google/wiki40b huggingface dataset:
Mihhail Georgadze

Mihhail Porfirjevitš Georgadze (12. märts (28. veebruar) 1912 Zodi, Khuthaisi kubermang – 23. november 1982) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane.
Ta töötas alates 1957. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretärina.

Elulugu

Georgadze töötas 1929. aastast traktorijuhina ja traktoribrigaadi brigadirina. 
Ta lõpetas 1934 põllumajanduse mehhaniseerimise tehnikumi ning 1941 M. V. Molotovi nimelise Moskva Põllumajanduse Mehhaniseerimise ja Elektrifitseerimise Instituudi. 
Alates 1942. aastast oli ta NLKP liige.
Aastatel 1941–1947 töötas ta NSV Liidu Maaharimise  Rahvakomissariaadis (hiljem NSV Liidu Põllumajandusministeeriumis) insenerina, peainsenerina, osakonnajuhatajana ning valitsusejuhatajana, 1947–1951 NSV Liidu Põllumajandusministeeriumi Masina-Traktorijaamade Peavalitsuse Taga-Kaukaasia Valitsuse juhatajana.
Aastatel 1951–1953 oli ta Gruusia NSV Põllumajandusministeeriumi (hiljem Gruusia NSV Põllumajandus- ja Varumisministeeriumis) masina-traktorijaamade valitsuse juhataja, maist septembrini 1953 ministri asetäitja ning septembrist 1953 kuni 5. märtsini 1954 põllumajandusminister ning 1. oktoobrist 1953 kuni 5. märtsini 1954 Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Alates 20. septembrist 1953 oli ta Gruusia KP KK büroo liige. 
18. veebruarist 1954 kuni 8. augustini 1956 oli ta Gruusia Kommunistliku Partei Keskkomitee  teine sekretär, 8. augustist 1956 kuni veebruarini 1957 Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. 
12. veebruarist 1957 kuni surmani oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär. 
Ta oli NLKP XXIII kongressi, NLKP XXIV kongressi, NLKP XXV kongressi ja NLKP XXVI kongressi delegaat ning NSV Liidu Ülemnõukogu 4.–10. koosseisu saadik. Ta oli NLKP Keskkomitee liikmekandidaat 8. aprillist 1966 kuni surmani. 
Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.
Hudsoni laht

Hudsoni laht (inglise Hudson Bay, prantsuse baie d'Hudson) on suur siselaht Kanadas, mis eraldab Labradori poolsaart Kanada lääneosast. See on Põhja-Jäämere osa ja asub Põhja-Ameerika põhjakirdeosas. Hudsoni lahe pindala on 1,23 miljonit km².

Ajalugu

Laht on nimetatud inglise maadeavastaja Henry Hudsoni järgi, kes uuris lahte 1611. aastal oma teisel ekspeditsioonil Põhja-Ameerikasse.
Rein Jürgenson

Rein Jürgenson (sündinud 28. juunil 1936 Pärnus) on Eesti informaatikateadlane.

Haridus

Ta omandas põhihariduse Wismaris (Saksamaal) ja Pärnus 1944–50, õppis Pärnu I ja II Lydia Koidula nim Keskkoolis 1950–55; Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika erialal 1955–60; ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika sektori arvutusmatemaatika aspirant 1960–63.

Teaduskraad ja kutse

Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat 1964 (kinnitatud 1965); dotsent 1971.

Täiendusõpe

Leningradi Riiklik Ülikool 1968; [[Moskva Riiklik Ülikool}} 1973; Tampere Ülikool, Helsingi Ülikool 1979; Eesti NSV TA Küberneetika Instituut 1985; Darmstadti Tehnikaülikool (Saksamaa) 1994; [[Jyväskylä Ülikool}} (Soome) 1996.

Teenistuskäik

EPA matemaatika kateedri assistent 1962–63; Eesti NSV TA ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis nooremteadur 1963–65, vanemteadur 1965–66; matemaatikalaboratooriumi juhataja 1966–69; TRÜ matemaatilise analüüsi kateedri vanemõpetaja (kohakaaslus) 1964–66; vanemõpetaja 1966–67; TRÜ arvutusmatemaatika kateedri vanemõpetaja ja dotsendi kohusetäitja 1967–69; 
Alates 1969. aastast TTÜs: arvutusmatemaatika kateedri dotsent 1969–73, juhataja kohusetäitja 1970–71; informatsioonitöötlemise kateedri juhataja-dotsent 1973–83, dotsent 1983–1992; informaatikainstituudi tarkvaratehnika aseprofessor 1992–97, professor 1997–2002, erakorraline professor 2002–2003, õppetooli juhataja 1992–2002, õppetooli hoidja 2002–2003; informaatikainstituudi direktor 1992–99; infotehnika/infotehnoloogia teaduskonna dekaan 1997–2003, emeriitprofessor 2003; informaatikainstituudi projektijuht 2003.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

TTÜ nõukogu liige; TTÜ valitsuse liige; infotehnika/infotehnoloogia teaduskonna nõukogu liige ja esimees; TTÜ arvutuskeskuse nõukogu esimees; A&A toimetuskolleegiumi liige; Eesti Informaatika Seltsi juhatuse liige; ÕT Fondi Ventuur juhatuse liige; TTÜ õppetegevuse arendusprojekti "Diplomiõpe" projektijuht; informatsioonitehnika õppevaldkonna nõukogu liige; Eesti kõrgharidusstrateegia väljatöötamise VV asjatundjate komisjoni liige 2004–2006; Eesti kõrgharidusstrateegia rakendusplaani koostamise töörühma liige 2006–2007.

Isiklikku

Tema isa Reinhold Jürgenson oli matemaatika-füüsikaõpetaja, Pärnu poeglastegümnaasiumi inspektor ja direktor, ema Helene Jürgenson õpetaja ja koduperenaine. Abikaasa on matemaatik-programmeerija Urve Jürgenson. Poeg Sven Jürgenson on diplomaat, tütar Evi Arais tegutseb IT valdkonnas ning tütar Marina Maran on bioloog, tõlkija ja toimetaja. Rein Jürgensonil üheksa lapselast ja kolm lapselapselast.
Huvialadeks on ajalugu ja arhitektuur. Avaldanud mitmeid ajaleheartikleid Pärnu linnakujunduse teemal. Kirjutanud ka viis ajalooraamatut, nende hulgas: "Tallinna Tehnikaülikool uue iseseisvusaja muutustes" kahe raamatuna – "Teekond reformikeerisest tänapäevase tehnikaülikoolini" (2011) ja "Uutele rajajoontele" (2015).

Tema kohta

EE 2000, 14; ETBL 2000, 1.
Athenagoras (Kokkinákis)

Athenagoras (Αθηναγόρας, kodanikunimega Theódoros Kokkinákis, Θεόδωρος Κοκκινάκης; 1912 Pátmos – 9. september 1979 London) oli Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku Thyateira ja Suurbritannia metropoliit alates 1963. aastast, ühtlasi (kuni 1978. aastani) eksiilis oleva Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea locum tenens.
Ephraim Chambers

Ephraim Chambers (u 1680, Kendal, Westmorland, Inglismaa – 15. mai 1740, Islington, London) oli inglise kirjanik ja entsüklopedist, kelle tuntuim teos on "Cyclopaedia, or a Universal Dictionary of Arts and Sciences" ("Tsüklopeedia ehk kunstide ja teaduste universaalne sõnaraamat").

Elulugu

Chambers sündis Kendalis Westmorlandis ning käis seal Hevershami koolis (Heversham Grammar School). Tema noorusest on vähe teateid peale selle, et ta oli õpipoiss gloobusemeistri John Senexi juures Londonis 1714–1721. Seal tekkiski tal plaan kirjutada teatmeteos "Cyclopaedia, or an Universal Dictionary of Arts and Sciences". Pärast "Cyclopediaga" alguse tegemist lahkus ta Senexi teenistusest ja pühendus täielikult entsüklopeediaprojektile. Ta asus elama Gray's Inni, kuhu jäi kogu eluks. Chambers oli Londoni Kuningliku Seltsi liige.

Muud teosed

Lisaks "Cyclopaediale" kirjutas Chambers peamiselt raamatuarvustusi avaldanud ajakirjas Literary Magazine (1735–1736), mida ta võib-olla ka toimetas. 1726–1727 tõlkis Chambers prantsuse keelest teoseid perspektiivi ja keemia alal, sealhulgas "Practice of Perspective from the French of Jean Dubreuil". Ta töötas ka koos botaanik John Martyniga, tõlkides raamatu "History and Memoirs of the Royal Academy of Sciences at Paris" (1742).
Esse est percipi

Esse est percipi (tõlkes ladina keelest 'olemine on tajutav olemine') on fraas, mille võttis kasutusele George Berkeley, et iseloomustada kõiki tajutavaid objekte.
Seevastu vaime iseloomustas ta fraasiga esse est percipere 'olemine on tajumine'.
Eyjafjallajökull

Eyjafjallajökull [ 'eiafjatlajökütl ] on liustik koos selle all paikneva vulkaaniga Islandil.
Nimi Eyjafjallajökull tähendab islandi keeles 'saare mägede liustik'.

Liustik

Liustik katab umbes 100 ruutkilomeetri suuruse ala, sealhulgas vulkaani, ja on Islandil suhteliselt väike.
Kordofonid

Eesti rahvapillid

Eesti rahvapillidest on kordofonid põispill, moldpill, kannel, Hiiu kannel (rootsi kannel).
Friedrich Küchle

Friedrich Karl Küchle (19. veebruar 1879 Memmingen, Baieri kuningriik – 29. august 1936 Püssi vald, Lüganuse kihelkond, Virumaa) oli Eesti ehitusinsener ja -ettevõtja.
Ta õppis ehitusinseneriks Münchenis.
Ta oli tunnustatud tehaste, elektrijaamade ja sildade ehitaja ning betooni eriteadlane. Ta töötas Saksamaal ja Venemaal, muuhulgas ka Poola osas (tehastes Łódźis). Ta interneeriti Esimene maailmasõja ajal kui Saksa keisririigi alam ning saadeti Siberisse. Ta pöördus pärast sõja lõppu tagasi Saksamaale, kui kutsuti 1920. aastatel Eestisse tööle ettevõttesse "Eestibetoon".
Ta abiellus Eestis 1923. aastal ja kuigi lahutas 1933. aastal, võttis ta 1934. aastal endale Eesti Vabariigi kodakondsuse.
Carl Theodor Dreyer

Carl Theodor Dreyer; ka Carl Th. Dreyer (3. veebruar 1889 – 20. märts 1968 Kopenhaagen) oli taani filmilavastaja.

Elukäik

Carl Theodor Dreyer sündis Skåne maakonnast pärit teenija Josefine Bernhardine Nilssoni ja taani päritolu abielus farmeri Jens Christian Torpi abieluvälisest suhtest. Esimesed kaks eluaastat elas ta lastekodudes ja hiljem lapsendas ta sügavalt usklik Dreyerite perekond. Nime sai ta tüpograafist kasuisa Carl Theodor Dreyeri järgi. Tema lapsepõlv ei olnud kuigi õnnelik.   
Dreyer lõpetas gümnaasiumi ja lahkus kodunt. Aastani 1908 töötas ta kompaniis Store Nordiske Telegraf-Selskab. Sel ajal tutvus ta ka oma tulevase abikaasa Ebba Larseniga. Nad abiellusid 19. novembril 1911.
Pärast töölt lahkumist siirdus Rootsi, kus soovis leida oma päris vanemad. Arvatavasti tutvus ta seal ema õega ja sai täpsemalt teada oma ema surma kohta. Dreyer naasis Kopenhaagenisse.   
Aastal 1910 sai ta esialgu tööd ajalehe Berlingske Tidende ajakirjanikuna, kus ta peamiselt kirjutas artikleid lennundusest. Lendamine võlus Dreyerit sedavõrd, et ta hakkas võtma lennutunde. Ta töötas ka ajalehtedes Riget ja Ekstra Bladet.
Nordisk Films Kompagni direktor Frede Skaarup märkas noort ja andekat ajakirjanikku ning kutsus Dreyeri kompaniisse tööle. Aastal 1913 saigi alguse Dreyeri karjäär filminduses. Esialgu töötas ta tiitrite kallal, kuid peagi sai tema ülesandeks lugeda ette ja kohendada stsenaariume. Nende tööaastate jooksul filmikompaniis (töötas seal 1918. aastani) kirjutas ta ise vähemalt 31 stsenaariumi, millest 20 läksid töösse.
Aastal 1918 tegi Dreyer oma esimese filmi "Præsidenten" (eesti keeles "President"), mis põhines Austria kirjaniku Karl Emil Franzos romaanil.
1920ndatel aastatel tegi ta filme Taanis, Rootsis, Norras ja Saksamaal. Aastal 1924 valmis Saksamaal film "Mikaël", mis on üks esimese filme, milles on käsitletud homoseksuaalsust. Filmi aluseks on Herman Bangi romaan "Mikaël". 
Dreyeri 1928. aastal valminud tummfilmi Jeanne d'Arci kohtuprotsessist "Jeanne d'Arci kannatused" ("La Passion de Jeanne d'Arc"), peetakse üheks läbi aegade olulisimaks linateoseks. Eriliseks tegi selle filmi see, et Dreyer kasutas sündmuste ja emotsioonide näitamiseks võtteid suures plaanis (lähiplaanis). See oli tol ajal uudne lähenemine.
Dreyeri esimene helifilm valmis 1932. aastal Berliinis ja kandis pealkirja "Vampyr - Der Traum des Allan Grey".
Film "Ordet" valmis 1955. aastal ja võitis Veneetsia filmifestivali peaauhinna Kuldlõvi. Film põhineb Kaj Munki religiooniteemat käsitleval näidendil "Ordet".
Dreyeri viimaseks filmiks jäi Hjalmar Söderbergi samanimelisel näidendil valminud film "Gertrud". Lõpetamata jäi tal film Jeesusest.
Dreyer suri 20. märtsil 1968, olles 79-aastane. Ta maeti Kopenhaageni Frederiksbergi kalmistule.

Tunnustused

Carl Theodor Dreyeri filmid "Du skal ære din hustru" ja "Vredens Dag" kuuluvad Taani kultuurikaanonisse.
Looduspere

Looduspere OÜ on 2002. aastal asutatud Eesti jae- ja hulgimüügiettevõte, mis vahendab mahepõllumajandusest pärit toorainest tooteid, muuhulgas pakendatud toiduaineid, kosmeetikat, puhastusvahendeid, hügieenitooteid lastele ja naistele, laste riideid, sooja pesu ja mänguasju.
Ettevõte kuulub 100% ulatuses Eesti omanikele.
2014. aastal oli ettevõtte käive 1 060 000 eurot ja seal töötas 24 inimest. Kokku on ettevõttel Eestis 6 kauplust.

Ajalugu

Perefirmana loodud ettevõte kasvas kiiresti. 2004. aasta suvel alustati hulgimüüki, augustis avati Looduspere e-pood ning novembris 2004 avas uksed esimene Looduspere ökopood Tallinnas Pirita TOP-is. Tol ajal oli Eestis mahepõllundus ja sellega seotud kaubandus veel lapsekingades. Seetõttu panustati aktiivselt reklaami, käidi tarbijamessidel, avaldati artikleid ajakirjades ja ajalehtedes.
2005. aastal avati järgmine ökopood Viru Keskuses ja 2006. aastal esimene ökopood Tartus Lõunakeskuses. 
Praegu tegutsevad Looduspere ökopoed Pirita Selveris, Viru Keskuses, Peetri Selveris, Tartus Lõunakeskuses, Narvas Fama Keskuses.
Kollakas sõrmkäpp

Kollakas sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata ochroleuca) on käpaliste sugukonda kuuluv taim, kahkjaspunase sõrmkäpa (Dactylorhiza incarnata) kollakate õitega alamliik.
Eesti NSV lipp

Eesti NSV lipp oli NSV Liidu haldusüksuse Eesti NSV lipp. Lipu autoriks oli eesti kunstnik Paul Luhtein.
Eesti NSV lipp kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi poolt ja võeti kasutusele 6. veebruaril 1953. aastal, lipu kavandi kujundas Paul Luhtein.
Lipu proportsioonid on 1:2. Lipul on kujutatud valgeharjalisi merelaineid. Et eristada teda Läti NSV lipust, millel on kujutaud Daugava laineid-voogusid, on laineharjad teravad ning lainete osa tõstetud kõrgemale nii, et lipu alaserv on punane.
Algusest peale erines lipu tagakülg esiküljest selle poolest, et seal polnud sirpi ega vasarat. Ametlikult seadustati see siiski alles NSV Liidu konstitutsiooniga 7. oktoobril 1977. Seaduse puudumisel oli varem tehtud ka selliseid lippe, millel tagaküljelgi oli sirp ja vasar, ning kuna ebaõigeid lippe ei korjatud käibelt ära, võis kuni nõukogude aja lõpuni kohata lippe, millel mõlemal pool oli sirp ja vasar.
Enne seda "lainelippu" oli kasutusel punane lipp kuldse sirbi ja vasaraga ülemises vasakpoolses nurgas. Sirbi ja vasara kohal olid seriifideta kuldsed tähed "ENSV".
Süüdiklest

Kirjeldus

Süüdiklestad on ümarovaalse kehakujuga, haukamissuiste ja lühikeste kooniliste jalgadega 0,15–0,5 mm pikkused silmadeta parasiidid. Emastel parasiitidel paiknevad kellukesekujulised kinnitusnapad 1. ja 2. jalapaaril ning isastel 1., 2. ja 4. jalapaaril.

Arengutsükkel

Süüdiklestad on üheperemehelise arengutsükliga. Isane süüdiklest kopuleerub emase tritonümfiga peremehe naha pinnal. Kopulatsioonijärgselt viljastatud emased tritonümfid kestuvad valmikuteks. Emased süüdiklestad uuristavad peremehe epidermise sõmerkihti käike, kuhu munevad kuni 3 muna päevas, 2–3 nädala jooksul kokku 20–50 muna. Munast kooruvad kolme jäsemepaariga vastsed, kes kestuvad protonümfideks ja seejärel tritonümfideks. Arenemine munast täiskasvanuks kestab 2–3 nädalat. Isaslestade arengutsükkel kestab keskmiselt 14 päeva ja emaslestadel 21 päeva.
Vastsed, protonümfid ja isased tritonümfid elavad nahakäikudes. Emased tritonümfid ja isased valmikud liiguvad paarituseks naha pinnale.

Sarkoptoos kassidel

Kassidel põhjustab süüdiklestaga sarnast haigestumist Notoderes cati. Andmed kasside nakatumise kohta koera süüdiklestaga on vastuolulised.
Koera süüdiklesta ülekandumist samas majapidamises elavatele kassidele kirjeldab Bronstein (2004). Kahel kolmandikul majapidamises olnud 25 kassist esines kroonilise sarkoptoosiga sarnanev nahamuutus. Kasside nahaproovidest isoleeritud süüdiklestade DNA oli identne koertel ja metsloomadel parasiteeriva süüdiklesta omaga.
D-20

Ajalugu

Haubits valmis 1947. aastal F. Petrovi suurtükiväe konstruktoribüroos ja võeti relvastusse 1950. aastatel. Relvaga vahetati välja vanemad haubitsad ML-20. Tegemist oli maailma esimese automaatselt sulguva lukuga kaudtulesuurtükiga. Haubits on osalenud maljudes külma sõja aegsetes relvakonfliktides ja sõdades. Alates 1990. aastaist on hakatud Venemaal relva välja vahetama uuema versiooni Msta-B vastu. Kasutavaid riike on jäänud alla 15.
Relv on kasutusel liikursuurtükil Akatsia (2S3)
Cēsise raudteejaam

Cēsise raudteejaam on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Cēsise linnas.
Jaam asub Riiast 93 km kaugusel. Jaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed, platvorme on kaks. Päevas peatub seal kümme reisirongi. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine.
Raudteejaam avati 1889. aastal ja algul kandis see nime Wenden. Raudtee valmimise ajal jäi see Võnnu kreisi Võnnu kihelkonda Rucka mõisa maadele. Praeguse nime sai jaam aastal 1919. Vana jaamahoone hävis sõjategevuse käigus aastal 1944; praegune stalinistlikus stiilis peahoone valmis aastal 1946.
Cēsise raudteejaama ja Jāņamuiža raudteepeatuse vahel on Valga–Riia raudtee kaheteeline.
Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium

Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasium on vene õppekeelega gümnaasium Kohtla-Järvel Järve linnaosas aadressil Järveküla tee 39. Kooli juhib Svetlana Vladimirova (direktori kohusetäitja).
Pärtel Piirimäe

Pärtel Piirimäe (sündinud 10. mail 1972) on eesti ajaloolane, kes on keskendunud varauusaegse riikluse ja ideedeajaloo uurimisele ja õpetamisele. Alates 2017. aastast on ta Tartu Ülikooli mõtteloo professor.
Alates 2006. aastast on Piirimäe Ajaloolise Ajakirja peatoimetaja.
2007. aasta 10. jaanuaril kaitses Piirimäe Cambridge'i ülikoolis doktoritöö teemal "Õiglane sõda teoorias ja praktikas: Rootsi sõdade õigustamine suurvõimu perioodil". Tema juhendaja oli Peter Burke.
Alates 2008. aastast oli ta ajaloo ja arheoloogia instituudi uusima aja ajaloo õppetooli dotsent.
Piirimäe isa on Helmut Piirimäe, ema Krista Piirimäe, vend Kaarel Piirimäe ning abikaasa Eva Piirimäe. Nad on kõik ajaloolased.
Marcelo Lomba

Marcelo Lomba (sündinud 18. detsembril 1986 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib väravavahina Brasiilia kõrgliiga klubis Internacional.
Ta alustas klubikarjääri Flamengos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Profidebüüdi tegi ta klubi meeskonnas 6. aprillil 2008, kui Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel kohtuti Vasco da Gamaga. 2010. aasta hooajal oli ta Flamengo põhiväravavaht.
Aastatel 2011–2014 mängis ta Brasiilia kõrgliigas Bahia meeskonnas. 2015. aastal oli ta laenul Brasiilia kõrgliiga klubis Ponte Preta. 2016. aastal naasis ta Bahiasse, mängides sel hooajal klubiga Brasiilia esiliigas.
2016. aasta juulis liitus ta Internacionaliga. Internacionali põhiväravavahiks sai ta 2018. aastal. Samal aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Eralduvusaksioomid

Et topoloogiline ruum on väga üldine mõiste, piirdutakse topoloogias ja topoloogiaga seotud matemaatikaharudes sageli teatud kitsendusi rahuldavate topoloogiliste ruumide vaatlemisega. Eralduvusaksioomid on ühed niisugused kitsendused.
Eralduvusaksioomid on aksioomid selles mõttes, et kui neid lisada topoloogilise ruumi definitsioonis topoloogilise ruumi aksioomidele, saaksime uue, kitsama topoloogilise ruumi mõiste. Tänapäevase lähenemise kohaselt kasutatakse väljendit "topoloogiline ruum" kõikjal vaid ühes tähenduses (nii nagu ta on määratletud artiklis Topoloogiline ruum) ning kõneldakse erinevat liiki topoloogilistest ruumidest. Nimetus eralduvusaksioom on aga vanadest aegadest alles jäänud. Paljusid eralduvusaksioome tähistatakse T-tähega, mis tuleb saksakeelsest sõnast Trennung ("eraldamine").
Eralduvusaksioomides ettetulevate mõistete täpne tähendus on aja jooksul muutunud. Seepärast tuleb vanemat kirjandust lugedes tähele panna, kuidas antud autor on need mõisted määratlenud.
Käokiri

„Käokiri“ on Eesti ansambli Collage kolmas ja viimane stuudioalbum. Ilmus 1978. aastal plaadifirma Melodija alt. 
Salvestatud Eesti Raadio stuudios, helirežissöör Hannes Valdma, heliinsener Rein Sulumäe.

Kirjeldus

„Kui heliplaadi “Kadriko” rahvaviiside estraadilikes seadetes domineerisid džässilikud jooned, siis käesoleva heliplaadi “Käokiri” seadetes on tunda rohkem kaasaja popmuusika sugemeid. Originaalseid rahvaviise on püütud siin esitada võimalikult autentsel, võiks öelda tormislikul kujul, kusjuures on peetud silmas ka eesti rahvaviiside ettekandele omaseid iseärasusi, nagu skandeerimine, eeslauljale järgnev ansambli sissetulek poolelt sõnalt jne.“ Uno Naissoo (1976)

Uusväljaanded

2002. aastal ilmus „Käokiri“ esmakordselt CD-l ja kassetil duubelkogumiku „Parimad lood 1970-76“ raames, väljaandjaks hyper.records. Heli restaureeris originaallintidelt Priit Kuulberg.
2014. aastal anti „Käokiri“ uuesti välja vinüülil (hyper.records). LP masteeris Pauli Saastamoinen (Finnvox).
Alūksne kõrgustik

Alūksne kõrgustik (varem ka Ida-Vidzeme kõrgustik) on kõrgustik Kirde-Lätis; Haanja kõrgustiku Läti alale jääv osa. Kõrgustik on Koiva ja Daugava jõe valglate veelahe. Läänes külgneb kõrgustik Tālava madalikuga ja idas Ida-Läti madalikuga. Kõrgustiku kõrgeim punkt on Dēliņkalns (271 m üle merepinna).
Kõrgustikul asub Alūksne linn.
Puiatu külanõukogu

Puiatu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Raudna külanõukoguga.
Nelgi tänav (Tallinn)

Nelgi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.
Tänav sai nime 1927.
Eesti Geograafia Selts

Eesti Geograafia Selts (EGS) on Eestis tegutsev ühiskondlik organisatsioon, mis ühendab geograafe ja geograafiahuvilisi. See on Eesti Teaduste Akadeemiaga assotsieerunud organisatsioon. Seltsi tegevuse eesmärgiks on erialaste trükiste avaldamine, teadustöö, teadusürituste korraldamine ja geograafiateadmiste levitamine.
Seltsi juhendab juhatus ja selle koosseisust valitud president.
Eesti Geograafia Selts asutati 15. novembril 1955 NSV Liidu Geograafia Seltsi filiaalina.
Päikesepuu

Kontekst

Päikesepuud on mõeldud päikeseenergia tehnoloogia suurendamiseks ja maastiku ja arhitektuuri täiendamiseks, tavaliselt kaubanduslikus või avalikus kontekstis. Paljude päikesepuude eesmärk on edendada taastuvenergia teadlikkust, mõistmist ja kasutusele võttu. Neid ei kasutata tavaliselt esmaseks energiaallikaks - seda rolli täidavad päikesepaneelid katusel. Päikesepuud täiendavad katusel olevaid päikesepaneele või muid rohelise ehitamise meetmeid.

Kasulikkus

Päikesepuud tõstavad noorte teadlikkust päikeseenergiast ning samuti võimaldavad muud tekitada noortele uusi kohtumispaiku puuvarjus.

Ajalugu

Erinevad struktuurid hakkasid ühele maa-alale ilmnema 1998. aastal (nt 7 kW puu Gleisdorfis, Austrias) või varem. On loodud mitmed päikesepuude variante, aga mitte kõiki nendest ei ole teostatud. Asukohad on hõlmanud maanteed, linnades, koolides ja ülikoolides, büroohoonetes, teadusmuuseumides jne.
Luiz Felipe do Nascimento dos Santos

Luiz Felipe do Nascimento dos Santos (enam tuntud lihtsalt kui Luiz Felipe; sündinud 9. septembril 1993 Tubarãos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Santos.
Ta alustas klubikarjääri Caxiases, millega liitus 2011. aastal. 2012. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia tugevuselt kolmandas liigas. 2014. aastal mängis ta laenul sama liiga klubis Duque de Caxias ja Paraná osariigi meistrisarja teise divisjoni klubis Cascavel.
2015. aastal liitus ta Brasiilia esiliiga klubiga Paraná. 2016. aasta veebruaris siirdus ta Santosesse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. 22. juunil 2016 lõi ta mängus Fluminense vastu oma esimese värava Brasiilia kõrgliigas. 2017. aasta oktoobris pikendas ta lepingu Santosega 2022. aastani.
Üllas Linder

Üllas Linder (sündinud 24. aprillil 1953) on eesti baptistivaimulik.
Lõpetas 1972 Tallinna 42. Keskkooli (saksa keele eriklassi) ning 1977 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika erialal. 
Ta töötas aastast 1980 kuni maikuuni 2016 Valga Betaania Baptistikoguduse pastorina. Ta on töötanud veel Tartu vangla spetsialist-kaplanina. Ta on olnud kristliku ajalehe Kuulutaja toimetaja.
Aastal 2006 kaitses Tartu Ülikooli usuteaduskonnas magistrikraadi teemal "Ajakiri Usurändur aastatel 1952–1991" ja jätkab õpinguid sama teaduskonna doktorantuuris.
Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 775 inimest ja valla pindala on 27,5 km².
Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix külgneb järgmiste valdadega: Eppan, Nals, St. Pankraz, Tisens, Castelfondo ja Fondo.

Frazioni

Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felixi vallas on frazione (alljaotus) Malgasott.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,95% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,05% itaalia keelt.