google/wiki40b huggingface dataset:
Henn Pärn (ökoloog)

Elulugu

Henn Pärn on talupidaja poeg.
Lõpetas 1957 Abja Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna, 1975 EPA kaugõppeosakonna metsamajanduse erialal, bioloogiakandidaat ökoloogia-s (1996, NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Osakonna Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituut, Jekaterinburg), väitekiri "Прирост сосновых древостоев в урбанизированной среде (на примере г. Таллина)". Oli 1961–69 Tallinna Kontrollmõõduriistade Katsetehase konstruktor, 1969–74 Tallinna Rohelise Vööndi Metsamajandi Iru metskonna abimetsaülem ja Harku metskonna metsaülem, 1974–91 Eesti TA Tallinna Botaanikaaia teadur ja vanemteadur, 1991–99 TPÜ Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse vanemteadur, 1999–2000 Euroülikooli keskkonnakaitse teaduskonna dekaan, 2000– EPMÜ metsandusliku uurimisinstituudi (aastast 2005 metsanduse ja maaehituse instituut) ökofüsioloogia osakonna vanemteadur.
Ta kuulub alates 1998 Eesti Keskerakonda.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: metsaökoloogia, dendrokronoloogia. Välja selgitanud mullatingimuste, antropogeensete (peamiselt tolmusaaste) jt tegurite mõju puistute seisundile ning puutuha väetisena kasutamise mõju puistute juurdekasvule. Väljaande "Metsanduslikud uurimused" toimetuskolleegiumi liige ja toimetaja. H. Fordi Euroopa looduskaitseauhind (1998), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004). Umbes 60 teadustrükist.
Bradfordi maakond

Ajalugu

Bradfordi maakond moodustati 21. veebruaril 1810. aastal Lycomingi ja Luzerne'i maakonna osadest. Maakond sai nime USA justiitsministri William Bradfordi järgi. Kuni 1812. aastani oli maakonna nimi Ontario maakond.
Käva põlevkivikaevandus

Käva põlevkivikaevandus oli Kohtla-Järvel Kävas aastatel 1925–1972 tegutsenud põlevkivikaevandus.
1925–1930 kaevandati seal põlevkivi karjääris ja seejärel allmaakaevanduses paarisstrekkidega.
Neutron

Neutron on subatomaarne osake, mis koosneb kvarkidest (hadron). Neutron on fermion spinniga 1/2. Neutron on ka elektriliselt neutraalne barüon barüonlaenguga 1.
Neutronid ja prootonid (ühise nimetajaga nukleonid) moodustavad koos aatomituuma. Neutronite arv aatomituumas määrab ära keemilise elemendi isotoobi. Sama prootonite arvuga, kuid erineva neutronite arvuga aatomid on ühe elemendi isotoobid.

Üldised omadused

Neutroni seisumass on 939,573 MeV/c² (ehk 1,0087 amü), mis on 1,6749 × 10⁻²⁷ kilogrammi. Neutron on elektriliselt neutraalne, tema elektrilaeng on 0. Neutron on liitosake, mis koosneb ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist, mis igaüks kannavad erinevat värvilaengut. Kvarke hoiab neutronis koos erinevate värvilaengutega osakeste vahel toimiv tugev vastasmõju. Neutroni enda summaarne värvilaeng on 0 (neutraalne).
Vaba neutron on metastabiilsetest osakestest kõige pikema elueaga (885,7±0,8 s ehk umbes 15 minutit). Pikk eluiga tuleneb faktist, et neutron on oma lagunemisproduktist prootonist vaid veidi raskem ning prooton on ainuke osake, milleks neutron laguneda saab.

Neutronkiirgus

Tulenevalt neutroni elektrilisest neutraalsusest on neutronkiirgus erinev nii alfa-, beeta- kui ka gammakiirgusest. Kui näiteks gammakiirgus kaotab energiat ioniseerides ainet, mida ta läbib, siis neutronkiirgus läbistab aine kuni neutron põrkub mõne aatomituumaga. Kuna tõenäosus põrkuda mõne aatomi elektronkattega on palju suurem kui tõenäosus põrkuda aatomituumaga, siis tungib neutronkiirgus palju sügavamale aine sisse.
Aatomituumaga põrkunud neutronid võivad hajuda (põrkuda tuumast eemale, andes osa oma kineetilisest energiast üle tuumale) või neelduda (tungida aatomituuma sisse ja saada selle osaks). Viimasel juhul muutub aatomi isotoop ning aatom võib muutuda ebastabiilseks. Kui neutronkiirguse tõttu ebastabiilseks muutunud aatomid lagunevad, tekib teisene radioaktiivne kiirgus.
Binaarne algebraline tehe

Binaarsed tehted üldalgebras

Binaarsetel algebralistel tehetel on väga tähtis koht üldalgebras: nad esinevad rühmades, monoidides, poolrühmades ja mujal. Ühe binaarse tehtega hulga üldnimetus on "rühmoid".

Tähistused

Tavaliselt kasutatakse tehte üleskirjutamisel samu vahendeid nagu arvude korrutamise puhul (multiplikatiivne tähistusviis) ning tehte tulemit nimetatakse korrutiseks. Elementide x ja y korrutis on xy või ka x · y.
Mõnikord kasutatakse ka aditiivset tähistusviisi: tehte tulem närgitakse üles kujul x+y ning seda nimetatakse x ja y summaks. Tavaliselt kasutatakse aditiivset tähistusviisi ainult juhtudel, kui tehe on kommutatiivne.
Peale infiksnotatsiooni kasutatakse ka funktsionaalset notatsiooni f(x,y) ning prefiksnotatsiooni ja postfiksnotatsiooni. Poola notatsioon on üks prefiksnotatsioon, mis saab läbi ilma sulgudeta. Praegu on rohkem kasutusel Poola notatsiooni postfiksversioon ümberpööratud Poola notatsioon.

Binaarsete tehete eriomadused ja näited

Paljud huvipakkuvad binaarsed tehted on kommutatiivsed või assotsiatiivsed. Paljudel on ka ühikelemendid ja pöördelemendid.
Binaarset tehet nimetatakse assotsiatiivseks, kui mis tahes x, y ja z korral f(x, f(y, z)) = f(f(x, y), z).
Binaarset tehet nimetatakse kommutatiivseks, kui mis tahes x ja y korral f(x, y) = f(y, x).
Näiteks täisarvude liitmine ja korrutamine on assotsiatiivne ja kommutatiivne.
Binaarset tehet nimetatakse alternatiivseks, kui mis tahes x ja y korral f(x, f(x, y)) = f(f(x, x), y) ja f(f(x, y), y) = f(x, f(y, y)). See tingimus on nõrgem kui assotsiatiivsus.
Binaarset tehet nimetatakse assotsiatiivseks astmetel, kui mis tahes x korral f(x, f(x, x)) = f(f(x, x), x). See tingimus on nõrgem kui alternatiivsus.
Binaarsete tehete tüüpilisteks näideteks on liitmine naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude, kompleksarvude ja maatriksite liitmine (+) ja korrutamine (×) ning funktsioonide kompositsioon (liitfunktsioonide moodustamine) mingil hulgal. Olgu meil on hulk S ja kaks funktsiooni r : S → S ja s : S → S. Siis kompositsioon r ᵒ s : S → S on funktsioon, mis on määratud nii: ( r ᵒ s ) (x) = r ( s (x)) mis tahes x \in S korral. Nõnda on defineeritud assotsiatiivne binaarne tehe ᵒ hulgal S.
Mittekommutatiivsed tehted on näiteks lahutamine (–), jagamine (/) ja astendamine (^).
Jagamine ei ole binaarne tehe ei naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude ega kompleksarvude hulgal, sest nulliga jagamine ei ole defineeritud. Naturaalarvude ja täisarvude hulgal on teisigi raskusi: näiteks 1 ja 3 jagatis ei ole defineeritud, sest 1/3 ei ole naturaal- ega täisarv.
Kanaari saared

Loodus

Saared on vulkaanilised ja mägised, kuid erinevad üksteisest maastiku ja kliima poolest. Kõrgeim tipp on Tenerifel asuv Teide vulkaan (3718 m), mis on ühtlasi kogu Hispaania kõrgeim tipp. Kanaaridel on pehme, lähistroopiline kliima. Saartel on palju endeemseid taime- ja loomaliike. Saartest möödub Kanaari hoovus.
Graafika

Graafika (kreeka sõnast graphikē) on üks kujutava kunsti põhiliike, millesse kuuluvad joonistus-, joonestus- ja kirjakunst, joonistus- ja paljundustehnikad. Graafikat viljelev kunstnik on graafikakunstnik ehk graafik.
Graafika peamised väljendusvahendid on joon ja (peamiselt mustvalge) pind. Levinud on ka värvigraafika. 
Trükiplaadi abil valmistatavat graafikat nimetatakse estampgraafikaks. Gravüüri saamiseks trükitakse graveeritud kujutis plaadilt värvi vahendusel paberile.
Sami Lotila

Sami Lotila (sündinud 1965 Jyväskyläs) on soome ajakirjanik. 
Oktoobrist 2009 märtsini 2011 oli ta Soome kõmu­ajakirja Hymy peatoimetaja. Eestis on Lotila tuntud kui Eesti Päevalehe ja Õhtulehe kolumnist, kelle väljaütlemised Eesti elu ja eestlaste kohta on äratanud palju tähelepanu.  
Filosoofiamagistri haridusega Sami Lotila on õppinud Tartu, Varna ja Krakówi ülikoolis.
2010. aasta novembris avaldas näitleja Peeter Oja avalikult oma arvamust Lotila kirjutiste sisu kohta (süüdistades ka Õhtulehe peatoimetajat Väino Koorbergi) nii Postimehes, kui ka TV3 saates "Kolmeraudne". Kirglikud avaldused tekitasid vastakaid arvamusi ja seisukohti. 
25. novembril 2010 esilinastus Kanal 2-s saade "Miks Sami Lotila Eestit vihkab?", mille autor on Krister Kivi.
Ortodont

Ortodont on ortodontilise ravi läbiviija.
Ortodondiks saamiseks on vaja lõpetada kõrgkoolis hambaarsti eriala (õppeaeg Tartu Ülikoolis 5 aastat) ning järgneva residentuuriõppega omandada ortodontia eriala (õppeaeg Tartu Ülikoolis 3 aastat). Õigus ortodondina tegutseda on isikul, kes on kantud Terviseameti tervishoiutöötajate registrisse ortodondina.
Eestis on Terviseameti registrisse 2013. aasta märtsi seisuga kantud 61 ortodonti.
Aste Põhikool

Aste Põhikool on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1961 endises Vene sõjaväelennuvälja staabihoones. 2013 valmis kooli oma maja.
Kooli ümber on õpilaste rajatud tammepark.
Švėkšna

Ajalugu

Švėkšnast on arheoloogilistel väljakaevamistel leitud seitse Vana-Egiptuse päritolu jumalakujukest.
Asulat on esimest korda mainitud XIV sajandil. Alev sai arenema hakata pärast Melno rahu (1422), mil kadus ristisõdijate rünnaku oht. Aastal 1509 rajasid Kęsgailad sinna mõisa. Aastal 1509 on esimest korda mainitud sealset kirikut, ka nimetati Švėkšnat siis esimest korda aleviks.
Aastal 1606 sai alev turuprivileegid. XIX sajandil kuulus Švėkšna Plateritele, see suguvõsa rajas üle Klaipėdasse viiva tee kahe kaarega jalakäijate silla, mis ühendas mõisa kirikuga. Alev on mitu korda suurte tulekahjude käes kannatanud (1732, 1817,1858, 1861, 1891, 1925 ja 2006). Kõige rängem oli 1925. aasta tulekahju, mis hävitas peaaegu kogu alevi.
Aastail 1940–1941 oli alev piiriäärse asulana Punaarmee kontrolli all. Teise maailmasõja ajal tapsid sakslased 500 alevi elanikku. 1966–1992 oli Švėkšna kohaliku sovhoosi keskus.
Free Software Foundation

Free Software Foundation (lühendina FSF; Vaba Tarkvara Fond) asutati 1985. aastal Richard Stallmani poolt, et võidelda arvutikasutajate õiguse eest kasutada, uurida, kopeerida ja modifitseerida arvutiprogramme. FSF aitab kaasa vaba tarkvara – peamiselt GNU operatsioonisüsteemi – kasutamise levikule ja arendamisele. GNU operatsioonisüsteemi all mõeldakse peamiselt GNU/Linuxit.
FSF-i ametlikeks sõsarorganisatsioonideks on Free Software Foundation Europe (asutatud 2001), Free Software Foundation India (2003) ning Free Software Foundation Latin America (2005).
Ulami hüpotees

Ulami hüpoteesi (inglise keeles Ulam’s Conjecture) nime all tuntud probleem on üks rohket vastukaja leidnud probleemide rühmast, mille tõstatas 1960. aastal Stanisław Ulam. See on tuntud ka kui rekonstruktsiooniprobleem (inglise: Reconstruction Conjecture) ning puudutab suhteid graafi ja selle suurimate alamgraafide vahel. Graafiteoorias on see üks põhiprobleemidest.

Klassikaline käsitlus

Hüpotees on sõnastatud järgmiselt: "Olgu graafil  p tippu  ja graafil  p tippu , kus p>3. Kui iga tipu puhul on alamgraafid  ja  isomorfsed, siis on graafid  ja  isomorfsed".
Ilmselt oli Ulam huvitatud küsimusest, kas graafi  alamgraafide  hulk sisaldab piisavat teavet graafi enda kohta. Seni on positiivne vastus saadud vaid üksikute graafiklasside kohta nagu McKay poolt kuni 11-tipuliste , samuti regulaarsete-, intervall-, mittesidusate graafide, teede ja mõnede väga spetsiifiliste kohta. Miks?
Bollobás näitas tõenäosuse seisukohalt, et kõik graafid on rekonstrueeritavad.
Rekonstrueerimisprobleemi puhul võib rääkida suurimatest alamgraafidest nii tippude  kui ka servade  eemaldamise mõttes. Servade puhul saab rääkida ka väikseimatest ülemgraafidest.
Vanameistri W. T. Tutte järgi peaks rekonstruktsiooniprobleemi lahenduse otsingud algama just isomorfismiklassidest, mis loob täiesti uue pildi sellest probleemist.

Käsitlus isomorfismiklasside baasil

Isomorfismiklass kujutab endast isomorfsete graafide hulka. Isomorfsed graafid omavad üht ja sama struktuuri. See struktuur on kujutatav kanooniliselt vastava semiootilise mudeli  näol. Igal graafil (struktuuril) on oma suurimad alamgraafid (alamstruktuurid) ja väikseimad ülemgraafid (ülemstruktuurid) mis saadakse vastavalt serva (seose) eemaldamisel või lisamisel. Kõik n-tipulised graafid (n-elemendilised struktuurid) moodustavad mitteisomorfsete graafide süsteemi mille elementideks on struktuurid (vastavat isomorfismiklassi esindavad graafid) ja seosteks struktuuridevahelised seosed .
Kommentaarid: a) Iga graaf selles kuueelemendilise struktuuride võres esindab oma isomorfismiklassi ehk struktuuri, mis on esitatud mudeli  näol. b) Iga struktuur selles võres on mõne(de) teise (teiste) struktuuri(de) suurim alamstruktuur või väikseim ülemstruktuur. c) Iga struktuur on dekomponeeritav oma suurimateks alamstruktuurideks või komponeeritav oma väikseimateks ülemstruktuurideks. d) Iga struktuur on rekonstrueeritav (taastatav) oma nii oma suurimate alamstruktuuride kui ka väikseimate ülemstruktuuride baasil. e) Esitatud struktuuride täiendid asuvad sümmeetriliselt selle võre teises pooles. f) Kuueelemendiliste struktuuride (mitteisomorfsete graafide) arv on 156.
Kõik struktuurid (graafid) kuuluvad niisugustesse võredesse. Rekonstruktsiooniprobleem seisneb siin vaid küsimuses: Kas erinevad struktuurid saavad omada ühesuguseid suurimaid alamstruktuure ja väikseimaid ülemstruktuure. Sellele probleemile üksikute graafiklasside pidi lähenemine oleks absurdne.
Staatikaga määramatud ülesanded

Staatikaga määramatud ülesanded on ülesanded, milles ei ole võimalik koostada niisama palju tasakaaluvõrrandeid, kui palju on tundmatuid toereaktsioone. Teisisõnu, tundmatute toereaktsioonide arv ületab tasakaaluvõrrandite arvu. 
Sellised ülesanded pole tasakaaluvõrrandite abil lahendatavad. 
Nad esinevad väände ja pikke puhul.
Staatikaga määramatute konstruktsioonide temperatuuri muutumisega kaasneb konstruktsioonis sisejõudude teke. Staatikaga määratavad konstruktsioonid deformeeruvad temperatuuri muutumisel, kuid seejuures ei teki sisejõude.

Staatikaga määramatu skeem

Juhul, kui staatikaga määramatus ülesandes esineb arvutuskeem võib antud arvutusskeemi nimetada staatikaga määramatuks skeemiks.
Vologda oblasti lipp

Vologda oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Vologda oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. detsembril 1997.

Lipu kirjeldus

Vologda oblasti lipuks on ristkülikukujuline valge kangas, mille lehvipoolses osas on vertikaalne punane laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest. Kanga vardapoolses ülanurgas on aga Vologda oblasti vapp, milleks on punasel kilbil hõbedasest pilvest väljuv käsi mis hoiab kuldset "Riigiõuna" ja kuldse käepidemega hõbedast mõõka. Vapi ülaosas on aga kuldne siniste lintidega imperaatori kroon.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Punane on võimu ja mehisuse ning valge õilsuse, puhtuse ja valguse värv.
Leete tänav (Tallinn)

Leete tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. 
Tänav algab Viadukti tänavalt ja lõpeb Auru tänaval. Leete tänav on ligikaudu 425 meetri pikkune.
Leete tänav sai nime 15. veebruaril 1923.
Font

Etümoloogia ja sõnavara

Font on ameerikapärane vorm inglise keele sõnast fount 'valatud'. See omakorda pärineb prantsuskeelsest fonte, sõnast fondre 'sulatama'.
Sõna viitab ajale, mil trükitüübid ja terved kirjagarnituurid valati veel metallist. Eesti keelde on sõna jõudnud infotehnoloogia valdkonnast, personaalarvutitega ja programmeerimisega seotud terminoloogiast 1990. aastatel, ja tähistab eelkõige digitaalset kirjatüüpi, st faili, kuid noorem generatsioon kasutab sõna "font" juba igasuguse kirjatüübi sünonüümina.
Tüpograafiaspetsialistid soovitavad hoida need mõisted lahus, sest sõna "kirjatüüp" tähendab eelkõige kirjamärkide kujundusprintsiipi trükikirjas, sarnaselt kujundatud kirjamärkide komplekti füüsilisel kujul (töövahendit) tähistab termin "kirjagarnituur" (tänapäeval mõnevõrra arhailine termin) ning "font" on ühes kirjastiilis kujundatud kirjagarnituur (st samuti töövahend) digitaalses vormis. Segadust võib nende sõnade sünonüümsena kasutamise juures tekitada ehk asjaolu, et ühest kirjatüübist võib olla korduvalt digiteerituna tehtud mitu fonti, näiteks 1957. aastal loodud kirjatüüp Helvetica esineb rohkem kui ühes variandis fontidena Swiss, Switzerland, Neue Haas Grotesk jt.

Failivormingud

Font tähendab tänapäeval praktiliselt alati faili, mis sisaldab muudetava suurusega tähtede kontuure ühes või mitmes vormingus. Iga kirjamärgi kujutis võib olla kodeeritud kas rastergraafilise kujutisena (bitmap font) või kirjeldatuna joonte ja kõverate abil vektorgraafiliselt (vector font). Terve rida fonte on tänapäeval loodud peamiselt arvutiekraanil kasutamiseks.

Type1 (PostScript)

Font põhineb Adobe PostScripti programmeerimiskeelel, mis töötati välja graafiliste objektide kvaliteetsemaks printimiseks. Formaadi töötas Adobe välja 1980. aastatel. Iga Type1 font koosneb kahest failist – PFB-vorming on vajalik kirja ekraanile kuvamiseks, AFM-vorming väljatrükiks ning Type1 fontide installimiseks tuli kasutada vanemates operatsioonisüsteemides programmi Adobe Type Manager.

TrueType

Font valmis Adobe ja Microsofti koostöös 1980. aastate lõpul, vaid mõned aastad pärast Type1 ilmumist. Selles formaadis oli paigutatud nii kuvari kui ka printeri jaoks vajalik info ühte faili. TrueType-faili nimelaiend on .ttf.

OpenType

Formaat loodi TrueType'i baasil Adobe ja Microsofti koostööna ja läks kasutusse 1996. aastal. OpenType-faili nimelaiend on .otf. Formaati saab kasutada nii PC kui Macintoshi arvutites ja OpenType'i fontide tähestik võib küündida 65 000 tähemärgini, sisaldades kõikide Euroopa keelte diakriitiliste märkidega tähti ja mitteladina tähestike kirjamärke (varem tuli teistes keelte kirjutamiseks sageli installida teine .ttf font). Enamik laiendusi on tehtud PostScripti ja TrueType fontide teisendamisel uude vormingusse.

Liigitamine

Fonte nagu igasuguseid kirjastiile võib liigitada mitmeti.
Druck

Ajalugu

Druck on iidne krivitšite asula. Linna koha peale ehitati aastal 1001 üks esimesi kirikuid Valgevene territooriumil. Linn rajati kiriku ümber Połacki vürstiriigi sõjalise tugipunktina aastal 1078. Esimest korda mainitakse aastal 1092, linna valitsesid siis kohalikud vürstid. Połacki vürstiriigi ja Minski vürstiriigi vahelistes sõdades iseseisvus Drucki vürstiriik aastal 1101, Druckist sai selle pealinn. Drucki jõe kõrgemale kaldale püstitati loss ja kindlus, jõe madalamal kaldal asus Drucki possaad, kus elasid kaubitsejad.
Aastal 1524 põletasid sõjakäigul olevad venelased Drucki maha ja linn hakkas oma tähtsust kaotama. Siiski olevat saksa diplomaadi Johann Georg Korbi andmeil veel XVI sajandil linnas olnud 200 kirikut ja palju rahvast. XVII sajandi algus olevat aga kaasa toonud nii linna kui ka kindluse hävingu sõjas ja tulekahjudes. Linnas säilis asustus vaid jõe madalamal kaldal asunud Sapiehadele kuulunud osas, millest sai tänapäevane Druck.
Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon

Bioloogilise mitmekesisuse konventsioon (ka Rio konventsioon; inglise Convention on Biological Diversity) on 1992. aastal Rio de Janeiros allkirjastatud rahvusvaheline kokkulepe looduse mitmekesisuse säilitamiseks, selle komponentide jätkusuutlikuks kasutamiseks ning geneetiliste ressursside kasutamisest saadava kasu õiglaseks jagamiseks.
Konventsioonist tuleneb ka Cartagena bioloogilise ohutuse protokoll, mis käsitleb elusrakke sisaldavate geneetiliselt muundatud organismide (GMO-de) ohutut kasutamist ja nende piiriülest liikumist. Cartagena protokoll jõustus 11. septembril 2003.
Kõik ÜRO-sse kuuluvad riigid peale USA on konventsioonile alla kirjutanud ja on selle ratifitseerinud.
Moiano

Haldus

Moiano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Airola, Arienzo (CE ), Bucciano, Forchia, Sant'Agata de' Goti, Tocco Caudio.
Moiano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Luzzano.

Loodus

Moiano asub Taburno mäe edelanõlval, Isclero jõe kallastel.

Ajalugu

Varem Airolaga ühendatud olnud omavalitsusüksusest sai omaette omavalitsusüksus 1807. aastal.
Madison Square

Madison Square on haljasala New Yorgis Manhattanil, mis asub teede Broadway, 5th Avenue, East 26th Street, Madison Avenue ja East 23rd Street vahel.
Neljas Kuriili väin

Neljas Kuriili väin (vene keeles Четвёртый Курильский пролив) on väin Vaikse ookeanis Venemaa idaosas, eraldab Onekotani ja Makanruši saart Paramuširi ja Antsiferovi saarest ning ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga.
Väina pikkus on umbes 30 km, vähim laius 1,5 km, suurim sügavus üle 1100 m. Rannik on järsk, kaljune.
Põhjas on ühendatud Lužini väina ja Jevreinovi väinaga.
Loodete keskmine kõrgus 1,0 m.
Väin paikneb Sahhalini oblasti akvatooriumis ja selle rannik on asustamata.
Lene Espersen

Lene Espersen (sündinud 26. septembril 1965) on Taani poliitik, alates 23. veebruarist 2010 Taani välisminister.
Ta õppis Aarhusi ülikoolis majandusteadust.
Lene Espersen on olnud Folketingi liige alates 1994. aastast. Aastatel 2001–2008 oli ta justiitsminister ja 2008–2010 majandusminister. Alates 2008. aastast on ta asepeaminister.
9. septembrist 2008 kuni 13. jaanuarini 2011 oli ta Konservatiivse Rahvapartei esimees.
Vaba Eesti Sõna

Vaba Eesti Sõna on New Yorgis välja antav eestikeelne ajaleht.
Ajaleht asutati aastal 1949. Ilmub kord nädalas. Lehe toimetus asub New Yorgi Eesti Majas.
Heldur Palli

Heldur Palli (17. mai 1928 Tallinn – 23. detsember 2003) oli eesti ajaloolane.

Elulugu

Ta küüditati koos vanematega 14. juunil 1941 Kirovi oblastisse. 1947. aastal tuli ta loaga tagasi Eestisse. 
1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 
Ta saadeti 4. augustil 1950 jaotusvangla kaudu asumisele tagasi, vabanes asumiselt septembris 1954. 
1958. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ning asus samal aastal tööl Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituuti. Ta kaitses 1966. aastal Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis kandidaadikraadi ja 1983. aastal doktorikraadi teemal "Eesti maarahvastiku loomulik liikumine 1650–1799".

Teadustöö

Ajaloolasena oli tema peamine uurimisvaldkond rahvastikulugu ehk ajalooline demograafia, peamiselt perekonnaloo taastamise meetodil. Ta kirjutas ka Suure Põhjasõjast.

Isiklikku

Tema  abikaasa oli ajaloolane Ea Jansen ja poeg on õigeusu preester Madis/Mattias Palli.
Grigori Klimov

Grigori Klimov (vene keeles Григорий Петрович Климов; tegelik nimi Igor Kalmõkov, Игорь Борисович Калмыков; 26. september 1918 Novotšerkassk – 10. detsember 2007 New York) oli vene kirjanik, kelle kommunismivastaste teoste sisu on konspiroloogiline ja eugeeniline. Kolm tema teost: "Punane kabala", "Nõukogude tarkade protokollid" ja "Jumalarahvas" on ametlikult tunnistatud Venemaal äärmuslikuks ja kantud Föderaalsesse ekstremistlike materjalide nimekirja.

Elulugu

Ta sündis arsti perekonnas. 1941. aastal lõpetas ta Novotšerkasski Industriaalinstituudi ja astus Sõjaväe Võõrkeelte Instituuti Moskvas. Pärast instituudi lõpetamist 1945. aastal suunati ta saksa keele tõlgina nooremleitnandi auastmes Nõukogude Sõjalise Administratsiooni teenistusse Berliinis. Olles saanud käsu naasta Moskvasse, põgenes ta 1947. aastal Lääne-Saksamaale. Aastatel 1949–1950 töötas ta CIA Harvardi projekti (Harvard Project on the Soviet Social System) juures, viies läbi psühholoogilisi küsitlusi Nõukogude põgenike seas. Aastatel 1951–1955 oli ta Sõjajärgsete NSV Liidu Emigrantide Keskkoondise (Центральное Объединение Послевоенных Эмигрантов из СССР, ЦОПЭ) esimees ja ajakirjade Свобода ('Vabadus') ja Der Antikommunist (viimane neist ilmus saksa keeles) peatoimetaja. Vietnami sõja ajal töötas ta insenerina sõjaväelennuvälja ehitusel Lõuna-Vietnamis. 1951. aastal kirjutas ta raamatu "Песнь победителя" ('Võitja laul'), mis ilmus 1953. aastal erinevate pealkirjade all saksa ("Berliner Kreml", 'Berliini Kreml'), inglise ("Terror Machine", Terrorimasin') ja prantsuse keeles ("Les Russes à Berlin", 'Venelased Berliinis'). 17-miljonilises tiraažis ilmunud raamatul ja selle järgi tehtud filmil oli suur menu.
Aastaraamat

Aastaraamat on enamasti igal aastal ilmuv jätkväljaanne. Nagu ajakirjadelgi, on neil tavaliselt ISSN, mitte ISBN.
Üldaastaraamatud võtavad kokku aasta sündmused. Nendele on lähedased entsüklopeediate aastaraamatud. Ajalookirjutuses on üldaastaraamatud kroonikad ja annaalid.
Asutuste, organisatsioonide ja seltside aastaraamatutes on peale artiklite ka tegevusaruanne. Eri aastate  aastaraamatutel võivad olla ka erinevad üldteemad.
Eestis igal aastal ilmub "Eesti Statistika Aastaraamat". Pikka aega on ilmunud Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat  ja Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat.