehhanismi täpsusega ja on reeglina 1% suurusjärgus, kuigi mõeldav oleks ka 0,1% täpsuse saavutamine.
Protsentmeetrilistes oommeetrites ja sildlülituses on saavutatavad ±1% ja isegi ±0,1% kogu skaala ulatusena, ning suhtelise mõõteveaga, mis on vähemalt veel suurusjärgu võrra väiksem (vastavalt alla ±0,1% ja ±0.01%).

Digitaaloommeetrid

Digitaaloommeetris kasutatakse takistuse mõõtmiseks peamiselt püsivooluallikat, mis on gradueeritud milliamprites ja mikroamprites 10 astmetena. Sisuliselt vastab see nn. paralleeloommeetri lülitusele.
Püsiva tugevusega voolu I korral on pingelang U  mõõdetaval takistusel mõõtepiirkonna ulatuses võrdeline takistusega R (sest U = I × R). Seega on võimalik valida mõõtepiirkonnad (nt 0–200 Ω, 0–2 kΩ, 0–20 kΩ, 0–200 kΩ ja 0–2 MΩ) püsivoolu tugevuse ümberlülitamise teel.
Digitaalsus seisneb siin näidu numbrilisuses. Selle abil saab aga realiseerida mõõtepiirkonna automaatse valiku, mis võib olla teostatud püsivoolu suuruse ümberlülitamise teel.
Nii on saavutatav olukord, kus mõõtetäpsus on kogu mõõtepiirkonna (ülaltoodud näites 20 Ω - 2 MΩ) ulatuses praktiliselt ühesugune (nt viga mitte üle 0,1 % mõõteväärtusest, kuid suhteliselt lihtsalt saavutatav on ka 0,01%).
Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium

Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium on Viljandis asuv täiskasvanute üldhariduskool.
Koolis saab õppida 8.–12. klassis. Võimalik on õppida ka e-õppe mittestatsionaarses õppevormis, eksternatuuris, läbida üksikaine kursuseid ja õppida individuaalse õppeplaani järgi.

Ajalugu

Kool loodi 1945. aastal, esimene direktor oli Paul Kondas. Varem on see kandnud nimesid Viljandi Täiskasvanute Keskkool, Viljandi Töölisnoorte Keskkool, Viljandi Õhtukeskkool ja Viljandi Kaugõppekeskkool.
Tartu ülikooli pedagoogilis-filoloogiline seminar

Tartu ülikooli pedagoogilis-filoloogiline seminar oli Tartu ülikooli juures 1803-1856 (mõni allikas loeb alguseks 1804) töötanud õppeasutus, mis koolitas õpetajaid kreiskoolidele ja gümnaasiumidele.
Aastani 1820 kandis see asutus nime Üldine Õpetajate Instituut või Pedagoogiline Instituut. Seminari esimene juhataja oli Karl Morgenstern.
Seminariõpe vältas 2-3 aastat ja lõppes eksamiga.
Tartu ülikooli pedagoogilis-filoloogilise seminari on teiste seas lõpetanud keeleteadlane Ferdinand Johann Wiedemann ja läti rahvusliikumise tegelane Kaspars Biezbārdis.
Frederiksborgi loss

Frederiksborgi loss on loss Taanis Hillerødis, mis ehitati Christian IV ametlikuks residentsiks; praegu asub lossis Taani Ajaloomuuseum. 
See on suurim renessansiajastu loss Skandinaavias, mis paikneb kolmel väikesaarel keset järve ning on ümbritsetud suurte barokkaedadega.

Ajalugu

Gøye suguvõsale kuulunud keskaegne Hillerødsholmi kindlustatud mõis (linnus) ehitati ümber 1540. aastatel Herluf Trolle juhendamisel. Seda omakorda laiendati ning ehitati ümber 1560. aastatel uue omaniku kuningas Frederik II ajal, kelle järgi loss on ka saanud uue nime. 
Enamus praegusest lossihoonest ehitati 1602–1620 Christian IV ajal Hollandi arhitektide Hans ja Lorents van Steenwinckeli poolt. Nüüd kadusid lõplikult keskaegse linnusearhitektuuri elemendid ning ehitis omanda täielikult lossi iseloomu.
Pärast Christian IV surma 1648 kasutati lossi peamiselt tseremooniate läbiviimiseks, esmajärjekorras kuningate võidmiseks ja kroonimiseks. Alates 1693. aastast on lossikirik kasutusel kui Rüütlite kabel, kus on tegutsenud nii Elevandi ordu kui ka Dannebrogi ordu. Lossis on hoitud ka kuningapere kunstikogusid.
1720. aastal allkirjastati Frederiksborgi lossis Frederiksborgi rahuleping.
1850. aastatel kolis lossi Frederik VII. 1859. aasta 16. detsembri ööl, mil kuningas viibis lossis, puhkes tulekahju, mis hävitas enamuse lossi sisekujundusest. Taastamistöödeks saadi suurem osa rahast avalikust korjandusest, suure osa andis kuningas ise ning palju tuli ka eraannetusi.

Loss tänapäeval

Lossikirikus toimuvad avalikud jumalateenistused. Lossis hoitakse vapikilpe ning Elevandi ja Dannebrogi ordu ordeneid. Lossimuuseumis asub riigi olulisim ja suurim portreede ja ajalooliste maalide kollektsioon.
Loss ja pargid on külastajatele avatud aasta läbi.

Frederiksborgi krahvinna tiitel

Selle tiitli sai Alexandra (Frederiksborgi krahvinna) 16. aprillil 2005 pärast lahutuse jõustumist. Tiitel viitab Alexandra ja prints Joachimi abiellumisele selle lossi kirikus.
Ingrid Rummo

Ingrid Rummo (aastatel 1983–2001 Nikopensius, sündinud 26. juulil 1963 Tartus) on eesti filoloog.

Elulugu

Ingrid Rummo on Karin Rummo ja kirjanik Paul-Eerik Rummo tütar.
Lõpetas 1988 TÜ eesti keele ja kirjanduse erialal ja 2001 magistrantuuri; M.A. (eesti ja soome-ugri keeled, 2001, TÜ), väitekiri "Võõrkeele osaoskuste õpetamine ja arendamine interaktiivse infotehnoloogia võimalusi kasutades". Oli 1983–1984 EPA kirjastusgrupi tehniline toimetaja, 1988–1989 Põlva 8-klassilise kooli õpetaja, 1993–1995 TÜ ajaloo muuseumi giid, 1995–1996 EPMÜ rahvusvaheliste ja avalike suhete osakonna referent ja eesti keele õpetaja, 1996–2002 TÜ eesti keele (võõrkeelena) õppetooli assistent, 2002–2003 lektor, 2004–2006 Euroopa institutsioonide eesti keele õpetaja Brüsselis, 2006– TÜ eesti ja üldkeeleteaduse instituudi lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: eesti keele teise keelena / võõrkeelena õpetamine, omandamine ja õppimine infotehnoloogia abil; eesti keele ortograafia.
Sparta hertsog

Sparta hertsog (kreeka Δοὺξ τῆς Σπάρτης) oli Kreeka troonipärija tiitel aastail 1868–1913.
Kuningas Geórgios I nimetas 1868. aastal oma vastsündinud poja (hilisema kuninga Konstantínos I) Sparta hertsogiks. See otsus põhjustas avalikku meelepaha, kuna Kreeka põhiseadus keelas kuningal aadlitiitlite andmise. Vastavalt kuninga ja valitsuse tõlgendusele see keeld ei laienenud siiski kuningliku perekonna liikmetele. Tiitlit kasutati põhiliselt välismaal. Alates Konstantínos I troonileastumisest pole Sparta hertsogi tiitlit enam kasutatud, vaid Kreeka troonipärijat nimetatakse diadohhiks (διάδοχος).
Chaim Nachman Bialik

Chaim Nachman Bialik (9. jaanuar 1873, Ivnitsa, Žõtomõri oblast, Volõõnia kubermang, Venemaa – 4. juuli 1934, Viin, Austria)  oli juudi heebrea- ja jidišikeelne prosaist ja luuletaja, sionistlik aktivist. Bialik oli üks tänapäevase heebrea luule esilaulikuid. Ehkki ta suri enne Iisraeli riigi asutamist, on ta nimetatud Iisraeli rahvuspoeediks.
Chaim Nachman Bialik sündis tänapäeva Ukrainas, toonases Vene tsaaririigis, õppis Talmudit Leedus rabi Naftali Zvi Yehuda Berlini juures, tegutses seejärel õpetaja, kirjaniku ja ettevõtjana Odessas ja mujal Ukrainas, Poolas Sosnowiecis ja Varssavis. Pärast bolševike võimuletulekut lubati tal 1921. aastal emigreeruda ainult Maksim Gorki eestkostel. Seejärel elas ta pikemal Saksamaal ja Iisraelis, peamiselt Tel Avivis (tänapäevase aadressiga Bialiku tänav 22), kuhu ta kolis ka oma kirjastuse.
Tema luule aitas kaasa moodsa heebrea kirjanduse taassünnile. Selle mõju on nii ulatuslik, et tervet talle järgnenud põlvkonda heebrea luuletajaid, kuhu kuuluvad näiteks Jacob Steinberg ja Jacob Fichman, nimetatakse Bialiku põlvkonnaks. Bialiku luulet on tõlgitud enam kui 30 keelde, paljud ta luuletused on viisistatud. Kuna Bialik kirjutas enamiku luulest aškenazi häälduse põhjal, nüüdisajal kasutatakse Iisraeli heebrea keeles aga sefardi hääldust, loetakse tema tekste harva samas meetrumis, milles ta need kirjutas.
Bialiku järgi nimetati Eesti suurim juudi kultuuriselts, Tallinnas 1918. aastal loodud Bjalik. 1931. aastal külastas Bialik ka Eestit.
Chaim Nachman Bialik oli Ameerika neuroteadlase ja näitleja Mayim Bialiku vanavanavanaisa onu.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused sõudmises

1962. aasta  Eesti meistrivõistlused sõudmises  peeti 9. septembril Pärnus.
Rolf von Benzenrade

Rolf von Benzenrade (ka Rolof von Benzenrod) oli Liivi ordu liige ja Tallinna komtuur aastatel 1550–1552.
Rolfi suguvõsa kohta pole kuigi palju teada, tõenäoliselt olid nad ministeriaalid või väikeaadlikud. Ta pärines Reinimaalt Benzenradest (Benseraedest). 1541. aastal sai Rolf Maasilinna foogtiks ja 1550. aastal, pärast eelmise komtuuri surma, Tallinna komtuuriks. Sel ametikohal oli ta kaks aastat, edaspidised teated temast puuduvad.
Tühirand (film)

Sisu

Noor intellektuaal Mati (Rain Tolk) mahhineerib end olukorda, kus tal tuleb veeta nädalavahetus koos oma naise Helina (Maarja Jakobson) ja naise armukese, viiuldaja Eduardiga (Taavi Eelmaa). Kolmik sõidab Eduardi suvekoju, maalilisse paika, mida ümbritsevad tühi rand ja kohisevad metsad. Intriigid, intriigid, intriigid. Mis on armastus? Kes seda suudab uskuda? Mida on üldse võimalik uskuda? Noor mees otsib vastuseid, abiks liitrite kaupa viina, hüsteeriat, idamaiseid võitluskunste ja imekaunis kunstitudeng Marina (Mirtel Pohla).
Tühiranna tegevus toimub lakoonilises ja sirgjoonelises maailmas, kus aeg on peatunud kusagil kaheksakümnendatel ja vuntsidest on saanud meeste nägude traagiline konstant. Tühirand on film, mis lööb parandamatu haava teie isiklikku konstitutsiooni. Selle vaatamata jätmine aga seab tõelisesse ohtu teie isiksuse edasise arengu. Igatepidi on jama, aga parem oleks siiski see film ära vaadata.
The Royal Vio

The Royal Vio (ka The-Royal-Vio, Royal Vio, Royal-Vio) oli kino Tallinnas, aadressil Viru tänav 10.
Kino rajati 1910. või 1911. aastal. Kino omanikuks oli Salomon Fallstein. 1914. aasta veebruaris esilinastus kinos The Royal Vio üks esimesi Eesti mängufilme "Karujaht Pärnumaal".
1930. aastast kandis kino nime Skandia. 1941. aastal kino natsionaliseeriti. 1947. aastal pandi kinole nimeks Pioneer.
53 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 53 sõidab Priisle asumist Estonia teatrini. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklust ei toimu laupäeval ning pühapäeval. Bussiliin on ekspressliin.
2012. aasta Vormel 1 hooaeg

Hooajal püstitatud rekordid

2012. aasta Vormel 1 hooajal sõideti rekordilised 20 etappi. Kaasa tegid rekordilised kuus maailmameistrit: Fernando Alonso, Jenson Button, Lewis Hamilton, Kimi Räikkönen, Michael Schumacher ja Sebastian Vettel.
Kunagi varem polnud juhtunud, et hooaja seitse esimest etappi võidavad erinevad sõitjad. Sel hooajal olid need alates esimesest etapist Jenson Button, Fernando Alonso, Nico Rosberg, Sebastian Vettel, Pastor Maldonado, Mark Webber ja Lewis Hamilton.
2012. aasta Brasiilia Grand Prix'l sooritati rekordilised 144 möödasõitu.
Michael Schumacher sõitis 2012. aasta Saksamaa Grand Prix'l kiireima ringi. Sellega sõitis ta kiireima ringi rekordilisel 77 etapil. 2012. aasta Euroopa Grand Prix'l saavutas Schumacher 3. koha ja sellega jõudis ta esikolmikusse rekordilisel 155 etapil. Tema esimest ja viimast esikolmikusse jõudmist lahutab rekordilised 7763 päeva. 2012. aasta Hiina Grand Prix'l startis Schumacher esireast ning tema esimest ja viimast starti esireast lahutab rekordilised 7287 päeva. Kokku kogus Schumacher 1566 punkti ja jõudis 221 etapil punktikohale. Vähemalt ühel ringil juhtis ta 142 Vormel 1 etappi. Kokku juhtis ta Vormel 1 etappi 5111 ringil, 24 144 kilomeetrit. Schumacher startis vähemalt ühel etapil 19 hooajal, millega jagab esikohta Rubens Barrichelloga. Ta finišeeris 235 etapil ja lõpetas tehnilise finišiga (läbis vähemalt 90% võitja distantsist) 239 etapil.
Sebastian Vettel on oma karjääri jooksul kogunud keskmiselt 10,44 punkti etapi kohta. 25 aasta ja 145 päeva vanuselt sai ta kõigi aegade noorimaks kolmekordseks maailmameistriks.
Kimi Räikkönen lõpetas kõigil 20 etapil ja sealjuures rekordilisel 19 etapil punktikohal.
Lewis Hamilton on osalenud 110 etapil, kõigil sama võistkonna (McLaren) eest.
Mark Webber on kogunud 848½ punkti ilma maailmameistriks tulemata.
Pastor Maldonado sai hooajal rekordilised 9 karistust.
Charles Picist sõideti hooajal rekordilisel 70 korral mööda.
Hispania Racing on osalenud 58 etapil ainsatki punkti saamata. Nendest meeskondadest, kel pole ühtki punkti, pole ükski teine nii paljudel etappidel osalenud.
Aasakaruslane

Levila

Aasakaruslase levila hõlmab suurema osa Euroopast. Põhjas ulatub levila 68. laiuskraadini. Idas ulatub levila Põhja-Aasiast Jaapanini. Põhja-Aafrikas ja Kagu-Aasias ta ei ela. Eestis on aasakaruslane kõikjal tavaline.
Aasakaruslane elab niitudel, rabades ja noorendikes. Mägedes elab ta kuni 2400 m kõrgusel.

Valmik

Aasakaruslase tiibade siruulatus on 18–25 mm (teistel andmetel 35–50 mm ). Aasakaruslasel ilmneb tugev suguline dimorfism. Isase tiivad on helekollased roosade servade ja kesktähniga. Emase põhitoon on oranž, tiibade keskel on samuti punane tähn.
Eestis lendab ta päeval juunis ja juulis ühe põlvkonnana. Levila lõunaosas võib aastas olla 2 põlvkonda.
Valmik toitub mitmesugustel põõsastel ja rohttaimedel. Ta võib lennata nii päeval kui öösel; öösiti meelitab valgus aasakaruslasi ligi.

Vastne

Liblikas muneb toidutaimede lehtede alaküljele. Munad asuvad sagedamini kõrvenõgesel, võilillel, pajulillel ja teelehel. Munad on kollakasvalged ja asuvad rühmiti.
Vastsed on kaetud tumepruunide karvadega. Neil on valge pikitriip punase täpiga. Sügisel nad nukkuvad ja elavad sel kujul talve üle.
Petra Mede

Petra Maria Mede (sündinud 7. märtsil 1970 Stockholmis) on Rootsi koomik, tantsija, näitleja ja saatejuht.
Ta sündis Stockholmis ja kasvas üles Göteborgis.
Ta oli 2013. ja 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse õhtujuht.
Ta räägib rootsi, inglise, hispaania ja prantsuse keelt.
Tema elukaaslaseks on Matthias Günther, kellega tal sündis 2012. aastal tütar.
Tüürimees

Kirjeldus

Laeval on sõltuvalt sõidupiirkonnast ja laevatüübist lisaks kaptenile 1–4 tüürimeest. Tüürimehed jagunevad järgmiselt: vanemtüürimees, 2. tüürimees, 3. tüürimees ja sõltuvalt vajadusest ka 4. tüürimees. Võimalik on ka näiteks olukord, kus laeval on vanemtüürimees, kaks 2. tüürimeest ja kolmas tüürimees.
Peale laeva juhtimise on igal tüürimehel sõltuvalt ametikohast ja laevatüübist oma lisavaldkond, näiteks vastutus lasti paigutuse eest, esmaabi, kaartide ajakohastamine jms.
Sõjalaeval nimetatakse tüürimeest tavaliselt navigatsiooniohvitseriks (väiksel kaatril ka navigatsiooniallohvitser), aga samuti võib laevajuhi ja vahiteenistuse ülesandeid täita laeva komandöri abi.

Ajalugu

Tüürimees on vanima mereameti esindaja. Pikkade meresõiduajaloo aastate jooksul pole tüürimehe põhiline kohustus laeva ohutu juhtimine lasti ja reisijate toimetamisel ühest sadamast teise muutunud. Muutunud on vaid vahendid selle häid teadmisi ja oskusi nõudva ülesande täitmiseks.

Vanemtüürimees

Vanemtüürimehe diplomi omanikud on pikaajalise meresõidukogemustega spetsialistid. Kui nad töötavad vähemalt 18 kuud oma ametikohtadel, siis on neil võimalus pärast vastavate kursuste läbimist ning erinevate testide edukat sooritamist omandada kaptenina sõitmiseks kvalifitseeruv diplom. Viimane aga ei garanteeri küll reaalset kaptenikohta, vaid ainult õigust sellest hetkest alates tulevikus kaptenina sõita. Vanemtüürimees vastutab reeglina otseselt laevasõidu ohutuse ja laadimise eest. Lisaks turvaülema ja laevajuhi kohustustele on vanemtüürimees vahel ka meditsiiniülema rollis.

Tüürimeeste ametikohad laevades

Kaubalaevas on ametikohad kapten, vanemtüürimees ja kaks või kolm vahitüürimeest (nimetatakse ka teiseks ja kolmandaks tüürimeheks) olenevalt kaubalaeva suurusest.
Suurtel reisilaevadel on kapten, vanemtüürimees ja kolm või neli vahitüürimeest.

Vanemtüürimehed lootsina

Lootsiks võivad õppida meremehed, kel on kapteni või vanemtüürimehe diplom.
Paljud Eesti liinilaevade kaptenid ja vanemtüürimehed on saanud õiguse sõita välissadamaisse ilma lootsita, nii on võimalik reederi raha kokku hoida. Selleks tuleb nii vanemtüürimehel kui ka kaptenil sooritada lootsieksamid, sageli selle riigi keeles, mille sadamasse lootsita sõidu õigust taotletakse.
Näiteks Estline'i kaptenid olid esimesed kaptenid väljastpoolt Põhjamaid, kes taotlesid lootsita sõidu õigust Stockholmi saarestikus. Selleks oli neil vaja sooritada nii rootsi keele kui ka lootsieksamid. Tänapäeval nõutakse Tallinki laevadelt, et lootsita sõiduks oleks lootsieksam tehtud nii kaptenil kui ka vanemtüürimehel ning vanemtüürimehel peab loa saamiseks olema kapteni diplom.
Alexander Wilson (kirjanik ja luuraja)

Alexander Wilson (24. oktoober 1893 Dover – 4. aprill 1963 Ealing) oli inglise kirjanik, luuraja ja MI6 ohvitser.
Wilson sündis Doveris iirlannast ema ja inglasest isa pojana. Tema lapsepõlves järgnes perekond perepeale Mauritiusele, Singapuri, Hongkongi ja Tseilonile. Wilson sai hariduse St Josephi kolledžist Hongkongis ja St Bonifatiuse katoliiklikust kolledžist Plymouthis.
1925. aastal asus Wilson tööle Punjabi Ülikooli Islamia kolledži Inglise kirjanduse professorina, 1928. aastal sai temast sama kolledži juhataja, kuni ametist loobumiseni 1931. aastal, mil ta asus tööle ajalehetoimetajana.
Wilson oli neli korda abielus, mõnikord ka üheaegselt enam kui ühes abielus. Wilson suri südamerabandusse 4. aprillil 1963 ja on maetud Miltoni kalmistule Portsmouthis. Tema hauasammas on ühe jala kaugusel kolleegist MI6 agendi kaptenleitnant Lionel Crabbi kalmust.