google/wiki40b huggingface dataset:
Mihhail Vedernikov

Mihhail Vedernikov (vene Михаи́л Ю́рьевич Веде́рников, sündinud 7. märtsil 1975 Viiburis, Leningradi oblastis) on Venemaa poliitik, alates  17. septembrist 2018 Pihkva oblasti kuberner .
Aastatel 2001–2005 oli ta Viiburi rajooni ja seejärel 2005–2009 Viiburi linna omavalitsuse volikogu liige. 
2006–2010 juhtis ta Leningradi oblasti seadusandliku kogu noortepalatit.
2007–2010 oli ta partei Ühtne Venemaa Leningradi oblasti täitevkomitee aseesimees.
Märtsis 2010 sai temast Venemaa presidendi regionaalpoliitika osakonna nõunik ja veebruaris 2012 osakonna ülem.
Detsembris 2012 määrati Mihhail Vedernikov president Vladimir Putini eriesindaja asetäitjaks Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas ja veebruaris 2017 – Loode föderaalringkonnas.
12. oktoobril 2017 määras president Vedernikovi Pihkva oblasti kuberneri ajutiseks kohusetäitjaks ja 9. septembril 2018 valiti ta üldrahvalikul hääletusel Pihkva oblasti kuberneriks.
Vedernikovil on naine, poeg ja kaks tütart.
Pungsammal

Pungsammal (Bryum) on perekond samblaid pungsamblaliste sugukonnast.
Pungsamblad on väiksed samblad. 
See on suurim perekond lehtsammalde (Bryopsida) klassis. Perekonnas on kokku umbes 1000 liiki, neist leidub Eestis 30 liiki.
Gösta Ekman juunior

Gösta Ekman juunior (28. juuli 1939 Stockholm Rootsi – 1. aprill 2017 Stockholm Rootsi) oli rootsi näitleja.
Ekman on mänginud teatris, filmides ja televisioonis.

Isiklikku

Ta oli Hasse Ekmani poeg ja Gösta Ekman seeniori lapselaps.
Ekman suri oma kodus raske haiguse tõttu ja ümbritsetuna perekonnast.
Tallinna Kirjanduskeskus

Tallinna Kirjanduskeskus on loodud 2. jaanuaril 2017 ning koondab Eesti kirjanike A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde pärandit. Kirjanduskeskus haldab Tammsaare ja Vilde muuseume ning osaleb aktiivselt Tallinna kirjanduselus.
Keskus on endale eesmärgiks seadnud linna kirjanduspärandi kaardistamise (mälestustahvlid, monumendid) laiemalt, samuti on asutuse missiooniks Tallinnaga oluliselt seotud kirjanike uurimine ja nende mälestuse jäädvustamine, Tallinna kuvandi käsitlemine eesti (ja ka välis-) kirjanduses, rahvusvaheliste suhete arendamine jne.
Tallinna Kirjanduskeskus on Tallinna Kultuuriameti allasutus.
Kasha Nabagesera

Kasha Jacqueline Nabagesera (ka Jacqueline Kasha; sündinud 1980) on Uganda inimõiguste ja LGBT-aktivist. Ta on LGBT-organisatsiooni Freedom & Roam Uganda (FARUG) asutaja ja tegevjuht. 2011. aastal pälvis ta Martin Ennalsi auhinna inimõiguste kaitsjatele.
Ann Tenno

Haridus ja töö

Lõpetas aastal 1971 Tartu 5. keskkooli. Aastal 1976 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna algebra erialal.
Seejärel töötas matemaatika erialal Tartu Ülikooli Majandusküberneetika kateedris ja Tallinna Tehnikaülikoolis Matemaatika kateedris kuni 1984. aastani, mil asus tööle Kultuurimälestiste Restaureerimise Projekteerimise Instituudis fotograafina. Seal töötas ta 1987. aastani. Edasi on Tenno töötanud vabakutselise fotograafina ning on oma piltidest koostatud raamatud ise kujundanud ja kirjastanud. Aastatel 2002–2005 oli Tenno ajakirja Aed peatoimetaja. Fotonäitustel esines Tenno peamiselt 1980ndatel, hiljem on tegelenud fotoraamatute jaoks pildistamise ja nende koostamisega.
Fataalne perekondlik unetus

Fataalne insomnia ehk surmaga lõppev unetus (inglise keeles fatal insomnia, FI) on äärmiselt haruldane unehäire, mis on tavaliselt pärilik ja põhjustab surma mõne kuu või aasta jooksul.

Ajalugu

Esmakordselt avastati haigus aastal 1986, kuid seda ei tuvastatud prioonhaigusena. 1992. aastal märgati haigust põhjustavat mutatsiooni PRNP geenis ning 1995. aastal demonstreeriti eksperimentaalselt ülekantavust. Prioonhaiguste eripärade tõttu on Fataalne insomnia pärilik.
India eeslik

India eeslik (ladina keeles Equus hemionus khur) on Lõuna-Aasias elav eesliku alamliik. 2016. aastal lisas Rahvusvaheline Looduskaitseliit india eesliku ohulähedaste liikide hulka.
2009. aastal hinnati india eesliku populatsiooniks 4038 isendit. 2014. aasta detsembris hinnati populatsiooni suuruseks 4451 isendit. 2015. aastal tõusis populatsioon 4800 isendini.

Elupaik

India eesliku asuala ulatus kunagi Lääne-Indiast ja Lõuna-Pakistanist Afganistani ja Kagu-Iraanini. Täna asub nende viimane pelgupaik Indias Gujarati osariigis Kutchi piirkonnas. India eeslikud eelistavad elupaigana soolakõrbeid, kuivi rohtlaid ja põõsastikke.

Bioloogia ja käitumine

India eeslikud toituvad päikeseloojangul. Nende toiduks on rohttaimed, lehed, taimede viljad, teraviljad, meskiidipuukaunad ja soolalembesed taimed.
India eeslik on üks India kiiremaid loomi. Tema kiirus võib ulatuda 70–80 km/h.
Täkud elavad kas üksi või kahe- kolmekaupa koos. Paaritumishooaeg on vihmaperioodil. Kui mära hakkab indlema, eraldub ta oma karjast koos võitluse võitnud täkuga. Mõne päeva pärast saabuvad täkk ja mära karja tagasi. Mära toob ilmale ühe vasika. Pullvasikas võõrdub emast 1–2 aastaselt, samal ajal kui lehmvasikas jääb emaga karja liikmeks. 

Ohud

Ei ole teada, kuidas india eeslikud kadusid Lääne-Indiast ja Pakistanist. India maharadžad ja Briti koloniaalvõimud ei jahtinud neid mitte kunagi, kuigi India mogulite dünastia valitsejad ja ülikud aeg-ajalt seda tegid.
Aastatel 1958–1960 tabas india eeslikuid haigus nimega surra ehk trüpanosomiaas, mida põhjustas kärbeste levitatud Trypanosoma evansi. Haigus põhjustas India populatsioonis tõsist kahju. 1961. aasta novembriks ja detsembriks oli india eeslikute populatsioon vähenenud 870 isendini.
Lisaks haigusele ohustab india eeslikku elupaikade hävitamine, kahkja meskiidipuu invasioon ja maldhari karjakasvatajatest rahva tegevuse laienemine. Liigi kaitsmisega alustati 1969. aastal ja see on aidanud tõsta populatsiooni 4000 isendini.
Autolevi

Kindlustus

2016. aastal töötas Autolevi koostöös Compensa Life Vienna Insurance Group SE-ga välja oma liiklus- ja kaskokindlustuse. Kindlustus on arendatud silmas pidades inimeselt inimesele autorendi vajadusi ning on ainus omataoline kindlustus Baltikumis.
Kahekroonine münt (1932)

Kujundus

Münt on hõbehalli värvi ja kaalub 12 grammi, läbimõõt on kolm sentimeetrit ning selle serv on sile.

Avers

Günther Reindorffi kujundatud esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp, sõnad "Eesti Vabariik" ja vermimise aasta "1932".

Revers

Georg Westenbergi kujundatud tagaküljel on Tartu Ülikooli peahoone legendiga "UNIVERSITAS TARTUENSIS 1632–1932" ning nimiväärtus "2 krooni".
Priekuļi mõis

Priekuļi mõis (saksa keeles Freudenberg, läti keeles Priekuļu muiža) oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Priekuļi piirkonnas Priekuļi vallas Priekuļis.

Ajalugu

1526. aastal läänistas Liivimaa ordumeister Wolter von Plettenberg Georg Freudenbergile mitu maatükki, millest kujunes mõis. Poola ajal liideti valdus Võnnu staarostkonnaga. Rootsi ajal läks see kantsler krahv Axel Oxenstiernale. XVII sajandi lõpul langes mõis reduktsiooni käigus riigile ja edaspidi oli see riigimõis.

Knēža karjamõis

Priekuļi ainsat karjamõisa (Kneesche) on nimetatud 1826. ja 1909. aastal. Rootsi ajal 1681. aastal oli selle asemel talu (Gesinde Knehse).

Mõisa kõrtsid

Mõisale kuulus kaks kõrtsi. 1900. aastal on nimetatud Knēža kõrtsi (Kneesche-Krug), mille kõrtsmikuks oli Andsch Zimsche. Raune kõrtsi (Raune-Krug) kõrtsmik oli Peter Purmal. Aastast 1908 oli kõrtsmikuks Jan Rumpit.

Mõisa suurus

1892. aastal kuulus riigimõisale 970 tiinu (1060 hektarit) mõisamaad ja 2553 tiinu (2789 hektarit) talumaad; mõisamaast oli õigeusu vaimuliku käsutusse antud 63 tiinu (69 hektarit). Üle 3500 tiinuse valdusena kuulus see suurte mõisate hulka. Edaspidi selle suurus vähenes tuntavalt. 1909. aastal oli selle suuruseks 540 tiinu (590 hektarit), seega oli see muutunud väikese suurusega mõisaks. Kui mõis aastal 1920 maareformi käigus likvideeriti, kuulus sellele 387 hektarit maad.

Mõisamajandus 1909. aastal

Riigimõisa majandus oli võrdlemisi laiaulatuslik. Selle meiereist turustati igal aastal Võnnusse 50 000 toopi piima. Mõisal oli kaks veskit: vesiveski Vaives ning vesi- ja tuuleveski Kunzes. Lisaks sellele kuulus mõisale kaks tellisetehast, saekaater, sindlihöövel ja lubjapõletusahi.

Mõisa nimest

Saksakeelne nimi Freudenberg tuleneb XVI sajandi maavaldaja Georg Freudenbergi nimest. Läti nimekuju on tulnud samuti mõisavaldaja järgi: lätikeelne sõna prieks tähendab rõõmu (saksa keeles Freude).
Ingólfur Arnarson

Ingólfur Arnarsoni ja tema naist Hallveigi peetakse esimesteks Põhjamaadest pärit Islandi püsivateks asustajateks. Maa asustamise raamatu (Landnámabók) järgi rajas ta oma talukoha (ja pani sellele ka nime) Reykjavíki aastal 874. Kuigi hiljutiste arheoloogiliste leidude põhjal võib oletada, et asustamine algas veidi varem, ei jää mainitud aastaarv tegelikust ilmselt kuigi kaugele.
Keskaegne kroonik Ari Þorgilsson ütles, et Ingólfur oli küll esimene Põhjamaadest pärit asustaja, kuid mainis ka, et saarel olid enne viikingeid viibinud papa'd – Iiri mungad ja eremiidid. Ta kirjutas, et viimased lahkusid, kuna nad ei soovinud elada kõrvuti vastsaabunud paganatega.
Landnáma (mis on kirjutatud kaks kuni kolm sajandit pärast asustamist) sisaldab pikka lugu Ingólfuri asumisest Islandile. Raamat väidab, et ta lahkus Norrast pärast seda, kui oli end veritasuga sidunud. Ta oli kuulnud uuest saarest, mille Garðar Svavarsson ja Flóki Vilgerðarson olid Atlandi ookeanist leidnud. Koos oma poolvenna Hjörleifr Hróðmarssoniga seilas ta Islandile. Kui maa oli nägemisulatuses, viskas ta oma tooli sambad (märk sellest, et ta oli pealik) üle parda ning andis lubaduse asuda elama sinna, kus jumalad otsustasid need maale juhtida. Tema kaks orja otsisid seejärel saare rannikut läbi kolm aastat, enne kui leidsid sambad väikesest lahest, mis sai viimaks nimeks Reykjavík.
Vahepeal oli Hjörleif oma iirlasest orjade poolt nende halvasti kohtlemise pärast tapetud. Ingólfur sai orjadele jälile ja tappis nad kohas, mille nimeks sai Vestmannaeyjar ("läänemeeste saared" – selle aja Skandinaavias tunti iirlasi kui mehi läänest).
On kirjeldatud, et Ingólfur asustas suure osa Islandi edelaosast, kuid peale tema saarele asumise ei ole tema kohta muud teada. Oletatakse, et ta asustas ka piirkonna, kuhu hiljem rajati hooned, millest sai Islandi presidentide residents Bessastaðir. Tema poeg Þorsteinn Ingólfsson oli tähtis pealik, kes olevat rajanud esimese tingi, mis oli hilisema Alþingi eelkäija.
Sarnaselt nimega Adolf, mis tähendab "aristokraatlikku hunti", saab nime Ingólfur tõlkida kui "kuninglik hunt".
Hajnali demograafiline lahkmejoon

Hajnali demograafiline lahkmejoon või lihtsalt Hajnali joon oli John Hajnali poolt väljapakutud kontseptsioon abiellumusest Euroopas.
1965. aastal avastas ungari-briti majandus- ja matemaatikaakadeemik, et kui tõmmata lahkmejoon Peterburist sirgelt Triestesse (tänapäeva Itaalias), siis see jagas 17.- ja 18. sajandil kinnistunud, kuid Teise maailmasõja eelsed, sündimuse ja pereprotsesside suhted kaheks sfääriks.

Läänesfäär

Läänepoolt iseloomustas hiline ja kõrge vallalisusmääraga nn malthuslik abielu, seega ka viljakuse suhteliselt madalad näitajad.

Idasfäär koos taskutega

Idapool, sealhulgas Vahemere piirkonna ning Iiri ja Soome nii-öelda taskutes, olid varajased kui ka kõiksed abielud tavaks, kõrget viljakust nurjas samas kõrge suremus.
Rapla mõis

Ajalugu

Alu mõisnik Hans Diedrich von Rosen müüb 26. aprillil 1705. aastal Alu mõisa Bengt Heinrich von  Bistramile, jättes enesele Alust eraldatud Rapla mõisa. Sellega saab alguse Rapla mõisa ajalugu, kuigi ta jääb kuni lõpuni Alu kõrvalmõisaks.
1717. aastal ostab mõisa Jürgen Frisell (Georg Friesel).
1741. aastal ostab Alu mõisnik Bistram Rapla mõisa tagasi.
1747. aastal läheb Alu ja Rapla mõis Tiesenhausenite kätte.
1828. aastal ostab mõisa Udellide departemang
1858. aastal omandab mõisa avalikult müügilt Otto Gustav von Lilienfeld
24. veebruaril 1894. aastal liidetakse Rapla mõis ametlikult Alu mõisaga.

Mõisakompleks

Mõis asus jõe vasakkaldal tänase Jõe tänava piirkonnas.
Tänapäevaks pole säilinud mitte ühtegi hoonet Rapla mõisast.
Ameerika Ühendriikide veinid

Ameerika Ühendriikides toodetakse veini juba alates 17. sajandist. Suurema tuntuse saavutasid USA veinid aga alles 20. sajandi teises pooles.

USA veinide ajalugu

Viinapuuistandusi hakati rajama, kasutades kohalikke viinapuusorte (põhja-viinapuu), mis olid tuntud oma jõulisuse ja kõrge saagikuse poolest. Euroopast kaasa võetud viinamarjasorte oli väga vähe. Kahjuks ei olnud kohalikest viinamarjadest toodetud vein ei stiili ega kvaliteedi poolest ligilähedanegi sellele, millega olid harjunud Euroopa kolonistid.
Euroopast kaasa toodud viinapuusordid kannatasid aga kohalike kahjurite (näiteks viinapuutäi) ja seenhaiguste käes. Tänapäevaks on praktiliselt kõik USA viinamarjasordid poogitud kohalike viinapuude juurtele, mis on viinapuutäi suhtes immuunsed.

USA veinide kvaliteedisüsteem

USA veinide kvaliteedisüsteemi nimetus on AVA (American Viticultural Area) ehk Ameerika Veinikasvatuspiirkond. Veinikasvatuspiirkondi on Ameerikas ligikaudu 200.
Soome Rahva Demokraatlik Liit

Soome Rahva Demokraatlik Liit (soome keeles: Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, lühend SKDL, rootsi keeles: Demokratiska Förbundet för Finlands Folk, tegutses 1944–1990) oli vasakpoolne katusorganisatsioon, mis osales mitmes valitsuskabinetis ja oli kaks korda (1946–1948 ja 1958–1962) Eduskunna suurim fraktsioon.
SKDL asutati Jätkusõja järel kommunistlike, sotsialistide ja muude vasakpoolsete jõudude liiduna, kuid Soome Kommunistliku Partei (SKP) liikmetel oli SKDLis alati juhtiv positsioon. Alguses tugevat positsiooni omanud vasaksotsialistid jäid SKDLis peagi väikeseks vähemuseks, kuigi näiteks liidu esimehed olid sotsialistid. Liidu esialgne eesmärk oli ühendada kõik kommunistlikud, sotsialistlikud ja liberaalkodanlikud jõud kommunistliku partei juhtimise alla.
SKDL osales Paasikivi II valitsuses, Paasikivi III valitsuses, Pekkala valitsuses, Paasio I valitsuses, Koivisto I valitsuses, Karjalaineni II valitsuses, Miettuneni II valitsuses, Sorsa II valitsuses, Koivisto II valitsuses ja Sorsa III valitsuses, ehk siis oli valitsuse liige 1944-1948, 1966-1970, 1970-1971, 1975-1976 ja 1977-1982.
Romuva

Romuva on Leedu ristiusustamise-eelsel rahvausundil põhinev usuline liikumine.
Organisatsiooni nimi Romuva on pärit Nadruvas asunud, muinaspreislaste austatud ning ristisõdijate 13. sajandil hävitatud pühapaigalt, mille asutasid kuningas Vaidevutis (457?–573) ja tema vend preester Prutenis (441?–573).

Ajalugu

Huvi muinasaegse omausu vastu hakkas tugevate katoliiklike traditsioonidega Leedus elavnema 19. sajandi keskel. Mõnede uurijate arvates inspireerisid muinasusundi huvilisi kristlikus keskkonnas visalt püsinud suvise pööripäeva pidustused. 20. sajandi teisel veerandil propageeris Leedu muinasusundit Jonas Beržanskis (1862–1936). Vilius (Wilhelm) Storosta (Vydūnas) (1868–1953) püüdis sünteesida teosoofiat ja Leedu paganlikku traditsiooni. Domas Šidlauskas-Visuomis (1878–1944) asutas usuühenduse nimega Visuomybė ('universalism') ning rajas 1929 Loode-Leedus Romuva nimelise templi.  1930 asutati meeste selts "Romuva"  ja 1932 naisselts "Romuva vestaalid". 1967 rajas Jonas Trinkūnas seltsi, mis tähistas eelkristlikke tähtpäevi, kuid nõukogude režiim suhtus uuspaganlusse väga negatiivselt, paljud selle liidrid kannatasid repressioonide all ning 1970. aastatel Romuva tegevus vaibus. Organisatsioon taasasutati 1988. 9. oktoobril 1997 pühitseti Vilniuses Jonas Trinkūnas Romuva preestriks ning sai krivise tiitli. Ameti sümboli krivule andis talle üle Leedu seimi vanim liige ning omausu aktivist Algimantas Indriunas.

Tänapäev

Vana Balti Usu Ühendus registreeriti Leedu justiitsministeeriumis mais 2002. Ühendus  koosneb Vilniuse, Kaunase ja Molėtai kogudustest, lisaks tegutsevad veel mõned kohalikud grupid. Neli Leedu seimi liiget on esinenud ettepanekuga lisada Romuva kümnele Leedu riigi poolt ametlikult tunnustatud usundile. 1995. a seaduse järgi peab uususund eksisteerima 25 aastat, et talle laieneksid riigi toetused. Leedu viimase rahvaloenduse andmetel kuulub Romuva kogudustesse u 2000 liiget.

Õpetus

Romuva usundi kesksed mõisted on harmoonia (darna) ja moraal (dora) ning looduse pühaduse ja esivanemate austamine. Romuva enda määratluse kohaselt on tegu "püüdlusega leida Leedu rahvale omaseid vahendeid hingelise valgustuse ja sisemise tasakaalu leidmiseks, olles salliv kõigi teiste usuliste liikumiste suhtes".

Sümboolika

Romuva sümbol on stiliseeritud püha tammepuu kujutis kolme paari okste ning püha leegiga. Selle alla on ruunikirjas kirjutatud sõna romove, mis tähendab Romuva järgijaid.
Toronto Peetri kogudus

Toronto Peetri kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Välis-Eesti piiskopkonna, kuni 2010. aastani Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus Torontos.
Kogudus kasutab Toronto Peetri kirikut.
Koguduse õpetaja on Mart Salumäe, juhatuse esimees on Naani Holsmer.
Gomorra (Saviano)

"Gomorra" on itaalia kirjaniku Roberto Saviano romaan. See avaldati itaalia keeles 2006. aastal.
Raamat kirjeldab Itaalia maffiaorganisatsiooni Camorra tegevust. Pärast raamatu ilmumist on autor saanud mitmeid ähvardusi ja talle määrati püsiv politseieskort. 
2008. aasta detsembriks oli raamatut maailmas müüdud üle 3 miljoni eksemplari. Seda on tõlgitud paljudesse keeltesse.
Selle järgi on tehtud film "Gomorra".
Ivi Helves

Ivi Helves (16. aprill 1934 – 21. aprill 2016) oli eesti õpetaja.
Ta töötas Viljandi 5. Keskkoolis, hiljem Viljandi Paalalinna Gümnaasiumis keemiaõpetajana.
Krisotiniib

Nimetused ja tähised

CAS-i registreerimisnumber on 877399-52-5.    
Farmakoterapeutiline rühm: kasvajatevastased ained, proteiini kinaasi inhibiitorid. 
ATC-kood: L01XE16. 
Sünonüümid: 877399-52-5, Crizotinib, PF 02341066, PF 2341066, PF-02341066, PF-2341066, UNII-53AH36668S, Xalkori.

Näidustused

Xalkori on näidustatud täiskasvanud vähipatsientidele varem ravitud anaplastilise lümfoomkinaaspositiivse (ALK-positiivse) kaugelearenenud mitteväikerakulise kopsuvähi (Non-small Cell Lung Cancer, NSCLC) (kopsuvähi vorm) raviks.

Annustamine ja ALK staatus

Enne ravimi annustamist on vajalik täpne ja kinnitatud ALK-proov (ALK-positiivse NSCLC seisundi tuvastus). 
ALK-positiivne tähendab, et vähirakkudes on defektid, mis mõjutavad teatud valgu anaplastilise lümfoomi kinaasi (ALK) tekitavat geeni.
Tõendatus peab olema määratud kogemustega laboratooriumis.
Soovitatav krisotiniibi annustamine täiskasvanud vähipatsiendil on 250 mg kaks korda ööpäevas (500 mg ööpäevas) pideva ravina.
Kui sellise tabletiravi kõrvaltoimed on talutavad, võib selliselt jätkata, kui aga patsiendil kutsub ravi esile kõrvaltoimeid ja/või soovimatuid reaktsioone, tuleb annuseid kohandada.

Manustamine

Kõvakapslid tuleks alla neelata tervelt, eelistatult koos veega ja neid ei soovitata purustada, lahustada ega avada.
Greibi söömist või greibimahla joomist tuleb vältida (võib suurendada krisotiniibi plasmakontsentratsiooni). Vältida tuleb ka naistepuna (võib vähendada krisotiniibi plasmakontsentratsiooni).

Kulud

Xalkori 200mg/N60 maksumus on varieeruv, ühe allika kohaselt 13 630,20 dollarit.

Erihoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel

Krisotiniibraviga on patsientidel kaasnenud surmaga lõppenud hepatotoksilisus, raske, eluohtlik ja/või surmaga lõppev interstitsiaalne kopsuhaigus (IKH)/pneumoniit, QT intervalli pikenemine, mis võib põhjustada ventrikulaarsete tahhüarütmiate (nt 'torsade de pointes) või äkksurma suurenenud ohtu, bradükardia, neutropeenia, leukopeenia ja surmaga lõppenud seedetrakti perforatsioon, neerukahjustus, nägemishäired ja nii meeste kui naiste fertiilsust.
Sümptomaatilise bradükardia tõttu (minestamine, pearinglus ja hüpotensioon) soovitatakse patsientidel olla ettevaatlik sõiduki ja muude seadmete juhtimise/käsitsemisega.

Vastunäidustused

Ravimi kasutamisega seoses võib esineda lootekahjustuse oht. 
Fertiilses eas naistel soovitatakse ravi ajal ja 3 kuud pärast viimast annust rakendada efektiivseid rasestumisvastaseid meetmeid.
Ajude äravool

Ajude äravool on kõrgelt kvalifitseeritud ja teadmistega tööjõu lahkumine organisatsioonidest, majandussektoritest ja/või geograafilistest piirkondadest teistesse ettevõtetesse, valdkondadesse või piirkondadesse. Seega on tegu töörände alaliigiga. Enamasti käsitletakse ajude äravoolu selle geograafiliises kontekstis (kõrgelt kvalifitseeritud tööjõu emigratsioon): ränne toimub tavaliselt elatustasemest lähtuvalt vähem arenenud piirkondadest arenenumatesse piirkondadesse ja riikidesse.
Hiinat ja Indiat peetakse arvuliselt suurima riigist välja toimuva ajude äravooluga riikideks maailmas. Üheks peamiseks "võitjariigiks" seoses ajude äravooluga peetakse Ameerika Ühendriike, kuhu rändab spetsialiste igalt poolt maailmast. Samas võib ajude äravool kujutada ohtu arenenud riikidele, see põhjustab ka konkurentsi kvalifitseeritud tööjõu nimel. Ajude äravool on iseloomulik ka endistele idabloki riikidele Ida-Euroopas, Eestist hoogustus see seoses Euroopa Liiduga liitumisega 2004. aastal. Ajude äravoolu peetakse tihti emigratsioonimaale negatiivseks nähtuseks, mille vastu on mõistlik nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil tegutseda.  Ajude äravooluga kaasnevaks negatiivseks aspektiks võib olla nn ajude raiskamine (brain waste) – see on olukord, kus kõrgemalt haritud tööjõud lahkub majanduslikult arenenumasse riiki ning töötab seal madalamat kvalifikatsiooni nõudvatel ametitel, kuna see võimaldab paremat palka teenida.
Ajude äravool on samas mõistetav inimressursi ekspordina. Tihti saadavad võõrsile tööle läinud töölised osa teenitud rahast tagasi kodumaale ning panustavad seeläbi kodumaa majandusse. Samuti võib ajude äravooluga kaasneda ringmigratsioon (circular migration), mille käigus välismaale läinud töölised tulevad hiljem tagasi kodumaale või hakkavad elama kahes riigis või piirkonnas. Seeläbi võib esialgu tööjõudu kaotanud piirkond hiljem kasu saada läbi võõrsil omandatud väliskogemuse.

Etümoloogia

Mõiste "ajude äravool" (brain drain) leidis tõenäoliselt esimest korda tööjõu rände kontekstis kasutamist 1950. aastate alguses Londoni Kuningliku Seltsi esindaja poolt, kes viitas väljendiga haritud tööjõu liikumisele sõjajärgsest Euroopast Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. Vastandtähendusega sõnana võeti hiljem kasutusele mõiste "ajude juurdevool" (brain gain).

Ajude äravool Eestist

Ajude äravoolu on Eestis alates 1990. aastate algusest peetud oluliseks probleemiks. Teatav kvalifitseeritud tööjõu lahkumine kaasnes Nõukogude Liidu lagunemisega, mil paljud vene päritolu inimesed lahkusid Venemaale. Teise ajude äravoolu laine alguseks võib tinglikult lugeda Eesti liitumist Euroopa Liiduga 2004. aastal. On väidetud, et spetsialistide äravoolu palju ei esine, sest Eesti ei ole suuteline maailmatasemel spetsialiste tootma. Samas on vastu argumenteeritud, et Eestile on iga kõrge kvalifikatsiooniga töötaja riigi väiksuse tõttu väga oluline.
Venjamin Gulst

Venjamin Gulst (vene keeles Вениамин Наумович Гульст) (27. juuni 1900 Mõkolajiv, Hersoni kubermang – 1972 Moskva, NSV Liit) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu riikliku julgeoleku- ja siseasjade organite juhtivtöötaja, 1941. aastal Eestis juuniküüditamise üks läbiviijaid, Lavrenti Beria lähedane isik.

Isiklikku

Tema poeg Valentin Gulst (Гульст Валентин Вениаминович, sünd. 29 augustil 1924) on teise maailmasõja veteran. Venjamin Gulsti vend Fjodor Gulst oli sõjaväearst.
Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus

EAÕK Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Seliste külas tegutsev õigeusu kogudus. Kogudus kasutab Seli Püha Vassili kirikut.
Kogudus asutati 3. juulil 1847. Kogudus sai oma puust kiriku 1861. Koguduse õigeusu kihelkonnakool asutati 1864.
Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi

"Kuidas võita sõpru ja mõjustada inimesi" (inglise keeles How to Win Friends and Influence People) on Dale Carnegie eneseabiraamat, mis esmakordselt avaldati 1936. aastal. Raamatut on müüdud üle 15 miljoni eksemplari, mis teeb sellest ühe kõigi aegade enimmüüdud raamatutest.