google/wiki40b huggingface dataset:
Hannu Manninen

Hannu Kalevi Manninen (sündinud 17. aprillil 1978 Rovaniemi) on Soome üks edukaimaid kahevõistlejaid.
Manninen on võitnud kahevõistluse maailmakarikavõistluste üldkarika neli korda järjest aastatel 2004–2007. 2006. aastal lõppenud hooaja võidu kindlustas ta endale juba jaanuaris, kuigi kuus karikavõistluste etappi oli veel pidamata. Manninen on võitnud kokku 46 karikavõistluste etappi (seisuga 29. november 2009). Meeskonnavõistluses on ta olümpiavõitja 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys ja maailmameister 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Ramsaus ning 2007. aasta MM-il Sapporos. Sapporos võitis ta ka kuldmedali sprindivõistluses, mis oli tema esimene täiskasvanute suurvõistluste medal. Juunioride MM-kulla võitis ta 1995. aastal
Manninen on võistelnud rahvusvahelisel tasemel ka murdmaasuusatamises. Murdmaasuusatamise maailmakarikavõistlustel on ta osalenud kolmel korral sprindivõistluste etappidel. Parim koht on tal kaheksas, mille ta saavutas 2002. aasta detsembris Šveitsis Linzis. Salt Lake City olümpiamängudel osales ta ka sprindivõistlustel ja sai nendel mängudel soome meeste murdmaasuusatamises parima koha, olles kaheksas. Soome meistrivõistlustel murdmaasuusatamises tuli ta 2002. aastal sprindivõistlustel esimeseks ja sai 2005. aastal viienda koha 50 km vabastiiliga sõidus.
Kevadel 2008 teatas Hannu Manninen, et loobub tippspordist. Sügisel 2009 tuli ta aga edukalt võistlusrajale tagasi. Ta oli hooaja esimesel etapil teine ning võitis teise etapi.
Juunis 2011 teatas Manninen oma sportlaskarjääri lõpetamisest.

Isiklikku

Hannu Mannisel ja tema abikaasal Helil sündis kevadel 2008 laps.
Tema õde Pirjo Muranen on murdmaasuusatamises kahekordne maailmameister.
Hannu Manninen õpib Poris Soome lennukoolis lenduriks.

Maailmakarika etappide võidud

Hannu Manninen osales 191 maailmakarikavõistluste etapil ja jõudis poodiumile 90 korral, sealhulgas võitis 48 etappi.
Chocolay vald

Cholcolay vald (Cholcolay Township) on vald USA-s Michigani osariigis Marqutte'i maakonnas.
2010. aastal elas vallas 5903 inimest. 2000. aastal 7148 inimest.
Valla pindala on 157,5 km². Veepindala on 3 km².
Sammupinge

Sammupinge on käidaval juhtival pinnal (enamasti maapinnal) ühe sammu kaugusel asuvate punktide vaheline elektripinge. Seda pinget võib põhjustada maaühenduse korral tekkiv vool, uitvool või välguvool, mis hargneb jalgade kaudu läbi keha. Elektrivõrgu maaühenduskoha ja välgulöögikoha läheduses võib sammupinge olla eluohtlik.
Louis Wernwag

Louis Wernwag (4. detsember 1769 Württemberg, Saksa-Rooma riik – 12. august 1843 Harpers Ferry, Virginia osariik) oli saksa päritolu USA sillaehitaja.
Ta sündis Saksamaal. 1786. aastal siirdus ta kodumaalt Amsterdami, sealt edasi Philadelphiasse.
Ettevõtliku ja hea tehnilise vaistuga inimesena tegutses ta edukalt erinevates valdkondades, kuid laiemalt tuntuks sai ta sillaehitajana. Kokku ehitas ta 29 silda.

Sillaehitus

Aastatel 1812–1813 ehitas ta üle Schuylkilli jõe Philadelphias üheavalise katusega puidust kaarsõrestiksilla sildega 103,6 m (Colossus Bridge). Tollal oli see pikima avaga puitsild maailmas. Sild hävis tulekahjus 1. septembril 1838.
Tema teisi sildu: 1811. aastal ehitas ta tõstesilla üle Frankford Creeki Bridgeburgis Pennsylvanias. 1824. aastal taastas ta tulekahjus kannatada saanud teise tuntud sillaehitaja Theodore Burri varem püstitatud Port Depositi silla üle Susquehanna jõe Marylandis.
Oma viimase silla püstitas ta 1833. aastal üle Potomaci jõe Harper's Ferrys Baltimore'i–Ohio raudteel.
Bill Kaulitz

Bill Kaulitz (kodanikunimi Giorgi Feštšin; sündinud 1. septembril 1989 Leipzigis) on saksa ansambli Tokio Hotel solist.
Tema kaksikvend Tom Kaulitz mängib samas bändis kitarri. Koos hakkasid vennad juba väga varakult muusika looma, tänaseks on neist saanud nii Saksamaal kui ka kogu Euroopas väga nõutud esinejad nii oma muusika kui ka välimuse pärast.
Bill on tuntud oma ebahariliku riietumisstiili, meigi ja soengu poolest.
Bändi kõrvalt dubleeris Bill 2006. aastal ka filmi "Arthur und die Minimoys" saksakeelses versioonis ühe peaosatäitja häält. Teist peaosalise häält tegi Billi pikaajaline iidol Nena.
Tõnis Pehk

Elulugu

Tõnis Pehk on teenistuja poeg.
Lõpetas 1957 Viljandi 1. Keskkooli, 1963 TPI keemiateaduskonna polümeeride tehnoloogia erialal, keemiakandidaat (1970, TÜ), väitekiri "Süsivesinike ja hapnikuühendite süsinik-13 tuumamagnetresonantsspektroskoopia", keemiadoktor (1983, NSV Liidu TA Keemilise Füüsika Instituut), väitekiri "Спектроскопия ЯМР '3. trükk С изомерных алифатических и карбочиклических соединений". Täiendas end 1979 USA Florida osariigis Tallahassees, 1988 Clarksoni ja 1992 Pittsburghi ülikoolis USA-s, 1984 teadusaparatuurifirmas Bruker Physik Karlsruhes Saksamaal. Oli 1963–1965 Eesti NSV TA Keemia Instituudi (KI) nooremteadur, 1965–1970 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) nooremteadur, 1970-1987 vanemteadur, 1987–1995 peateadur, 1996 vanemteadur, 1996–2005 teadusdirektor, 2004– keemilise füüsika labori juhataja asetäitja, ühtlasi 1996–2001 TTÜ polümeermaterjalide instituudi keemilise füüsika professor.

Teadustöö

Uurimusi orgaaniliste ainete tuumamagnetresonantsspektroskoopia alalt, rakendanud seda orgaaniliste ainete struktuuri, konformatsiooni, konfiguratsiooni jm omaduste kindlaksmääramisel. Loonud alitsükliliste ühendite C-13 magnetresonantsspektroskoopial põhinevad metoodikad, mis võimaldavad kindlaks teha absoluutset konfiguratsiooni ja võrrelda happelis-aluselisi dissotsiatsioonikonstante. "Inglise-eesti-vene keemia sõnaraamatu" (Tallinn, 1998) ja "Keemianomenklatuuri" (Tallinn, 2000) koostajaid. Saanud Eesti Teaduse Fondi (ETF), Rahvusvahelise Teaduse Fondi (ISF), Rootsi Kuningliku TA grante. Osalenud ligi 50 rahvusvahelisel erialasel teaduskonverentsil. Eesti Keemia Seltsi juhatuse liige (aastast 1997 asepresident), Ameerika Keemiaühingu liige (1996). Eesti NSV riiklik preemia (1972; 1987, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2003). Paul Kogermanni mälestusmedal (1991), Valgetähe III klassi teenetemärk (2001). Umbes 400 teadustrükist, 4 autoritunnistust.
Leonhard Pääsuke

Elulugu

Leonhard Pääsuke oli põllumehe poeg.
Oli õppursõdurina Vabadussõjas. Lõpetas 1921 Tartus H. Treffneri Gümnaasiumi, 1926 TÜ keemia osakonna tehnoloogia haru, keemiamagister (mag chem techn) (1928, TÜ), väitekiri "Tärklise määramine odras, rukkis ja nisus Pulfrichi turkerefraktomeetri abil". Oli 1925–26 TÜ mullateaduse ja agrokeemia kabineti nooremassistendi kohusetäitja, 1926–30 agrokeemia katsejaama vanemassistendi kohusetäitja ja vanemassistent, aastast 1932 Kohtlas firma New Consolidated Gold Fields Ltd keemik.
Läks 1944 Saksamaale, sealt 1948 Kanadasse.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põlevkivikeemia.
Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik

Kirikuhoone

Kuigi kirikut mainitakse esimest korda aastal 1504, pole sellest ajast midagi säilinud. Hoone vanemad osad pärinevad aastast 1633, hilisemad aga 1783. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik on üks seitsmest "Valgevene imest".

Varasem ajalugu

Budsłaŭ asulat mainitakse esimest korda aastal 1504, mil suurvürst Aleksander selle tsistertslaste ordule andis. Toona oli kloostri juures ka puidust kabel, mis on praeguse kiriku eelkäija. Aastal 1560 lahkusid mungad asulast, aga aastal 1589 tulid nad tagasi ja ehitasid sinna kloostri, selle juurde aga puidust katoliku kiriku. Uus kirik valmis aastal 1591.

XVII sajand – XVIII sajandi esimene pool

Aastal 1613 annetas toonane Minski vojevood Jan Pac kirikule paavst Clemens VIIIlt saadud ikooni, mis asub seal tänapäevani. Aastal 1633 alustati uue kivist kiriku ehitust, mis valmis aastaks 1643. Kloostrile kuulunud kirikule lisati aastal 1750 veel kloostri elamukorpus, aga üldjoontes säilis hoone algne kuju kuni uute ehitustööde alguseni aastal 1767. Aastast 1756 hakkas kloostri eestvedamisel kirikus tegutsema muusikakool.

XVIII sajandi lõpp – tänapäev

Aastal 1756 algasid kirikus suured ehitustööd, uus hoone valmis aastal 1783 ja pühitseti Neitsi Maarja taevamineku auks. Arhitektiks oli Józef Fontana. XIX sajandil seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga klooster suleti, hoone jäi aga edasi katoliiklaste käsutusse.
Aastast 1992 on kirik palverännakute sihtpunktiks, aastal 1993 pühitses Johannes Paulus II kiriku Basilica minoriseks.

Budsłaŭ ikoon

Kirikus paikneb tundmatu meistri valmistatud imettegev ikoon, mille paavst Clemens VIII kinkis toonasele Minski vojevoodile Jan Pacile, kuna see pöördus kalvinistide seast katoliku usku. Aastal 1613 annetati ikoon omakorda kloostrile, kus see kujunes üheks tähtsamaks katoliiklikuks reliikviaks Valgevene aladel. Ikooni tähtsus vähenes pärast kloostri sulgemist, ent tänapäeval on ikoon taas Valgevene katoliiklaste jaoks tähtsaks ususümboliks kujunenud. Aastal 1998 kroonis kardinal Kazimierz Świątek ikooni.
Neiokõsõ

Neiokõsõ on Eesti ansambel, mille pani kokku Priit Pajusaar 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks. Ansambel esindas Eestit lauluvõistlusel İstanbulis võrukeelse eurolauluga "Tii". Laul pälvis võistluse poolfinaalis Iisraeli järel 12. koha ega pääsenud seetõttu finaalkontserdile.
Ansambel avaldaski vaid ühe singli – eurolaulu "Tii", ning lõpetas tegevuse peatselt pärast Eurovisiooni.
Linda Vernik

Linda Vernik ( 22. juuni 1933 – 24. august 1990) oli eesti filmikunstnik.
Linda Vernik õppis ERKI teatrikunsti erialal ja Moskva Kinoinstituudis (VGIK) kunstnik-lavastaja erialal. Töötas kunstnik-lavastajana kinostuudios Tallinnfilm. Alates 1980. aastast oli ta ERKI joonistamise ja maali õppejõud.
Rakendushüdroloogia

Rakendushüdroloogia (ka insenerihüdroloogia; inglise applied hydrology) on hüdroloogia haru, mis tegeleb veevarude kasutamiseks ja kaitsmiseks vajalike hüdroloogiliste arvutustega.
Rakendushüdroloogia rakendusalade hulka kuuluvad nt veetransport, tammide, paisude, sildade jms rajamine.
Sevilla Ülikool

Sevilla ülikool (hispaania keeles Universidad de Sevilla) on ülikool Hispaanias Sevillas.
Ülikool asutati 1505.
Ülikoolis õpib üle 73 000 üliõpilase.
Põld-uruhiir

Põld-uruhiir (Microtus arvalis) on hamsterlaste sugukonda uruhiire perekonda kuuluv näriline.
Teda leidub ka Eestis.
Priit Peets

Elulugu

Priit Peets on ajakirjaniku poeg.
Lõpetas 1961 Tartu 2. Keskkooli, 1968 TÜ majandusteaduskonna, 1983 aspirantuuri. Täiendas end 1973, 1977 ja 1992 Moskvas. Oli 1968–80 TÜ raamatupidamise kateedri assistent, 1980–92 vanemõpetaja, 1992–99 rahanduse ja arvestuse instituudi lektor, 2000– assistent. Õpetanud majandusinfo töötlemise mehhaniseerimist ja automatiseerimist, majandustegevuse analüüsi, koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurinud arvestuse ja analüüsi probleeme kaubanduses ja juhtimises. Olnud ühingu Teadus lektor, kirjutanud aimeartikleid, pidanud loenguid infotöötlusest. Umbes 50 teadustrükist.
Sabalülid

Roomajad

Kõikidel roomajatel on sabalülid, kuid nende morfoloogia on varieeruv ning oleneb ka roomaja keha ja saba pikkusest.

Maolistel

Kõikidel madudel on looduslikult sabalülid. Sabalülide arv aga sõltub nii liigist kui ka mao soost. Sabalülide arv näiteks: Amphiabaena 'l (7), Coluber natrix 'il (112), pimemaol (17), lõgismaol (26), boal (52), rästikul (55), kobral 65. 
Paljude maoliikide emased on isastest suuremad kuid 
tõenäoliselt on neil kehalülide arv suurem ja sabalülide arv väiksem. Teadlased püüavad seda seletada asjaoluga, et isastel madudel paikneb sabapiirkonnas suguelund paariline hemipeenis mis on mõlemalt poolt ühendatud sabalüliga lihase (refractor penis) kaudu.

Lindudel

Lindudel on mõned sabalülid kasvanud kokku synsacrum'iks.

Inimestel

Arvatakse, et inimestel saba emakasisese elustaadumi käigus taandareneb ja 4 - 5 sabalüli kasvavad kokku õndraluuks (os coccygis). Vastsündinuil kellel on saba jäänuk (arenguanomaalia) ka peale sündi, eemaldatakse see vajadusel operatiivse raviga.
Pirita jõe org

Pirita jõe org (ka: Pirita jõeorg) on Pirita jõe org. Mitmed oru lõigud on arvele võetud ürglooduse objektidena. Jõe alamjooksu kaitstakse Pirita jõeoru maastikukaitseala koosseisus.
Kaitseala moodustati 1957. aastal ja selle eesmärgiks on Pirita jõeoru, sealsete terrasside, paljandite ja taimekoosluste kaitse ning tutvustamine. Ala omab ka olulist puhkemajanduslikku tähtsust.
Kaitseala ilmestavad luited ning Pirita jõe ürgoru terrassid, millel kasvavad 150–200 aastased männikud, jõe kaldaile jäävad liigirikkad lehtpuupuistud. Alal kasvab mitmeid kaitstavaid taimi nagu näiteks roosa merikann, aas-karukell, roomav öövilge, laialehine neiuvaip.
Pirita ürgoru teket ja arengut on mõjutanud aluspõhja pinnamood, ala geoloogiline ehitus, maatõus ja Läänemere areng.
Tobias Unger

Tobias Unger (sündinud 10. juulil 1979 Münchenis) on Saksamaa kergejõustiklane (100 m ja 200 m).

Isiklikud rekordid

100 m 10.32 (31. mai 2003 Oberkirch)

200 m 20.41 (1. juuni 2003 Oberkirch)

Isiklikku

Tobias Unger on 180 cm pikk ja kaalub 71 kg. Tobias esindab klubi LAZ Salamander Kornwestheim/Ludwigsburg ja tema treener on rumeenlane Michael Corugle.
Reetia

Majandus

Maa oli väga mägine ja elanikud, kes ei osalenud röövretkedel, elatusid peamiselt karjakasvatusest ja metsaraiest, pöörates vähe tähelepanu põllumajandusele. Kuid mõned orud olid rikkad ja viljakad ning tootsid veini, mida peeti võrdselt heaks mistahes Itaalia veiniga. Augustus eelistas Reetia veini. Toimus märkimisväärne pigi, mee, vaha ja juustuga kauplemine.

Geograafia

Peamised Reetia linnad (välja arvatud vindeelikite) olid Tridentum (Trento) ja Curia (Coire või Chur). Seda läbis kaks suurt Rooma teed — Via Claudia Augusta Veronast ja Tridentumist üle Rescheni kuru Ferni kuruni ja sealt Augusta Vindelicorumini (Augsburg), teine Brigantiumist (Bregenz) Bodeni järve ääres Churi ja Chiavenna kaudu Como ja Milanoni.
Rätikoni mäehari on oma nime saanud Reetialt.
Nullitegur

Nullitegur on ringi nullelemendist ehk nullist erinev element a, mille korral leidub selle ringi nullist erinev element b, nii et a korrutamisel b-ga või b korrutamisel a-ga, saadakse tulemuseks null.
Nulliteguri saab defineerida ka (multiplikatiivse) nullelemendiga rühmoidi, eriti nullelemendiga poolrühma jaoks.
Maila Juns-Veldre

Maila Juns-Veldre (sündinud 4. juulil 1965 Kuressaares) on eesti keraamik.
Ta on Kuressaare Ametikoolis disainierialade juhtõpetaja.
1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1938. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 15. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 25.-28. veebruarini Soomes Lahtis. Lahtis korraldati juba teised maailmameistrivõistlused. Eelmised MM-võistlused Lahtis toimusid 1926. aastal.
Masintõlge

Tõlkeprotsess

Inimtõlkeprotsessi saab kirjeldada kui esmalt lähteteksti tähenduse dekodeerimist ning seejärel selle tähenduse kodeerimist sihtkeelde. Sellise lihtsa kirjelduse taga toimub väga keeruline kognitiivne protsess: kogu tekst tuleb analüüsida, mis vajab väga sügavat teadmist grammatikast, semantikast, süntaksist, idioomidest jne. Seega peaks arvuti tekstist sama hästi aru saama nagu inimene.
Hetkel ei ole see tehnoloogiliselt võimalik ning ükski automaattõlke meetod ei suuda inimese abita toota kvaliteetset väljundit. Parim, mida arvuti suudab teha, on anda üldine aimdus teksti sisust. Paljude praktiliste rakenduste jaoks, kus ei pruugi inimtõlget isegi vaja minna, on see täiesti piisav.

Otsetõlge

Otsetõlke puhul koostatakse kahe keele vahel sõnastik ning kasutatakse seda iga sõna tõlkimiseks.

Ülekanne

Ülekandemeetodi puhul on sõnastikus vaid algvormid. Tõlkeprogramm teostab sisendil morfoloogilist analüüsi ning kasutab selle tulemusi koos lisareeglitega uude keelde tõlkimiseks.

Interlingvistiline

Tõlgitav tekst tõlgitakse esmalt vahekeelde ning alles seejärel sihtkeelde. Mida rohkem keeli on vahekeelega liidestatud, seda võimekam selline tõlkesüsteem on.

Statistiline tõlge

Statistiline masintõlge kasutab kakskeelseid lähtekorpuseid, kus sama tekst on esitatud mõlemas keeles. Nende tekstide põhjal koostab tarkvara statistilise mudeli, mida kasutada seni veel nägemata tekstide jaoks.

Tähenduse mitmesus

See probleem tekib siis, kui ühel sõnal on rohkem kui üks tähendus. Tänapäeval lahendatakse probleemi kahel moel: "madala" ja "sügava" lähenemise abil. "Madala" lähenemise puhul ei eeldata sõna kohta eelteadmist, vaid uuritakse ümbritsevaid sõnu statistiliste meetodite abil. "Sügava" lähenemise puhul eeldatakse suurt eelteadmust antud sõna kohta.

Mittestandardne keel

Kõnekeelest või kõnekeelde tõlkimise puhul on see eriti suur probleem reeglipõhise tõlke puhul, kuna vaikimisi ei kasuta reeglipõhine tõlge väljaspool keelenorme olevaid allikaid.

Nimeüksused

Nimeüksuste all mõistetakse nii isikuid, kohti ja ettevõtteid kui ka aja, ruumi ja koguse väljendusi. Nimeüksused põhjustavad probleeme just statistiliste meetodite kasutamisel, kuna neid ei pruugi lähteallikates piisavalt tihti esineda.
Thomas Sebeok

Thomas Albert Sebeok (9. november 1920 Budapest, Ungari – 21. detsember 2001 Bloomington, Indiana, USA) oli ameerika semiootik.
Sebeok lõpetas 1941 Chicago Ülikooli lingvistina ja sai 1944 naturalisatsiooni korras USA kodanikuks. 1943 kaitses ta Chicago Ülikoolis magistrikraadi ja 1945 Princetoni ülikoolis doktorikraadi. Ta töötas kaua Indiana Ülikoolis Bloomingtonis.
Tegeldes mitteverbaalse kommunikatsiooni ja loomade suhtlemisega, rajas ta zoosemiootika, andes sellele teadusharule 1963 ka nime.
Alates ajakirja Semiotica asutamisest 1969 kuni oma surmani oli ta selle peatoimetaja. Ta toimetas ka raamatusarja "Approaches to Semiotics" (kirjastus Mouton de Gruyter), milles ilmus üle saja köite. Tema toimetatud on ka semiootikaentsüklopeedia. Tema kirjutatud raamatute hulgas on sissejuhatus semiootikasse.
Sebeoki tegevusalad haarasid paljusid semiootikaharusid. Tal on ka töid fennougristika vallast, sealhulgas mari keele alalt. 1970. aastate lõpus oli ta üks Jakob von Uexkülli avastajaid semiootikale ning seejärel biosemiootika arendajaid. Väljaspool semiootika piire on ta avaldanud töid antropoloogia, bioloogia, folkloori, lingvistika ja psühholoogia vallast. Tuntud oli tema võime tuua kokku lähedaste teaduste spetsialiste, et luua uusi vaatenurki näiteks müütide uurimisele, psühholingvistikale, stilistikale, loomade suhtlemisele ja biosemiootikale.

Seosed Eestiga

Thomas Sebeok käis Eestis kolmel korral (18. augustil 1970, juuni alul 1997 ja 7.–9. juunil 1999).
Thomas Sebeoki raamatukogu biosemiootiline osa saadeti 2006. aasta lõpus Eestisse ja ülejäänud osa 2011. aastal, ning see kuulub Tartu Ülikooli semiootikaosakonnale.

Pere

Sebeoki abikaasa oli Jean Umiker-Sebeok ning tütred Veronica, Jessica ja Erica.
Peetri tänav (Tallinn)

Peetri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav sai nime 23. oktoobril 2013.
Tooru

Tooru (Harju-Madisel tooru-jumal, Läänemaa kihelkondades tooru-mees) on jumalus Eesti mõnede piirkondade rahvausundis. 
Toorule oli pühendatud neljapäev, mil peeti Tooru õhtuid. "Väikses murdesõnastikus" on üles tähendatud toorupäävad (Käi), toorupüha (Krk) ja tooruõhtu (Vig).
On oletatud, et jumala nimi on Skandinaavia laen (vrd Thor). Toorut on kõrvutatud ka Tharapita ja Taaraga.

Nime sekundaarne kasutamine

Tooru on ka lennukompaniile Avies kuulunud Tallinna ja Kärdla vahel inimesi vedanud paarikümne kohaga Jetstream-31 reisilennuki nimi, mida eksponeeritakse 2018. aasta suvest alates Kiviõli seikluskeskuse pereatraktsioonide mänguväljakul.
Fundamentaalanalüüs

Automatiseerimine

Fundamentaalanalüüs kui protsess on viimase 20 aasta jooksul märgatavalt lihtsamaks läinud. Sellest ajast, kui arvutid said igapäevasteks tarbeesemeteks, on inimesed arendanud tarkvara, mis teeb investori elu lihtsamaks. Fundamentaalanalüüs on üks ajakulukamaid analüüsiliike. 21. sajandi ülikiire kauplemisstiili korral, kus domineerivad sageli kauplevad firmad, spekulandid ja päevakauplejad, on turuga sammu pidamine keeruline. Automatiseeritud fundamentaalanalüüsi tarkvara võimaldab ka mitteprofessionaalil valida häid aktsiaid ja püsida turu tempos.

Kriitika

Mõned majandusteadlased, nagu näiteks Burton Malkiel, väidavad, et fundamentaal- ega tehniline analüüs ei võimalda turust paremat tootlust teenida. See kehtib eelkõige väikse likviidsusega turgude kohta.
P-rühm

p-rühm ehk primaarne rühm ehk p-primaarne rühm on rühm, mille kõigi elementide järk võrdub fikseeritud algarvu p mõne naturaalarvulise astendajaga astmega.
Teiste sõnadega, p-rühm on rühm, mille kõik elemendid peale ühikelemendi on p-elemendid, see tähendab elemendid, mille aste astendajaga pⁿ võrdub n mingi positiivse naturaalarvulise väärtuse korral ühikelemendiga 1.

Tähistused

Kui jutt on mitmest p-rühmast, mille puhul p väärtus võib olla erinev, siis võidakse kokku leppida kasutada teisi tähti ning rääkida ka näiteks q-, r- ja s-rühmadest. Välditakse n-tähte, et ei tekiks segiajamist n-rühmaga.
p konkreetse väärtuse puhul võib tähise p sellega asendada ning rääkida näiteks 2-rühmast või 3-rühmast.

Lõpmatud p-rühmad

p-rühmi on kasutatud Burnside'i probleemi lahendamisel.
On tõestatud, et lokaalselt lõplik p-rühm ei ole lihtne.
Teoreemid lõplike p-rühmade kohta ei pruugi olla üldjuhule ülekantavad. Näiteks on olemas lokaalselt lõplik p-rühm, millel pole mittetriviaalseid Abeli normaalseid alamrühmi ning lokaalselt lõplik p-rühm, mis langeb kokku oma kommutandiga.
Svetlana Orlova

Svetlana Orlova (13. augustil 1946 Primorje krai – 1. mai 2003) oli Eesti näitleja.
Ta sündis aastal 1946 Krasnõi Rõbolovski külas Primorje krais ohvitseri perekonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Volgogradi 7. Keskkooli ja aastal 1968 GITIS-e.
Ta töötas aastatel 1968–1971 Noginskis Moskva oblasti draamateatris. Aastatel 1973–2003 näitlejana Tallinna Vene Draamateatris. Ta on mänginud filmides "Armastus kolme apelsini vastu" (1970, Mosfilm), "Legend Sijavušist (1976, Tadžikfilm) ja "Naine kütab sauna".
Svetlana Orlova suri 1. mail 2003 ja ta maeti 6. mail 2003 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema isa oli ohvitser. Ta oli aastatel 1966–1979 abielus Juri Orloviga, abielust sündis poeg.
Laubakilbis

Laubakilbis (ladina scutum frontale, sün frontale) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Laubakilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.

Madudel

Madudel paiknevad laubakilbised pealtvaates silmaüliste kilbiste vahel. Madudel võib laubakilbis olla kas paaritu, paariline või jaotunud kilbis. Laubakilbiste morfoloogiat ja kirjeldust kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Kairi Himanen

Kairi Himanen (sündinud 11. novembril 1992) on eesti jalgpallur.
Ta mängib aastast 2007 Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Pärnu.
Ta mängib aastast 2009 Eesti naiste jalgpallikoondises.

Ta noorem vend on kuulus soundcloudi räppar Tanel Himanen.
Stalini preemia

Stalini riikliku preemia saajad teaduses ja tehnikas

(mittetäielik nimekiri)
Oskar Hinto

Oskar Hinto (24. juuli 1882 Tartumaa – 16. detsember 1961 Tallinn) oli Eesti teadlane ja riigiametnik.
Hinto lõpetas 1912. aastal Peterburi Tehnoloogiainstituudi ja töötas Venemaal ja Nõukogude Venemaal kuni 1921 sisevete ja turbatööstuse alal.
1921. aastal opteerus Hinto Eestisse ja aastatel 1921–1935 töötas Tallinna Tehnikumi õppejõuna.
Aastatel 1927–1936 oli Oskar Hinto Eesti Vabariigi Majandusministeeriumi tööstusosakonna direktor. 1936–1940 oli ta Eesti Metsa- ja Tselluloosi osaühisuse juhatuse esimees.
Pärast Teist maailmasõda töötas Hinto Eesti NSV Põllumajandusministeeriumis.

Ühiskondlik tegevus

Oskar Hinto oli EÜS Põhjala liige.
Tartu Lastekoor Maarjalill

Tartu Lastekoor Maarjalill on Tartu Karlova Gümnaasiumi koor. 
Maarjalill loodi 1991. aasta sügisel, kui senine koor Kurekell jagunes kaheks: 5.-7. klassi tüdrukud moodustasid lastekoori Maarjalill ja 8.-12. klassi neiud neidudekoori Kurekell.
Koori dirigent on 2012. aastast Vilve Maide, 2011. aastani dirigeeris Ave-Maria Sild. Maarjalille kontsertmeister on Merike Muttik.