A

Hääldus

Nii eesti ja ladina tähestiku A kui ka kreeka tähestiku alfa annavad edasi häälikut a  (eesti keeles ümardamata madal tagavokaal). 
Eesti keeles märgitakse pikka a-häälikut kahekordse a-tähega (aa), vanakreeka ja ladina keeles märgiti vastavalt tähega alfa ja A nii lühikest kui ka pikka a-häälikut, mis vastasid foneemidele /a/ ja /a:/. 
A kõlab eri keeltes erinevalt. A-täht ei pruugi tähistada sama häälikut mis kreeka alfa ning võib ka ühes ja samas keeles tähistada mitut häälikut. Näiteks inglise keeles võib see tähistada umbes 12 eri häälikut. 
A-tähe kõige levinumad häälikulised vasted on ümardamata madal tagavokaal (/ɑ/) ja ümardamata madal keskvokaal (/a/).

Inglise keel

A-täht märgib inglise keeles tavaliselt ümardamata vaegmadalat eesvokaali [æ] (nagu sõnas pad), ümardamata madalat tagavokaali [ɑː] (nagu sõnas father) või diftongi [eɪ] (nagu sõnades ace ja major; hääldus võib murdeti olla erinev). Viimane hääldus on tekkinud Suure Vokaalinihke tagajärjel.

Foneetilised tähestikud

Tähestikus IPA tähistavad A-tähe variandid mitmesuguseid täishäälikuid. 
Tähestikus X-SAMPA tähistab suurtäht A ümardamata madalat tagavokaali ja väiketäht a ümardamata madalat eesvokaali.

Koodid

Tähe A ASCII-kood on 65 ja tähe a ASCII-kood on 97.
Unicode'is on tähe A kood U+0061 ja tähe a kood U+0041.

Sagedus

Eestikeelses tekstis on a-täht kõige sagedasem. 
Inglise keeles on a-täht sageduselt kolmandal kohal, hispaania ja prantsuse keeles 2. kohal.

Kultuur

Voltaire'i sõnul on a-tähest peaaegu kõigil rahvastel saanud püha täht, sest ta on esimene.

Tähistused ja lühendid

Süllogismide puhul kasutatakse tähte A sümbolina, mis tähistab üldjaatavat otsustust üldkujuga "kõik x on y." Tähti I, E ja O kasutatakse vastavalt osajaatavate otsustuste ("mõned x on y"), üldeitavate otsustuste ("ükski x ei ole y") ja osajaatavate otsustuste "mõned x ei ole y") tähistamiseks. Nende tähtede kasutamise põhjendamiseks viidatakse tavaliselt vokaalidele ladina keele tegusõnades affirmo 'jaatan' ja nego 'eitan'. Nende sümbolite kasutamine ulatub tagasi 13. sajandisse, mõne uurija arvates koguni kreeka loogikuteni. 
Matemaatikas ja loogikas kasutatakse üldisuskvantori ülesmärkimiseks pea peale pööratud A-tähte ∀ (lühend inglise keele sõnast all 'kõik'; selle võttis 1913 kasutusele Bertrand Russell). Seda loetakse "kõikide ... puhul". Näiteks ∀x x+x=2x  tähendab 'kõikide x puhul x+x=2x '.
Matemaatilistes võrrandites kasutatakse tähte a tavaliselt esimese konstandi (tuntud arvu), näiteks koefitsiendi märkimiseks. Järgmised konstandid on sel juhul b ja c. Muutujaid (tundmatuid) tähistatakse selles seoses tähtedega x, y ja z. 
Tähti a, b, c jne kasutatakse ka loeteludes järjekorranumbrite 1, 2, 3 jne asemel, tavaliselt kujul a), b), c) jne. 
Suurtähte A kasutatakse geomeetrias esimese punkti tähistamiseks joonisel. Järgmisi punkte tähistatakse B, C jne.
Loogikas kasutatakse tähte A ka esimese termini tähistamiseks.
Kuueteistkümnendsüsteemis on A või a number väärtusega 10.
A tähistab voolutugevuse mõõtühikut amprit.
a tähistab pindala mõõtühikut aari ja aja mõõtühikut aastat (ladina keeles annus).   
a- tähistab ka SI-süsteemi eesliidet ato- ehk 10⁻¹⁸.
A oli 1957. aastani argooni tähiseks.
Muusikas tähistab a nooti la.
A on ettevõtte Agilent Technologies Incorporated börsisümbol.
Daatumites tähendab A. või a. anno (ladina keeles 'aastal').
Kella reguleerimispaneelil tähendab lühend A avancer (prantsuse keeles 'kiiremaks panna') ja lühend R. retarder (prantsuse keeles 'aeglasemaks panna').
Müntidel tähendab A riigi peamist rahapaja (Körmöc, Viin, Pariis, Berliin).
A on Austria mootorsõidukite eraldustunnus.