google/wiki40b huggingface dataset:
Olivenza

Ajalugu

Linn kuulus Portugalile 1297. aastast kuni 1801. aastal sõlmitud Badajozi rahuni, mil linn läks Hispaania valdusesse, kuid Portugali arvates tühistas Viini kongress selle leppe. Seetõttu peab Portugal linna de jure endale kuuluvaks.
Lastekaitse

Ajalugu

Lastekaitse kui sihipärane tegevus, sai alguse USA-st 1870. aastatel ja levis 1880. aastatel ka mujale maailmas. 
Lastekaitse ühing kasvas välja Ameerika abi andmise seltsi tegevusest, kes tuli Eestile appi eeskätt lastele toidu- ja materiaalse abi pakkumiseks. See andis Eestile tõuke loomaks Eesti Lastekaitse Ühingu. Lisaks andsid lastekaitsega seotud ühingu loomiseks mitmesugused seltsid, näiteks 1905 loodud Tartu Lasteaia Selts, 1906 loodud Eesti Noorsookasvatuse Selts ning mõni kuu hiljem Eestimaa Rahvahariduse Selts.
Hannes Maasel

Hannes Maasel (sündinud 10. oktoobril 1951) on Eesti poliitik. Ta oli 1999–2012 Hiiu maavanem.

Haridus

Maasel on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal.

Poliitiline tegevus

Maasel kuulus 2001–2017 Reformierakonda. 
Ta kandideeris 1993. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus "Oma Saar", saades 108 häält ja osutus valituks Käina valla volikokku.  Ta kandideeris 1996. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus "Käina koostöö", saades 52 häält ja osutus valituks Käina volikokku. 
1999 esitati Maasel Hiiu maavanemaks. Ta osales 2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valimisliidus "Arenev Käina", saades 37 häält, osutudes valituks Käina volikokku, kuid jätkates Hiiu maavanema ametis.  Ta osales 2009. aasta kohalike omavalitsuste valimistel, saades 63 häält ja osutudes valituks Käina valla volikokku, kuid jätkates maavanemana.  Ta osales 2013. aasta kohalike omavalitsuse valimistel, saades 69 häält ja osutus valituks Käina valla volikokku.  Ta osales 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Käina osavallas valimisliidus "Ühine Hiiumaa", saades 70 häält ja osutus valituks Hiiumaa valla volikokku.
Pärast maavanema ametit on Maasel olnud 2012 rajatud Käina Spordikeskuse juhataja.
Mario Matt

Mario Matt (sündinud 9. aprillil 1979 Flirschis) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja (2014).
1998. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Chamonixs sai Matt hõbemedali slaalomis. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel St. Antonis tuli ta slaalomis maailmameistriks ja sai hõbemedali Alpi kahevõistluses. Teist korda tuli ta slaalomis maailmameistriks 2007. aasta MM-il Åres. Ta sai nendelt võistlustelt veel ühe kuldmedali, mis tuli meeskonnavõistluses.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis võitis ta slaalomis pronksmedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta samal ala 34-aastaselt kuldmedali ja tuli sellega vanimaks olümpiavõitjaks mäesuusatamises.
Maailma karikavõistlustel osales Matt esimest korda Kranjska Goras 21. detsembril 1999 slaalomis, kus ta sai 62 startinu seas 17. koha. Esimese poodiumikoha MK-etapil ja kohe ka esimese esikoha sai ta Kitzbühelis 23. jaanuaril 2000 slaalomis.
Mario Matti vend on vigursuusataja Andreas Matt.
Käitumisökonoomika

Käitumisökonoomika ehk otsustamisteadus (inglise keeles behavioral economics) ühendab majandusteadust ja psühholoogiat. Lisaks on see seotud sotsioloogia, neuroloogia, filosoofia ja mõne muu teadusharuga.
Käitumisökonoomika uurib ka näiteks seda, kuidas turustamisotsuseid tehakse ning missugused mehhanismid juhivad inimhulkade valikuid.
Valjad

Valjad on koos suuraudade ehk suuliste ja ratsmetega nahkrihmadest päitsed hobuste juhtimiseks ja valitsemiseks. Nad pannakse hobusele pähe ratsutamise ajaks. Saartel ja Kagu-Eestis on valjaste nimeks suitsed.
Euroopas olid valjad laialdaselt kasutusel juba pronksiaja lõpust alates.
Mika Waltari

Mika Toimi Waltari (19. september 1908 Helsingi – 26. august 1979 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. Tema rahvusvaheliselt kõige tuntum teos on 1945. aastal ilmunud romaan "Sinuhe".
Mika Waltari kasutas ka pseudonüüme Kristian Korppi, Leo Rainio (koos Armas J. Pullaga), Leo Arne ja Nauticus.

Elulugu

Mika Waltari vaimulikust isa Toimi Waltari suri, kui Mika oli viieaastane. Tema ja kahe venna kasvatamisel oli emale Olga Johanssonile teiste seas abiks Toimi vend, teoloogiadoktor Toivo Waltari, kes hiljem ka Mika Waltarilt tema esimese jutu tellis. Ilmselt lapsepõlvemälestuste tõttu on paljudel Waltari tegelastel väga lähedane suhe oma emaga.
Aastal 1926 asus Waltari Helsingi Ülikoolis teoloogiat õppima, kuid muutis õpingute käigus meelt ja lõpetas 1929. aastal ülikooli filosoofiakandidaadina. Ta õppis mõnda aega ka Pariisi Ülikoolis.
Kirjutamist alustas Waltari 17-aastaselt usuteemalise jutustusega "Jumalaa paossa". Ta kirjutas ka luulet ja novelle ning pidas ise ennast tollal eelkõige luuletajaks.
Aastal 1931 abiellus Waltari Marjatta Luukkosega. Nende tütar, tulevane kirjanik ja tõlkija Satu Waltari (Satu Elstelä), sündis 1932. aastal. Vajadus peret elatada sundis Waltari palgatööle. Ta sai tööd ajakirja Suomen Kuvalehti toimetajana ja Yleisradio ajakirjanikuna.
1930. aastatel kirjutas Waltari nii romaane, lühiromaane, muinasjutte, luuletusi, reisijutte kui ka näidendeid (viimaseid koguni 26 tükki). Ta kirjutas ka palju filmikäsikirju; tuntuim nende põhjal valminud film oli "Hulkuri valss" (1941). Ka tema romaanide põhjal on tehtud filme; kokku on Waltari teoste järgi tehtud 33 filmi.
Sõja ajal kirjutas ta ka poliitilisi ja patriootlikke teoseid ning rindekirjeldusi Talvesõjast, samuti ajaloolisi romaane.
Rahvusvahelist tähelepanu äratas Mika Waltari aga vahetult pärast sõda, 1945. aastal ilmunud ajaloolise romaaniga "Sinuhe" (Sinuhe egyptiläinen), mis jõudis muu hulgas USA bestsellerite hulka. "Sinuhe" on tõlgitud 40 keelde. Sellele järgnesid paljud teised ajaloolised romaanid.
1957. aastal sai Mika Waltarist Soome Akadeemia liige. 
Alates 1964. aastast ei olnud Waltari enam eriti viljakas. Tema loomingulist jõudu vähendasid ka alkoholi- ja psüühilised probleemid ning vanemas eas kopsuvähk.
Waltari on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Evald Vain

Evald Vain (20. detsember 1915 Tallinn – 9. november 1970 Tallinn) oli eesti helilooja.
Evald Vain lõpetas Tallinna Konservatooriumi viiuli erialal Johannes Paulseni klassis 1938 ning õppis kompositsiooni Eesti Heliloojate Liidu noorte ja algajate seminaris aastatel 1948–1957. Ta töötas Eesti Raadio Sümfooniaorkestris esialgu viiuldajana, seejärel aastatel 1940–1967 oboemängijana. Vain mängis levimuusikuna tantsuorkestrites Bi-Ba-Bo ja Merry Pipers, restorani OK kvartetis, sõjaeelse Kuldse Seitsme väikeses koosseisus, kus ta lisaks viiulile mängis ka saksofoni, Emil Laansoo ansamblis ja Vabariikliku Noorte Maja džässorkestris. Ta on kirjutanud peamiselt estraadi- ja džässmuusikat, eriti tuntud on ta laululoojana. Tema tuntumad laulud on "Ei kunagi", "Suvi talves", "Miks vaikisin siis", "Kuidas siis mitte". Vainu laulud on kirjutatud peamiselt abikaasa Erika Vainu tekstidele. 1960. aastatel lõi ta valdavalt instrumentaalestraadimuusikat. Heliloojate Liidu liige oli alates 1958. aastast.
Harilik sigur

Botaaniline kirjeldus

Harilik sigur on mitmeaastane 20–120 cm kõrgune rohttaim. Taimel on jäme sammasjuur, mis tungib küllaltki sügavale, ning sellel lühike harunenud risoom. Vars on püstine ja karedakarvaline. Lehed on pooleldi varreümbrised ja ebakorrapäraselt sulghõlmised.
Helesinised (mõnikord valged või roosad) keelõied moodustavad 3–5 cm läbimõõduga korvõisikuid, mis asetsevad üksikult või mitme kaupa varre ja selle harude tipul ja ülemiste lehtede kaenlas.
Vili on 3–5-tahuline seemnis. Lehtede või varre murdmisel eritub valget piimmahla.

Kasvukohad

Eestis on harilik sigur levinud lääne- ja põhjaosa lubjarikastel aladel. Kasvab peamiselt umbrohuna kuivadel teeservadel, niitudel, elamute ümbruses ja prahipaikadel. Sigur on suhteliselt külmakindel, eelistab täispäikest ja viljakat mulda. Varemalt kasvatati aedades ka kultuurtaimena.

Droog

Hariliku siguri droogiks on juur ja ürt.
Juurte kogumine toimub sügisel septembris-oktoobris, puhtakspestud juured tükeldatakse ja kuivatatakse temperatuuril 50–60 °C.
Lehti ja ürti varutakse õitsemise ajal. Selleks lõigatakse umbes 15 cm pikkuselt maha õite ja lehtedega ladvaosa ning kuivatatakse temperatuuril 40–50 °C.

Keemiline koostis

Siguri juurtes on suurel hulgal inuliini (mõningail andmeil koguni 40–60%), see lahustub kuumas vees. Lisaks on juurtes veel C-, B-, ja E-vitamiini, koliini, valke, rasvu, pektiini, parkaineid, mineraalsooli ja hulgaliselt mikroelemente.

Kasutamine ravimtaimena

Tänapäeval kasutatakse harilikku sigurit meditsiinis isutuse ja seedehäirete korral. Siguri juured suurendavad söögiisu, ergutavad seedimist ning soodustavad sapi teket ja nõristust. Lehtede ja juurte vesitõmmis aitab podagra, liigesereuma ja hemorroidide puhul. Eesti rahvameditsiinis juuakse siguri õitest tehtud teed lahtistava toime eesmärgil. Aasia meditsiinis teatakse siguri ürdil ja juurtel olevat diureetiline ja palavikku alandav toime.
Välispidiselt toimib juuretõmmis põletikuvastaselt ja mitmete nahahaiguste, -löövete ja mädaste haavandite paranemist soodustavalt. Kehvveresuse korral on soovitatav juua värsket sigurimahla.

Muud kasutusalad

Juursiguri lihavaid, suhkrut ja inuliini sisaldavaid kibedamaitselisi juuri kasutati röstitult kohvisegudes. Noored sigurilehed sobivad tarvitamiseks ka salatina.
Tsenturiaatsed komiitsid

Tsenturiaatsed komiitsid olid Vana-Rooma rahvakoosolek. Asutati Servius Tulliuse poolt.
Valijad hääletasid tsenturiaatsetel komiitsidel sadakondade kaupa. Sadakonnad ei sisaldanud kõik sadat valijat ega olnud ka omavahel suuruselt võrdsed. Ratsanikke oli 18 sadakonda. Ülejäänud valijad olid jaotatud varandusliku seisundi järgi. Esimese klassi kõige jõukamad jalamehed moodustasid 80 sadakonda, järgnesid klassid teisest viiendani, kokku 94 sadakonda. Proletaarlased moodustasid ühe sadakonna, kokku oli sadakondi 193. Peale varanduse olid sadakonnad jaotatud igas klassis vanuse järgi, pooled sadakonnad koosnesid juunioridest, vanuses 17 kuni 45, pooled aga seenioridest, vanuses 46 ja enam.
Rodrigo Bentancur

Rodrigo Bentancur Colmán (sündinud 25. juunil 1997 Nueva Helvecias) on Uruguay jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Juventus ja Uruguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Argentina kõrgliiga klubis Boca Juniors, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2015. aastal. Hooaegadel 2015–2016 ja 2016–17 tuli ta klubiga Argentina meistriks.
2017. aasta juulis liitus ta Juventusega, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 6. oktoobril 2018 mängus Udinese vastu. Hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 on ta klubiga tulnud Itaalia meistriks.
2017. aastal tuli ta Uruguay kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika noorte meistriks. Uruguay jalgpallikoondises tegi Bentancur debüüdi sama aasta 5. oktoobril MM-i valikmängus Venezuela vastu. Ta on kuulunud Uruguay koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Copa Américal.
Tervise tänav (Tartu)

Tervise tänav on tänav Tartus Maarjamõisa linnaosas.  
See algab Sanatooriumi tänavalt, kulgeb lääneedelasse, ristudes paremalt Aroonia, Kibuvitsa, Teelehe, Piparmündi ja Palderjani tänavaga, ning lõpeb Raja tänaval.
Raadioamatöör

Raadioamatöör on inimene, kelle hobi on raadio teel sidepidamine amatöörraadiosideks eraldatud sagedusaladel.
Igal raadioamatööril on riiklikku raadiosidet kureeriva ametkonna väljastatud kutsung. Eestis väljastab raadiojaamadele kutsungeid Tehnilise Järelevalve Amet.
Amatöörraadiojaama kutsungi esimene osa ehk prefiks ehk eesliide näitab, millise riigi kutsungiga tegu on. Eesti raadioamatööride kutsungid algavad eesliitega "ES", millele järgneb regiooni number ja personaalne täht või tähekombinatsioon.
1934. aastal oli Eestis kaheksa ja 1936. aastal 16 raadioamatööri, 1935. aastal asutati Eesti Raadioamatööride Ühing.
Kabi

Kabi on kabjaliste varba otsa ümbritsev ja kaitsev tugevasti paksenenud kõva nahamoodustis.
Kapja ei tohi segi ajada sõraliste analoogse nahamoodustise sõraga.
Eduard Pihlak

Eduard-Ferdinand Pihlak VR I/2 (29. september 1888 Viljandimaa – september 1944 Rügeni saar, Saksamaa) oli eesti arst ja sõjaväelane (kapten).
Ta oli telliskivitöösturi poeg ning Artur Aleksander Pihlaku ja Viktor Pihlaku vend.
Ta lõpetas Peterburi Sõjameditsiini Akadeemia cum laude, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Kuni 1940. aastani oli ta Harju maa-arst. 1942 määrati ta Sisedirektooriumi Tervishoiu Valitsuse juhatajaks.
Triebischtal

Vallaosad

Burkhardswalde, Garsebach, Groitzsch, Kettewitz, Kobitzsch, Miltitz, Munzig, Perne, Piskowitz, Robschütz, Rothschönberg, Roitzschen, Schmiedewalde, Seeligstadt, Semmelsberg, Sönitz, Tanneberg, Taubenheim, Ullendorf ja Weitzschen.
2008.–2009. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises

2008.–2009. aasta murdmaasuusatamise maailmakarikasari oli 28. ametlik maailmakarikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 22. novembril 2008 Rootsis Gällivares ja viimane peeti 22. märtsil 2009 Rootsis Falunis.
Turjemägi

Turjemägi on mägi Muuksi külas Kuusalu vallas. Mägi asub Tsitre klindisaare idaosas. Üle mäe kulgeb Kuusalu–Leesi tee.
Kiltmaa

Kiltmaa ehk kõrgtasandik ehk kõrglava on suure pindalaga tasane ala, mis tavaliselt paikneb kõrgusel üle 500 meetri merepinnast. Kiltmaad tekivad seal, kus mäestikud on kulunud või tasane maapind on kerkinud. Vahel  tekivad kiltmaad ka laavaplatool. Kiltmaa on näiteks Tiibeti kiltmaa.
Malev

Mõiste päritolu

Sõna malev pärineb eesti- ja/või liivikeelsest sõnast malewa (arvatava tähendusega "sõjavägi"), mida ladinakeelse teksti sees kasutab Henriku Liivimaa kroonika. Sõna esineb seal 5 korral, tähistades vastavalt sakslaste ja semgalite, saarlaste, eestlaste (harjulaste jt), paganate (virulaste) ning liivlaste väeüksust. Sõna laenati kohalikku Liivimaa ladina (malva) ja saksa keelde (malwe, malowe), kus see tähendas nii sõjaväge kui sõjakäiku, täpsemalt maakaitset (vastandina maalt välja suundunud sõjaretkedele). Sõna püsis käibel kuni 16. sajandini. Eesti keeles säilis sõjaväge tähistav maleva või mal(e)vi vaid rahvalauludes. Tänapäeval elustatud malev on kunagise maleva lõpukaoline vorm.
Saale Kareda

Saale Kareda (sündinud 24. augustil 1968) on eesti muusikateadlane. 
Ta lõpetas 1998. aastal cum laude Eesti Muusikaakadeemia muusikateadlasena ning õppis seejärel muusikateadust Berliinis ja Viinis.
Kareda on 2006. aastast Eesti Heliloojate Liidu liige.
Kleivvatn

Kleivvatn‎ ehk Kleivvatnet ehk Kleivvannet on järv Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.
Ta on jõekese kaudu ühendatud Otertjerni järvega.
Järvel tegeldakse sportliku kalapüügiga.
Andres Luure

Andres Luure (sündinud 22. mail 1959 Tallinnas) on eesti filosoof, tõlkija ja vikipedist. 
Ta lõpetas 1983. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatika erialal, diplomitöö teemaks oli "Абелевы алгебры" ('Abeli algebrad'). 1998. aastal sai ta Tallinna Ülikoolist magistrikraadi tööga "A combinatorial model of referring" (juhendaja Lembit Valt). 2006. aastal kaitses ta doktorikraadi semiootika alal tööga "Duality and sextets: a new structure of categories" ('Duaalsus ja sekstetid: uus kategooriate struktuur'; juhendaja Kalevi Kull).
Alates 2009. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis filosoofia dotsendina.
Andres Luure on tõlkinud eesti keelde filosoofilist kirjandust, teiste seas Aristotelese, Immanuel Kanti, Ludwig Wittgensteini, Jürgen Habermasi ja Gilbert Ryle'i teoseid.
Ta oli eestikeelse Vikipeedia esimene eestlasest kaastööline.
Laatre külanõukogu

Laatre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.  
Laatre külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Tõlliste vallas. Külanõukogu keskus asus Tsirgulinna alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Laatre külanõukogu 1950 septembris Valga rajooni koosseisu.
1954 juunis Laatre külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Tõlliste külanõukoguga.
Kolmesaja kolmekümne viie aastane sõda

Kolmesaja kolmekümne viie aastane sõda (hollandi keeles Driehonderdvijfendertigjarige Oorlog) oli aastatel 1651–1986 Suurbritannia koosseisu kuulunud Scilly saarestiku ja Hollandi vahel toimunud ühegi lasuta sõda, mis formaalselt kestis 335 aastat.
Teise Inglise kodusõja käigus saarestikku pagenud rojalistide laevastik oli kahjustanud tugevalt Inglise parlamendi pooldajatega liitunud Hollandi kaubalaevu. Saades märtsis hüvitust taotlevale nõudele eitava vastuse, kuulutas Holland saarestikule sõja. Kuna juunis alistus rojalistide laevastik parlamendi pooldajatele, lahinguteni Hollandiga ei jõutudki. Holland, kes oli sisuliselt rojalistidega sõjajalal olnud, ei vaevunud ametlikult rahu välja kuulutama. Müüdile või pigem anekdoodile, et ikka on veel käimas sõda, tegi lõpu rahuleppe sõlmimine ja 17. aprillil 1986 välja kuulutatud rahu.
Mārtiņš Freimanis

Mārtiņš Freimanis (7. veebruar 1977 Liepāja – 27. jaanuar 2011 Riia) oli läti laulja, helilooja, laulukirjutaja ja näitleja.
Aastal 2003 esindas ta ansambliga F.L.Y. Eurovisiooni lauluvõistlusel Lätit lauluga "Hello From Mars". Freimanis kirjutas duetile Valters & Kaža loo "The War Is Not Over", mille duett esitas edukalt 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, saades finaalis 5. koha.
Liigesevõie

Liigesevõie ehk sünoovia (ladina keeles synovia) 
on osade loomade sünoviaalliigeste liigeseõõntes paiknev bioloogiline kehavedelik, mida eritab sünoviaalkile.
Liigesevõide maht ning biokeemiline ja histoloogiline koostis võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Liigesevõide funktsioonideks on liigesekõhre toitmine ja liigesepindade niisutamine ning liigese ainevahetuses osalemine.
Liigesevõie sisaldab vett, valke, ensüüme, hüalüroonhappeid, mineraalaineid, suhkrut, mikroelemente (nagu näiteks alumiinium, nikkel, koobalt, kaadmium jt) ja rakke. 
Pole teada kas liigesevõide koostis on liigeseõõntes sama või on selle koostis õõntes varieeruv.
Termini "sünoovia" võttis kasutusele šveitsi päritolu arst ja loodusteadlane Paracelsus 1520. aastal, kirjeldamaks kehavedelikke, mis meenutasid munavalget (läbipaistev, limane, veniv).
Liigesevõie on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica.

Patoloogia

Liigeseõõntesse võib lisaks liigesevõidele koguneda ka verd ja mädanikku, kuid neid seostatakse patoloogiliste protsessidega.
Urtijëi

Geograafia

Urtijëi külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Villnöß, Lajen ja Santa Cristina Gherdëina.

Ajalugu

Ladiinikeelne nimi Urtijëi tuleb ladinakeelsest sõnast urtica ja sufiksist -etum tähendusega 'Nõgeste paik'.
Aastatel 1860–1914 koges Urtijëi olulist majanduskasvu tänu peamise maantee avamisele, mis ühendas Val Gardenat peamise raudteega; selle tulemusena õitses kohalik puidutööstus. Rahvusvaheline turism arenes Dolomiitide avastamise kaudu esmalt Inglise turistide poolt, ja neile järgnesid külastajad teistest Austria-Ungari osadest, samuti Saksa keisririigist. Praegu põhineb linna majandus peamiselt talvisel suusaturismil, suvisel matkaturismil ja puidutöötlemisel.

Kogukond

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 84,19% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 9,30% saksa keelt ja 6,51% itaalia keelt.
Laser (jahiklass)

Laserivalem

Laserite jahiklasside liidud ja tootjad rõhutavad laserite kasutamist põhjendusega, et ostes ühe paadi, saab seda taglastada kolme erineva suuruse purjega, mis võimaldab sama paadikere kasutust erinevas vanuses ja kaalus.
Otrøelva

Otrøelva on jõgi Norras Opplandi maakonnas. 
Jõgi voolab välja Otrøvatnetist. Yljaga ühinedes moodustab see Begna jõe.
Johannes Riives

Johannes Riives (aastani 1918 Rivis, 1919–38 Rives, 31. detsember 1895 Meeri vald, Tartumaa – 19. aprill 1971 Saint John, New Brunswick, Kanada) oli Eesti arstiteadlane, neuroloog ja neurokirurg.

Elulugu

Johannes Riives oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1915 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi, õppis 1915–18 Petrogradi Sõjameditsiini Akadeemias ja lõpetas 1922 TÜ arstiteaduskonna; meditsiinidoktor (1927, TÜ), väitekiri "Histoloogilised muutused kesknärvikavas eksperimentaalse neerupealiste puudulikkuse toimel". Täiendas end 1922–23 ja 1925–26 Pariisis, 1931–32 Rockefelleri fondi stipendiaadina USA-s, 1936–37 Rootsis, Inglismaal ja Saksamaal. Osales 1918–19 Vabadussõjas. Oli 1922–24 TÜ närvikliiniku nooremassistent, 1925–28 vanemassistent, 1928–38 eradotsent, 1938–40 dotsent, 1940–44 neuroloogia professor, 1943 Tallinna Neurokirurgia Haigla juhataja, 1943–44 TÜ närvikliiniku juhataja. 
Asunud 1944 Rootsi, oli jaoskonnaarst. Aastast 1948 Kanadas ja 1948–71 New Brunswickis Lancasteri, Campelltoni ja St. Johni haigla neuroloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: neuroloogiline sümptomatoloogia ja neurokirurgiline ravi. 37 teadustrükist.
Koodilaiv

Koodilaiv või laivkoodimine (inglise keeles live coding performance) on programmeerimise etenduslik vorm, kus arvutiprogrammi koostamine ja selle käitamine on ühendatud tervikuks. Tüüpilisel etendusel näidatakse interaktiivselt toimetatavat programmikoodi ekraanil ning jälgitakse samal ajal selle väljundit, nt heliteost.
Laivkoodimine on enamasti improvisatsiooniline ning seda viljeldakse digitaalse heli ja pildiloome vallas, aga ka laiemalt digitaalses meedialoomes ning seadmete ja robotite, aga ka inimeste juhtimisel algoritmilistes tantsu-, luule- jm etendustes. Laivkoodimist kasutatakse ka hariduses.
Eestis on laivkoodimise edendamisega tegelenud Alo Allik ja Kristi Jaason.
Nasari Belousov

Nasari Belousov (ka Nazar Beloussov; 19. oktoober 1895 Tartu – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti advokaat.
Ta lõpetas 1931. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta võitles Loodearmee koosseisus Vene kodusõjas ja Eesti sõjaväes Vabadussõjas.
1932–1938 oli Nasari Belousov vandeadvokaat Georg Posti abi ja 1938–1940 vandeadvokaat Tartus. 
Vangistati Tartus 2. oktoobril 1940 ja viidi Venemaale.
Telisna alumine päevamärk

Telisna alumine päevamärk on päevamärk Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Telise külas.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 4′ 10″ N, 23° 25′ 54″ E.
Kivist püramiidtorni kõrgus jalamist on 6 meetrit.
Tuletorn moodustab liitsihi Telisna ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 416 meetrit ja sihi asimuut on 154°.
Päevamärk ehitati 1910. aastal.
Märgi number VTA nimekirjas oli 437.