google/wiki40b huggingface dataset:
Bengt Klasson Horn

Vabahärra Bengt Klasson Horn af Åminne (10. november 1623 Vikhus – 7. veebruar 1678 Riia) oli Rootsi poliitik ja väejuht. 
Bengt Horni vanemad olid riiginõunik ja Åminne vabahärra Klas Kristersson Horn (1587–1651) ja Sigrid Oxenstierna (1590–1644), kelle vend Bengt Oxenstierna (1591–1643) ja poolvend Gabriel Oxenstierna (1586–1656) olid kõrgetel ametikohtadel Eesti, Liivi- ja Ingerimaal. Tema vend Krister Klasson Horn (1622–1692) oli samuti riigitegelane, vanaisa Krister Klasson Horn (1554–1612) oli Rootsi saadik Täyssinä rahu sõlmimisel ja vanavanaisa Klas Kristersson Horn (1518–1566) Viiburi asehaldur ja admiral, kes sai 1561. aastal Åminne ehk Joensuu mõisa vabahärra tiitli.
1647. aastal määrati Horn Blå rügemendi kapteniks, 1653 ülendati ooberstiks ja 1656 kindralmajoriks. Aastast 1656 oli ta Eestimaa kuberner, 1660 sai riiginõunikuks ja juhtis 1661. aastal Rootsi delegatsiooni Kärde rahu sõlmimisel. Aastatel 1672–1674 oli Horn Eestimaa kindralkuberner, 1674 Svea õuekohtu president ja 1677 ülendati feldmarssaliks.
Åminne vabahärra Bengt Hornile kuulusid Ekebyholmi loss Norrtäljes, Koivaliina (Adsel), Mustiala (Tammela), Viki (Wijk), Edshammari (Edsshammer), Ridö (Ryda), Djursö (Diurssöö), Frössviki (Frösswyck) ja teised mõisad.
ETV2

ETV2 on Eesti Rahvusringhäälingu ainult digitaalselt leviv telekanal, mis alustas saadete edastamist 8. augustil 2008. Saadete edastuse formaat on MPEG4 AVC ja kuvamisformaat 16:9.
Tapa Ristija Johannese kirik

Tapa Ristija Johannese kirik on Lääne-Viru maakonnas Tapal asuv õigeusu kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tapa Ristija Johannese Kogudus.
Kirik ehitati aastatel 1901–1904 Vladimir Lunski projekti järgi.
Evar Riitsaar

Evar Riitsaar (sündinud 29. oktoobril 1968) on setu kunstnik, kes on kolmel Setu kuningriigi päeval valitud Setumaa ülemsootskaks. 
Kunstnikuna on Evar Riitsaar maalinud tahvelmaale, kujundanud raamatuid (Kauksi Ülle "Käänüpäiv", Vigala Sassi "Kuldmamma") ja restaureerinud hooneid. Peab Obinitsas galeriid Hal'as Kunn. 
Kuulub ansamblisse Lõkõriq, esinenud ka koos setu meeste laulupargiga Liinatśuraq.

Isiklikku

Evar Riitsaare elukaaslane on Kauksi Ülle. Neil on ühine tütar Leelo.
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria

Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria on tänapäeval üldist tunnustust leidnud teooria, mille kohaselt iooniliste sidemetega ühendite lahustumise mehhanismiks polaarsetes lahustites on elektrolüütiline dissotsiatsioon.
Elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria alusepanijaks oli Rootsi keemik Svante August Arrhenius, kes sai selle eest 1903. aastal Nobeli keemiaauhinna.
Brera pinakoteek

Brera pinakoteek (itaalia Pinacoteca di Brera) on kunstimuuseum Milanos, kus on üks Itaalia suuremaid kunstikogusid. Muuseum asub 17. sajandist pärit Palazzo di Brera's.
18. sajandil asutati seal Kunstiakadeemia (Accademia di Belle Arti), mille juurde tekkis aegamööda kunstikogu.
Breras asub üks paremaid Itaalia renessanss- ja barokkmaali kollektsioone maailmas. Leidub ka Itaalia kuulsate nüüdisaegsete kunstnike teoseid. Mitte-Itaalia kunstnikest on esindatud El Greco, Rembrandt, Rubens, van Dyck.
Kunstikogusid eksponeeritakse 38 saalis. Teosed on pärit kirikutest ja kloostritest üle Euroopa, hiljem on kogu pidevalt täiendatud ostude toel.
Kaaristutega õuel seisab Napoleoni pronkskuju. Tema muutis Brera rahvusgaleriiks, konfiskeerides eksponaate kirikult ja ülikutelt.
Kuulsamate Breras esindatud kunstnike seas on Piero della Francesca, Giovanni Bellini (kaks maali Madonnast lapsega), Gentile Bellini, Raffael, Andrea Mantegna, Francesco Filippini (Il Maglio, La Strigliatura della canapa), Tintoretto ("Püha Markuse surnukeha leidmine"), Paolo Veronese ("Jeesus aias") ja Caravaggio.
Eduard Beckmann

Eduard Beckmann (ka Gustav Eduard Beckmann; 23. juuni/5. juuli 1868 Kaavere, Põltsamaa kihelkond – 22. juuni 1939 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1888, 1889–1891 ja 1892–1893 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas; õpingute vahepealsel ajal töötas koduõpetajana. Oli prooviaastal Tallinna Jaani koguduses Karl Woldemar Emil Grohmanni juures. Ordineeriti 6. aprillil (vkj. maarjapäeval) 1895 Moskva Peeter-Pauli kirikus õpetajaks.
Oli aastatel 1895–1899 Irkutski koguduse õpetaja (aastatel 1895–1896 oli ta ka sõjaväevaimulik). Samuti hooldas ta (aastani 1900) vaimulikult kõiki Ida-Siberi sunnitöövanglaid. Aastatel 1901–1921 oli ta Venemaal, peamiselt Peterburis mitmel usulisel ja kiriklikul tööalal ametis (näiteks oli aastatel 1904–1914 Peterburi linnavikaar, samuti oli ta usuõpetajaks mitmetes koolides). Opteerus aastal 1921 Eestisse.
Oli aastatel 1924–1939 (alates 8. aprillist 1924) Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja. Lisaks sellele töötas ta aastani 1932 usuõpetajana. Samuti oli ta tegev vanglavaimulikuna. Konsistooriumi poolt nimetati Eduard Beckmann vanglaõpetajate seenioriks.
Eduard Beckmann maeti 24. juunil 1939 Kopli kalmistule.

Isiklikku

Tema tütar Renate Beckmann oli arst.
Mõõtedetektor

Mõõtedetektor ehk mõõtelaladi on lülitus vahelduvpinge täpseks alaldamiseks selle mõõtmise eesmärgiga.
Kõrgete pingete korral annab paljude kasutamise juhtude jaoks piisavalt täpseid tulemusi tavaline dioodidega alaldi. Väga väikeste pingete jaoks osutub pooljuhtdioodidega alaldi lähedaseks ruutdetektorile, sest nende eksponentsiaalne voltamperkarakteristik sisaldab olulise komponendina ruutliiget.
Madalate pingete korral tuleb vahelduvsignaali täpseks alaldamiseks kasutada spetsiaalseid elektroonseid lülitusi – mõõtedetektoreid. 
1930ndatel aastatel hakati kasutama tagasisidestatud võimendil põhinevaid alalduslülitusi, millega saavutati suur täpsus millivoltide diapasoonis ja seda megahertsidesse ulatuvas sagedusalas. 100 mV täisskaala korral võis sagedusala sellistel mõõtedetektoritel ulatuda kuni 100 MHz-ni. Saavutatud täpsused jäid siiski protsendi või selle murdosade suurusjärku.
Väga häid tulemusi annavad operatsioonvõimendil põhinevad detekteerimis- ehk alalduslülitused, millega voltide piirkonnas saavutatakse miljondikeni ulatuvat täpsus, kuid seda piiratud sagedusalas (reaalselt kuni 100 kHz-ni).
Efektiivväärtusele vastava tulemuse saamiseks tuleb mõõtedetektori lülituses kasutada kas ruutdetekteerimist, mis on teostatav analoogkorruti abil, või teisi võtteid, mille puhul kasutatakse ruutuvõtmisele ekvivalentseid füüsikalisi efekte (termopaarmuundiga termorist jms).
Sünkroondetektori kasutamisel (lock-in measurement) saab nendes kasutatavate elektronlülitite lineaarsuse tõttu alaldada ka madalaid pingeid. Nende kasutamisel ilmneb faasitundlikkuse efekt. Sõltuvalt tugisignaali, millega lülitit juhitakse, faasist saab nende abil detekteerida kas moodulit või sünfaasset ja kvadratuurset signaali komponenti, mida kasutatakse ära vektorvoltmeetrites. 
Erilise grupi moodustavad audioelektroonikas helisignaali nivoo mõõtmiseks kasutatavad signaali nivoo detektorid. Nende eripära seisneb ajalistes ehk kiirusomadustes, ja selles, et nad on püütud realiseerida signaali tippväärtuse detektoritena. Nende puhul võidakse soovida juba signaali detekteerimisel saada mittelineaarset ligilähedaselt logaritmilist sõltuvust esitavat seost (nn detsibellskaalat).
Kvartskell

Kvartskell on elektritoitega kell, mis mõõdab aega kvartsresonaatori stabiilse võnkesageduse põhjal.
Kvartsresonaator määrab elektrongeneraatori võnkesageduse. Kvartsresonaaatori tüüpiline resonantsisagedus ja vastavalt kvartsgeneraatori võnkesagedus on 32 768 Hz. Generaatorile järgnevas digitaalses sagedusjaguris saadakse seda sagedust 15 korda pooleks jagades sagedus 1 Hz, seega üks impulss sekundis (32768/2¹⁵ = 1). Nende impulssidega juhitakse kellaaja digitaalset numbernäidikut või osutitega kellas samm-mootori käiku. Samm-mootori ankur annab pöörlemise edasi hammasrataste süsteemi kaudu osutitele.
Kuigi nii osuti- kui ka numbernäiduga käe-, laua, äratus- ja seinakellad on enamasti kvartskellad, nimetatakse kvartskelladeks peamiselt siiski osutitega elektromehaanilisi (käe)kellasid.
Kvartskella käiguviga on harilikult väiksem kui üks sekund ööpäevas. Kvartsresonaatori omavõnkesagedust mõjutab märgatavalt ümbrustemperatuur, käekella puhul seega ka randmel oleku kestus.

Samm-mootor

Osutitega kvartskellades kasutatakse peamiselt samm-mootorit, mille tööpõhimõtte patenteeris Prantsuse insener Marius Lavet 1936. aastal.  Lavet-mootori staatoriks on elektromagnet, mille magnetsüdamiku silindrilises avas paikneb ankur; selleks on kettakujuline püsimagnet, mis saab oma teljel pöörduda. Mootori pöörlemisvõime seisukohast on määrava tähtsusega staatoris olevad nuudid (õnarad), mille sihis staatori magnetahela takistus veidi suureneb.
Vooluta olekus on ankur sellises seisus (joonisel pilt a), mille puhul magnetahela takistus on minimaalne. Kui staatori mähisesse saabub vooluimpulss, pöördub ankur nurga α võrra (pilt b). Ergutusvoolu katkemise järel jaguneb magnetvoog nuutide tõttu ümber nii, et tekib haardemoment (lisapöördemoment) ja ankur pöördub veel väikese nurga (β) võrra taas stabiilsesse seisu (pilt c). Seega on ankur teinud poolpöörde ehk astunud ühe sammu ning niisuguses asendis, et saab teha järgmise sammu. Selleks tuleb staatori mähisesse anda uus vooluimpulss, seekord vastupidise polaarsusega (pilt d), mille järel pöördub ankur lähteasendisse. Edasi hakkab tsükkel korduma. Samm-mootor saab sagedusjagurilt impulsse sagedusega üks impulss sekundis.
Niisugune mootor on küllaltki energiasäästlik (voolu kulub ainult lühikeste impulsside kestel), nii et ka taskukellapatareist piisab vähemalt aastaks.

Ajaloost

Kvartskellasid on ehitatud alates 1930. aastatest, esialgu professionaalseks otstarbeks. Kvartskäekellad tulid laiemalt kasutusele 1970. aastail.
Uldis Augulis

Uldis Augulis (sündinud 16. märtsil 1972 Dobeles) on Läti poliitik. Ta oli 22. jaanuarist 2014 23. jaanuarini 2019 Läti sotsiaalminister.
Ta lõpetas 2003. aastal Läti Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureusena ärijuhtimise erialal.
1990–96 oli Augulis põllumajandusettevõtte "Īves" kaasomanik ja alates 1996 on ta põllumajandusettevõtte "Auguji" omanik.
2000–06 oli Augulis Berze vallavanem. 2006–08 oli ta Seimi saadik. 2007–08 oli ta põllumajandusministeeriumi parlamendisekretär. 2008–09 oli ta sotsiaalministri parlamendisekretär. Alates 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 oli ta sotsiaalminister Valdis Dombrovskise esimeses valitsuses. Alates 3. novembrist 2010 kuni 25. oktoobrini 2011 oli ta Läti transpordiminister Valdis Dombrovskise teises valitsuses.
Augulis kuulub Läti Põllumeeste Liitu.
Augulis äratas tähelepanu sellega, et ta eelistas maanteede ja raudteede kaasajastamist Riia ja Moskva vahel Euroopa Liidu regionaalarengu projektidele, näiteks Rail Balticale, mille jaoks tal ei jätkunud enese sõnul raha. 7. aprillil 2011 teatas ajakirjandus, et Läti on ilma jäänud 12,2 miljonist eurost Rail Balticaga viivitamise tõttu. Augulis lubas rajada Riiast Moskvasse neljarealise kiirtee ja lootis, et Euroopa Liit rahastab selle rajamist 85% ulatuses, aga samal päeval teatas Euroopa Liidu transpordivolinik Siim Kallas, et Euroopa Liit ei anna mingil juhul sellise kiirtee rajamiseks raha. Kuid Venemaa transpordiminister Igor Levitin teatas pärast kohtumist Augulisega, et Riia ja Moskva vahelise kiirraudtee projekt on üha suureneva reisija- ja kaubakäibe tõttu majanduslikult õigustatud ja midagi poliitilist selles ei ole.
Apocalypto

Süžee

Filmi peategelane on Jaguar Paw. Jaguar Paw on Kesk-Ameerika põliselanike maiade ühe suguharu pealiku Flint Sky poeg. Flint Sky küla satub vaenuliku klanni rünnaku alla ning Jaguar Paw otsustab päästa oma lapseootel naise, peites ta tühja kaevu. Jaguar Paw ise tormab seejärel ebavõrdsesse võitlusse vaenulike jõududega, kuid koos paljude teiste külaelanikega ta vangistatakse. Enne vangide lahkumist külast lõikab üks vaenuliku klanni võitleja läbi köie, millega Jaguar Paw naine pääseks tagasi maapinnale.
Vangid viiakse külast riigi pealinna, kus naisvangid müüakse orjadeks ja mehed otsustatakse ohverdada jumalale. Jaguar Paw ohverdamise ajal aga algab päikesevarjutus, mistõttu tema ning teised vangid jäetakse esialgu ellu, kuid nad peavad läbi tegema mängu, millest on võimatu eluga pääseda. Mängu käigus saab Jaguar Paw raskelt haavata, kuid pääseb siiski eluga. Teda hakatakse jälitama džunglis, kuid tal õnnestub peaaegu kõik vastased ükshaaval tappa ning jõuda tagasi oma kodukülla, kus päästab kaevust oma naise ning vastsündinud lapse. Siiski jälitab veel kolm meest Jaguar Pawd. Jaguar Pawl õnnestub üht neist meelitada loomapüünisesse, kuid ta ise saab seekord raskelt haavata. Jaguar Paw komberdab kuidagi edasi ning jõuab välja mereni, kus ta saadakse kätte kahe jälitaja poolt. Samal hetkel aga näevad Jaguar Paw jälitajad mitut eurooplaste laeva ning paatidega maale tulevaid mehi. Nad on nähtust niivõrd imestunud, et lasevad Jaguar Pawl minna ning jäävad ise mererannale valgete tegutsemist vaatama.

Mitmesugust

Filmis mängivad indiaani näitlejad. Kõik dialoogid on jukateegi keeles. Film on varustatud inglis- jt keelsete subtiitritega.
Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon

Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon (inglise International Federation of Automatic Control, lühend IFAC) on rahvusvaheline föderatsioon, mis hõlmab 52 rahvuslikku automaatjuhtimise komiteed (sh Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komiteed).
IFAC asutati 1957.
Kiinapuu

Nimepanek

Kiinapuude perekonnale nimepanijaks peetakse Carolus "Carl" Linnaeust, kes olevat aastal 1742 nimetanud kiinapuu perekonna Chinchóni krahvinna auks, krahv olevat 1600. aastail ketšuate tarkuse kohaselt tarvitanud malaariasse haigestunud krahvinna raviks kiinapuu koort (Cinchonae cortex).

Ravi

Kiinapuu koort ehk kiinakoort (Cinchonae cortec) on kasutatud mitme haiguse (näiteks malaaria) raviks juba sajandeid.

Kiniin

Kiinapuu koores leiduv alkaloid kiniin takistab malaariasääskede edasikantava malaariaplasmoodiumi arengut erütrotsüütides ja alandab palavikku. Leiab kasutust ka orgaanilises keemias ja farmaatsiatööstustes, kus koorest toodetakse kiniinhüdrokloriidi, kiniindihüdrokloriidi, kiniinsulfaati ja muid aineid.  
Kiniini sünteesis esimesena Robert Burns Woodward.
Kiniini stereoisomeer Quinidine on ravim, mida kasutatakse nii Plasmodium falciparumi põhjustatud malaaria kui ka südame rütmihäirete raviks humaanmeditsiinis. 
Kiinapuu on Peruu ja Ecuadori rahvuspuu.
Kakumäe neem

Kakumäe neem (ka Kakumäe nina) on neem Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe poolsaarel. Neeme ilmestab Kakumäe pank. Neemest kirdes paiknevad Liivakari ja Kivikari.
Neeme koordinaadid on 59° 28′ N, 24° 34′ E.
Sutlepa kalmistu

Sutlepa kalmistu on kalmistu Lääne-Nigula vallas Sutlepa külas. Kalmistualuse maa omanik ja haldaja on Lääne-Nigula  vald. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.
Kalmistu kasutusel oleva ala suurus on 0,33 hektarit ning see on piiratud müüriga. Kalmistu piiratud osa on tänaseks pea kogu ulatuses kasutusel. 2003. aastal toimunud kalmistu inventariseerimise järgi asus kalmistul ligikaudu 800 inventariseeritud hauaplatsi. Valla veebilehel on ka kalmistu haudade register.

Ajalugu

Sutlepa kalmistu on matmiskohana kasutusel ilmselt alates 16. sajandist.

Vaatamisväärsused

Kalmistul asunud Sutlepa kabel asub alates aastast 1970 Eesti Vabaõhumuuseumis. Säilinud vundamendile on ehitatud altar. Kalmistu vanem osa on koondunud just kabeli endise asukoha ümber.
1996. aastal ehitati kalmistu peavärava juurde kellatorn.
Merjalased

Merja keele näited

Tuli – tule, küla – bola, matk – matke, kirves – kirväs, keel – jelma, surm – kolema, kivi – kiv, soo – nero, järv – jähre, jõgi – joge, või – voi, kanep – moska, mari – mare, kurg – kurga, kägu – kägö, kala – kol, peni – pene, on – jon, ei ole – e jola, olgu – jolus, olema – jole, võima – voimo, rääkima – mere, tahtma – tohte, elama – elä, tundma – tudo, andma – ando, nägema – näv, 
matkama – matkoma, panema – pane, ilus – maze, tervist – tsölönda, jätku leivale – jolus pa jolus (olgu ja olgu).
Allikas: Ткаченко О. Б., Мерянский язык, Kiiev 1985.

Merjalaste mõju tänapäeva kultuuriliikumistele

Merjalaste järgi võeti Soomes 20. sajandi algupoole hõimuaate mõjul kasutusele naisenimi Merja.
Kostroma oblasti ja Jaroslavli oblastis elab tänapäeval inimesi, kes peavad ennast rahvuselt merjalasteks, on loodud ka merjalaste lipp, vapp ja hümn. Tänapäeva merjalased on osalenud soome-ugri hõimuliikumises.

Merjalased filmikunstis

Aastal 2010 linastus Venemaal tehtud mängufilm "Tsiitsitajad" (vene keeles "Ovsjanki"), milles kujutatakse merjalasi praegu järjepidevalt olemasoleva, kuid hääbuva soome-ugri rahvana. Filmis kujutatakse muu hulgas väljamõeldud lähedase surmaga seotud kombeid ja matusekombeid, mida omistatakse merjalastele. Maria Ulfsak-Šeripova sõnul võib filmi žanrit "oma eleegilisuses, unenäolisuses ja morbiidsuses" käsitleda "soome-ugri maagilise realismina, mis mingisugusele tõele ega tõepärasusele ei pretendeeri".
Pahkla raketibaas

Pahkla raketibaas oli Eesti NSV territooriumil paiknenud NSV Liidu õhukaitseväegede 6. üksiku punalipulise õhukaitsearmee 14. õhukaitsediviisi 94. õhutõrjebrigaadi õhutõrje raketibaas, Kohila vallas Pahkla küla lähedal.
Raketibaas rajati Pahklassee 1973. aastal ning asus umbes 195 hektari suurusele alal. Baasis oli 2. divisjonigrupi juhtkond (s/o 56178), neli juhtimiskeskust, igaühe ümber kolm stardiseadeldist nelja S–200 tüüpi seniitraketikompleksi stardipaigaga ja kahe radarijaamaga (1 ja 5. seniitraketidivisjonid (s/o 56178-I ja s/o 56178-N)). Pahklas oli baasi tehniline rühm ja raketihoidla, tehniline divisjon asus Raudalus.
Territooriumil asusid betoonangaarid rakettide peitmiseks, komandopunkt varjenditega, kasarmud sõduritele ja viiekorruseline elumaja ohvitseridele ja nende naistele.
Tänapäeval kuulub territoorium Kaitseliidu Rapla malevale.
Bičinūai kihistu

Bičinūai kihistu (inglise Bičinūai Formation) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976.
Kihistu stratotüüp on Obeliai vallas asuv Butkūnai 241 puurauk. Kihistu ise on oma nime saanud puuraugu lähistel asuva Bičinūai küla järgi (tegelik nimekuju Bučiūnai).
Ago Roo

Ago Roo (sündinud 11. mail 1946 Visusti, Jõgevamaa) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1964 Elva Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3. lennu).
Ta töötas aastatel 1968–1969 Rakvere Teatris ja 1969–1978 Pärnu teatris Endla. Aastatel 1978–2009 oli Ago Roo Tallinna Linnateatri näitleja.
Ta on mänginud ka filmides ja teleseriaalides.
Polina Gagarina

Polina Sergejevna Gagarina (vene Полина Сергеевна Гагарина; sündinud 27. märtsil 1987 Moskvas) on Venemaa laulja.
2003. aastal võitis ta laulusaate "Fabrika Zvjozd".
Ta on avaldanud kolm stuudioalbumit, millest viimane ilmus 2016. aastal.
2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis esindas ta Venemaad lauluga "A Million Voices", saades 303 punktiga 2. koha.
Ogiński

Ogiński (leedu keeles Oginskiai) oli Poola-Leedu aadlisuguvõsa, mis pärines Rjurikovitšidest. Suguvõsa eksisteeris 15. sajandist 20. sajandini.
Suguvõsa esiisa oli Grigorijus Titovičius.
Simeon Bekbulatovitš

Simeon Bekbulatovitš (aastani 1573 Sain-Bulat; vene Симеон Бекбулатович; tatari Sain Bulat xan; surnud 5. jaanuar 1616) oli Qasími khaan 1568–1573, väepealik Liivi sõjas ja opritšnina järel 1575–1576 kogu Venemaa suurvürst ja tsaar. 
Ta oli Tšingis-khaani ja Kuldhordi khaanide järglane, ning Ivan Julma teise abikaasa, tšerkessist tsarinna, Maria Temrjukovna (umbes 1544–1569) lähisugulane.
Rein Luup

Rein Luup (5. november 1943 Tallinn – 16. juuni 2007) oli Eesti arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1971 ERKI õhtuse osakonna arhitektina.
Aastatel 1965–1991 töötas ta Eesti Projektis. Aastatel 1991–1993 töötas ta arhitektuuribüroos Masso ja Luup. Aastast 1993 töötas ta arhitektuuribüroos Luup.
Bronzolo

Geograafia

Valla pindala on 7,4 km².
Bronzolo külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Laives, Deutschnofen, Auer ja Vadena.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 62,01% rahvastikust esimese keelena itaalia keelt, 37,34% saksa keelt ja 0,65% ladiini keelt.
Juhan Järv

Juhan Järv (14. oktoober 1891 Karksi vald, Pärnumaa – 26. oktoober 1959 Uppsala) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, Korporatsioon Ugala vilistlane.
Aastail 1913–1931 oli ta pangandustegelane Pärnus, 1927–1932 vandeadvokaat Jaan Leesmenti abi, 1932–1940 vandeadvokaat Pärnus. 1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Hõõritsemine

Hõõritsemine on metallide lõikamine tööriistaga, mida nimetatakse hõõritsaks. Hõõritsemine sarnaneb olemuselt puurimise ja avardamisega.
Siin on kaks suhtelist liikumist: hõõritsa või tooriku pöörlev liikumine ja hõõritsa sirgjooneline liikumine. Hõõritsemisel peab olema ava ette puuritud ja avardatud ning lõigendi paksus on väga väike: 0,02–0,05 mm. Hõõritsemist kasutatakse eriti täpsete ja suure pinnasiledusega avade saamiseks.
Metallide mehaanilise lõikamise meetodid
Avardamine | freesimine | hambalõikamine | hoonimine | hööveldamine | hõõritsemine | kammlõikamine | keermetamine | käiamine | lihvimine | plankimine |poleerimine | puurimine | saagimine | treimine | soveldamine | superfiniš | viilimine |
Hailey Baldwin

Isiklikku

Ta on näitleja Stephen Baldwini tütar. Ta abiellus 2018. aastal Justin Bieberiga.
Nicklas Bendtner

Koondisekarjäär

Esimese värava rahvuskoondises lõi ta oma debüütmängus 16. augustil 2006 sõprusmängus Poolale.
2010. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus 19. juunil lõi ta värava Kamerunile.
2012. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 13. juunil lõi ta kaks väravat Portugalile.
Urvaste järved

Urvaste järved (ka Urvaste järvestik, Urvaste ürgoru järvestik) on kolm järve Võrumaal Antsla vallas. Need järved on Uhtjärv, Luhasoo järv ja Lõõdla järv.
Olga Sedakova

Elulugu

1973. aastal lõpetas Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filoloogia teaduskonna.
Ta on pidanud loenguid Euroopa ja Ameerika Ühendriikide ülikoolides, osalenud rahvusvahelistel luulefestivalidel Itaalias, Suurbritannias, Valgevenes, Hollandis ja Saksamaal.
1996. aastast on ta Püha Filareti Õigeusu-Kristliku Instituudi (Свято-Филаретовский православно-христианский институт) hoolekandenõukogu liige.
Tema õde on folklorist ja etnolingvist Irina Sedakova.

Looming

Kuni 1989. aastani Venemaal avaldada ei saanud, esimene luulekogu ilmus Pariisis 1986. aastal.
Tema 20. sajandi uusklassitsismist mõjutatud luules leidub sugemeid vene tavandilaulu võtetest, väljenduvad religioossed otsingud; tsükkel "Metsik kibuvits" ("Дикий шиповник", 1978, "Vanad laulud" ("Старые песни", 1980–1981 jm. Loomingust saab ülevaate kaheköitelisest teosest "Luule. Proosa" ("Стихи. Проза", Moskva 2001) ja neljaköitelisest "Luule. Tõlked. Poetica. Moralia" ("Стихи. Переводы. Poetica. Moralia", Dmitri Požarski nimeline Ülikool, Moskva 2010).

Tõlked, luuletõlgendused

On avaldanud tõlkeid Euroopa kirjanduse, filosoofia ja teoloogia alalt: (Assisi Franciscus, Dante Alighieri, Pierre de Ronsard, John Donne, Stéphane Mallarmé, Emily Dickinson, Rainer Maria Rilke, Martin Heidegger, Paul Claudel, Paul Celan, Thomas Stearns Eliot, Ezra Pound, Philippe Jaccottet). Artikleid kirjanike loomingu kohta: Aleksander Puškin, Nikolai Nekrassov, Vladimir Hlebnikov, Boriss Pasternak, Anna Ahmatova, Ossip Mandelštam, Marina Tsvetajeva, Paul Celan jt; memuaristika Venedikt Jerofejevi, Leonid Gubanovi, Viktor Krivulini, Jossif Brodski, Sergei Averintsevi, Vladimir Bibihhini, Leonid Gasparovi, Gennadi Aigi kohta.
Selgroogsed

Selgroogsete evolutsioon

Tulid maismaale Devoni ajastul, 380 miljonit aastat tagasi. Esimene teadaolev maismaal elav selgroogne, Icthyosesta oli kahepaikne. Selle fossiile on leitud Gröönimaalt. Need amfiibid arenesid vihtuimsetest kaladest (Rhipidistian). Amfiibidest tekkisid omakorda reptiilid, kel tekkisid soomused, mis takistasid vee aurumist. Reptiilide munad olid kaetud kaitsva koorega, mis võimaldas poegi välja haududa ka maismaal. Vanim reptiilfossiil on leitud Kanadas, Nova Scotia's.

Selgroogsed teadusuuringutes

Tiit Kändleri arvamuse kohaselt kasutatakse maailmas teadusuuringutel igal aastal vähemalt sadat miljonit selgroogset looma.
Orgita mõis

Orgita mõis (saksa keeles Rosenthal) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Mõis asutati 18. sajandi lõpul.