google/wiki40b huggingface dataset:
Jaanus Betlem

Jaanus Betlem (sündinud 9. jaanuaril 1961 Tallinnas) on Eesti poliitik, ajakirjanik ja haridustöötaja.

Haridus

Ta lõpetas Tallinna 21. Keskkooli ning seejärel 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Töökäik

Betlem on ajakirjaniku ja toimetajana töötanud väljaannetes Õhtuleht, Eesti Ekspress ja Eesti Aeg. Aastal 1991 juhtis ta koos Maire Aunastega Eesti Televisioonis poliitikateemalist telesarja "P nagu poliitika".
1992 töötas ta Jaan Tõnissoni Instituudi teabekeskuse juhatajana.
Aastatel 1999–2001 oli ta Hiiumaal Emmaste Põhikooli direktor. Ta oli aastatel 2001–2002 ajaleht Hiiumaa peatoimetaja.  
Ta on töötanud kirjastuses Ilo õpikute koostamise projektijuhina ning alates 2004. aastast eesti keele ja kirjanduse õpetajana.

Poliitiline tegevus

Ta oli Riigikogu VII ja VIII koosseisu ning Balti Assamblee liige.
Aastal 1988 oli Betlem üks Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna asutajaid ning programmi ja põhikirja projekti autor. Ta oli erakonna juhatuse liige kuni erakonna liitumiseni Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa. 
Ta oli Rahvusliku Koonderakonna Isamaa volitatud delegatsiooni juht ühinemisläbirääkimistel ERSP-ga 1995. aastal. Pärast nende erakondade liitumist, millest sündis Isamaaliit, oli Betlem selles Kristlik-Demokraatliku Ühenduse (KDÜ) esimees aastatel 1997–1999.
Ta oli pikka aega ka Rahvusliku Koonderakonna Isamaa ja Isamaaliidu programmitoimkonna esimees, juhtides kolme programmi koostamist.
Seoses ajalehe Hiiumaa peatoimetajaks saamisega astus ta 2002. aastal Isamaaliidust välja.
Ana Brenda Contreras

Ana Brenda Contreras Pérez (sündinud 24. detsembril 1986 McAllenis Texases) on Mehhiko-Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Vilhelm Moberg

Vilhelm Moberg (20. august 1898 Lõuna-Småland – 8. august 1973 Grisslehamn) oli rootsi kirjanik.
Tema tuntuim suurteos on neljaosaline "Väljarändajate romaan" ("Utvandrarromanen"), milles ta käsitleb rootslaste väljarännet Ameerikasse 1850ndail. Selle teema jaoks tutvus ta põhjalikult rootslaste arhiividega USAs ning seda sarja on saatnud Skandinaavia raamatuturu suurim müügiedu. 1950ndate lõpuks oli sarja kõigi köidete kogutiraaž jõudnud miljoni eksemplarini.
Väljarändajate romaanisarja põhjal on Rootsis aastail 1971–1972 valminud Jan Troelli kaheosaline film, kus peaosi mängisid Liv Ullmann ja Max von Sydow. Romaanisarja aineil on Benny Andersson ja Björn Ulvaeus kirjutanud 1995. aastal muusikali "Duvemåla Kristina" ("Kristina från Duvemåla").
Tänapäevalgi on paljud rootslased huvitatud piirkondadest, kuhu nende sugulased olid välja rännanud, ning tutvumisest Vilhelm Mobergi romaanisarja tegevuspaikadega.
Peter Kürten

Peter Kürten (26. mai 1883 Mülheim am Rhein – 2. juuli 1931 Köln) oli Saksamaa sarimõrvar, kes oli tuntud ka Düsseldorfi vampiiri ja Düsseldorfi koletisena.
Kürten sündis Mülheimis, ent tema 13-liikmeline perekond kolis peagi Düsseldorfi, kus nad elasid ühetoalises korteris. Kürteni isa oli alkohoolik ja vägivaldne, millest Kürten kiiresti eeskuju võttis. Oma esimesed mõrvad sooritas ta enda sõnul 9-aastasena, uputades kaks mängukaaslast Reini jõkke.
Edaspidi sooritas ta mitmeid kuritegusid, muuhulgas vargusi, väljapressimisi, kehavigastuste tekitamisi ja süütamisi. 1913 tappis ta sissemurdmise käigus 9-aastase tüdruku. Aastatel 1925–1929 pani ta toime kokku 24 süütamist. Veebruarist novembrini 1929 sooritas ta Düsseldorfis ja selle ümbruses mitmeid mõrvu ja seksuaalrünnakuid.
22. aprillil 1931 mõisteti ta Düsseldorfis mõrvade eest üheksakordselt surma ning lisaks 15 aastaks sunnitööle seitsme mõrvakatse eest. Kürten giljotineeriti sama aasta 2. juulil ning tema aju kasutati teadusuuringutes. Pärast Teist maailmasõda sattus Kürteni kolp USAsse ning on tänapäeval eksponeeritud kurioosumite muuseumis.
Valuutakorv

Valuutakorv on erineva osakaaluga valuutadest koosnev portfell. Tavaliselt kasutatakse valuutakorvi selleks, et vähendada valuutakursside kõikumisest tulenevat riski. Tuntuimad endised ja praegused valuutakorvid on Euroopa valuutaühik, Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühik ja USA dollari indeks.

Venemaa

Venemaa Föderatsiooni Keskpanga valuutakorv koosneb kahest valuutast: dollarist ja eurost. Kui korvi kasutuselevõtu alguses 2005. aastal oli dollari osakaal 90% ja euro osakaal 10%, siis alates 2007. aastast on dollari osakaal 55% ja euro osakaal 45%.

Hiina

Hiina valuutabörsi kauplemissüsteem CFETS kasutab jüaani indeksi arvestamisel 24 valuutast koosnevat valuutakorvi. Enne 2017. aasta 1. jaanuari koosnes korv 13 valuutast, kuid siis lisandusid korvi teiste hulgas Ungari forint ja Poola zlott. Sellega vähenesid seni korvi kuulunud valuutade osakaalud: näiteks dollari osakaal langes 26,4%-lt 22,4%-le ja euro osakaal 21,39%-lt 16,34%-le.
Apartheid

Apartheid oli ametlik rassilise eraldatuse poliitika, mis kehtis Lõuna-Aafrika Vabariigis aastatel 1948–1994. Sõna pärineb afrikaani keelest ning tähendab eraldiolekut.
Kuigi rassiline eraldatus ja diskrimineerimine tekkis juba varem, eraldati pärast 1948. aasta üldvalimisi seaduse alusel inimesed klassidesse: must, valge, värviline ja asiaat. Seni koos elanud eri nahavärviga inimesed eraldati üksteisest ning riigis hakkas toimima kaks infrastruktuuri, millest üks oli mõeldud valgetele ja teine mustadele.

Apartheidivastane liikumine

Apartheidivastane liikumine LAVis sai alguse ühiskonna eri sektoritest, võttes nii protestiliikumise, passiivse vastuhaku kui ka sissisõja vorme. Rassilise segregatsiooni ja diskrimineerimise lõpetamisel mängisid rolli nii valitsusvastane massiliikumine riigi sees kui ka rahvusvaheline isolatsioon ja majanduslikud sanktsioonid. Tuntuimad aktivistid liikumises: Steve Biko, Desmond Tutu, Nelson Mandela, Harry Schwarz, Joe Slovo, Ruth First. 1980. aastateks oli kujunenud välja pidev rahumeelsete ja vägivaldsete protestide vaheldumine, mille tulemusena saavutati märkimisväärne poliitilise kursi muutus, mis päädis esimeste rassilise diskrimineerimise vabade valimistega 1994. aastal.

Apartheid kui kuritegu

Apartheidi kui inimsusvastase kuriteo määratleb mitu rahvusvahelist dokumenti, sealhulgas 1968. aasta aegumatusekonventsioon ja 1973. aasta apartheidivastane konventsioon. Apartheid on inimsusvastane kuritegu, mis küll klassikalises tähenduses viitab institutsionaalsele rassieraldusele, kuid selle tähendus on laienenud nõnda, et see võib viidata ka teistel alustel (näiteks rahvuslikul, sotsiaalsel, usulisel või soolisel) toime pandud kodanike eraldamisele või sihilikult teatud inimgrupi elamistingimuste halvendamisele.

Iisrael

Iisraeli käitumises palestiinlastega on paljud leidnud paralleele Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidiga. Üks tuntumaid kriitikuid on ilmselt USA ekspresident Jimmy Carter, kes on muu hulgas kirjutanud raamatu "Palestiina: Rahu, mitte apartheid".

Brasiilia

Brasiilia mitmete siiani lahendamata sotsiaalsete probleemide tõttu on paljud kasutanud olukorra kirjeldamiseks väljendit "sotsiaalne apartheid". Peamine põhjus võrdlemiseks Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidiga on majanduslik kihistumine, mis on saavutanud erakordselt suured mõõtmed ning mille vastu valitsus pole suurt midagi ette võtnud.

Saudi Araabia

Naiste olukorda Saudi Araabias on paljud kirjeldanud väljendiga "sooline apartheid".
Evolutsiooniline epistemoloogia

Evolutsiooniline epistemoloogia (inglise evolutionary epistemology) on tunnetuse käsitamine evolutsioonilise protsessina. Evolutsioonilise epistemoloogia puhul lähtutakse kas darvinismist või mõnest muust – nt neolamarkistlikust – evolutsiooniteooriast.
Keanu Reeves

Isiklik elu

Reeves'il on õigus Ühendkuningriigi kodakondsusele oma briti ema kaudu. Reeves'il endal on naturalisatsiooni kaudu saadud Kanada kodakondsus, ning samuti Ameerika Ühendriikide roheline kaart (green card). Ehkki Reeves'i bioloogiline isa oli sündinud Ühendriikides, oli näitlejal sellegipoolest vaja rohelist kaarti, kuna tal ei olnud võimalik edukalt taotleda automaatset sünnijärgset kodakondsust, mis võib teatud tingimustel laieneda isikutele, kes on sündinud välismaal ühele Ühendriikide kodanikule.
1999. aasta detsembris oli Reeves'i kaheksandat kuud rasedal tüdruksõbral Jennifer Syme'il nurisünnitus. Laps sai nimeks Ava Archer Syme Reeves. Leinast tekkis paari vahel pinge ja mõned nädalad hiljem läksid Reeves ja Syme lahku. 2. aprillil 2001 sattus Syme Los Angelese Cahuenga puiesteel autoõnnetusse, milles Syme'i auto riivas kolme pargitud autot, rullus mitu korda üle katuse, ning Syme lendas autost välja. Õnnetust uurinud ametnikud leidsid, et Syme suri silmapilkselt. Teadete järgi oli Syme depressiooniravi all, ning tema autost leiti kaks retseptiravimit. Reeves, kes oli kavandatud järgneval kevadel filmima Matrixi-järgesid, otsis "rahu ja aega" intsidendiga hakkamasaamiseks, nagu teatas tema sõber ja Reeves'i alternatiivrokkbändi Dogstar kitarrist Bret Domrose.
Tapa väljaõppekeskus

Tapa väljaõppekeskus (pika nimetusega Lahingutoetuse väljaõppekeskus Tapa väljaõppekeskus, lühendatult LtVÕK Tapa VÕK) oli kaitseväe struktuuriüksus aastatel 2004–2008.

Plaanid

Tapale suurema õppekeskuse loomist kavandati ja arutati kaitseväes juba aastatuhande vahetusest alates. Tapale oli algse plaani kohaselt kavas kokku tuua mitmed erinevad pataljonid üle kogu Eesti. Selleks plaaniti ehitada ka täiesti uus linnak. Aja jooksul plaanide mahtu (sealhulgas ümberpaigutatavate pataljonide arvu) siiski vähendati. 
Aastatuhande algul paiknesid Tapal vanas vene pioneerivägede Paide mnt äärses õppelinnakus Suurtükiväegrupp, Tallinnas asunud Õhutõrjedivisjoni 1 õppepatarei ning Kaitseväe keskpolügooni büroo.

Formeerimine

Tapa väljaõppekeskus formeeriti 1. jaanuaril 2004 suurtükiväegrupist, pioneeripataljonist, õhutõrjedivisjonist ja kaitseväe keskpolügoonist. Väljaõppekeskus oli maaväe ülema vahetus alluvuses. Tapale suurema väljaõppekeskuse loomise üldeesmärgiks oli halduskulude optimeerimine ja üksustele soodsamate väljaõppetingimuste tagamine. Selleks liideti väljaõppekeskuse koosseisu seni Tapa sõjaväelinnakus paiknenud Suurtükiväegrupp ja Kaitseväe keskpolügoon, koliti Tallinnast Tapale Õhutõrjedivisjon ning seni Tapal Suurtükiväegrupile allunud pioneerikool formeeriti omaette pioneeripataljoniks. Lisaks moodustati väljaõppekeskuse juurde eraldi staap ja tagalakeskus. Tapa väljaõppekeskuse ülemaks määrati kolonel Urmas Roosimägi ja staabiülemaks kapten Aivar Voronov.

Tegevus ja areng

Tapa Väljaõppekeskus oli taasiseseisvumise järgses Kaitseväes seni suurim moodustatud rahuaegne väeüksus, andes praktikas välja rügemendi mõõdu. Järgnenud aastail ehitati Tapal lennuvälja lähistel välja (seni olid lagedal valminud 1 kasarm ja söökla) nn Uus sõjaväelinnak, milles valmisid ühend-staabihoone, õppehoone erialakoolidele koos auditooriumiga, 2 riviplatsi ja raskerelvade hoiuhallid. Samuti ehitati juurde 2 uut kasarmut, toiduladu ja lõpuks ka sõdurikodu. Väljaõppekeksusele loodi oma eriline õiekujuline embleem ja annetati lipp. Rõhku pandi ühistele üritustele, kuid suuremaid ühiseid koostööõppusi toimus esialgu siiski vähe.
1. juulil 2008 arvati Tapa väljaõppekeskuse osad seoses kaitseväe reformist tingitud struktuurimuutusega formeeritud Kirde kaitseringkonna koosseisu.
Uglier Than They Used ta Be

"Uglier Than They Used ta Be" on Ugly Kid Joe neljas täispikk album. 2015. aastal ilmunud album on esimene pärast 19-aastast vaheaega.
Mika

Lapsepõlv

Mika sündis Liibanonis Beirutis. Tema isa on ameeriklane ja ema liibanonlanna. Ta on keskmine laps peres, kus on viis last. Lapsena oli tema perekond sunnitud sõja tõttu Liibanonist Pariisi kolima ning kui Mika oli 9-aastane, kolis pere Prantsusmaalt Londonisse. Eksootilise välimuse tõttu hakati noort Mikat koolis narrima, mis omakorda põhjustas 11-aastasele poisile närvivapustuse. Tervisehädadest tingitult võttis ema poja koolist ära ja palkas lapse tühje päevi sisustama karmi vene ooperilauljast lauluõpetaja, kes ka Mika imelise hääle avastas. Võttis aega 7 kuud enne, kui talle uus kool leiti. Londonis käis ta järgmistes koolides: Lycée Français Charles de Gaulle, Westminster School ja Royal College of Music, millest ta oma esimese albumi lindistamise ajal välja kukkus.

Muusikaline karjäär

Tema esinemised on varieerunud klassikalistest kontsertidest Royal Opera House'is, British Airways'ile lennumuusika ja Orbiti nätsureklaamile meloodia kirjutamiseni. Ta esines BBC raadio 1's 2006. aasta septembris ja The Friday Night Project'is 19. jaanuaril 2007. Mika hääleulatus on 3,5 oktaavi.
Mika esialgne nimi oli Mica, kuid nähes, kui paljud seda c-tähe tõttu valesti hääldasid, muutis ta oma artistinime Mikaks. 
2007. aasta jaanuaris tuli ta BBC News's Sound of 2007 küsitluses esikohale.
Sõnavara

Sõnavara ehk leksika on kõik mingisse keelde või allkeelde või ühe isiku keeletarvitusse kuuluvad sõnad ja sõnade püsiühendid kokku.
Nii võime rääkida nt eesti keele sõnavarast, Reigi murraku sõnavarast, ehituse sõnavarast, Friedebert Tuglase sõnavarast.
Teater Noorele Vaatajale

Teater Noorele Vaatajale on Eesti laste- ja noorteteatrite ülevaatefestival. Festivali korraldab ASSITEJ Eesti Keskus.
2017 toimus järjekorras 5. festival.
Festivali raames toimuvad ka teemakohased seminarid, töötoad ja etenduste arutelud.
Malschwitz

Malschwitz on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Malschwitzi vallas.
Koeru vald

Ajalugu

Koeru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1992.
Järva-Jaani Vallavolikogu tegi 28.01.2016 ettepaneku Albu, Ambla, Imavere, Järva-Jaani, Kareda, Koeru, Roosna-Alliku ja Koigi valdade ühendamiseks Järva vallaks. Koeru Vallavolikogu otsustas läbirääkimiste käigus ühinemisest loobuda ja liituda hoopis Rakke vallaga. Sellele vaatamata otsustas Vabariigi Valitsus 2017. aasta juunis liita Koeru vald moodustatava Järva vallaga. Sundliitmise otsuse vaidlustas Koeru Vallavolikogu Riigikohtus. 4. oktoobril 2017 jättis Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium vallavolikogu taotluse rahuldamata.

Haldusjaotus

1939. aastani eksisteerinud Koeru vald jaotati nii, et praeguse Koeru valla territoorium kattus suuremalt jaolt tollase Väinjärve valla territooriumiga. 1950 vallad kaotati.

Alevik

Koeru

Külad

Abaja – Aruküla – Ervita – Jõeküla – Kalitsa – Kapu – Koidu-Ellavere – Kuusna – Laaneotsa – Liusvere – Merja – Norra – Preedi – Puhmu – Rõhu – Salutaguse – Santovi – Tammiku – Tudre – Udeva – Vahuküla – Valila – Vao – Visusti – Vuti – Väinjärve

Loodus

Koeru vald asub Järvamaa idaosas, Pandivere kõrgustiku lõunanõlval ja Endla nõo põhjaalal. Koeru vald on põllustatud ja tihedasti asutatud.

Jõed ja järved

Endise Koeru valla territooriumil asub Järva maakonna suurim järv – Väinjärv. Valla lõunaosas voolavaid Võrtsijärve-Peipsi vesikonda kuuluvad Põltsamaa jõgi ja tema lisajõed Preedi, Oostriku ja Võlingi oja. Mullastiku moodustavad leetunud ja leostunud kamar-karbonaatmullad.

Pinnamood

Endise Koeru valla alad asuvad suhteliselt kõrgel Kroonilinna nullist. Koeru telemasti taldmik Kapu külas Haagi mäel asub 106 m kõrgusel merepinnast. Väinjärv asub 79,3 meetri kõrgusel.

Allikad

Endla looduskaitseala asus Koeru valla territooriumil. Koeru alades olid Norra allikad. Allikavesi oli ka Koeru valla suurim loodusrikkus. Allikaveed kanduvad edasi Norra ojja ja Oostriku jõkke. Norra allikate Oostriku allikajärv, Värviallikas, Voltre Kaevuallikas on suured vaatamisväärsused. Suurimaks vaatamisväärsuseks Koeru vallas oli Purskav allikas.
Laimjala valla lipp

Laimjala valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Laimjala valla lipp.
Lipp kinnitati 20. mail 1996.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud lainelõikega vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks. Lehvipoolne väli on valge, vardapoolne aga sinine ning selle ülaservas on kollane kaheksaharuline täht.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus

Kangajaotus tähistab valla paiknemist ajaloolisel piiskopi- ja ordumaade piiril. Lainelõige viitab Saaremaa oludes märkimisväärsetele jõgedele. Sinine sümboliseerib merd, valge vaimsust. Need on ka Saaremaa vapi värvid. Kollane täht osutab kompassiristina meresõitudele ja Laimjala vallast igasse ilmakaarde siirdunud inimestele. See kujund sümboliseerib ka kuldset kannusetähte, mis on rüütli, laiemas mõttes kõigi teenekate ja väljapaistvate isikute tunnus.
Keskkonnafond

Keskkonnafond (inglise environmental fund) on rahvusvaheline, riiklik, kohalik, valitsusväline või personaalne fond keskkonnainvesteeringute ja keskkonnaprojektide rahastamiseks.
Eestis loodi riiklik keskkonnafond 1993. aastal. Hiljem, 2000. aastalorganiseeriti see ümber Keskkonnainvesteeringute Keskuseks.
Friedrich von Sass

Friedrich von Sass (surnud 1689) oli Saaremaa aadlik. 
Friedrich von Sass sündis Sassi mõisniku Friedrich von Sassi ja Margaretha von Schaffhauseni pojana.
Ta oli Saaremaa maanõunik ning talle kuulusid Sassi ja Loode mõis.
Maanõunik Sass maeti Valjala kirikusse, kuhu paigutati ka tema vappepitaaf. Kaasajal on tema vappepitaaf eksponeeritud Saaremaa Muuseumis.
Käitumisteadused

Käitumisteadused (inglise keeles behavioural sciences) on kõik teadusvaldkonnad, milles tegeldakse looduslike organismide tegevuse ja interaktsiooni uurimisega. Käitumisteadused abstraheerivad empiirilist infot organismide ja sotsiaalsete süsteemide otsustamisprotsesside ja kommunikatsioonistrateegiate kohta. 
Käitumisteaduste kitsamateks valdkondadeks on näiteks psühholoogia, sotsiaalne neuroteadus (social neuroscience) ja kommunikatsiooniteadus (communication science).
Käitumisteaduste mõiste aetakse tihti segi tunnetusteaduse (cognitive science) ja sotsiaalteaduste (social sciences) mõistega, sest kõigis kolmes tegeldakse ka käitumise uurimisega.
Deutschlandhalle

Deutschlandhalle oli meelelahutusehitis (hall) Berliinis. Hallis toimus nii kontserte kui spordiüritusi.
Halli avas 1935 Adolf Hitler.
1936. aasta Berliini olümpiamängudel toimusid hallis poksi- ja maadlusvõistlused. Seal võitis Kristjan Palusalu kaks kulda. 
Hallis oli kuni 10 000 istekohta.
2011 hall lammutati.
Silla alumine tulepaak

Silla sihi alumine tulepaak on tulepaak Pärnumaal Pärnu linnas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 23′ 22″ N, 24° 29′ 12″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Silla ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 230 meetrit ja sihi asimuut 26,2°.
Vikiresident

Vikiresident (inglise keeles Wikipedian in residence 'resideeriv vikipedist') on asutuse, haldusüksuse vmt juures ametlikult tegutsev ning sageli palgaline vikipedist. Vikiresident on tüüpiliselt kureeritud mõne teadus- või mäluasutuse poolt ning tema tegevused ei piirdu Vikipeediaga, vaid võivad olla orienteeritud ühele või mitmele sõsarprojektile, nt Wikimedia Commons, Vikiandmed jne, lisaks sellele on vikiresidendi ülesanne korraldada suhtlust Vikipeedia kaasautorite kogukonnaga.
Esimene teadaolev vikiresident oli 2010. aastal Liam Wyatt, kes resideeris viie nädala jooksul Briti Muuseumis ning tegeles muuseumi kogudes leiduva materjali kättesaadavaks tegemisega Vikipeedias ja selle pildipangas. Vikiresidente on hiljem resideerinud eri asutuste juures üle maailma, sh Briti Raamatukogus, Norra Rahvusraamatukogus, Walesi Rahvusraamatukogus, Šveitsi Föderaalarhiivis, Versailles' lossis, Museo Soumaya kunstimuuseumis, Barcelona Picasso Muuseumis, Smithsonian Institutionis, RIDC NeuroMatis, Rutgersi ülikoolis jpt.
Vikiresidentide projekt on praeguseks laienenud ning 2013. aastal algatati Vikipeedia külalisõpetlaste programm, mille raames on kogenud vikipedistidest teadlased käinud Vikipeediaga seotud uurimisprogramme jm seotud tegevusi toetamas kahekümnes ülikoolis või instituudis üle maailma. Esimene Vikiandmete külalisteadlane oli 2016. aastal Simon Cobb, kes resideeris Walesi Rahvusraamatukogus.
Eesti kõrgkoolides, mäluasutustes ja muudes institutsioonides siiani ametlikult vikiresidente ega vikiõpetlasi peetud pole. Küll aga on Tartu Ülikoolis algatatud projekt "Miljon+", mille projektijuht on Sirli Zupping, kelle kogemus Vikipeedia ja sõsarprojektidega sai siiski alguse alles projekti käigus.
Lombardia-Veneetsia kuningriik

Ajalugu

Viini kongress ühendas Lombardia (mida Habsburgid olid valitsenud alates 16. sajandist ja perekonna Austria haru aastatel 1713–1796) ja Veneto (mis oli olnud Austria võimu all hooti aastast 1797) territooriumid üheks üksuseks Habsburgide-Lotringite võimu alla. 
Halduslikult koosnes kuningriik kahest sõltumatust valitsusest mõlemas osas. Lombardiasse kuulusid Milano, Como, Bergamo, Brescia, Pavia, Cremona, Mantova, Lodi-Crema ja Sondrio provintsid. Veneetsiasse kuulusid Veneetsia, Verona, Padova, Vicenza, Treviso, Rovigo, Belluno ja Udine provintsid.
Lombardia-Veneetsia kuningriiki valitses esiteks Franz I aastast 1815 kuni oma surmani aastal 1835. Ferdinand I valitses aastatel 1835 kuni 1848. Ta oli Milanos 6. septembril 1838 viimane kuningas, kes krooniti Lombardia raudkrooniga. Kroon viidi hiljem, pärast Lombardia kaotamist aastal 1859 Viini, kuid tagastati Itaaliale pärast Veneetsia kaotamist aastal 1866.
Pärast rahvarevolutsiooni 22. märtsil 1848 (Milano viis päeva) põgenesid austerlased Milanost, millest sai Governo Provvisorio della Lombardia (Lombardia ajutise valitsuse) pealinn. Järgmisel päeval tõusis ka Veneetsia austerlaste vastu üles, moodustades Governo Provvisorio di Venezia (Veneetsia ajutise valitsuse). Austerlased sisenesid pärast Sardiinia vägede võitmist Custoza lahingus (24.–25. juuli 1848) Milanosse (6. augustil) ja Veneetsiasse (24. augustil 1849) ning taastasid Austria võimu.
Franz Joseph I valitses kuningriiki selle ülejäänud eksisteerimise ajal. Tema noorem vend Maximilian (kellest hiljem sai Mehhiko keiser) teenis aastatel 1857 kuni 1859 Milanos tema asekuningana. 
Lombardia annekteeriti äsjaloodud Itaalia riiki aastal 1859 Zürichi rahuga pärast Itaalia teist iseseisvussõda; Veneetsia loovutati Itaalia kuningriigile aastal 1866 pärast Austria-Preisi sõda Praha rahuga.
Karbonaatkivim

Karbonaatkivim on kivim, mille koostisest üle 50% moodustavad karbonaatsed mineraalid.
Karbonaatkivimeid esineb nii tard- (karbonatiit), moonde- (marmor) kui ka settekivimite (lubjakivi) hulgas, kuid kõige levinumad on nad kindlasti settekivimite seas.
Mõnikord nimetatakse karbonaatkivimeiks üksnes settelise tekkega valdavalt karbonaatseist mineraalidest koosnevaid kivimeid.
Rahvapärane "paekivi" on "settelise tekkega karbonaatkivimi" ligilähedane sünonüüm.
Nikolai Johanson

Nikolai Johanson (sündinud 22. jaanuaril 1927 Novgorodi oblastis Marjovo rajoonis) on endine Eesti NSV ühiskonnategelane ja Riikliku Julgeoleku Komitee töötaja. 
Aastatel 1960–1967 oli Johanson EKP Tallinna Linnakomitee sekretär ja aastatel 1971–1982 I sekretär.
Nikolai Johansoni võib näha ringvaates "Nõukogude Eesti" nr 18, 1/4 "Stahhaanovliku liikumise 50. aastapäevale pühendatud vabariigi tööeesrindlaste kokkutulek Tallinnas (1985)".
Darja Vorontsova

Darja Vorontsova (Дарья Николаевна Воронцовa; 15. oktoober 1971 Venemaa) on Eesti fotograaf.
Vorontsova oli 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestimaa Roheliste kandidaat. Ta sai 109 häält ja valituks ei osutunud.

Isiklikku

Tema isa oli Nikolai Vorontsov. Darja Vorontsova on abielus aastast 1989 Tõnu Reintammega ja neil on 3 last.