google/wiki40b huggingface dataset:
Kiikla mõis

Kiikla mõis (saksa keeles Kiekel) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Mõis paiknes tänapäeva Ida-Viru maakonna Toila valla territooriumil.
Mõisa keskus asus Kiikla külas.

Mõisakompleks

Tõenäoliselt koosnes mõisakeskus algselt palkehitistest. Mõisa peahoone kivist keldrikorrus, mis kandis puidust põhikorrust, rajati ilmselt 18. sajandi keskel. Suurem osa mõisakompleksi puithoonetest asendati kiviehitistega Rosenite valitsusajal 18. sajandi teisel poolel.
1832. aastal rajati klassitsistlikus stiilis ühekorruseline kivist peahoone, mille keskosa ilmestab madal kolmnurkfrontoon. 19. sajandi lõpus valmis härrastemaja ühes otsas asuv historitsistlik palkon.
Eesti NSV ajal kuulus endine mõisa härrastemaja kolhoosile Juuni Võit. Hoones asusid kolhoosi kontor, kultuurimaja, postkontor ning korterid.
Üle auringi asuvad ait, tall-tõllakuur ja muud kõrvalhooned.
Mõisakeskuses on olnud kolm tiiki. Regulaarpargi idapoolses servas olnud tiigi jagas kahte ossa sellest üleviiv sild. Sild oli parki läbiva allee jätkuks. Allee kulges mööda härrastemaja telge ja lõppes nn peekri- või karikapaviljoniga. Tänapäeval on nii tiik, sild kui ka paviljon hävinud, küll on aga säilinud pargitee. Endise mõisa härrastemaja taga on alles pärnaallee. Kahest Kiikla mõisa viinavabriku juures olevast tiigist on säilinud vabrikupoolne, suurem tiik. Viinavabrik on nüüdseks varemeis.
Raul Haaristo

Raul Haaristo (sündinud 1954) on eesti filminäitleja. Ta on mänginud Vipperi rolli filmis "Kevade".
Hiljem on ta töötanud Tamrex Ohutuskeskuses tuleohutusasjatundjana.
PD-1

PD-1 ehk programmed cell death 1 ehk CD279 on valk, mida ekspresseerivad mitmed lümfoid(-immuun)süsteemi rakud.
PD-1 ekspressiooni indutseerivad T-rakkude retseptorid ja seda ekpresseerivad tümotsüüdid, CD4+ T-rakud, CD8+ T-rakud,
loomulikud tappurrakud, monotsüüdid, dendriitrakud, B-rakud.
PD-1 käitub ka immuunretseptorina.
PD-1 täpsed funktsioonid pole selged. Arvatakse, et valk funktsioneerib seondudes ligandide PD-L1 ja PD-L2-ga. Valk reguleerib T-rakkude aktivatsiooni (immunoloogiline sünaps) ja võimalik, et osaleb raku programmeeritud surma esilekutsumises ja kaitseb rakke autoimmuunsuse eest.
Arvatakse, et PD-1 puudumine mõjub tüümuse arengule ebasoodsalt.
Inimestel kodeerib seda valku PDCD1 geen.
PD-1 puudulikkusega inimestel seostatakse mitmeid autoimmuunhaigusi, näiteks süsteemne erütematoosluupus, reumatoidartriit, Gravesi tõbi, I tüüpi diabeet, polüskleroos, liigesejäikuslik lülipõletik, aga ka müokardi infarkt.
Arvatakse, et PD-1 üleekspresseerimine mängib rolli sarkoidoosi patogeneesis.
PD-1 osaleb aga ka kroonilistes põletikukolletes ja soodustab teatud vähirakkude levikut organismis.
Poliitiline Kirjandus

Poliitiline Kirjandus oli Eesti NSV kirjastus, mis asutati 1940. Kirjastus tegutses Tallinnas, 1941-1944 Leningradis. Kirjastus kirjastas ühiskondlik-poliitilisi teoseid, sh marksismi-leninismi käsitlevaid teoseid. 1941 kirjastas kirjastus ka mitut ajakirja, nt Bolševik ja Noor Leninlane.
Kirjastus kuulus Eesti Riikliku Kirjastuskeskuse koosseisu.
1949 ühendati kirjastus koos mitme teise kirjastusega uue loodud kirjastusega: Eesti Riiklik Kirjastus.
Suure-Kullamaa mõis

Suur(e)-Kullamaa mõis (saksa keeles Groß-Goldenbeck) oli poolmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Mõis oli varem rüütlimõis.
Haradziečna

Ajalugu

31. juulil 1812 toimus Haradziečna all lahing kindral Aleksander Tormasovi juhitud Vene vägede ja Karl Philipp zu Schwarzenbergi ning Jean-Louis-Ébénézer Reynieri juhitud 40 000-mehelise väesalga vahel. Tänu vastaste vigadele õnnestus Tormasovil 18 000 mehega terve päeva rünnakutele vastu pidada ja öösel taanduda. Selle lahingu mälestuseks rajati külla aastal 1825 õigeusu kirik.
Andres Jaadla

Poliitiline tegevus

Alates 1993. aastast oli ta Rakvere linnavolikogu liige, aastatel 1993–1996 valimisliidu "Rakvere Linna Kodanik" ja aastatel 1996–2009 valimisliidu "Kodulinn Rakvere" nimekirjas.
2004. aastal astus ta Eesti Reformierakonda. Alates 2005. aastast oli ta valimisliidu Kodulinn Rakvere liige.
2007. aastal kandideeris ta Eestimaa Roheliste nimekirjas Riigikokku. 11. märtsil 2009 võeti Jaadla aga Reformierakonda tagasi.
2013. aasta kohalikel valimistel valiti Jaadla valimisliidu "Rakvere Rahva Kogu" nimekirjas taas Rakvere linnavolikogu liikmeks.

Korruptsioonisüüdistus

Märtsis 2011 saatis Viru ringkonnaprokuratuur kohtusse kriminaalasja, milles süüdistas Jaadlat korruptsioonivastases seaduses kehtestatud toimingupiirangute korduvas teadvas rikkumises suures ulatuses aastatel 2007–2008. Andres Jaadla mõisteti süüdi korruptsioonis süüdi veebruaris 2012.
Augustis 2012 teatas ta jätkuva kohtuvaidluse tõttu Rakvere linnapea ametist tagasi astumisest. Augustis 2013 astus ta Reformierakonnast välja.

Muu ühiskondlik tegevus

Jaadla oli Eesti Korteriühistute Liidu asutaja ja juhatuse esimees aastatel 1997–2002 ning jätkas Rakvere linnapeaks saades juhatuse liikmena.
Ta on ka punkbändi Süütu Vanaema liige (kitarrist) ja suures osas tema toetusel korraldati 2008. ja 2011. aastal Rakveres punklaulupidu.

Sporditegelasena

Jaadla on alates 2006 aastast Eesti Sumoliidu president. Tema toetusel ja eestvedamisel korraldati Rakveres 2006. aastal juunioride maailmameistrivõistlused sumos (esimene väljaspool Jaapanit) ja 2008. aastal juunioride ja täiskasvanute maailmameistrivõistlused sumos.
Lisa Simpson

Lisa Marie Simpson on joonissarja "Simpsonid" tegelane, Homer ja Marge Simpsoni tütar ning Barti ja Maggie õde. Lisa on kaheksa-aastane. Lisa on kooli targim tüdruk.
Ta on taimetoitlane ja budist. Ta oskab rootsi, prantsuse, itaalia, saksa ja hiina keelt. Ta saab aru albaania ja hispaania keelest. Lisa on väga nutikas ning erinevalt Bartist naudib kooliskäimist. Tal on peas 8-sakiline blond soeng.
Lisa sai oma nime Simpsonite looja Matt Groeningu noorema õe Lisa Groeningu järgi. Lisa Simpsonile annab hääle näitleja Yeardley Smith.
Alguses ei olnud Lisa taimetoitlane, kuid osas "Taimetoitlane Lisa" oli Paul McCartney nõudmiseks külalisnäitlejana mängimiseks, et Lisa jääks taimetoitlaseks kogu sarja jooksul, mitte nagu tavaliselt situatsioonikomöödiates, kus mõni osa hiljem on kõik jälle nagu enne, ning sarja kirjutajad nõustusid. Lisa taimetoitlaseks hakkamine on üks väheseid püsivaid muutusi Simpsonite sarjas.
Nõmme tuulik

Nõmme pukktuulik asub Hiiumaal Harju külas.
Tuulik valmis aastal 1781. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.
Samas Harju külas asub ka Rätsepa tuulik.
Cyril Svoboda

Cyril Svoboda (sündinud 24. novembril 1956 Prahas) on Tšehhi poliitik. 2009. aasta mais valiti ta uuesti Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei (KDU-ČSL) esimeheks (oli sellel ametikohal ka aastatel 2001–2003).
Svoboda õppis 1976–1980 Karli ülikooli õigusteaduskonnas ning töötas peale seda juristi ja notarina. Poliitilist karjääri alustas 1990. aastal asepeaministri nõunikuna. KDU-ČSL-i liikmeks astus 1995. aastal. Oli Mirek Topoláneki teises valitsuses algselt portfellita ja hiljem kohaliku arengu minister. 1998. aastal oli ta Josef Tošovský valitsuse välisminister ja ühtlasi Tšehhi Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise tingimuste üle peetud läbirääkimiste delegatsiooni juht.
Svoboda on avaldanud õigusalaseid seaduste kommenteeritud väljaandeid, õigusõpiku ja õigusalaseid artikleid. Tema abikaasa on arst ja neil on neli poega, sealhulgas kaksikud. Cyril Svoboda äravahetamiseni sarnane kaksikvend Josef töötab rahandusministeeriumis.
Ahervare

Ahervare ehk ahervars (ka ahivars, ahemurd, ahermurd) on Eesti rahvakultuuris ohverdamispaigana kasutatud kivihunnik.
Vastutav toimetaja

Vastutav toimetaja on ajakirjanduses isik, kes vastutab väljaande sisu eest, et see oleks kooskõlas asjakohaste seadustega.
Ajalooliselt kasutati vastutava toimetajana ka nn varitoimetajat (saksa keeles Sitzredakteur, :de). Varitoimetaja oli ajakirjanduslikult kõrvaline isik, kes esindas väljaannet kohtuprotsessides ja väljaande süüdimõistmise korral kandis varitoimetaja ka vanglakaristust.
Dieter Pfaff

Dieter Pfaff (2. oktoober 1947 – 5. märts 2013) oli saksa näitleja. 
1984 kuni 1996 mängis Otto Schatzschneiderit saksa krimiseriaalis "Der Fahnder". Eesti tuntud eelkõige kui peategelane Hans Sperling telesarjas "Paks boss". On mänginud ka kahes rootsi mängufilmis "Flickan i jordkällaren" ja "Den japanska shungamålningen" politseinik Martin Becki. Õpetas aastatel 1983–1990 Grazi Muusika- ja Näitekunsti Ülikoolis näitlemist.
Pfaffil ja ta naisel Eva Marial on 1979. aastal sündinud kaksikud Johanna ja Maximilan.
2012. aastal diagnoositi tal kopsuvähk, Pfaff suri 5. märtsil 2013 65-aastasena.
Josephine (Taani printsess)

Josephine, Taani printsess, Monpezat' krahvinna (Josephine Sophia Ivalo Mathilda; sündinud 8. jaanuaril 2011) on Taani kroonprints Frederiki ja Taani kroonprintsess Mary neljas ja ühtlasi noorim laps. Printsessil on kaksikvend prints Vincent.
Printsess on Margrethe II ja prints Henriku seitsmes ja noorim lapselaps.
Josephine on troonipärilusjärjekorras oma isa ja vanema venna prints Christiani, vanema õe printsess Isabella ning vanema kaksikvenna prints Vincenti järel viiendal kohal.

Sünd

Printsess sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas (Rigshospitalet) kell 10.52. Ta kaalus 2,44 kg ja oli 46 cm pikk.
Sama päeva õhtul lasti Kronborgi lossist ja Holmeni mereväebaasist printsessi auks 21 kahuripauku.

Ristimine

Printsess ristiti 14. aprillil 2011 Holmeni kirikus ja ta sai nimeks Josephine Sophia Ivalo Mathilda. Tema ristivanemad on Taani printsess Marie, prints Carlo, emapoolne tädi Patricia Bailey, Bendt Wedell, Birgitte Handwerk ja Josephine Rechner.
Paul Maurach

Paul Maurach (25. september/7. oktoober 1862 Põltsamaa – 17. august/29. august 1895 Põltsamaa) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastal 1874 Viljandis Gustav Max Schmidti erakoolis ja aastatel 1876–1881 Liivimaa Maagümnaasiumis (Viljandis). Aastatel 1881–1882 töötas ta koduõpetajana von Wahli juures Pajusi mõisas. Aastatel 1882–1888 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Laiuse Püha Jüri koguduses Paul Roderich Bidderi juures. Ordineeriti 18. veebruaril/2. märtsil 1890 Riias õpetajaks.
Ta oli aastatel 1890–1891 Vändra Martini koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1891–1895 oli ta (introdutseeriti 10. märtsil/22. märtsil 1891) Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Carl Peter Maurach oli Paistu Maarja koguduse ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja, vanaisa Christoph Martin Lobegott Maurach oli Paistu Maarja koguduse õpetaja.
Athelstan

Aethelstan (Æþelstān) (umbes 895 Wessex – 27. oktoober 939) oli Inglismaa kuningas aastail 924–939.
Ta oli Edward Vanema ja Mercia printsessi Ethelfleda (Æthelflæd) poeg.
Tema valitsusajal toimusid väga olulised poliitilised arengud, mis mõjutasid kogu 10. sajandit.
Idaprovints (Rwanda)

Loodus

Maapind tõuseb põhja suunas.
Piiri Tansaaniaga moodustab Kagera jõgi. Idapiiri ääres on hulk järvi, sealhulgas Ihema, Cyambwe, Nasho, Hago, Rwanyakizinga. Lõunaosas on Mugesera, lõunapiiril Rweru järv ja Lõuna-Cyohoha järv, keskosas Muhazi.
Provintsi alal asub Akagera rahvuspark.
Andries Nieman

Elukutselisena

Nieman poksis novembrist 1952 kuni novembrini 1956 elukutselisena. Ta osales kokku 10 kohtumisel, millest võitis 8 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist.
Kollektiivse tegevuse probleem

Kollektiivse tegevuse probleem on kollektiivse tegevuse käigus tekkiv sotsiaalne dilemma. Igal grupi liikmel on valik, kas osaleda kollektiivses tegevuses grupi ühise hüve saavutamiseks. Tal on kasulikum hoiduda kollektiivsest tegevusest, kuigi tegevuse eesmärk on grupile kasulik. Asi on selles, et kui teised teevad koostööd, siis kollektiivse tegevusega saadud hüvedest saavad osa kõik, sõltumata individuaalsest pingutusest ja kulust. Kui aga teised ei tee koostööd, siis avalikku hüve ei saavutata ning individuaalsed tegevused selle saavutamiseks ebaõnnestuvad.
Seda probleemi kirjeldas Mancur Olson raamatus "The Logic of Collective Action".
Meie mees Havannas

Saamislugu

Romaani idee tuli Greene'il Tallinnas, mida ta külastas 1934. aastal.  Esialgu pidi tegevus aset leidma Tallinnas, kuid pärast sõda viis Greene tegevuse üle natsionaalsotsialismi ajastust üle külma sõja õhustikku, et lugu saaks olla naljakas.
Augustis 1941 asus Graham tööle Briti salaluures (Secret Intelligence Service). Seal sai ta teada kaksikagent Garciast Lissabonis, kes söötis Saksamaale ette valeinformatsiooni, teeseldes, et tal on agendid mitmel pool Inglismaal, ning mõeldes relvajõudude liikumised ja operatsioonid kaarte ja muid abimaterjale kasutades ise välja. Garcia oli romaani peategelase Jim Wormoldi prototüüp.

Süžee

Romaani tegevus toimub Kuubal mõni aeg enne seda kui Fidel Castro kukutas Fulgencio Batista režiimi.
Tolmuimejaid valmistava firma esindaja, Suurbritannia kodakondsusega James Wormold (Jim Wormold), kellel on  oma pood, tutvub oma poes Briti luureteenistuse töötaja Hawthorne'iga, kes värbab ta raha eest luureagendiks. 
Wormoldi abikaasa on ta ammu maha jätnud, asudes oma armukesega elama USA-sse. Wormold elab koos oma 17-aastase tütre Millyga. Agendiks hakkab Wormold selleks, et täita oma tütre soove, sealhulgas hobuse ost, milleks tal muidu raha ei jätku. Samuti tahab ta tütart Šveitsi õppima saata.  
Wormold hakkab agente välja mõtlema, esitades agentidena väljamõeldud inimesi ning inimesi, keda ta teab ainult nimepidi.

Dramatiseeringud

Aastal 1959 lavastas Carol Reed romaani järgi filmi "Meie mees Havannas", kus peaosa mängis Alec Guinness. Stsenaariumi kirjutas Graham Greene ise.  
Clive Francis on kirjutanud romaani põhjal näidendi, mille esietendus oli 23. augustil 2007 Guildfordis Yvonne Arnaud' Teatris.
Kodasoo–Kaberla tee

Kodasoo–Kaberla tee (registrinumbriga 11104) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 3,6 km.
Tee saab alguse Tallinn–Narva maantee kolmekümne teisel kilomeetril Kodasoo külas. Tee läbib Kodasoo ja Kaberla küla. Tee lõpeb Jõelähtme–Kemba tee kolmeteistkümnendal kilomeetril Kaberla külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Ühtegi bussipeatust teele ei jää.
Tee on kaetud Kodasoo liiklussõlme piirkonnas asfaltbetoonkattega, ülejäänu on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Teega ristub esimesel kilomeetril üks Kodasoo liiklussõlme ühendusteedest.
Uno Laur (muusik)

Uno Laur (sündinud 8. juunil 1961 Rakveres)) on Eesti muusik, punkansamblite Must Mamba ja Röövel Ööbik endine solist.
Eesti aasta auto

Eesti aasta auto on aunimetus, mida antakse ajakirja Tehnikamaailm algatusel alates 2000. aastast. 
Esimesel korral selgus võitja rahvahääletuse teel. Alates 2002. aastast selgitab parimad välja autoajakirjanikest žürii.
Seni on autotootjatest edukaim olnud Škoda, kes on võitnud selle nimetuse neljal korral: aastatel 2007, 2009–2010 ja 2016. Kolmekordne võitja on Opel (2011, 2017 ja 2018).
34th Street

34ᵗʰ Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
East Riveri vahetus läheduses asub tee ääres New Yorgi Eesti Maja.
Yusuf Saad Kamel

Yusuf Saad Kamel (araabia keeles Yūsuf Sa‘d Kāmil يوسف سعد كامل ), algse nimega Gregory Konchellah (sündinud 29. märtsil 1983 Keenias Narokis) on masai päritolu 800 m ja 1500 m jooksja, kes esindab nüüd Bahreini.

Isiklikku

Yusuf Saad Kamel on 178 cm pikk ja kaalub 67 kg. Tema isa Billy Konchellah on 800 meetri jooksus kahekordne maailmameister (1987 ja 1991).
Blondiini armastus

Süžee

Zruč nad Sázavou on mitme kergetööstusettevõttega linn ja linnaelanike hulgas on ülekaalus naised. Vabriku juhtkond korraldab oma töötajatele kohtumisõhtu reservväelastega. Kohtumisõhtu kujuneb kohati üsna koomiliseks. Kingavabrikus töötav Andula saab tuttavaks Prahast kohale sõitnud muusikust noormehe Mildaga. Nad veedavad kohalikus hotellis koos öö. Lahkudes annab Milda Andulale oma aadressi, kuid ei mõtle seda kuigi tõsiselt. Samuti jätab ta rääkimata, et elab väikeses korteris koos oma vanematega. 
Ühiselamus elav Andula ei ole oma eluga rahul. Ta jätab oma peigmehe Tonda maha ja sõidab Prahasse Milda juurde. Korraga ongi Andula kohver käes Milda vanemate korteri ukse taga ja küsib Mildat. Milda on ansambliga peol mängimas ja Andula jääb teda ootama. Milda ema on Andula tulekust tõsiselt häiritud. Milda jõuab koju hilja öösel ja on väga üllatunud, kui avastab, et tema diivanil keegi magab. Esialgu ei tunne ta Andulat üldse äragi ning pole külalise üle üldse rõõmus, kuigi ta püüab seda mitte välja näidata. Kuna Milda diivan on hõivatud, peab ta magama oma vanematega ühes voodis, mis on parasjagu koomiline. Hommikul sõidab Andula tagasi oma kodulinna. Film lõpeb sellega, kuidas ta ühiselamus räägib oma sõbrannale, kui lahe on Milda ja kui hästi nad omavahel läbi saavad.
Mafia III Soundtrack

"Mafia III Soundtrack" on 2016. aasta arvutimängu "Mafia III" heliriba.
See sisaldab 101 litsentseeritud laulu peamiselt ajastust, millal toimub mängu tegevus. Soundtrack'il on klassikalist rokki, kantrit, souli, rhythm & blues'i ning Louisianast pärit zydeco-muusikat. Heliribal on muusikat teiste seas 28 Rock'n'rolli Kuulsuste Halli kuuluvalt artistilt; heliriba lauludest 27 on olnud Billboardi edetabelis esikohal, neist 5 ("(Sittin' On) The Dock of the Bay", "Love Child", "Chain of Fools", "I Wish It Would Rain" ja "Folsom Prison Blues") olid esikohal 1968. aastal ehk aastal, mil toimub mängu tegevus. Soundtrack'i muusikat saab kuulda autoraadios, missioonide ajal, New Bordeaux' vaatamisväärsuste juures ning linna baarides ja ööklubides.
Lisaks soundtrack'ile on mängu jaoks tehtud ka originaalmuusika ("Mafia III Original Game Score"), mille autorid on heliloojad Jesse Harlin ja Jim Bonney.
Helekollane sõrmkübar

Kirjeldus

Tugevate püstiste vartega 30–80 cm kõrgune rohttaim. Varre alumine ja ülemine osa on näärmekarvane. Süstjad kuni piklikelliptilised lehed on läikivad ja peensaagja servaga. Alumised lehed ahenevad lühikeseks rootsuks, ülemised on pooleldi varreümbrised. Leherood on kaetud näärmekarvadega. Suured helekollased kellukjad õied ripuvad ühekülgses kobaras. Õitseb juulis septembris. Vili on näärmekarvane paljuseemneline kupar.
Kasvatatakse ilu- ja ravimtaimena, väga harva metsistub.
Biržai regionaalpark

Biržai regionaalpark (leedu keeles Biržų regioninis parkas) on regionaalpark Põhja-Leedus Biržai ja Pasvalysi rajoonides.
Biržai regionaalpark asub Biržai ümbruskonna karstimaastikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealset ökosüsteemi ja kultuuripärandit ning sealset omapärast karstimaastikku.
Regionaalpargile on omased arvukad langatuslehtrid, mis on tekkinud maa-aluste kipsi kihtide lahustumisel ja sellele järgnenud maapinna sisselangemisel. Põhja-Leedu karstipiirkonnas on neid üle 11 000, neist suurem osa asub Biržai regionaalpargi territooriumil. Karajimiškise maastikukaitsealale jääb üle 200 langatuslehtri. Regionaalpargi territooriumile jääb ka vanim paisjärv Leedu aladel – Širvėna, mida ületab 525 meetri pikkune puidust sild. Kaitse all on viis üksikobjekti – neli langatuslehtrit ja üks karstiallikas. Pargis kasvab 15 looduskaitsealust taimeliiki, kaitsealuseid loomaliike on seal 52 (sealjuures 9 liiki käsitiivalisi). Kirkilai küla juures asuvad veega täitunud langatuslehtrites karstijärved, kus elavad väävlibakterid. Neist suurim koosneb 30 langatuslehtrist ja selle pindala on 3,9 hektarit.
Kaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal sinine emajuur, pääsusilm, karvane naistepuna. Mitmes regionaalpargi külas kasvavad hiidmunad. Imetajatest pesitsevad pargi aladel mink, saarmas, ilves, hunt, valgejänes ja kobras. Astravase pargis pesitsevad nahkhiired, sealhulgas kääbus-nahkhiir, põhja-nahkhiir, tiigilendlane, tõmmulendlane, euroopa laikõrv ja suurvidevlane. Kaitsealustest kahepaiksetest elavad seal punakõht-unk, harivesilik ja kõre. Lindudest asustavad regionaalparki hüüp, mustviires, roo-loorkull, rändel peatuvad seal hallhani, luitsnokk-part, suurkoovitaja ja hõbehaigur. Mõnel pool pesitsevad seal ka rukkirääk, must-toonekurg, händkakk, värbkakk, sookurg, hallpea-rähn, musträhn. Selgrootutest elab seal eremiitpõrnikas. Drąseikiai kaitseala langatuselehtrites kasvavad harilik vesilehvik ja balti sõrmkäpp.
Regionaalpargis asuvad mitmed kultuuriväärtused – Biržai loss, Pabiržė alev, säilinud Biržai vanalinna osad, Ąžuolpamūšė linnamägi, Likėnai park. Säilitatakse ka mitmeid kitsarööpmelise raudtee jaamasid. Säilinud on mitmed mõisakompleksid – Astravase mõis, Pabiržė mõis, Mantagailiškise mõis, Daudžgiriai mõis.
Biržai regionaalpargi halduskeskus asub Biržais, aadressil Rotušės g. 10. Regionaalpargi pindala on 14406 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Daudžgiriai, Kirdonyse, Medomiškise ja Padaičiai botaanilised kaitsealad, Daumėnai, Drąseikiai ja Padaičiai geoloogilised kaitsealad, Upytė ja Apaščia hüdroloogilised kaitseala, Tatula, Širvėna, Kirkilai ja Karajimiškise maastikukaitsealad, Užubaliai sookaitseala, Biržai vanalinn ja Ąžuolynė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 46,5 % regionaalpargi territooriumist. Regionaalpargile alluvad ka 18 väljaspool selle territooriumit asuvat kaitseala.
Tondiraba jäähall

Tondiraba jäähall on spordikeskus Lasnamäel Tondirabas aadressil Varraku tänav 14.
Hoone kuulutati aasta betoonehitiseks 2014, millega läks konkursi peaauhind Ott Kadarikule ja Mihkel Tüürile ehk arhitektuuribüroole Kadarik Tüür Arhitektid OÜ.
Lisaks spordiüritustele (jääkeegel, iluuisutamine, jäähoki, korvpall, võrkpall jne) toimub seal ka erinevaid kultuuriüritusi (näiteks kontserdid vms).
Septembris 2014 avati seal munitsipaalalluvuses tegutsev huvikool Tallinna Spordikool.
Peaareenil on 7700 istekohta. Halli pindala on 1800 m².
Vajangu külanõukogu

Vajangu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaa Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kõde külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Vajangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu.  
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Karl Marxi nimeline kolhoos, Viktor Kingissepa nimeline kolhoos, Kalevipoja kolhoos ja Aavere Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Vajangu külas.
1960 oktoobrist Vajangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Kiltsi ja Tamsalu külanõukogu vahel nii, et Kalevipoja sovhoosi territoorium liideti Kiltsi külanõukoguga ja Tamsalu sovhoosi territoorium Tamsalu külanõukoguga.
Kildu–Oksa–Tõramaa tee

Kildu–Oksa–Tõramaa tee (registrinumbriga 24128) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Tee pikkus on 24,671 km. Tee saab alguse Kildu külas Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee 4. kilomeetril, läbib Ilbaku, Paelama ja Sandra küla ning lõppeb Tipu külas Kõpu–Tõramaa–Jõesuu tee 24. kilomeetril.