google/wiki40b huggingface dataset:
Hermann Krause

Hermann Krause (27. juuni/9. juuli 1832 Vao – 11. juuni/23. juuni 1870 Rannu) oli Eesti vaimulik.
Õppis Gahlnbäcki erakoolis, aastatel 1846–1850 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja aastatel 1850–1852 Tallinna toomkoolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastal 1852 filoloogiat ja aastatel 1852–1859 usuteadust. Ordineeriti 14. juunil/26. juunil 1859 õpetajaks.
Oli aastatel 1859–1860 Rannu Püha Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1860–1870 (introdutseeriti 9. oktoobril/21. oktoobril 1860) sama koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema vend Alexander Johann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, poeg Max Reinhold Krause oli Viru-Nigula koguduse õpetaja.
Kadrina valla vapp

Kadrina valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kadrina valla vapp.
Vapp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995 ning õnnistatud 25. novembril 1995 kadripäeval ehk Aleksandria püha Katariina mälestuspäeval Kadrina kirikus. 
Autoriks on Rakvere Teatri lavastusala juhataja Jaan Liivsoo.

Vapi kirjeldus

Hõbedase kaldtalaga vasakult poolitatud rohelise-musta kilbi ülemisel, rohelisel väljal kuue kodaraga ratas, millest osa ära murdunud ja mustal väljal kolm Kreeka risti – kõik hõbedased.

Põhjendus

Vapil kujutatud katkine ratas on ajalooline sümbol, nimelt 307. aastal purunes Aleksandrias Katariina piinamise ratas, mis andiski alust Katariina pühakuks kuulutamisele. Vapi autori sõnul võib katkine ratas tähendada ka Kadrina arengu hüplikkust. Kolm Kreeka risti märgivad usku Jumalasse, Eesti Vabariiki ja iseendasse.
Almería

Ajalugu

Linna asutas 955. aastal ‘Abd ar-Raḩmān III. Linna Al-Meraya kindlus oli Alhambra järel suurim mauride kindlus Vahemere rannikul.
1489. aastal läks linn kristlaste valdusesse. 16. sajandil tabas linna vähemalt neli maavärinat, neist 1522. aasta oma jättis kogu linna varemetesse. 1568 aeti linnast välja viimased muslimid. 17. sajandil kimbutasid linna berberi mereröövlid.
1950ndatel algas majanduslik tõus turismi arengust toetatuna.

Sport

Linna jalgpalliklubi UD Almería mängib Hispaania kõrgliigas.
The Soul of Rock and Roll

"The Soul of Rock and Roll" on 2008. aastal avaldatud plaadikogumik (box set) Roy Orbisoni loomingu ülevaatega läbi nelja aastakümne. Karbis on 4 CD-plaati. Kogumiku andis välja Sony Music Entertainmenti divisjon Legacy Recordings. Kogumikul on ka mitu varem avaldamata salvestist ning laulude demoversioone. Kogumikul on ka kaks päeva enne Roy Orbisoni surma tehtud kontsertsalvestis laulust "It's Over".
Unioni maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Stanislav Belkovski

Stanislav Aleksandrovitš Belkovski (vene keeles Станислав Александрович Белковский; poolapäraselt Stanisław Biełkowski; sündinud 7. veebruaril 1971 Moskvas NSV Liidus) on Venemaa politoloog, poliittehnoloog ja publitsist.
Ta on sõltumatu organisatsiooni Venemaa Rahvusliku Strateegia Instituudi asutaja ja esimene direktor (2004–2009). Belkovski on ajalehe Moskovski Komsomolets kolumnist. Ta on töötanud telekanalil Dožd (2014. aastast). Praegu on ta sage külalisesineja Doždi stuudios ja raadiojaama Ehho Moskvõ eetris.
2004. aastast hakkas Belkovski esinema Vladimir Putini režiimi, mida ta nimetas kompradoorseks, korrumpeerunud ja antidemokraatseks, vastu.
Pärast Krimmi annekteerimist kirjutas Belkovski 2014. aasta märtsis oma kavatsusest taotleda Ukraina kodakondsust.
2018. aasta Venemaa presidendivalimistel osaleb ta kandidaadi Ksenia Sobtšaki valimisstaabi poliitilise peaeksperdina.

Haridustee ja töökäik

Belkovski lõpetas 1992. aastal Moskvas asuva Juhtimise Riikliku Akadeemia majandusküberneetika teaduskonna programmeerija kutsega. Töötas esialgu Vene NFSV Goskomnefteproduktis süsteemsete tööde osakonnas programmeerijana, seejärel teenis elatist poliitkonsultandina. 1990. aastate algul tegi koostööd Konstantin Borovoiga ja Irina Hakamadaga, alates 1990. aastate keskpaigast Boriss Berezovskiga.
Aastatel 2002–2004 oli ta Rahvusliku Strateegia Nõukogu (SNS) peadirektor. 2003. aasta mais avaldas SNS-i nimel ettekande "Venemaal valmistatakse ette oligarhilist pööret", mis oli suunatud naftakompanii Jukos ja Mihhail Hodorkovski vastu. See langes kokku Jukose kohtuliku tagakiusamise algusega ja Platon Lebedevi vahi alla võtmisega.
2004. aasta jaanuaris asutas ta Venemaa Rahvusliku Strateegia Instituudi ja 2004. aasta juunis Ukraina Rahvusliku Strateegia Instituudi.

Suhtumine Vene Õigeusu Kirikusse

2012. aasta jaanuaris avaldas Belkovski artikli "MP VÕK – petiste ja varaste kirik". Sama aasta septembris kirjutas ta vajadusest likvideerida Vene Õigeusu Kirik. Seda kordas ta artiklis pärast Krimmi annekteerimist 2014. aasta märtsis.
2017. aasta oktoobris raadiojaama Ehho Moskvõ eetris rääkis ta taas vajadusest likvideerida Moskva Patriarhaadi Vene Õigeusu Kirik. Seejuures täpsustas ta, et peab ennast usklikuks ja jutt käib Vene Õigeusu Kiriku kui institutsiooni ärakaotamisest, mille asemele tema meelest peaks tekkima sõltumatute koguduste konföderatsioon protestantliku printsiibi alusel.

Isiklikku

Stanislav Belkovski isa oli rahvuselt poolakas, teenis sõjaväelasena Nõukogude Armees, suri 1990. aastal. Ema oli rahvuselt juuditar ja töötas õpetajana.
Belkovski oli 6 aastat abielus ukraina politoloogi Olesja Jahnoga. Neil on poeg Dmitri (sündinud 1998). 2017. aasta mais abiellus Belkovski Itaalia kodaniku Peterburist pärit Zemfira De Vrgiliisiga.
Belkovski valdab vabalt nelja keelt: vene, inglise, saksa ja ukraina keelt. Enam-vähem valdab ka prantsuse ja itaalia keelt.
Väike Paljassaar

Väike Paljassaar (ka Väike-Karli saar; vene keeles Малый Карлос) oli saar tänapäevase Paljassaare poolsaare idaosas.
Saar hakkas kerkima 700 eKr väikese laiuna ning moodustas aastaks 1200 pKr pika kitsa loodeosaga ja ümara kaguosaga Väikese Paljassaare tänapäevase rannajoone lähedal. 
Väike Paljassaar liideti mandriga aastail 1912–1917, mil Peeter Suure Sadama rajamise käigus täideti uue sõjasadama süvendamisel väljakaevatud ainesega esmalt Tükipealse poolsaare ja Väikese Paljassaare vaheline väin. 1921. aastal ehitati Väikese ja Suure Paljassaare vahele kitsarööpmelise raudtee tamm. Hiljemalt 1983. aastal rajati saarte vahele sõjaväe autotee tamm, mis ka tänapäeval on põhiline maa-ühendustee kahe saare vahel.
Jenny Slate

Jenny Slate (õieti Jennifer Sarah Slate; sündinud 25. märtsil 1982 Miltonis Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Pachacámac

Asukoht

Pachacámac asub rannikuäärse Luríni ringkonna põhjaosas umbes 2 km kaugusel Vaiksest ookeanist. Varemed paiknevad Lima linna lõunaserval kõrgendikul. Luríni ringkonna idanaaber Pachacámaci ringkond nõudleb Pachacámacit ning selle kõrval olevat tänapäeva asulat Julio C. Tello (ka Puente Lurín).
Ümbruskonna rahvastik kasvab kiiresti rände tõttu Luríni jõe orgu, kuid tegu on ikka veel maapiirkonnaga, kus tegeldakse niisutuspõllundusega.

Ajalugu

Linn oli juba konkista ajal tublisti üle tuhande aasta vanune. Seal olid vähemalt üks püramiid, kalmistu ja värvilised kalafreskod umbes 4.–6. sajandist pKr. Wari kultuuri ajal (umbes 7.–8. sajand) ehitati linn välja ja see oli tõenäoliselt halduskeskus. Wari kultuuri mõjusid on nii arhitektuuris kui ka keraamikas ja tekstiilides (hauapanustes). Pärast Wari riigi kokkuvarisemist kasvas Pachacámac edasi ning sai ise riigi keskuseks, aga Pachacámaci riik ei saanud nii suureks nagu Wari riik. Tollest ajast pärineb enamik templeid ja lihtsaid hooneid (umbes aastatest 800–1450).
Tõenäoliselt oli Pachacámaci riik inkade saabumise ajal juba lagunenud. Rímaci jõe ja Luríni jõe orus oli väike riik itšmadel. Pachacámac oli neil eeskätt usuline keskus loojajumal Pachakamaqi kummardamiseks. Pärast itšmade riigi ühinemist inkade riigiga sai Pachacámacist tähtis halduskeskus. Siiski jäi see ka templilinnaks ja Pachakamaqi preestrid tohtisid tegutseda sõltumatult inkade preestritest. Tõenäoliselt küsisid ka inkad ise regulaarselt Pachakamaqi oraaklilt nõu. Inkade ajast pärineb viis hoonet, sealhulgas päikesetempel peaväljakul.
Palitsa

Palitsa (ka paalitsa; vene keeles палица 'sõjanui', kreeka keeles ἐπιγονάτιον, epigonation 'põlve kohal') on õigeusu kiriku piiskopi liturgilise riietuse osa. Silmapaistvate kiriklike teenete eest võidakse palitsa kandmise õigus anda ka preestrile. Osa eestikeelset kirjandust nimetab ka palitsat puusaehteks ja lisab vajadusel täpsustuse.
Palitsa erikuju gonker on kõrgeima vaimuliku (katholikos) riietuse osa nii Armeenia Katoliku kirikus kui Armeenia Apostlikus kirikus.

Kirjeldus

Palitsa on ruudu- või rombikujuline jäigast või tugevdatud kangast ja voodriga riidetükk, mis ripub üht nurka pidi paela otsas piiskopi paremal puusal, sakkose peal, või preestri paremal puusal stihhaari ja epitraheeli peal, pael jääb vöö ja felooni alla. Ese on tavaliselt brokaatkangast või rikkalikult tikandiga kaunistatud, keskel rist või figuraalne motiiv, näiteks Kristus, Jumalaema või terve ikoon, servad on kaunistatud narmastega või nurgad tupsudega.

Ajalugu

Riietuseseme päritolu on ebaselge, osa autoreid oletab, et selle eelkäijaks on tablion, luksuslikust kangast rikkalikult ornamenteeritud paneel, mis Bütsantsis annetati aumärgina sõjaväelastele, hiljem ka tsiviilisikutele mantlile kinnitamiseks. Komme anda palitsa kandmise õigust kirikliku autasuna on andnud alust ka hüpoteesile, et palitsa pärineb Bütsantsi tseremooniamõõgast, mille keiser andis väljapaistvatele sõjaväelastele või riigimeestele (kangast kilbitaoline detail mõõga küljes pidi kaitsma jalga vigastuste eest raske mõõga müksimisel vastu jalga), kuid autasu andmisel vaimulikele anti vaid riidekilp ilma mõõgata. Veel ühe hüpoteesi järgi on selle eelkäijaks kuldtikandiga kaunistatud rätik ἐγχϵίριον, encheírion 'käerätt', mida 12. sajandi Bütsantsis kandsid kõrgemad vaimulikud ja mille vasteks läänekirikus on maniipel (Vana-Rooma sudarium).
Ajalooliselt Venemaa õigeusu kirikuga seotud kirikud, nende seas ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik, järgivad 16. sajandist pärit vene traditsiooni, mille kohaselt on kaks erinevat puusaehet: ristkülikukujuline nabedrennik ripub vasakul puusal ja palitsa paremal. Kord näeb ette, et kirikliku autasuna antakse preestrile esimesena ristkülikukujuline puusaehe (mida ta kannab paremal puusal) ja hiljem palitsa (mida ta kannab samuti paremal ning nüüd nabedrennikku vasakul puusal). Tseremoonial, mil preester saab õiguse kanda palitsat, ta suudleb seda ja tsiteerib Psalmi 45:3: "Pane mõõk vööle ...".

Sümboolika

Nagu puusaehe (nabedrennik), nii sümboliseerib ka palitsa "vaimumõõka", mida apostel Paulus nimetab oma kirjas efeslastele (6:17). See tähendab, et preester on vastavalt apostli juhistele varustatud Jumala Sõnaga; puusaehte nelinurkne kuju viitab omakorda neljale evangeeliumile, mille kujul on Jumala Sõna inimestele antud.
Urmas Paet

Urmas Paet (sündinud 20. aprillil 1974 Tallinnas) on Eesti poliitik, Eesti Reformierakonna aseesimees.
3. novembril 2014 kinnitati Urmas Paet Euroopa Parlamendi liikmeks. Temast sai Euroopa Komisjoni volinikuks siirdunud Andrus Ansipi asendusliige.
13. aprillist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta välisminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses, seejärel Andrus Ansipi teises valitsuses ning alates 6. aprillist 2011 kuni 28. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses. Seejärel oli ta kuni 3. novembrini 2014 välisminister Taavi Rõivase valitsuses.

Isiklikku

Urmas Paeti abikaasa Tiina on hariduselt eesti filoloog ning töötab Eesti Keele Instituudis vanemkeelekorraldajana. Neil on kolm tütart: Sylvia (sündinud 2001), Olivia (sündinud 2004) ja Emilia (sündinud 2013). Perekond Paet elab Tallinnas Nõmmel.
Mjölnir

Mjölnir (/ˈmjɒlnɪər/ või /ˈmjɒlnər/ MYOL-n(ee)r; ka Mjǫlnir, Mjollnir, Mjölner, Mjølner, Mjølne) on germaani ja skandinaavia mütoloogias äikesejumala Thori vasar. Mjölnirit esitletakse seal kui kõige võimsamat relva, millega võib mägesid tasandada. Snorri Sturlusoni järgi valmistasid vasara põialpoistest vennad Sindri ja Brokkr ning vasara vars jäi lühikeseks valmistamise ajal juhtunud õnnetuse tõttu.
Tänapäeval kasutavad Thori vasarat (enamasti religioosse kaelaehtena) mitmed uuspaganlikud liikumised.
Kišlakk

Kišlakk on maa-asula Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Afganistanis. Sõna pärineb turgi keeltest: usbeki keeles qishloq, türkmeeni keeles gyşlag, türgi keeles kışlak, aserbaidžaani keeles qışlaq, pärsia keeles قشلاق‎‎. Sõna tähendus on seotud turgi keeltes mõistega "talvine peatuspaik" (türgi keeles qış tähendab "talv"). Kišlaki ümber ehitati tampsavisein ehk duval.
Majad kišlakis on ümbritsetatud kividest taraga. Maja õues on maa-alune kaev, kanalisatsioon puudus ja selletõttu oli tänavad mustad. Savist tehtud ahjude kütusena oli kizjak. Tänavad olid kitsad ja kõverdatud. Kišlakis oli oma turg, mošee ja kalmistu.
Sõna "kišlakk" on mõnede kohanimede osa (Afgan-Kishlak Usbekistanis, Yangi-Kishlak Türkmenistanis, Qışlaq Aserbaidžaanis ning Qeshlaq in Iraanis (nagu Qeshlaq, Qareh Qeshlaq ja Qeshlaq Khas).
Epilimnion

Epilimnion (ka pealisvesi) on kihistunud veekogu (enamasti järve) kõige ülemine veekiht (limnion), mis asetseb allpool oleva hüpolimnioni peal (kui eristatakse ka metalimnioni, siis viimase peal).
Epilimnion on hüpolimnioniga võrreldes soojem, enamasti kõrgema pH ja lahustunud O₂ kontsentratsiooniga. Et epilimnion on veekogu kõige pealmine kiht, on see tugevasti mõjutatud tuulest ja sageli sellest tingitud turbulentsusest. Epilimnionis leiab aset lahustunud gaaside (O₂ ja CO₂) vahetus atmosfääriga.
Visuotinė lietuvių enciklopedija

"Visuotinė lietuvių enciklopedija" (lühend VLE; "Leedu üldentsüklopeedia") on leedukeelne üldentsüklopeedia, mis ilmus aastatel 2001–2015. Entsüklopeedia koosneb 25 köitest ja 1 täiendusköitest. Ühe köite maht on umbes 800 lehekülge, kokku on umbes 20 000 lehekülge. Selle andis välja Mokslo ir enciklopedijų leidybos centras (Teaduse ja entsüklopeediate kirjastuskeskus).
See on esimene iseseisvas Leedus ilmunud entsüklopeedia ning asendab 1976–1985 ilmunud 13-köitelist "Leedu nõukogude entsüklopeediat" (Lietuviškoji tarybinė enciklopedija).
Entsüklopeedia keskendub Leedule: 20–25% kõikidest artiklitest käsitleb Leeduga seotud teemasid, nende seas on umbes 6000 Leedu inimeste isikuartiklit (sealhulgas üle 1400 artikli välisleedulastest).
Entsüklopeedia artiklite autoreid oli 2957.
Väljaandmist juhtis toimetuskolleegium, mille president oli Leedu Teaduste Akadeemia president Zenonas Rokus Rudzikas ja esimees Juozas Tumelis, alates 2007 Stasys Vaitekūnas.
Eesti Psühholoogide Liit

Eesti Psühholoogide Liit (EPL) (inglise keeles Union of Estonian Psychologists) on 31. mail 1988 asutatud mittetulundusühing. Liidul on märts 2014 seisuga 113 liiget ja kaks auliiget .
Liidu eesmärgiks on kõrgetasemelise psühholoogiateaduse ja -praksise arendamine Eestis. Lisaks seab liit enda eesmärgiks psühholoogide esindamise ning kaasaaitamise Eesti Vabariigi elanike psüühilise heaolu kasvule. Oma eesmärkide täitmisel osaleb EPL kutseliste psühholoogide ettevalmistamisel, seisab psühholoogide õiguste eest ja aitab kaasa oma liikmete ja teiste psühholoogide ning psühholoogiateaduse saavutuste paremale rakendamisele Eesti Vabariigis, arendab psühholoogi kutse-eetikat ja jälgib sellest kinnipidamist ning analüüsib ühiskonnas toimuvat psühholoogiateaduse seisukohalt.
Eesti Psühholoogide Liit annab välja laualehte, mida seisuga märts 2014 on ilmunud 53 numbrit .
Eesti Psühholoogide Liit on Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsiooni liige.
Tori raudteepeatus

Tori raudteepeatus oli raudteepeatus Pärnumaal Tori vallas Tori lähistel Selja külas.
Tori raudteepeatuses on üks madal perroon. Rong sõidab Balti jaamast Torile umbes 2h ja 20 minutit. Peatuses peatus päevas neli Pärnu rongi (pooled Pärnu ja pooled Tallinna poole).

Ajalugu

Jaam avati koos raudteeliiniga aastal 1927. Jaamas oli algselt kaks teed ja karjääri raudteeharu vasakule. See asus Lelle raudteejaamast 46,7 kilomeetri kaugusel.  Avamisel jäi jaam Tori valda.

Tori jaamahoone hävis Teises maailmasõjas.
Lelle-Pärnu raudtee trassi seisukord on muutunud järjest halvemaks. Eesti Valitsus otsustas 2017 aastal, et ei investeeri Pärnu-Lelle 70km raudtee trassile 17 000 000€ raudtee remondiks. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril aastal 2018.
Tanel Tenson

Tanel Tenson (sündinud 5. augustil 1970 Tallinnas) on eesti biokeemik, Tartu Ülikooli antimikroobsete ainete tehnoloogia professor.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 3. Keskkooli ning 1992. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna cum laude biokeemikuna. Magistrikraadi kaitses ta Tartu Ülikoolis 1994. aastal tööga "Mõnda Escherichia coli ribosoomide biosünteesist" ning doktorikraadi 1997. aastal tööga "Ribosomes, peptides and antibiotic resistance".
Aastail 1994–1996 oli ta külalisteadur Illinoisi Ülikoolis Chicagos, 1997–1998 vanemteadur Eesti Biokeskuses, 1998–2007 vanemteadur Tartu Ülikoolis, 2001. aastal külalisteadur Uppsala Ülikoolis. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli professor.
Tema teadustöö põhiteemaks on valkude biosünteesi mehhanismid, antibiootikumid ja antibiootikumiresistentsus.
Mahiloŭ vapp

Mahiloŭ vapp on Valgevene Mahiloŭ linna vapp. Esimese vapi sai linn 1577. aastal.
Praegu kasutatakse 1661. aastast pärinevat vappi.
Hopi kabel

Hopi kabel (norra keeles Hop kapell) on puidust kabel Norra põhjaosas Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Skjånesi külas Hopis. Geograafilised koordinaadid on 70°47'56" N, 28°06'45" E.
Kabel rajati 1977.
Kabeli juures on surnuaed.

Varasem kabel

20. sajandi oli plaanis tuua Hopi üle vana Gamviki kirik (kabel), kuid selle asemele rajati Hopi koolikabel, mis õnnistati 19. augustil 1928.
Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei

Partei ütlused, tunnuslaused, hümn

Pärast NSDAP võimule saamist tervitati Hitlerit ja teisi tähtsaid isikuid ütlusega"Heil Hitler!".
NSDAP hümn oli "Horst Wessel Lied". Natsionaalsotsialistliku Saksamaa deviis oli Ein Volk, ein Reich, ein Führer ('üks rahvas, üks riik, üks juht').

Parteist väljaheidetud

Hitleri testamendi teise osa kohaselt (29. aprill 1945) heitnud "füürer" Hermann Göringi ja Heinrich Himmleri NSDAP-st välja. Saksa presidendiks ja Wehrmachti ülemjuhatajaks määras "füürer" Karl Dönitzi.(Neumann ja Eberle 2013:165
)
Regensburg

Ajalugu

Regensburg on üks vanimaid Saksamaa linnu. 4. sajandil eKr oli tänapäeva linna alal keltide asula Radasbona. Markomanni sõja ajal 79. aastal rajasid roomalsed sinna kindluse, mis püsis Rooma valduses 400. aastani. 179. aastal valmis seal rooma leegioni laager Castra Regina (Regeni loss), kus elas 6000 leegionäri. See oli Reetia provintsi keskne sõjaväeline tugipunkt. Laagrist on säilinud värav (porta praetoria) ja seda kaitsev külgtorn.
Umbes 530. aastast kuni 13. sajandini oli Regensburg Baieri hertsogkonna pealinn. 9. sajandil oli Regensburg üks karolingide tähtsamaid linnu. 1135–1146 ehitati Regensburgi üle Doonau kivisild, mis muutis Regensburgi tähtsaks kaubanduskeskuseks Põhja-Euroopa ja Veneetsia vahel. 1245 sai Regensburg vabalinnaks. 1486–1496 kuulus ta Baieri vürstiriigile, ent Saksa-Rooma keiser Maximilian I taastas linna sõltumatuse.
1542 võttis Regensburg vastu luterluse ja jäi täielikult luterlikuks kuni 1803. aastani. Linnas elavad katoliiklased jäeti ilma kodanikuõigustest. Ent siin ei tohi ära segada linna kui linnamüüriga piiratud ala ja linna kui haldusüksust, mis oli mõnevõrra väiksem. Nimelt jäi linna roomakatoliku piiskop ja hulk kloostreid, millest kolmel (Püha Emmerami, Alam-Münsteri ja Ülem-Münsteri ehk St. Emmerami, Niedermünsteri ja Obermünsteri) kloostril oli esindaja Riigipäevas. Seega valitses ebatavaline olukord, kus ühe linna müüride vahel paiknes tollases mõistes viis riiki: vabalinn, piiskopkond ja nimetatud kolm kloostrit, kusjuures neli viimast olid katoliiklikud.
1803. aastal enamik vabalinnu likvideeriti. Regensburgi hakkas valitsema Mainzi peapiiskop, sest Mainz ise oli Lunéville'i rahu kohaselt läinud Prantsusmaale.
19.–23. aprillini 1809 toimus Regensburgi pärast Ratisboni lahing, ainus lahing, kus Napoleon sai haavata. Lahing lõppes prantslaste võiduga, sest linna kaitsnud Austria vägedel lõppes laskemoon. Napoleon vallutas ja rüüstas linna, umbes 150 maja põles maha.
1810 liideti Regensburg Baieriga ja 1871 Saksamaaga.
Erinevalt enamikust Saksamaa linnadest jäi Regensburg Teises maailmasõjas peaaegu kahjustamata, välja arvatud Ülem-Münsteri klooster, mis märtsis 1945 täielikult hävis ja mida ei taastatud.

Haridus

Regensburgi Ülikool on asutatud 1962. Seal töötas professorina Joseph Alois Ratzinger, kes hiljem valiti paavstiks.
Internetiraadio

Internetiraadio ehk netiraadio ehk veebiraadio on laiemas tähenduses audiosaadete edastamise tehnika, mis kasutab edastusmeediumina internetti.
Kitsamas tähenduses on netiraadio raadiojaam, mille saateid saab kuulata voogedastusena  vastava päringu esitamisel. Niisiis jõuab valitud programm saatja serverist selle päringu esitanud kuulaja arvutisse. Selle poolest erineb internetiraadio põhimõtteliselt ringhäälingust, mis teatavasti teeb programmi kättesaadavaks kõigile, kes on saatja raadiosignaali leviulatuses.
Võimalik on kuulata nii tavaliste raadioringhäälingujaamade otsesaateid (online-raadio) ja helisalvestisi (sealhulgas tellitud saadetena taskuhäälingu kujul) kui ka tuhandeid ainuüksi internetis töötavaid raadiojaamu (inglise keeles internet broadcaster), mis edastavad valdavas osas muusikaprogramme.

Netiraadiovastuvõtjad

Interneti kaudu levivate raadiosaadete kuulamiseks ilma arvuti vahenduseta toodetakse alates 2000. aastast paikseid ja kaasaskantavaid raadiovastuvõtjaid. WiFi-liides annab võimaluse raadiot kuulata WiFi-võrgu leviulatuses. Niisugusel netiraadiol võib olla ka DAB-raadio ja tavalise FM-raadio vastuvõtuosa. 
Netiraadio on kättesaadav ka nutitelefonis, samuti uuemates mängukonsoolides.

Esimene Eesti netiraadio

18. mail 2011 alustas üheksa kanaliga Netiraadio, esimene ainult Eesti muusikat mängiv internetiraadio.
Sündinud 1983

Sellel leheküljel on loetletud 1983. aastal sündinud tuntud inimesi.
Registrite ja Infosüsteemide Keskus

Registrite ja Infosüsteemide Keskus (inglise Centre of Registers and Information Systems; varasema nimega: Justiitsministeeriumi Registrikeskus) on Justiitsministeeriumi hallatav asutus, mis arendab ja haldab Eesti mitmeid olulisi info- ja sidesüsteeme ning pakub info- ja sidetehnoloogilisi lahendusi.
Keskus arendab/haldab muu hulgas järgmisi süsteeme: e-äriregister, e-notar, e-kinnistusraamat, kohtuinfosüsteem, kriminaalhooldusregister, kinnipeetavate register, karistusregister, e-toimik, elektrooniline Riigi Teataja.
Mustkael-pütt

Levikuala

Mustkael-pütt on levinud laiguti Euraasias, Aafrika ida- ja lõunaosas ja Põhja-Ameerikas.

Välimus

Mustkael-püti vanalind hundsulestikus sarnaneb samas sulestikus sarvikpüti vanalinnuga, kuid tal on peenem kael, püstisem laup ja pisut ülespoole kaardus nokk.

Elupaik

Mustkael-pütt on püttidest kõige seltsingulisem. Tavaliselt pesitseb ta kuni mõnesaja paariliste kolooniatena toidurikastel järvedel, sageli koos kajakate, tiirude ja teiste lindudega . Võrreldes sarvikpütiga pesitseb toidurikkamatel veekogudel.

Toitumine

Mustkael-pütt toitub peamiselt veeputukatest, sellele viitab ka tema noka kuju.

Pesitsemine

Mustkael-pütt ehitab ujuva pesa nagu teisedki pütid. Kurnas on 3–6 valkjasrohekat muna. Rändel hoidub parvedesse.

Esinemine Eestis

Mustkael-pütt on Eestis eksikülaline ja väga haruldane juhuslik haudelind . Peamisi põhjuseid, miks mustkael-pütt pole Eestis püsiv haudelind, on tema soojalembesus. Meie suved jäävad talle pesitsemiseks sageli liiga lühikeseks.
Gödeli mittetäielikkuse teoreemid

Gödeli mittetäielikkuse teoreemid (inglise Gödel's incompleteness theorems) ehk Gödeli teoreemid on Kurt Gödeli (1906–1978) kaks teoreemi matemaatilises loogikas, mis demonstreerivad iga loogilise süsteemi, mis sisaldab formaalse aritmeetika, piiratust või mittetäielikkust. Gödel väitis, et igas formaalses aritmeetikas leidub tõene lause, mis ei ole antud formaalses aritmeetikas tõestatav.
Pardubice maakond

Haldusjaotus

Maakonnas on 4 ringkonda 452 vallaga.
Gustav Blumbergi erakool

Gustav Blumbergi erakool oli erakool Tartus, mis tegutses 1855-1891. Kool valmistas ette gümnaasiumisse minejaid. Kooli juht oli algusest peale Gustav Blumberg.
1880ndatel valmis koolil maja, mis asus Pepleri tänaval.