Marju Lepajõe

Marju Lepajõe (28. oktoober 1962 – 4. juuli 2019) oli eesti religiooniloolane, klassikaline filoloog ja tõlkija.

Elulugu

Ta lõpetas Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti filoloogia erialal 1985 (diplomitöö "Johannes Gutslaffi "Observationes grammaticae circa linguam Esthonicam" tõlge", juhendaja Huno Rätsep). Aastail 1988–1991 oli ta statsionaarses aspirantuuris klassikalise filoloogia erialal Leningradi Riikliku Ülikooli klassikalise filoloogia õppetooli juures. 1996 kaitses ta klassikalise filoloogia magistrikraadi Tartu Ülikoolis tööga "Fiktiivne element Dares Phrygiuse Trooja-kroonikas ja selle sidemed kaasaja historiograafiaga".
19. märtsil 2018 kaitses Marju Lepajõe doktoriväitekirja "Pastorid ja kirjakultuur: kristliku humanismi variatsioonidest Eesti- ja Liivimaal XVII sajandi esimesel poolel" ning sai filosoofiadoktori kraadi teoloogia alal. Tema juhendaja oli Anne Kull (Tartu ülikool), oponent Kristiina Savin (Uppsala Ülikool).
1985–1988 töötas Lepajõe vanemraamatukoguhoidjana Tartu Ülikooli raamatukogu käsikirjade ja haruldaste raamatute osakonnas. 1992–1993 oli ta assistent Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia õppetooli juures ning 1993–1998 ladina ja kreeka keele lektor Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Alates 1998. aastast oli ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna kirikuloo teadur, seejuures 1998–2001 ajaloolise usuteaduse ja ladina keele õppetooli hoidja. Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks olid uusplatoonilise filosoofia ja patristilise teoloogia mõju hilisemale kristlikule teoloogilisele mõttele ning teoloogia Eesti vaimukultuuris 17. sajandil.
Ta oli külalisuurija mitme välisülikooli juures (Fribourgi, Göttingeni, Freiburgi, Oslo ja Londoni ülikoolis).
Marju Lepajõe koostas "Kreeka-eesti Uue Testamendi õppesõnastiku" (1. trükk 2000, 2. parandatud trükk 2002, 3. parandatud trükk 2011). Ta tõlkis eesti keelde mitmete antiik-, kesk- ja uusaegsete autorite tekste nagu Platon, Plotinos, Hieronymus, Gregorius Tours'ist, Innocentius III, Johannes Scotus Eriugena, Bernard Clairvaux'st, Anselm Canterburyst, Aquino Thomas, René Descartes, Martin Luther, Johannes Risingh, Heinrich von Kleist, Otto Wilhelm Masing, Friedrich Robert Faehlmann jt. Samuti oli ta üks Eesti Kultuurkapitali klassikatõlkeprogrammi Hieronymus eestvedajaid ja komisjoniliikmeid ning ajakirja Akadeemia kolleegiumi liige.

Dokumentaalfilm

2018. aastal taotles režissöör Vallo Toomla Eesti Filmi Instituudilt toetust dokumentaalfilmi "Marju Lepajõe. Päevade sõnad" tegemiseks. Täispika dokumentaalfilmi kogueelarve on 36 000 eurot, sellest EFI toetus on 12 500, samuti toetavad filmi tegemist ERR ja Kultuurkapital. Produtsent on Kaie-Ene Rääk, stsenarist Vallo Toomla. Filmi tootja on F-Seitse ja esilinastus on kavandatud 27. septembrile 2019.

Mälestuse jäädvustamine

Marju Lepajõe surma järel asutasid tema perekonna esindajad, ajaleht Postimees ja Tartu Ülikooli Sihtasutus Marju Lepajõe mälestusfondi, mille eesmärk on tunnustada ning väärtustada teadus- ja tõlketegevust. 2019. aasta septembris kuulutas fond välja stipendiumikonkursi "vähemalt magistrikraadiga isikutele, kes oma teadus- või tõlketööga panustavad Marju Lepajõe elutöö jätkamisse või jäädvustamisse". Stipendium antakse üle 28. oktoobril 2019.

Isiklikku

Marju Lepajõe vanemad olid põllumajandusteadlased Jaan Lepajõe ja Leida Lepajõe. Tema vanemad vennad on Tiit ja Madis Lepajõe.