Mammograafia

Mammograafia ka mammograafiauuring ja mammograafiline uuring (ladina keeles mammographia) on meditsiinis (radioloogia) ja veterinaarias kasutatav piltdiagnostika vorm, mille käigus tehakse tavaliselt rinnanäärme (imeti) röntgenipilt ja -uuring. Rinnast saadakse peamiselt kahes suunas standardvaadetega mammogramm, mis salvestatakse pildiarhiivi.
Mammograafiat peetakse Eestis rinnavähi sõeluuringu põhiuuringuks.
Mammograafiat tehakse kas spetsiaalsetes mammograafidega sisustatud mammograafiakabinettides või nn liikuvates mammograafiaüksustes (mammograafiabussid, mammograafiatreilerid).

Meditsiinis

Meditsiinis peetakse mammograafia all silmas inimese (nii naise kui ka mehe) rinna uurimist röntgenikiirgusega, mille eesmärgiks on aidata avastada varajases staadiumis rinnanäärmete haigusi, rinnanäärmete kasvajaid ja rinnavähki, mil puuduvad veel haigustele iseloomulikud sümptomid ja kaebused.
Mammograafilistel uuringutel teeb mammograaf korraga ühest rinnast röntgeni ülesvõtte, mida nimetatakse mammogrammiks. Röntgenipildi saamiseks kasutatakse mammograafis ioniseerivat kiirgust, mis on nõrgem kui röntgenograafias kasutatav kiirgus. Kiirgus läbib rinnakoe ja tekitab sellest mammogrammi, mille analüüsimisel võib selguda, kas rinnakoes on ebanormaalseks peetavaid koldeid (näiteks vähikolle) või mitte.
Erinevatel põhjustel võib vähikolle ka mammogrammilt puududa või ei suudeta seda tõlgendamisel kirja panna.

Mammogrammi tõlgendamisega kaasnevad riskid

Mammogrammi tõlgendamisega kaasnevaks riskiks on asjaolu, et pildi põhjal ei ole alati võimalik otsustada milline on pildil osutatud leidude histoloogiline profiil ega ka seda kas tegemist on hea või pahaloomulise kasvajaga.

Väärpositiivne mammogrammi tulemus

Väärpositiivne tulemus võib tähendada seda, et mammogrammi tõlgendav radioloog või mõni teine eriarst, näeb justkui rinnakoe muutust või kõrvalekallet normist, aga tegelikult pole uuritaval rinnahaiguseid ega rinnavähki. See omakorda võib viia emotsionaalse stressini ja üleravimiseni (nii kiiritusravi, kirurgilised protseduurid kui ka keemiaravi jne).

Väärpositiivne tulemus naistel

Valepositiivseid tulemusi esineb sagedamini noortel naistel või naistel, kellel on varem võetud rinnast biopsia, kelle lähisugulastel on esinenud rinnavähki, kellele on paigaldatud rinnaimplantaadid, või ka naistel, kes kasutavad pikemat aega rasestumisvastase vahendina hormoone – eksogeenseid östrogeeni ja/või progesterooni sisaldavaid tablette, plaastreid, implantaate, emakasiseseid meditsiiniseadeldisi jm.
Valepositiivseid tulemusi võivad anda ka naisel esinev rinna tuberkuloos (tuberkuloos), sarkoidoos, suhkurdiabeedi korral võib rinnanäärmes avalduda diapeetiline mastopaatia, mis meenutab vähki jt.
Ka mitmed inimlikud tegurid, kas arsti vähesed oskused ja vilumused, stress, väsimus võivad mõjutada valepositiivse tulemuse võimalust.
Sõeltesti valepositiivne tulemus muudab ärevaks nii patsiendi kui ka arsti. Tavaliselt tehakse siis lisauuringuid (kas uus mammograafia protseduur või biopsia jne).

Väärnegatiivne mammogrammi tulemus naistel

Väärnegatiivne tulemus võib tähendada seda, et mammogrammi tõlgendav radioloog või mõni teine eriarst, näeb justkui normaalset ja tervet rinda aga hiljem selgub, et naisel oli kas rinnahaigus või rinnavähk.
Valenegatiivse tulemuse võimalust võivad mõjutada ka naise vanus (nende rinnakude on tihedam), kasvaja liik (vähiliik, mida ei saa rinnakoes tuvastada), suurus, arenemise kiirus jm.
Ka mitmed inimlikud tegurid, kas arsti vähesed oskused ja vilumused, stress, väsimus võivad mõjutada väärnegatiivse tulemuse võimalust.
Juhul, kui naine saab mammograafilise sõeltesti vastusena valenegatiivse tulemuse, siis ei pruugi ta minna tagasi arsti juurde, isegi kui tunneb ja tuvastab endal rinnavähi sümptomeid.
Mammogrammi tõlgendamise tulemusel võib rinnavähk jääda tuvastamata igal viiendal naisel.

Ülediagnoosimine ja üleravimine

The Nordic Cochrane Centeri uurijate rühm, kes töötas läbi paljude uuringute tulemusi, tegi järgmise lühikokkuvõtte: 2000 naisest, kes läbivad 10 aastat järjest rinnavähi mammograafilise sõeluuringu, 10 saavad vähipatsiendiks ja nende ravimine ei ole tegelikult vajalik. Neil naistel võidakse eemalda mastektoomia käigus rind kas osaliselt või täielikult, millele võivad lisanduda kiiritusravi ja keemiaravi.
Ühe naise päästmiseks rinnavähist võivad 10 aasta jooksul skriinitud 2000 naisest 200 saada väärpositiivse tulemuse ja 10 kompleksse vähiravi, kuigi neil rinnavähki ei ole.

Ajaloolist

Radioloog Philip Strax (1909–1999) soovitas 1960. aastatel mammograafiat regulaarsete rinnavähi sõeluuringute tarbeks.