google/wiki40b huggingface dataset:
Sondergotik

Saksa erigootika (saksa keeles Deutsche Sondergotik või lihtsalt Sondergotik) on termin, mida on kasutatud ja kasutatakse kohati ka praegu Saksamaa hilisgooti arhitektuuri kohta, mille tellijaks ja tarvitajaks olid suurel määral linnakodanikud. Periood algab umbes 14. sajandi keskpaigas ja kestab 16. sajandini. Põhiliselt on erigootika all mõeldud Austria, Baieri, Saksimaa ja Böömimaa arhitektuuri ajavahemikus 1350–1550.
Sondergotik on ajaliselt samaaegne Prantsusmaa leekestiiliga, perpendikulaarstiiliga Inglismaal, manuelismiga Portugalis ja Isabella stiiliga Hispaanias.

Mõistest

Väljendi võttis kasutusele saksa kunstiajaloolane Kurt Gerstenberg 1913. aastal oma teoses "Deutsche Sondergotik", milles ta pidas Saksamaa hilisgootikat, eriti selle kodakirikuid prantsuspärase kõrggootika eriliseks saksapäraseks avaldumisvormiks. Nimetust on peetud siiski ka liiga hinnanguliseks, vastuoluliseks ideoloogilise laetuse tõttu ja selle põhjendusi irratsionaalseks. Samal ajal moodustab Sondergotik oma lätetelt osa rahvusvahelisest gootikast.
Eestis on mõistet kasutanud Villem Raam ja Voldemar Vaga.
Järvakandi Pauluse kogudus

EELK Järvakandi Pauluse kogudus on luterlik kogudus Järvakandis.
Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda ja kasutab Järvakandi Pauluse kirikut.
Koguduse hooldajaõpetaja on Mihkel Kukk, organist Kristi Hinsberg. Juhatuse esimees on Rein Ranne.

Koguduseelu kandumine Järvakandi alevisse ja koguduse nime muutmine

1990. aastatel olid Kehtnas tegutsenud ja praegust Kehtna Peetri kirikut kasutanud koguduse eesotsas peamiselt Järvakandi alevi inimesed. Aastal 1996 valmis Järvakandi alevis Järvakandi Pauluse kirik, mida hakkas kasutama Järvakandi Peetri kogudus. Nüüd oli kogudusel kaks kirikut. Järgmisel, 1997. aastal rajati Järvakandi alevisse kalmistu. Koguduseelu raskuspunkt kandus Järvakandi alevisse. Väikesele kogudusele muutus pikapeale kahe kiriku haldamine ülejõu käivaks kohustuseks. Seetõttu tuli kogudus välja ettepanekuga anda Peetri kirik üle Rapla Maarja-Magdaleena kogudusele, millega Rapla koguduse nõukogu nõustus. Pärast sõda natsionaliseeritud Peetri kiriku vara tagastati omandireformi käigus nagunii Rapla kogudusele. Ka vaimulik teenimine on olnud jätkuvalt Rapla õpetaja kohustuseks. Seoses Rapla ja Järvakandi koguduse piiride muutumisega liitusid senised Järvakandi Peetri kiriku alla kuulunud koguduse külad 2009. aastal algusel Rapla kogudusega. Et aga Eestis ei ole kohustust kuuluda elukohajärgsesse kogudusse, jäi kogudusliku kuuluvuse valimine iga inimese enda teha.
EELK Konsistooriumi otsusega aastal 2009 nimetati Järvakandi Peetri kogudus ümber Järvakandi Pauluse koguduseks.
Alatskivi valla vapp

Alatskivi valla vapp on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Alatskivi valla vapp.
Vapp kinnitati 11. veebruaril 1992.

Vapi kirjeldus

Alatskivi valla vapp on kilbikujuline alt kumera servaga. Laiuse ja kõrguse suhe on 2:3. Lõhustatud ja pooljaostatud kilbi parempoolsel, punasel väljal hõbedane sakmelise rinnatise, ehistorni ja ümarkaaravaga peasissepääsu ning koonilise katusega ärkiltornikesega mõisaehitise osaline vaade. Kilbi vasaku poole ülemisel, hõbedasel väljal kolm rohelist kuuske ja alumisel, sinisel väljal kolm lainelõikelist hõbedast varrast.

Põhjendus

Mõisaehitise osaline vaate sümboliseerib Alatskivi lossi fassaadi profiil.
Kolm rohelist kuuske sümboliseerib valla metsarikkust. Kolm hõbedast lainet sümboliseerib kolm Alatskivi ümbritsevat järve.
Maailma Terviseorganisatsioon

Maailma Terviseorganisatsioon (varasem eestikeelne nimetus Maailma Tervishoiuorganisatsioon; rahvusvaheline lühend WHO ingliskeelsest nimetusest World Health Organization; eesti keeles on kasutatud ka lühendit MTO) on ÜRO juures tegutsev rahvusvaheline tervishoiuorganisatsioon, mille eesmärk on inimeste tervise tagamine ja võitlus haiguste vastu. Maailma Terviseorganisatsioon on koordineerinud meetmeid võitlusel selliste nakkushaigustega nagu SARS, malaaria ja AIDS ning organisatsioonil on ka projekte tubakatarbimise vähendamiseks.
WHO asutati 7. aprillil 1948 ja selle peakorter asub Šveitsis Genfis. Lisaks on organisatsioonil kuus regionaalbürood. Selle juhtorgan on Maailma Terviseassamblee (World Health Assembly), mis koguneb iga aasta maikuus. 
Maailma Terviseorganisatsioonil on 193 liikmesriiki, neist 191 ÜRO liikmesmaad, lisaks Cooki saared ja Niue. Olulistest maadest pole liikmed üksnes Kuuba ja Liechtenstein, lisaks on Puerto Rico ja Tokelau assotsieerunud liikmed, Vatikan ja Palestiina on vaatlejaliikmed ning organisatsiooni juures tegutseb Taiwani kutsutud delegatsioon.
Alates 2007. aastast on WHO peadirektor hiinlane Margaret Chan, kes varem oli Hongkongi tervishoiuminister.
Maailma Terviseorganisatsiooni Eesti esinduse juht aastatel 2003–2011 oli Jarno Habicht. 2012. aastast on WHO Eesti esinduse juht Marge Reinap.
WHO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.
Home Islands (Nunavut)

Home Islands (eesti keeles mitteametlikult Kodusaared) on grupp saari, mis paiknevad Kitikmeot regioonis, Nunavutis, Kanadas. Nendel  saartel pole elanikke.
Sündroom

Sündroomiks (ladina keeles syndrome) nimetatakse haigustunnuste kogumit või mitme haigustunnuse tüüpilist koosesinemist. Esinevad haigustunnuste kombinatsioonid on paljudel juhtudel kindlale haigusele omased.
Lääne-liivaboa

Välimus

Täiskasvanud lääne-liivaboad on kuni 80 cm pikad, harva ka pikemad. Maol on väga jäme keha ja lühike tömp saba. Saba moodustab enamasti vähem kui 10% keha üldpikkusest. Pea kehast väga ei eristu ja läheb nina poole teravamaks, ninamik on kiilu kujuline. Silmad on väikesed ja pupillid tõmbuvad ereda valguse käes pilujaks.
Keha keskosas paikneb ristipidi 40–50 (mõnikord ka rohkem) väikesemõõdulist soomust. Soomused on väikese kiiluga ja läikivad. Kõhukilbised on väga kitsad, mitte laiemad kui kolmandik keha laiusest. Isendite värv võib olla väga erinev: tavalisim värvus on kahvatuhall, kuid madu võib olla ka tuhmkollane, pruunikas või punakas. Keha katavad tumedad laigud, mis tihti liituvad ja moodustavad korrapäratu mustri. Paljudel isenditel on silma ja suunurga vahel tume triip ning tagurpidi V-tähe kujuline laik kuklal. Kõhualune on enamasti kahvatukollane või valge.

Paljunemine

Lääne-liivaboad saavutavad suguküpsuse kolmeaastaselt. Emasloom toob augustis-septembris ilmale 6–20 12–15 sentimeetri pikkust poega, kes on täiskasvanutega sama värvi.

Levik ja elukeskkond

Levib Lääne-Albaanias, Makedoonias, Lõuna-Bulgaarias, Türgi Euroopa osas, Küklaadidel ja veel mõnel Kreeka saarel, Väike-Aasia rannikualadel, Kaspia mere läänerannikul, Edela-Aasias ja Põhja-Aafrikas ning Armeenias. Isolatsioonis olevad populatsioonid on veel Põhja-Bulgaarias ja Kagu-Rumeenias.
Rumeenias nähti lääne-liivaboad kinnitatud andmetel viimati 1937. aastal ning vahepeal peeti liiki seal väljasurnuks, kuid 2014. aasta septembris avastati Doonau lähistel jälle väike stabiilne populatsioon.
Armeenias leidub selle liigi alamliik Eryx jaculus familaris Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Armaviri, Kotajkhi, Ararati, Vajotsh Dzori, Sjunikhi ja Tavuši maakonnas.
Eelistab elada kuivadel paksu mulla või liivakihiga aladel. Elutseb peamiselt kultuurmaastikel, laugetel randadel ja liivastes orgudes. Lääne-liivaboa tegutseb peamiselt öösiti, kevadel ja sügisel mõnevõrra ka päevasel ajal. Peidab end peamiselt näriliste urgudes, kuid koheva pinnase korral võib ka maasse kaevuda ja sealt saaki varitseda. Enamasti jahib ta saaki siiski urgudes. Sööb peamiselt närilisi, kuid ka linnupoegi, sisalikke ja harva ka nälkjaid. Suuremad saakloomad kägistab enne söömist surnuks. Maapinnale tuleb peamiselt öösel või hämarikus ja liigub siis väga kiiresti, samas kui päeval maa peale sattudes liigub aeglaselt.
Saunasaar

Saunasaar on jõesaar Põltsamaa linnas Põltsamaa jõel. 
Legendi järgi oli saarele ehitatud saun Katariina II jaoks. 
Pärast teist maailmasõda ehitati sinna hoone Põltsamaa Jahimeeste Seltsile.
Kaukaasia Albaania Apostlik Kirik

Kaukaasia Albaania Apostlik Kirik oli tänapäeva Aserbaidžaani aladel tegutsenud kohalik kirik, üks vanimaid kristlikke kogukondi. Mõnda aega oli see autokefaalne, seejärel tegutses aga Armeenia Apostliku Kiriku osana (metropoliitkonnana). Kiriku liturgiliseks keeleks oli udi keel. Kaukaasia Albaania Apostliku Kiriku pea oli katoolikos.
Pärimuse kohaselt pani kirikule aluse püha Elisæus, üks apostel Juudas Taddeuse õpilastest, juba I sajandil. IV sajandil võttis kuningas Urnayr Armeenia kirikult vastu kristluse, see tõi kaasa udide usuvahetuse ja kristluse laiema leviku piirkonnas. Kuna kuninga usuvahetuse tõi kaasa Armeenia kiriku tegevus, pidasid nad endid Albaania kiriku protežeeks, piirkonna elanikud aga pidasid oma kirikut armeenlaste omast vanemaks.
V sajandil tõlgiti udi keelde Piibel. Vanimad säilinud piiblitõlked pärinevad siiski VII sajandist ja neis on tunda märkimisväärseid armeenia mõjusid. Sajandi alguses levis piirkonnas Pärsia mõjul zoroastrism. Sajandi lõpus saabus aga kristluse kuldaeg, mil kiriku struktuur formaliseeriti. VI sajandil saabusid piirkonda hunnid ja kirik alustas nende seas misjonitööd.
Aastal 705 otsustasid piirkonna riigijuhid, et lasevad edaspidi kiriku katoolikose määrata armeenia kirikul, mis tõi edaspidi kaasa kiriku autokefaalia kadumise. VIII sajandil tõi araablaste invasioon kaasa ka selle, et suur osa piirkonna elanikest võttis vastu islami. Piirkonna rahvad, kes islamit vastu ei võtnud, sulasid kas ühte armeenlastega või konsolideerusid ühtseks udi rahvaks. Kahhethi alade asukad liitusid aga Gruusia Õigeusu Kirikuga.
Aastaks 1434 oli kirik saanud Armeenia kiriku osaks ja kaotanud oma autokefaalia. Lisaks Aserbaidžaani aladele haldas see ka Armeenia Õigeusu Kiriku piiskopkonda, mille aladeks olid Kuldhordi maad ja mille keskuseks oli Sarai-Batu. XVIII sajandil haldas see ka armeenlaste kogukonda Astrahanis. 
Aastal 1815 lasi Nikolai I Kaukaasia Albaania Apostliku Kiriku võimuorganid likvideerida. Aastal 1836 keelustas ta selle tegevuse täielikult ja kõik selle kogudused võttis üle Armeenia Apostlik Kirik.
Dagne Ciuksyte

Dagne Ciuksyte (leedu keeles Dagnė Čiukšytė; sündinud 1. jaanuaril 1977 Panevėžyses) on leedu päritolu Inglismaa maletaja, naiste suurmeister (1997).
Ciuksyte on neljakordne Leedu naiste malemeister (1994, 1996, 1997, 2003). 
Ta mängis maailmameistrivõistlustel. 1995. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Chişinăus (52 osavõtjat) jagas ta 32–38. kohta. 2001. aastal MM-i turniiril Moskvas (64 osavõtjat, nokautsüsteem) võitis ta avaringis Ketevan Arakhamia-Granti. Pärast võitu ka teises ringis pääses ta kaheksandikfinaali, kus kaotas Maia Tšiburdanidzele.
2007. aastast elab Ciuksyte Inglismaal ja mängib rahvusvahelistel malevõistlustel Inglismaa eest.
Ta sai FIDE-lt 1995. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1997. aastal naiste suurmeistri ja 2006. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Delaware (Ohio)

Delaware on linn USA-s Ohio osariigis, Delaware'i maakonna keskus. Linn asub Ohio osariigi keskpunkti lähedal Olentangy jõe ääres umbes 50 km Columbusest põhjas. Geograafilised koordinaadid on 40° 18′ N, 83° 4′ W.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 34 753. Pindala on 49,39 km².

Ajalugu

Delaware asutati 1808 ja sai ametlikult omavalitsuse 1815. Selleks ajaks oli seal juba asutatud kohus. II iseseisvussõja ajal oli Delaware'is USA kindrali William Henry Harrisoni peakorter.
Soodsa asukoha tõttu jõe ääres ja Columbuse lähedal hakkas asula umbes kohe kasvama. Kaubamajade ja gastronoomiaettevõtete kõrval tekkisid sae- ja viljaveskid. 1840. aastal oli Delaware'is umbes 2000 elanikku. Aastaks 1851 rajati raudteeühendus Columbuse ja Clevelandiga, mis kasvatas elanikkonda veelgi. 20. sajandi alguses rajati linnalähiliiklussüsteem, mis ulatus välja Columbuse ja Marionini.
Aastal 1842 asutasid metodistid linna esimese ülikooli Ohio Wesleyan University, kus õppis ka 1822. aastal Delaware'is sündinud tulevane USA president Rutherford Hayes. Aastast 1877 said seal õppida ka naised, kes varem olid saanud käia ainult 1853 avatud kolledžis Ohio Wesleyan Female College.
Maido Soosalu

Maido Soosalu (3. september 1908 Valgu – 26. juuli 1964) oli eesti vaimulik.
Ta sündis aastal 1908 Valgul.
Eesti okupeerimise järel mobiliseeriti ta 27. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta teenis 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgus.
Maido Soosalu ordineeriti 5. septembril 1956 õpetajaks. Ta on teeninud aastatel 1956–1964 EELK Kärdla, Käina, Pühalepa, Reigi ja Emmaste Immanueli kogudust.
Maido Soosalu suri 26. juulil 1964.
Indrek Schwede

Indrek Schwede (sündinud 16. augustil 1962) on eesti ajakirjanik. 
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. Ta õpib alates 2010. aastast Tartu Ülikooli ajaloo doktoriõppes, uurimistöö teema on "Jalgpalli marginaliseerumise käik ja põhjused Eesti NSV-s" (juhendaja Tiit Rosenberg).
Ta on ajakirja Jalka peatoimetaja ja ajakirja Sporditäht endine peatoimetaja.
On võitnud Georg Hackenschmidti raamatuauhinna.
Antoni Gaudí

Antoni Plàcid Guillem Gaudí i Cornet (ka Antonio Gaudí, 25. juuni 1852 Reus või Riudoms, Hispaania – 10. juuni 1926 Barcelona) oli katalaani arhitekt ja Kataloonia modernismi tähtsaim esindaja. Teda peetakse juugendstiili ja orgaanilise arhitektuuri esindajaks, kes arendas välja omapärase sürrealismi kalduva arhitektuurilise vormikeele. 
Ta töötas peamiselt oma kodulinnas Barcelonas, kus asuvad tema tuntuimad tööd, Güelli park ja Sagrada Família kirik.
1873–1878 õppis ta Barcelona arhitektuurikoolis, kus ta paistis silma isikupärase ja loomingulise joonistajana. 1878 tutvus ta katalaani töösturi Eusebi Güelliga, kellest sai tema sõber ja metseen.
1884. aastast kuni oma surmani tegeles ta Sagrada Família kiriku projekteerimisega. Viimased 15 aastat oma elust pühendas ta ainult sellele.
Tuntumate Gaudí projekteeritud hoonete hulka kuuluvad ka Casa Vicens (1884–1885), Casa Calvet (1899–1904), Casa Batlló (1905–1907) ja Casa Milà (tuntud kui La Pedrera; 1905–1907) Barcelonas.
7. juunil 1926 jäi Gaudí trammi alla. Kuna keegi teda ära ei tundnud ja ta oli vaese inimese moodi riides, viidi ta vaestehaiglasse, kus ta 3 päeva pärast suri. Ta maeti Sagrada Família kirikusse.
Gaudí oli pühendunud katoliiklane ja katalaani natsionalist.
Cartoon

Cartoon oli Eesti EDM trio, mis loodi 2015. aastal Tallinnas. Trio liikmed olid Hugo-Martin Maasikas, Ago Teppand ja Joosep Järvesaar. 
2016. aastal võttis Cartoon koos Kristel Aaslaiuga osa Eesti Laul 2016 lauluvõistlusest lauluga "Immortality". Cartoon saavutas finaalis 3. koha, kaotades Jüri Pootsmannile. 2016. ja 2017. aastal nomineeriti Cartoon EMA aasta parima laulu kategoorias 3 laulu eest.
Nende laulud on tuntust kogunud eeskätt tänu YouTube'i videotele, mida on kokku vaadatud üle 272 miljoni korra. Ka Spotifys on neil märkimisväärne arv kuulamisi, üle 100 miljoni. Cartoon on andnud oma laule välja plaadifirmade Liquicity ja NoCopyrightSound's kaudu.
Laulu "I Remember U" videoklipp oli 2016. aastal Eesti vaadatuim muusikavideo YouTube'is.
Cartoon lõpetas tegevuse 2017. aasta augustis.
Tahkuna looduskaitseala

Tahkuna looduskaitseala on looduskaitseala Hiiu maakonnas Hiiumaa valla põhjaosas. Kaitseala pindala on 1878,6 hektarit   . Kaitsealal asub Hiiumaa ainus loodusreservaat. Kaitseala territoorium paikneb Tareste, Kauste, Kodeste, Lehtma, Meelste ja Tahkuna külas.
Tahkuna looduskaitseala eesmärk on inimmõjuta või vähese inimmõjuga põlismetsade, soode ja kinnikasvavate järvede kaitse, luidete ja luitemetsade säilitamine ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitse. Kaitsealalt on tuvastatud 16 kaitsealust linnuliiki, 21 kaitsealust soontaime liiki ja üks kaitsealune samblaliik (roheline hiidkupar).

Kaitsevööndid

Tahkuna looduskaitsealal asub Lehtma loodusreservaat ja 6 sihtkaitsevööndit.

Lehtma loodusreservaat

Loodusreservaadi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine loodusliku protsessina. Reservaadis on keelatud majandustegevus, loodusvarade kasutamine ja inimeste viibimine, välja arvatud järelevalvetöödel, päästetöödel ja kaitseala valitsemisega seotud töödel, samuti teadustegevuse ja kaitseala seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil.

Järidemetsa sihtkaitsevöönd

Järidemetsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

Kauste sihtkaitsevöönd

Kauste sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

Kodeste metsa sihtkaitsevöönd

Kodeste metsa sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

Kodeste soo sihtkaitsevöönd

Kodeste soo sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

Lepaniidi sihtkaitsevöönd

Lepaniidi sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on ökosüsteemi arengu tagamine üksnes loodusliku protsessina.

Lõimastu sihtkaitsevöönd

Lõimastu sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on metsakoosluste tüübi ning elustiku mitmekesisuse ja maastikuilme säilitamine.

Turism

Tahkunat läbis Anneõuest kuni Kauste külani Riigimetsa Majandamise Keskuse matkarada, mis likvideeriti 2013. Kaitsealal asub Karjaselja metsanduslik õpperada.

Ajalugu

1924 keelati Tahkunas kasvavate jugapuude alal lageraied. Praegune kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal. Eesti Vabariigi Valitsus otsustas 6. novembril 1936 kaitse alla võtta 4 Kärdla metsandiku metsakvartalit kogupindalaga 74,2 hektarit, kus keelati jugapuude raie ja loomade karjatamine.  Hiiumaa rajooni TSN Täitevkomitee otsustas 28. mail 1958, 20. septembril 1961 ja 25. septembril 1962 jugapuude kasvuala kaitset tõhustada. Jugapuude kaitseala sai räsida 1967. aasta augustitormis.
Tahkuna looduskaitseala moodustati 2. veebruaril 1997.
Sokrat Dirin

Sokrat Nikolajevitš Dirin (vene Сократ Николаевич Дирин; 24. juuni 1849 Demjansk – 1924 Staraja Russa) oli Venemaa riigitegelane.
Ta oli tõeline riiginõunik, Eestimaa asekuberner 8. juunist 1892 kuni aprill 1903, Novgorodi asekuberner 12. aprillist 1903 kuni 1914 ja salanõunik.
Talle kuulus Novgorodi kubermangus Demjanski vallas asunud Zaselje (Усадьба "Заселье") mõis.
Rõuge Vabadussõja mälestussammas

Rõuge Vabadussõja mälestussammas (ka Vabaduse valvur) on Võru maakonnas Rõuge vallas Rõuge asulas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 3. oktoobril 1926.
Sambast kavatsesid 1940. punased maha võtta, kuid oktoobripüha õhtul leiti sealt hoiatus, mis ütles et monument oleks pühendatud I maailmasõjas langenuile. Seda, kes monumenti hävitaks või rüvendaks, tabaks "kogu meie rahva viha ja needus" ja nii jäi sammas püsti. See õhiti siiski 1945. aastal. Kohalikel õnnestus päästa samba koosseisu kuulunud pronkssõdur. Osaliselt säilis ka samba alus
Sammas taasavati 30. oktoobril 1988.
Carl Gustav Jochmann

Carl Gustav Jochmann (21. veebruar 1789 Pärnu – 1830 Naumburg) oli baltisaksa päritolu publitsist ja keelefilosoof.
Jochmann sündis Pärnus raesekretäri pojana. 14-aastaselt jätkas ta haridusteed Riia Toomkoolis ja Heitmanni erakoolis (1803–1805). Õppis juurat Leipzigi, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolides. Astus Poola vabastamise eesmärgil Napoleoni armeesse. Loobus siiski sõjaväelisest karjäärist leitnandi auastmes ja sõitis Šveitsi kaudu tagasi Riiga. Seal alustas ta 1810. aastal tööd advokaadina ja põgenes vaid sõja ajaks Suurbritanniasse.
Riias teenis Jochmann varanduse, mis võimaldas tal ülejäänud elu edukalt toime tulla. Ta reisis Euroopas ning kirjutas anonüümselt esseid poliitikast ja kultuurifilosoofiast. Julius Eckhardt on teda nimetanud üheks väljapaistvamaks publitsistiks, kes on iial Balti provintsidest võrsunud.
Carl Gustav Jochmann on saksa keeleruumis tänini tunnustatud suure valgustajana. Oma kirjutistes arutles ta näiteks keele, poeesia, protestantismi ja Prantsuse revolutsiooni üle. Heidelbergis on äsja ilmunud esimene osa tema 8-köitelisest kogutud teoste sarjast.

Jochmanni kool

Carl Gustav Jochmann jättis testamendiga 15 000 hõberubla erakooli asutamiseks Pärnusse. Koolis pidid haridust saama eesti soost poisid ning selles antav õpetus pidi tema soovi kohaselt olema vaba vaimulikest ja ilmalikest väärmõjudest.
Pärnu raeni jõudis teade Jochmanni testamendist alles üheksa aastat pärast tema surma pastor J. H. Rosenplänterilt. 1863. aastal avaldati testament Riia ajakirjas Baltische Monatschrift. Kool suudeti avada alles 8. jaanuaril 1873, koolimaja ehitati Supeluse ja Pühavaimu tänava nurgale (Pühavaimu 26).
Jochmanni kooli esimene õpetaja oli Robert Lenz. Kool kasvas üheks Pärnu suurematest: 1886. aastal ulatus õpilaste arv 205-ni, tavaliselt kõikus see 120 ja 150 vahel. Koolis õppisid nii linnakodanike, talupoegade kui ka välismaalaste lapsed. Õpetajate seas olid Johannes Kuus, rahvaliku laulu "Õrn ööbik" viisi autor Karl Ramm, Jüri Kornfeldt (Kalmaru) jt. Koolis õppis Pärnu esimene eestlasest linnapea, advokaat Jaan Leesment.
Eesti iseseisvuse saabudes võeti kool linna koolivõrku ning nimetati Pärnu 4. algkooliks. 1930. aastal koliti kool Kuninga tänavale nn Rosenplänteri majja.
Vana Jochmanni koolimaja seinal avati 21. augustil 2002 mälestustahvel kirjaga: "Siin asus aastatel 1873 kuni 1917 Jochmanni erakool, mis sai nime selle asutaja, poliitilise ja kultuurilise kirjamehe Carl Gustav Jochmanni järgi."
Udine

Ajalugu

Arheoloogilised leiud lubavad Udine asustust dateerida II aastatuhandesse eKr. Kirjalikes allikates on linna esimest korda mainitud 983. aastal, mil keiser Otto II määras Udine kindluse koos paari teise valdusega Aquileia perekonna omandisse.
1420 läks linn koos ülejäänud Friuli aladega Veneetsia vabariigi valitsemise alla. Sellest ajast kattub ajalugu põhiosas Veneetsia omaga. Veneetsia perioodil on ehitatud põhiosa linna paleedest. Rikkad perekonnad meelitasid siia oma aja parimaid kunstnikke nagu näiteks Andrea Palladio 16. sajandil ning Giovanni Battista Tiepolo 18. sajandil.
1472–1499 ründasid Udine linna ja selle ümbruskonda korduvalt türklased.
Aasta 1511 oli Udine jaoks kohutav aasta (annus horribilis), kui toimus verine talurahvaülestõus, millele järgnesid maavärin ja katkupuhang.
Pärast Veneetsia vabariigi lõppu 1797. aasta Campoformio lepingu tulemusel läks Udine koos teiste Friuli aladega Austria valdusse, kuhu jäi kuni 2. oktoobrini 1866, mil sealsed alad läksid Itaalia kuningriigi koosseisu.
Küüp

Küüp on piklik künataoline lükandkaanega karp, kus hoiti küünlaid jt väikseid esemeid (nt ehteid, raha) nii igapäevaselt kui ka reisile kaasavõtmiseks. 
Küüp oli puust õõnestatud ning seda kasutati põhiliselt Lääne-Eestis ja saartel. Küüp toimis ka küünlajalana, kui püsti pandud küünal suruti kaanega vastu küübi otsa.
Allveelaeva tänav

Allveelaeva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Allveelaeva tänav sai nime 23. oktoobril 2013.
Õpilane (Canavan)

Ametlik kirjeldus

Sonea teab, et kõik Võlurite Gildi õpilased on pärit mõjukatest peredest, aga ta teab ka, et võib rasketel hetkedel Rotheni abis kindel olla. Siis aga hakkavad nende kohta levima õelad kuulujutud – ja sekkub Gildi Ülemlord Akkarin.
Dannyl on edutatud Gildi Teiseks Saadikuks Elyne’i õukonda. Kantsler Lorlen teeb talle ülesandeks jätkata salaja Ülemlord Akkarini aastate eest poolelijäänud iidse võlukunsti uurimist. Teadmata oma reisi tegelikku põhjust, seisab Dannyl peagi silmitsi ootamatute ohtudega.
Sonea aga on vahepeal Ülemlordi sünge saladuse peaaegu unustanud, kuid tõe varjamine võib osutuda rängaks veaks…
Ülipõnevas "Võlurite Gildis" alanud Sonea seiklused jätkuvad triloogia teises raamatus "Õpilane".