google/wiki40b huggingface dataset:
Łukasz Fabiański

Łukasz Fabiański (sündinud 18. aprillil 1985 Kostrzyn nad Odrąs) on poola jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Poola jalgpallikoondises väravavahina.
Aastatel 2007–2014 mängis Fabiański Londoni Arsenalis, kuid oli põhiliselt Arsenali varuväravavaht. 2014. aastal liitus ta Swansea City, kus ta mängis kokku neli hooaega. 2018. aastal valiti ta Swansea City aasta mängijaks. 2019. aastal valiti ta West Ham Unitedi aasta mängijaks.
Kokkupõrge (film)

Sisu

1998. aastal märkab koolipoiss teleskoobiga taevast uurides ootamatult midagi kahtlast. Ta informeerib oma leiust NASA-t, kes kinnitab, et tegu on tohutu asteroidiga, mis Maad tabades toob kaasa elu hävimise. Aasta hiljem asub asteroidi poole teele kosmoselaev Orion, mille meeskonna missiooniks on asteroid hävitada. Samal ajal valmistuvad maailma riikide valitsused halvimaks ja USA-s paigutatakse miljon inimest maa-alustesse punkritesse, et elu pärast katastroofi saaks jätkuda. Ootamatult kukub Orioni missioon läbi ja Maad ähvardab ikkagi häving, sest asteroid purunes hävimise asemel kaheks, mille mõlemad tükid on endiselt teel Maa poole. Inimesed mõistavad, et esimese poole tabamus suudetakse küll raskete kaotustega üle elada, aga teist tabamust enam mitte.
Aseri valla vapp

Aseri valla vapp on Eestis Ida-Viru maakonnas asunud endise Aseri valla vapp.
Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994.

Vapi kirjeldus

Aseri valla vapp kujutab kolme värviga, teravatipulise alaosaga kilpi. Hõbedasest talast moodustunud vasakule astanguga jaotatud kilbi ülaosa on sinine, alaosa roheline. Sinisel väljal on hõbedane pihlakas. Vapi kõrguse ja laiuse suhe on 5:4.

Põhjendus

Vapikujundid ja -värvid viitavad Aseri valla loodusele: sinine merele, roheline maismaale taimestikuga ja hõbedasest talast moodustunud astang kõrgele pankrannikule, mille all asuvad omapärase kooslusega lehtmetsad: hõbedane pihlakas.
Mongoli selge kiri

Mongoli selge kiri (mongoli Тодо бичиг, todo bichig) on kiri mongoli, kalmõki ja oiraadi keele kirjutamiseks.
Tähestiku koostas 17. sajandil Zaya Pandita, kes oli Dzanabadzari kaasaegne ja rahvuselt kalmõkk.
Selget kirja kasutasid Volga ääres elavad kalmõkid kuni 1924. aastani, mil kommunistid keelustasid selle kasutamise, asendades selle kirillitsaga. Ta on siiani levinud Hiinas elavate kalmõkkide seas.
Artur Kulgma

Artur Kulgma (2. november 1907 Jõgisoo, Harjumaa – 21. september 1981 Lidingö, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta õppis Tallinna Reaalkoolis. Õppis Kõrgemas Sõjakoolis ja Tallinna Tehnikumis, mille lõpetas elektrotehnika insenerina 1935. aastal. Oli Korporatsioon Rotalia liige.
Teenis Lennuväe baasis, kus 1937. aastal nimetati vaneminseneriks.
Abiellus 1940. aastal.
1944. aastal põgenes ta Rootsi, kus töötas Stockholmi Tehnikaülikoolis. 1952. aastast töötas Kanadas lennukitööstuses.
Aleksandr Gutškov

Noorus

Aleksandr Gutškov oli pärit kaupmeheperekonnast, õppis ja lõpetas Moskva Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonna. 
Aastatel 1899–1901 osales Gutškov vabatahtlikuna Inglise-Buuri sõjas, buuride poolel Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi vägede vastu, oli haavatud ning sattus sõjavangi, 1903. aastal osales Gutškov Makedoonias toimunud Ottomani impeeriumi / türklastevastases relvakonfliktis, 1904.–1905. aastal Vene-Jaapani sõjas oli Venemaa Punase Risti Ühingu ja Suurvürstinna Jelizaveta Fjodorovna Komitee ülemvolinik, sattus Jaapani vägede sõjavangi.

Poliitiline tegevus

Aleksandr Gutškov oli üks 17. oktoobri Liidu Partei ja Venemaa vabamüürlase looži asutajaid. 
Aastatel 1910–1911 oli Aleksandr Gutškov Venemaa Keisririigi IV Riigiduuma esimees, poliitilises tegevuses toetas Pjotr Stolõpini reformide läbiviimist. 
Esimese maailmasõja ajal oli Gutškov Venemaa Keisririigi Riiginõukogu liige ja Sõjalistööstusliku Keskkomitee esimees, üks peamisi veebruarirevolutsiooni organisaatoreid, kes võttis keiser Nikolai II vastu troonist loobumise akti, Pihkvas 2. märtsil 1917.

Isiklikku

Aleksandr Gutškovi isa Ivan Jefimovitš Gutškov oli 1860. aastail Moskva kaupmeeste gildi vanem, seejärel Kaubanduse ja manufaktuuride nõukogu Moskva allosakonna liige ja Moskva aurahukohtunik ning Moskva börsikomitee vanem. 
Aleksandr Gutškovil oli 3 venda: kaksikvennad Fjodor ja Nikolai, kellest Nikolai Gutškov (1860–1935) oli aastatel (1905–1913) Moskva linnapea, ning vend Konstantin.
Jelgava kreis

Jelgava kreis (sks Oberhauptmannschaft Mitau, Mitausche Kreis, vn Митавский (обер-гауптманствo) округ) oli haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaa kubermangus  aastatel 1819–1917.

Jelgava ehk Mitau oberhauptmannschaft

Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreis üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles (обер-гауптманства) ehk округ) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.
Lokeren

Ajalugu

Arheoloogilised leiud annavad tunnistust sellest, et ala oli asustatud juba neoliitikumis. Esimene kirjalik ülestähendus Lokereni kohta pärineb aastast 1114. Linnaõigused sai Lokeren 1825. aastal. Lokerenis asub Molsbroeki looduskaitseala.
Dublini Ülikool

Dublini ülikool (iiri keeles Ollscoil Átha Cliath) on ülikool Iirimaal Dublinis; ühtlasi riigi vanim ülikool.
Ülikool asutati 1592.
Ülikoolis õpib umbes 15 000 üliõpilast (2003).
Tedretähed

Tedretähed ehk tedretähnid ehk tedretäpid on väikesed tumedamat värvi laigukesed inimese nahal.
Tähnid on tavaliselt alla 3 mm läbimõõdus. Tumedam värvus tuleneb suurenenud melaniini sisaldusest rakkudes.
Alan Turingi mälestusmärk

Alan Turingi mälestusmärk (Alan Turing Memorial) asub Sackville'i pargis, Manchesteri Ülikooli Whitworthi tänava hoone ja Canal Streeti geipiirkonna vahel. Mälestusmärk kujutab arvutiteaduse isa istumas pargipingil pargis. See on rajatud Alan Turingi – matemaatiku, krüptoloogi ja tänapäevase arvutiteaduse ühe rajaja – mälestuseks. Alan Turing mõisteti 1952. aastal süüdi homoseksuaalsuses (see oli Inglismaal kuni 1967. aastani kriminaalkuritegu) ja 1954. aastal sooritas ta enesetapu.
Mälestusmärk avati Turingi sünnipäeval 23. juunil 2001. Selle loomise ideele tuli Stockporti advokaat Richard Humphry, kes asutas raha kogumiseks Alan Turingi mälestusmärgi fondi. Humphryt inspireeris Hugh Whitemore'i näidend "Breaking the Code" Sir Derek Jacobiga peaosas. Jacobist sai fondi patroon. Kuju telliti Glyn Hughesilt.
Turingit on kujutatud hoidmas õuna – klassikalist keelatud armastuse sümbolit, objekti, mis inspireeris legendi kohaselt Isaac Newtonit gravitatsiooniteooriat looma ja vahendit, mida Turing enesetapu sooritamiseks kasutas. Pingil on pronksist reljeef kirjaga: "Alan Mathison Turing 1912–1954" ja sõnad: "Founder of Computer Science" ('Arvutiteaduse rajaja') – just nagu see oleks Enigmaga kodeeritud: "IEKYF ROMSI ADXUO KVKZC GUBJ".
Tahvlil kuju jalge ees on kiri: "Arvutiteaduse isa, matemaatik, loogik, sõjaaegne koodimurdja, eelarvamuste ohver." Tahvlil on ka Bertrand Russelli tsitaat: "Matemaatika, kui seda õigesti vaadata, ei sisalda mitte ainult tõde, vaid ka ülimat ilu – ilu mis on külm ja askeetlik nagu see kuju."
Oleg Jankovski

Oleg Jankovski (poolapäraselt Oleg Jankowski; venepäraselt Oleg Ivanovitš Jankovski; 23. veebruar 1944 Žezkazgan – 20. mai 2009 Moskva) oli Venemaa näitleja, rahvuselt poolakas.
Eudoxos

Matemaatika

Andis Vana-Kreeka jaoks elegantse ja usaldusväärse põhjenduse, kuidas võrrelda suurusi isegi siis, kui neil pole ühisosa (Vana-Kreekas kerkis probleem, kuidas võrrelda üldjuhul täisnurkse kolmnurga kaateteid ja hüpotenuuse. Tulemuseks võis olla näiteks ruutjuur 2-st – see aga ei olnud kreeklaste jaoks arv. Vt. Pythagorase teoreem).

Astronoomia

Järgides Platoni üleskutset koostas Eudoxos planeetide liikumise matemaatilise mudeli. Eudoxose idee järgi oli planeedid kinnitatud kontsentriliste sfääride külge. Need sfäärid liikusid erinevalt ja mõnikord olid nende pöörlemisteljed üksteise suhtes kallutatud. Kolme või nelja sfääri kasutades suutis Eudoxos kirjeldada Merkuuri, Jupiteri ja Saturni liikumist. Seda mudelit arendasid edasi Kallippos Kyzikosest, kes sfääride lisamisega suutis selgitada ka Kuu, Päikese, Veenuse ja Marssi liikumist ning Aristoteles kes kasutas oma mudelis ühtekokku 55. kristallsfääri.
Praktilisteks arvutusteks oli seda süsteemi raske kasutada, hoopis mugavam oli rehkendada Klaudios Ptolemaiose deferentide ja epitsüklite süsteemi järgi.
Erich Birk

Erich Birk (16. juuli 1907 Narva-Jõesuu – 19. märts 1945 Delsbo) oli eesti arhitekt.
Ta õppis arhitektuuri Praha Tehnikaülikoolis ja Dresdeni Rakenduskunstiakadeemias, oli alates 1933. aastast Richard Wunderlichi mööblitööstuse Uudne Mööbel kaasomanik. Tema tööde hulka kuuluvad sisustustööd Oru lossis, Kadrioru Administratiivhoones, Välisministeeriumis ja Eesti saatkonnas Helsingis.
Handid

Handid on Venemaal elav soome-ugri rahvas.
Enesenimetus on läänepoolsetel hantidel hantõ, idahantidel kantõk.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 30 943 hanti.
Venelased nimetasid hante enne 1930. aastaid ostjakkideks (остяки): see nimi käibib mõnedes keeltes erialakirjanduses veel kohati tänaseni. Handid ise peavad nime "ostjak" aga solvavaks, kuna vene keeles kasutatakse tänapäevalgi põlisrahvaste vananenud nimesid nende halvustamiseks. 14. sajandini nimetati hante ja mansisid ehk obiugri rahvaid ühise nimega "jugralased".
Antropoloogiliselt esindavad handid uurali rassi, üle poole nende rassitunnustest on mongoliidsed.
Handid kuuluvad riiklikult tunnustatud Venemaa väikesearvuliste põlisrahvaste hulka.
On eristatud kolme handi etnilist rühma: põhjahandid (Obi alamjooks ja lisajõed), lõunahandid (Irtõši alamjooks, Konda, Demjanka), idahandid (Obi keskjooks Pimist Vasjuganini). Nendel kolmel rühmal on erinev murre/keel, enesenimetus, elatusala ja materiaalne kultuur. Peale selle on etnilisi rühmasid jagatud ka jõgikonniti väiksemateks sotsiaalseteks üksusteks, näiteks Vasjugani, Tromjogani, Vahhi, Kazõmi, Jugani, Ljamini, Pimi ja teised handid); need üksused on üksteisest üsna eraldatud.
Terje Neitsov

Terje Neitsov (varem Terje Spiegelberg; sündinud 13. juulil 1972 Pärnus) on Eesti sõudja.

Karjäär

Lõpetas 1991 Sindi Keskkooli, 1993 Eesti Politseiakadeemia ja 2002 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Töötanud Kaitsepolitseis juhtassistendina, Kodakondsus- ja Migratsiooniametis peaspetsialistina, Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuses spetsialistina ja Pirita majandusgümnaasiumis haldusjuhina. 
Aastast 2013 Gardinum OÜ juhatuse liige.
Latiniseerimine Nõukogude Liidus

Latiniseerimine ehk latinisatsioon (vene keeles латинизация latinizatsija) oli Nõukogude Venemaa ja seejärel Nõukogude Liidu rahvaste kirjakeelte ladina tähestikule üleviimise kampaania 1920. ja 1930. aastatel.
Johnsoni maakond (Texas)

Johnsoni maakond (Johnson County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32° 23′ N, 97° 22′ W
Maakonna halduskeskus on Cleburne.
Maakonna pindala on 1901 km², millest 13 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 150 934. Aastal 2000 oli elanike arv 126 811.

Ajalugu

Johnsoni maakond moodustati 1854. aastal Ellise, Hilli ja Navarro maakonna osadest. Maakond sai nime Texase korravalvuri Middleton Johnsoni järgi.
Kaustineni vald

Külad

Järvelä, Jylhä, Kaustinen ehk Kaustineni kirikuküla, Kola, Köyhäjoki,  Nikula, Puumala,  Salonkylä, Tastula, Vintturi
Mürmekoloogia

Mürmekoloogia on bioloogia haru, mis tegeleb sipelgate uurimisega.
Eestis on mürmekoloogiaga tegelenud Vambola Maavara ja Ants-Johannes Martin.
Välismaa mürmekolooge: Auguste Forel, Edward O. Wilson.
Tomáš Petříček

Tomáš Petříček (sündinud 27. septembril 1981 Rokycanys) on Tšehhi poliitik (Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei).
2004. aastal sai ta Prahas Karli ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ning 2006. aastal samas magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. 2009. aastal omandas ta Brüsselis  Rahvusvaheliste ja Strateegiliste Uuringute Keskuses (CERIS) magistrikraadi riigijuhtimise ja arengupoliitika alal ning 2010. aastal omandas Warwicki Ülikoolis magistrikraadi rahvusvahelise poliitilise ökonoomia alal. Doktorikraadi sai ta Karli ülikoolis 2014. aastal rahvusvaheliste suhete alal. 2012–2014 töötas ta mittekoosseisulise õppejõuna Karli ülikoolis. 2014–2017 töötas ta Euroopa Parlamendis nõunikuna. 2017. aasta maist kuni detsembrini töötas ta töö- ja sotsiaalministri asetäitjana. 2018. aasta jaanuarist kuni juulini oli ta Euroopa Parlamendi nõunik. 2018. aasta augustist oktoobrini oli ta Tšehhi välisministri asetäitja.
Alates 16. oktoobrist 2018 on Tomáš Petříček Tšehhi välisminister.
Raasiku vana kalmistu

Raasiku vana kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku asulas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu pühitseti 4. augustil 1846. Selsamal päeval peeti ka esimene matus.
Ticino jõgi

Ticino (itaalia Fiume Ticino, saksa Tessin Fluss) on jõgi Euroopas.
Ta algab Leponti Alpidest Šveitsis 2200 m kõrguselt. Ülemjooksul voolab itta, seejärel lõunasse. Alamjooksul pöördub jõgi läände ja suubub Lago Maggioresse. Järvest väljunud, voolab ta Itaalias lõunasse ja kagusse ning suubub vasakult Posse mõni kilomeeter Pavia linnast allavoolu. Suue asub 50 m üle merepinna, mis teeb jõe languseks umbes 2150 m.
Ticino on 248 km pikk. Tema valgla on 7228 km² suur. Kõrgeim koht valglas on Monte Rosa lähedal olev Grenzgipfel, mis on 4618 m kõrgusel merepinnast. Vooluhulk suudmes on 69 m³/s.
Šveitsis on jõele ehitatud hüdroelektrijaam. Itaalias kasutatakse jõe vett põllumajanduses (siit lähtub suur Cavouri irrigatsioonikanal).
Ticino äärde jäävad Šveitsis Airolo, Bellinzona ja Locarno (Lago Maggiore ääres) linnad; Itaalias Stresa (Lago Maggiore ääres), Vigevano ja Pavia linnad.
Jõe järgi on nime saanud Teise Puunia sõja Ticinuse lahing, milles Hannibal saavutas 218 eKr võidu Scipio üle. Ticino nime kannab ka Šveitsi Ticino kanton.
Aaspere vald (1939)

Aaspere vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Aaspere valla maa-alast, välja arvatud Läsna, Metsanurga ja Valgejõe külade, Loobu asunduse, Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38, Koopa nr. A-39, Sammelselja, Ristlaane, Papli ja Mikupõllu talude maa-alad ning Joaveski vabriku töölismajade piirkond; senise Palmse valla Viitna küla maa-alast; senise Undla valla Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude ning Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade maa-aladest.
Aaspere vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Kaarel Põesaste. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Allvee.
1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Aleksander Lillepea.
Õrn lemmalts

Kirjeldus

Õrna lemmaltsa lehtede kuju varieerub munajatest elliptilisteni. Leheservi palistavad tömbid hambad. Õied on kollased, kannusjad, 3 cm pikad. Taime varre kõrgus on 30(40)...80 cm; õitseaeg juunist juulini (Ibidem).
Tauno Aints

Tauno Aints (sündinud 19. juunil 1975 Tartus) on eesti helilooja, popmuusik, kontsertmeister ning muusikapedagoog.

Kooliaastad

Tauno Aints lõpetas 1993. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 1998. aastal Viljandi Kultuurikolledži, kus õppis levimuusikat. Pärast seda astus ta kompositsioonierialale Eesti Muusikaakadeemiasse, kus õppis professor Lepo Sumera ja Helena Tulve klassis, ning lõpetas kooli cum laude 2004. aastal.

Tööaastad

1995–1997 töötas ta Viljandi meeskoori Sakala kontsertmeistrina. Samal töökohal oli ta ka Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis 2000.–2001. aastal. 1999.–2004. aastal õpetas ta teoreetilisi aineid kooristuudio Ellerhein juures. Alates 2002. aastast töötab Tauno Aints muusikapedagoogina Tallinna Muusikakeskkoolis ja Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis. Ta on Eesti Heliloojate Liidu liige alates aastast 2004. Tauno Aints on mänginud ansamblis Genialistid klahvpille 2002.–2007. aastal. Hooajal 2007/2008 oli Tauno Aints resideeriv helilooja Eesti Rahvusmeeskoori juures.

Looming

Tauno Aints on loonud koori- ja lastelaule, teatri- ja filmimuusikat, orkestri- ja kammermuusikat. Tähtsamatest teosteks on "Aeg armastada", "Mowgli", "Helde Puu".
Tauno Aintsi muusikat on esitanud Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, Eesti Rahvusmeeskoor, Estonian Dream Big Band, Ansambel U:, flötist Tarmo Johannes, tšellist Aare Tammesalu jt. Tema muusika on kõlanud rahvusvahelisel uue muusika festivalil Nyyd, festivalil Eesti muusika päevad, Eesti Muusikaakadeemia Sügisfestivalil, festivalidel Time of Music (Soome, 2006), Jazzkaar ja Tudengijazz.
Tauno Aints on tuntud ka arranžeerijana. 2006. aastal äratas ta tähelepanu Veljo Tormise ja hevibändi Metsatöll loomingu seadetega Eesti Rahvusmeeskoori ja Metsatöllu esituses festivalil Maailmaküla. Gustav Ernesaksa lastelaulu "Rongisõit" Aintsi seade mudilaskoorile ja sümfooniaorkestrile kõlas huvitavalt ja uudselt ning oli 2007. aastal X noorte laulupeo kavas. Lisaks on Aints teinud üle 150 seade erinevatele koosseisudele. Populaarsed on ka tema laulud lastesaatest "Buratino tegutseb jälle", nukuteatrilavastustest ja kontsertetendusest "Limpa".
Suuradmiral

Suuradmiral oli mitme riigi mereväe kõrgeim aukraad, mis vastas maaväes feldmarssali auastmele.

Saksa keisririik

Saksa keisririigis kehtestati suuradmirali (saksa keeles Groẞadmiral) auaste 1901. aastal. Sellest madalam auaste oli admiral. Maaväes vastas suuradmirali auastmele kindralfeldmarssali aukraad.

Saksa Riik

Suuradmiral oli Saksa Riigis sõjalaevastiku (Kriegsmarine) kõrgeim auaste. Sellest madalam oli kindraladmiral. Auaste kaotati 1945. aastal.

Austria-Ungari keisririik

Austria-Ungari keisririigis oli suuradmirali auaste käibel I maailmasõja ajal. Sellest madalam oli admirali auaste.

Itaalia kuningriik

Itaalia kuningriigis loodi suuradmirali (itaalia keeles Grande Ammiraglio) auaste 1924. aastal Benito Mussolini poolt. See vastas maaväes Itaalia marssali (Maresciallo d’Italia) ja õhuväes lennuväemarssali (Maresciallo dell’Aria) auastmele. Ainsana anti see 4. novembril 1924 Paolo Thaon di Revelile (1859–1948), kes oli olnud I maailmasõjas Itaalia mereväe juhataja.
Johannes Seer

Johannes Seer VR II/3 (2/14. oktoober 1892 Kõrtsijüri talu, Sootaga küla, Laiuse vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. detsember 1985 Kullamäe talu, Kõpu küla, Pajusi külanõukogu, Jõgeva rajoon), eesti põllumees.
Osales Esimeses maailmasõjas ja 2. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas (reamees).
Pärast Vabadussõda oli Tartus voorimees, pärast abiellumist pidas naise vanematele kuuluvat Kullamäe talu Kõpu külas Kurista vallas Viljandimaal. Ta oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva Põltsamaa malevkonna Kurista kompanii ja Laiuse vabatahtliku tuletõrje ühingu liige.
Alates 1949. aastast põllutööline Nurmekunda, hiljem Põdra kolhoosis. 1961. aastast invaliidsuspensionil.
30. märtsil 1924 abiellus Alide Tiemanniga (1899–1986)
Rootsi ajaloomuuseum

Rootsi ajaloomuuseum (rootsi keeles Statens historiska museum) on Rootsi riiklik arheoloogia-, kultuuriajaloo- ja kunstimuuseum. Muuseum asub Stockholmis. 
Muuseum asutati 1934.
Muuseumihoone projekteerisid Bengt Romare ja Georg Scherman.
Muuseumi direktor on Maria Jansén.
Näiteks 2017 külastas muuseumi 165 973 inimest.
1963. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises

1963. aasta  Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises  toimusid  märtsis Otepääl.
Kubjamaa säär

Kubjamaa säär (ka Kubjama säär, Kubjamaa) on neem Saare maakonnas Vilsandi saarel.
Karksi vald (Karksi kihelkond)

Karksi vald (saksa keeles Karkus) oli vald Pärnumaal Karksi kihelkonnas. Valla pindala oli 147 km² ja elanikke oli 2596 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 340 talundit ja need kasutasid 9644 ha maad.
Vallas asus Karksi asundus.
Valla alale jäi Karksi mõis.
Tõnis Tasane

Tõnis Tasane (sündinud 13. detsembril 1986 Pärnus) on eesti zooloog, entomoloog.
Starke'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 7. veebruaril 1835.
ABC (Hispaania ajaleht)

ABC on Hispaania konservatiivne ja monarhistlik ajaleht, üks kolmest Hispaania suurest kvaliteetlehest lehtede El País ja El Mundo kõrval ning nende järel tiraažilt kolmas päevaleht. Ta ilmub Madridis.
See alustas ilmumist 1. jaanuaril 1903 nädalalehena, juunist 1903 hakkas see ilmuma kaks korda nädalas ja 1. juunist 1905 päevalehena.
ABC asutas Torcuato Luca de Tena y Álvarez-Ossorio. Praegu annab seda välja Diario ABC S.L, mis kuulub Vocento gruppi.
Praegu ilmuvad Madridi piirkonna, Valencia piirkonna, Kataloonia, Castilla-Leóni, Andaluusia, Galiitsia ja Kanaari saarte ning Sevilla, Córdoba ja Toledo linna eriväljaanne. Brüsselis ilmub välismaa väljaanne.
Aastani 1912 ilmus see ainult pealinnas, siis hakati välja andma ka provintside väljaannet. Alates 1929 ilmub Sevilla kohalik väljaanne. Kui kuulutati välja teine Hispaania vabariik, hakkasid kõik nimekad monarhia pooldajad kirjutama selles väljaandes. Kui 18. juulil 1936 algas Hispaania kodusõda, võttis Rahvarinde valitsus Madridis ABC üle. Kodusõja ajal ilmus seetõttu kaks ABC versiooni: Madridis anti välja vabariiklaste väljaannet, Sevillas andsid algsed omanikud välja rahvuslaste lehte.
Kui Francisco Franco väed 28. märtsil 1939 Madridi sisse marssisid, anti ABC Madrid algsetele omanikele tagasi. Juba järgmisel päeval avaldasid nad oma esimese uue väljaande. See ilmus numbriga 10 345, mis järgnes vahetult 18. juulil 1936 ilmunud lehe numbrile. Franco ajal sai ABC jälle Hispaania kõige ostetumaks leheks.
Nüüd on see langenud kvaliteetlehtede seas kolmandale kohale, ja ka spordipäevalehel Marca on suurem tiraaž. Aastal 2006 müüdi päevas keskmiselt 240 225 eksemplari.
ABC on praegu ainuke leht Hispaanias, mis ilmub foolioformaadis klambriga köidetuna. Esiküljel on värviline pilt. Tuntud on kolmanda lehekülje artikkel. Stiil on kõrge, konservatiivne ja monarhistlik. Lehel on palju tuntud kolumniste.
Dipsadoboa aulica

Levila

Neid madusid võib kohata Mosambiigis, Zimbabwes, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Malawis, Tansaanias, Somaalias.