google/wiki40b huggingface dataset:
NSV Liidu Siseministeeriumi Siseväed

Organisatsioon

NSV Liidu sisevägede juhtorganiks oli vägede valitsus või peavalitsus, mille koosseisus tegutses sisevägede staap.
NSV Liidu territooriumil asuvad siseväed allusid operatiivselt vastava NSV Liidu administratiivpiirkonna SARKi liiduvabariigi rahvakomissariaadile või valitsusele. 
Teise maailmasõja alguses ning NSV Liidu poolt 1939–1940 aastatel uute territooriumite okupeerimise ning nende sõjalise kontrollimise tagamiseks moodustati NSV Liidu uute piirialade kontrollimiseks: NSVL SARKi SV Põhja-Kaukaasia ringkonna, Ukraina ringkonna, Valgevene ringkonna ja NSV Liidu SARKi Balti ringkonna Sisevägede Valitsus (УВВ НКВД Прибалтийского округа).

Sisevägede korrakaitseüksused

Sisevägede korrakaitseüksused loodi 1966. aastal NSV Liidu Avaliku Korra Kaitse Ministeeriumi 30. septembri käskkirja № 03 "NSVL AKKM spetsiaalsete motoriseeritud miilitsaväeosade moodustamisest" ("О формировании специальных моторизированных частей милиции МООП СССР") alusel. 
SMMV moodustati vastavalt dislokatsioonile, kas polgu või pataljoni suurusena. Suurlinnades: Moskva, Leningrad ja Kiiev, moodustati polgud, vastavalt Moskvas (Dzeržinski nimelisse Üksikusse Eriotstarbelisse Motoriseeritud Laskurdiviisi kuulunud polk, sõjaväeosa 5401; Leningradis, sõjaväeosa 5402 ja Kiievis, sõjaväeosa 5403. NSV Liidu liiduvabariikide pealinnades ja suurtes tööstuslinnades moodustati sisevägede pataljonid. Kokku moodustati 3 polku ja 46 sisevägede patrullteenistuse pataljoni,.
Siseväed moodustati üldistel alustel, ajateenijad ja allohvitserid – sundteenistsse kutsutud ajateenijatest, ohvitsere aga valmistati ette NSV Liidu Siseministeeriumi sisevägede sõjakoolides ja NSVL SM Harkovi tagalateenistuse sõjakoolis (Харьковском высшем военном училище тыла МВД СССР). Teenistus sisevägedes võrdsustati teenistusega Nõukogude armees.
Patrullteenistuses kandsid siseväegede ajateenijad miilitsa vormiriietust ning auastmetähiseid, väeosa territooriumil aga sisevägede vormi.
Pataljonid (350–400 ajateenijat) koosnesid vastavalt teenistuskoha eripärast kas: roodudest, mis jagunesid rühmadeks või ainult rühmadeks.
Hartius Möller

Hartius-Gerhard Möller (22. jaanuar 1885, Tõrma, Virumaa – 1941) oli eesti näitleja.
Möller õppis Rakvere linnakoolis ja Peterburi kunstikoolis.
Õpingute järel liitus ta Vanemuise trupiga, mida juhtis Karl Menning. 1910. aastal abiellus Möller Vanemuise näitlejanna Elviine Annukiga, kelle hilisem näitlejanimi oli Mari Möldre; abielu lahutati Eesti Vabariigi ajal. Esimese maailmasõja ajal töötas Möller Soomes sõjaväe varustajana, hiljem mängis Estonias ja lavastas provintsiteatrites sealhulgas Saaremaa suveteatris. Peamiselt tunti teda komöödianäitlejana.
Hartius Möller mängis ka 1925. aastal valminud filmis "Esimese öö õigus" ja 1929. aasta salongidraamas "Dollarid". Viimase üldiselt laitvas arvustuses suhtus Karl August Hindrey siiski näitlejatesse positiivselt.
22. novembril 1940 Möller arreteeriti Tallinnas ja küüditati, süüdistatuna nõukogudevastases propagandas. § 58 p. 13 põhjal mõisteti talle 10 aastat paranduslikku töölaagrit. Ta suri teel Siberisse.
Pruunsüsi

Pruunsüsi on pruunika värvusega kaustobioliit.
Pruunsüsi tekib kivisöega sarnaselt, kuid enamasti väiksemal mattumissügavusel.
Sarnaselt kivisöega kuulub pruunsüsi fossiilkütuste hulka ja on tähtis maavara. Pruunsöe kütteväärtus on kivisöe omast väiksem.
Pruunsüsi tekib taimse materjali mattumisel ja mittetäielikul lagunemisel.
Vana-Jaani kalmistu

Vana-Jaani kalmistu on Tartus Raadi kalmistu kaguosas asuv kalmistu.
Vana-Jaani kalmistu on asutatud 1773. aastal. Oma nime sai aga ajast, mil asutati Uus-Jaani kalmistu Puiestee tänava ääres.
Kalmistul on mitu ajaloolise väärtusega ehitist: Tartu raehärra Jacob Friedrich Telleri perekonna hauakabel, Rauch-Seidlitzi kabel, Carl Kleini kabel.
Goddert Torck

Goddert Torck oli Liivi ordu rüütelvend ja Liivi ordu majandusülem (Schäffer) aastatel 1548–1551.
Torcki päritolukohta ja perekonda pole tuvastatud, sest Torcki-nimelisi aadlisuguvõsasid oli mitu ja tema kohta midagi enamat peale Liivi ordus teenimise teada ei ole.
1541. aastal oli Torck majandusametnik (Schenk) Võnnus, seitse aastat hiljem sai ta samas kogu ordu majandusülemaks. 1551. aasta märtsis sõitis ta Saksamaale, et seal ordule Venemaaga vaherahu lõppemise ajal palgasõdureid värvata. Seejärel lahkus ta ilmselt ka majandusülema ametist ning rohkem tema kohta teateid pole.
Arktiline geograafiline vööde

Arktiline geograafiline vööde on Maa kõige põhjapoolsem geograafiline vööde, mille lõunapiir külgeb kõige soojema kuu (juuli või augusti) +5°C isotermiga.
Vöötmele on iseloomulikud polaaröö talvel ja polaarpäev suvel. Kiirgusbilanss on pidevalt negatiivne, ultraviolettkiirguse defitsiidiga. Aasta läbi valitsevad arktilised õhumassid. Põhja-Jäämere ja tema ääresmerede veemassid on külmad ja on kaetud jääga.
Saartel ja poolsaartel esinevad mandriliustikud, arktilised kõrbed ja vähemal määral arktilised tundrad.
Merevesi on rikas hapniku poolt madalate temperatuuride tõttu, mis soodustab planktooni ning selle seoses kalade ja mereloomade arengut. Loomadel on suured suurused, sest massi suurenemine soodustab soojuse säilitamist. Elutsevad jääkarud, morsad, hülged, harvem ka vaalad ja valgevaalad.
Saroni saared

Saroni saared (kreeka keeles Νησιά του Αργοσαρωνικού (Nisiá tou Argosaronikoú)) on Kreekale kuuluv saarestik Egeuse mere lääneosas Saroni lahes (seal asuvad näiteks Salamína, Aígina, Agkístri ja Póros) ning Saroni ja Argolída lahe vahel (seal asuvad näiteks Ýdra, Dokós ja Spétses).
Paljudel mandril elavatel kreeklastel on Saroni saartel omad suvilad.
Saartel on parvlaevaühendus Pireuse ja Peloponnesosega.
Supercalifragilisticexpialidocious

"Supercalifragilisticexpialidocious" (eesti keeles pealkirjaga "Supernalivägalustlikekstraülivõrdes") on laul Disney 1964. muusikalifilmist "Mary Poppins". Laulu autorid on vennad Robert ja Richard Sherman. Filmis esitavad seda Julie Andrews ja Dick Van Dyke.
Laulu 34-täheline originaalpealkiri "Supercalifragilisticexpialidocious" on üks pikemaid ingliskeelseid sõnu, mida võib leida sõnaraamatutest. See neologism jõudis Oxfordi inglise keele sõnaraamatusse 1986. aastal ning selle sõnaraamatu järgi on seda kasutatud 1940. aastatest ja tähendab ta 'midagi eriti head ja ilusat'.
Pealkirja eestikeelset vastet "supernalivägalustlikekstraülivõrdes" on kasutatud Noorsooteatri 1970. aasta muusikalis ja hilisemates lavatükkides.
Ambla kalmistu

Ambla kalmistu on Ambla kiriku kirikuaed.
Kirikuaed on rajatud pärast Ambla kiriku valmimist 13. sajandi II poolel. Kalmistuna on kirikuaeda kasutatud alates 20. sajandi algusest.
Ambla kirikuaias on Anton Starkopfi loodud marmorist hauamonument "Poiss moonidega" ning tema kavandatud monument Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas langenutele, mis avati 27. septembril 1925 ja taasavati 23. juunil 1990. On ka paekivist riste.
Surnuaiale on maetud Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene, Jakob Kents ja Teet Lunts.
Aviano lennuväebaas

Tuumarelvade kohalolek

NATO kontseptsiooni kohaselt peaks Aviano sõjaväebaasis säilitatama 50 B61-4 tuumapommi, võimsusega 45–107 kilotonni.
Upytė

Ajalugu

Küla on esimest korda mainitud aastal 1208. Arvatakse, et seal asus žemaitide Upytė muinasmaakonna keskus. Taas mainit asulat aastal 1258 (Opiten). XIV sajandil, mil Žemaitija Saksa ordule kuulus, asus seal ordulinnus. Aastail 1367, 1368 ja 1378 laastasid ordu väed küla ümbrust.
Hiljem sai Upytėst alev. Asula oli aastail 1564–1566 maakonna keskuseks. Enne seda asus maakonna halduskeskus Krekenavas, seejärel viidi see aga üle Panevėžysisse, nii et sealne maakond oli Panevėžysi maakonna eelkäijaks. Aastail 1558–1582 ja 1655–1661 laastasid alevit rängalt sõjad. Aastal 1595 ehitati alevisse esimene kirik, mis kuulus kalvinistidele. Esimene katoliku kabel ehitati alevisse aastal 1742.
XVIII sajandil asusid alevisse elama vanausulised. Aastal 1858 valmis kabeli asemele praegune kirikuhoone, aga aastal 1878 sai sellest kihelkonnakirik. Aastaks 1885 oli asulasse jäänud vaid 14 elanikku. Nõukogude võim rajas külla katsejaama.
Tantsukunst

Tantsukunst on kunstivorm, milles kunstiline väljendus toimub kehaliigutuste ehk tantsu abil. Levinud on rütmilisus, sageli (kuid mitte alati) kasutatakse tantsu saateks muusikat. Etenduskunstina on tants lähedalt seotud teatriga. Mõnede allikate järgi on tantsukunst sama mis koreograafia (laias mõttes).
Tantsukunsti täpset vanust on salvestusviiside piiratuse tõttu raske määrata. Esimesed kindlad teated sellest pärinevad Mesopotaamiast ja Vana-Egiptusest, kuid tantsu kirjeldusteks on peetud ka koopamaale ja kaljujooniseid. Tants kui kunstivorm on levinud paljudes, kui mitte kõigis kultuurides.
Euroopa tantsukunsti klassikalistest vormidest tuntuim on ballett. Uuemat tantsukunsti nimetatakse nüüdistantsuks. Tänapäeval on levinud ka rahvatantsu ja rahvuslike tantsuliikide esitamine kunstina (näiteks iiri tants ja flamenko), ehkki need pärinevad algselt tantsust kui meelelahutusest.
Tantsukunst on haruldane oma mitmekesisuses ja individuaalsuses, andes võimaluse väljenduda isikupärases loomingus.
Ohtla mõis

Ohtla mõis (saksa keeles Ochtel) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1591.
Pinska mõis

Pinska mõis (saksa keeles Lapinsky) oli Puiatu mõisa kõrvalmõis Kõpu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõisast on teateid alates 1583. aastast.
Peegel

Ajalugu

Peegleid leidus juba arhailisel ajal nii Vana-Kreekas kui mujal tema kultuuriruumis. Nad olid üsna levinud ja neid leidus igas suuruses, oli nii ümmargusi kaunistatud käepidemega käsipeegleid kui suuri jalgadel seisvaid peegleid. Neid valmistati poleeritud metallist, sagedamini pronksist, aga ka hõbedast. Käsipeegleid valmistati juba Mükeene kultuuris. Alates hellenismi ajast oli etruskidel rohkesti käsipeegleid, mille tagakülg oli kaunistatud sisselõigatud kujunditega. 5. sajandil eKr tulid Kreekas kasutusele klapp-peeglid, mille peegelpinda kaitses kaunistatud kaas. Antiikajal leidus ka väikesi klaaspeegleid.
Keskaegne peeglitootmise keskus oli Veneetsias. Seal valmistati puhutud klaasist, peegelduva tinaamalgaamiga kaetud peegleid.
Hõbedakihiga kaetud klaaspeegleid hakati tootma 1855.

Peegel kultuuris

Vanakreeka mütoloogias oli peeglitest sageli juttu. Narkissos armus iseenda peegelpilti, aga tema kasutas peeglina vaikset veepinda. Hilisem on legend koletisest Medusast, keda ei tohtinud otse vaadata, sest Medusa oli nii kole, et tema nägemine muutis nägija kiviks. Perseus tappis Medusa, jälgides teda mitte otse, vaid tema peegeldust oma kilbil.
Legendi järgi valmistas Archimedes peeglitest koosneva seadme, mille abil hulga päikesekiirgust koondada. Sel moel olevat ta süüdanud oma kodulinna Sürakuusat ründava roomlaste laevastiku.
Milose Venus on skulptuur ilusast naisest, aga sellel skulptuuril on käed hävinud, nii et pole teada, missuguses asendis need esialgu olid. Ühe oletuse järgi hoidis Venus käte vahel peeglit ja imetles end sellest.
Lumivalgekese võõrasemal oli kõnelev peegel, millelt võõrasema aeg-ajalt küsis: "Peeglike, peeglike seina peal, kes on kõige kaunim ilma peal?" Ja siis peegel vastas talle.
Jaapani kuninglik perekond põlvneb legendi järgi päikesejumalannast Amaterasust. Amaterasule on pühendatud kinnine Ise tempel, kus jumalannat sümboliseerib peegel.
Mitmes kirjandusteoses satuvad tegelased läbi peegli mingisse peeglitagusesse maailma, mis küll meenutab tõelist maailma, kuid on siiski kuidagi teistsugune. Üks esimesi ja kõige tuntum niisugustest teostest on Lewis Carrolli "Alice peeglitaguses maailmas".
Juhan Kunder kirjutas imemuinasjutu "Imelik peegel".
Ivan Müller

Ivan Müller (1786 Tallinn – 1854 Bückeburg) oli klarnetist ja leiutaja, kes täiustas 19. sajandi alguses klarneti klapisüsteemi, lisades klappidele õhukindlad padjakesed.
Müller sündis Tallinnas (tolleaegses Revalis). Kahekümneaastaselt sai temast Peterburis kammermuusik. Samal ajal alustas ta juba oma klarneti kui muusikainstrumendi täiustamist uut tüüpi klappidega. Tol ajal katsid klarneti auke lamedad vaskplaadid, mis olid kaetud pehme nahaga. Kuna sellised klapid lasid tihti õhku läbi, siis oli nende arv minimaalne. Seetõttu oli klarnetil keeruline mängida väljaspool diatoonilist põhihelistikku asuvaid kromaatilisi helisid. Kromaatiliste helide mängimine nõudis nii keerulist aplikatuuri, et see muutis tihti võimatuks nende mängimise kiires tempos ja intonatsiooniliselt puhtalt. Et minimeerida kromatismidega seotud probleeme, oli tolle aja lahenduseks viie kuni kuue erinevas häälestuses klarneti kasutamine.
Müller pakkus lahendusena välja täistopitud klapipadja, mida alguses valmistati villaga täidetud kitsenahast. See padi oli kumer, nii et kombineerituna vastava augu kujuga oli õhuava võimalik sulgeda piisavalt õhukindlalt. Selline padi andis võimaluse suurendada klarneti klappide arvu ja koos sellega parandada mänguomadusi kromaatiliste helide mängimisel.
Hiljem siirdus Müller Saksamaale, kus ta tegutses Dresdenis, Berliinis ja Leipzigis, spetsialiseerudes eriliste madalas häälestuses klarnetite, bassetthornide, valmistamisele.
Ivan Müller tegutses ka heliloojana. Tema teostest kõlab kontserdilavadel näiteks Klarnetikvartett nr. 1 B-duur (esmapublikatsioon umbes aastal 1830).
UEFA Euroopa Liiga finaal 2017

Mängupaik

Vastavalt Prahas toimunud UEFA täitevkomitee istungil tehtud otsustele teatati 30. juunil 2015, et finaalmäng toimub Friends Arenail.

Taust

See oli Ajaxi teine finaal UEFA karikas / Euroopa Liigas, kui 1992. aasta UEFA Karika finaalis võideti Torinot võõrsil väravatega.
See oli Manchester Unitedi esimene finaal UEFA Karikas / Euroopa Liigas. Nad üritasid liituda Juventuse, Amsterdami Ajaxi, Müncheni Bayerni ja Chelseaga kui ainsad klubid, mis on võitnud kõik kolm suurt Euroopa trofeed (Euroopa Meister Klubide Karikas / UEFA Meistrite Liiga, UEFA Karikas / Euroopa Liiga ning nüüdseks tegevuse lõpetanud UEFA Karikavõitjate Karikas).
Kaks poolt on varem Euroopa võistlustel kohtunud neljal korral, kõik UEFA Karikas / Euroopa Liigas, kus mõlemal on kirjas kaks võitu. Siiski on Manchester United mõlemal korral Ajaxi välja lülitanud, kokkuvõttes 2:1 UEFA Karikas 1976/77 esimeses voorus, ja kokkuvõttes 3:2 UEFA Euroopa Liiga 2011/12 1/16-finaalis.

Suursaadik

Finaali suursaadikuks oli endine Rootsi rahvuskoondislane Patrik Andersson, kes võitis Meistrite Liiga Müncheni Bayerniga 2001. aastal, kui nad alistasid Valencia.

Logo

UEFA tegi finaali brändi identiteedi teatavaks 26. augustil 2016 Monacos, kus toimusid samal ajal ka alagrupiturniiri loosimised.

Piletimüük

Staadioni puhul, mille mahutavus on finaaliks 48 000 pealtvaatajat, tehti fännidele ja üldisele publikule saadavaks 37 000 piletit, millest mõlema finalisti meeskonnad said 10 000 piletit ja 17 000 piletit, läksid müüki fännidele üle maailma läbi UEFA.com-i ajavahemikul 17.–28. märtsini 2017 neljas hinnaklassis: 150, 100, 70 ja 45 eurot. Ülejäänud piletid eraldati kohalikule korraldavale komiteele, UEFA-le ja jalgpalliliitudele, reklaamipartneritele ja ülekandjatele ning aukülalistele.

Avatseremoonia

Enne finaali algust toimus minutiline leinaseisak, et mälestada Manchesteri pommiplahvatuse ohvreid, mis toimus kaks päeva enne finaali; avatseremoonia oli seetõttu ka märgatavalt lühendatud.

Ametnikud

Sloveenia kohtunik Damir Skomina kuulutati UEFA poolt finaali kohtunikuks 12. mail 2017.

Kokkuvõte

Paul Pogba avas Manchester Unitedi jaoks skoori 18. minutil, kui tema madal vasaku jala löök karistusala äärelt võttis Davinson Sánchezist rikošeti, mistõttu lendas pall üle juba liikumises oleva väravavahi.
Henrikh Mkhitaryan sai teise värava teise poolaja kolmandal minutil, kui ta lõi parema jalaga kolme meetri pealt väravasse palli, mille söötis talle Chris Smalling pärast nurgalööki Juan Mata poolt.
Maria Ader

Maria Ader (sündinud 1984) on Eesti kunstnik.
2005–2008 õppis Ader Tartu Ülikoolis, aastatel 2009–2010 Ida-Londoni ülikoolis ning 2008–2011 Eesti Kunstiakadeemias maali. Töödes lähtub ta isiklikest emotsioonidest või sündmustest ning kasutab traditsiooniliste maalivõtete kõrval ka uusi materjale ja tehnikaid.
Maria Ader on pälvinud kulla ja pronksi Kuldmuna disainiauhindade galal (2010) ning kulla ADC*Estonia disainiauhindade galal (2009).
Nicolaus Michael Bremer

Nicolaus Michael Bremer (3/15. aprill 1826 – 7/19. veebruar 1898) oli Pärnu raehärra.
Ta oli raehärra 18/30. maist 1869 kuni rae likvideerimiseni 24. novembril/6. detsembril 1889. Hiljem oli ta linnanõunik ja linnapanga direktor. Ta oli abielus Anna Rosalie de Bruye'ga.
Aubrey de Grey

Aubrey David Nicholas Jasper de Grey (sündinud 20. aprillil 1963) on inglise gerontoloog, vananemise uurija.
Ta töötab biogerontoloogia alal ning uurib, kuidas regeneratiivse meditsiini abil  vananemist peatada ja organismi noorendada. Selleks kavandab ta metoodikat nimega SENS. Ta on leidnud seitse molekulaarset ja rakulist vananemiskahjustust, mille peatamise teel saab tema arvates inimese eluiga oluliselt pikendada.
Ta sai 1985 Cambridge'i Ülikoolist bakalaureusekraadi arvutiteaduse alal ning 2000 doktorikraadi oma 1999 ilmunud raamatu eest.

Vaated

Vananemine on ainevahetuse kõrvalmõjude kuhjumise tagajärg. Selle vältimiseks vajalikud alusteadmised on suurelt jaolt olemas, kuid tehnoloogia tuleb alles välja arendada. 2008. aastal ütles ta, et esimene inimene, kes elab tuhandeaastaseks, tema arvates tõenäoliselt praegu juba elab ning ta on võib-olla isegi 50- või 60-aastane.
Vanadust toetav transs (pro-aging trance) ehk vanadust toetav hoone (pro-aging edifice) on psühholoogiline strateegia vananemise õudusega toimetulekuks. Inimesed panevad end uskuma, et vananemine on vältimatu. Arvatakse, et elu pikendamine mitte ei lükka vanadust edasi, vaid pikendab seda (Tithonose viga).
Urvaste Püha Urbanuse kogudus

EELK Urvaste Püha Urbanuse kogudus on luterlik kogudus Urvastes.
Kogudus kuulub Võru praostkonda.
Koguduse õpetaja on Üllar Salumets, organistid Erma Kallasse ja Leelo Naaber. Juhatuse esimees on Taavi Serv.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Urvaste kirikus, kell 16.00 Antsla palvemajas, iga kuu kolmandal pühapäeval kell 14.00 Kraavi kirikus ja kaks korda aastas Heimtali Peetri kirikus.
Varvokronoloogia

Varvokronoloogia ehk varvomeetria on vanuse määramine, mis põhineb viirjärvesetetena kujunenud viirsavi varvide loendamisel ja korreleerimisel. Varvokronoloogia abil saab määrata viirsavi kuhjumist, kiirust, millega mandriliustik taandus, jääjärvelise keskkonna ajalist kestvust ning sette absoluutset vanust .
Varvokronoloogia koostamiseks tuleb mõõta viirsavi varvid, selle nii heledad kui ka tumedad kihid, ning koostada graafik. Graafiku kõverad näitavad aastakihtide suhtelist paksust ning kõveraid korreleeritakse omavahel nende kujude põhjal. Kui mitmes läbilõikes on varvide paksuste intervallide muutused samad, siis järelikult pärinevad need samast ajast ning on ühevanused. 
Kui niimoodi kõrvutada eri läbilõikeid, siis saab koostada pika ajarea – kronoloogia, mis hõlmab rohkemat kui ühte läbilõiget. 
Varvokronoloogiat on kasutatud näiteks Billingeni katastroofi toimumise aja määramisel.
Margus Vaher (näitleja)

Margus Vaher (sündinud 19. septembril 1950 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.
Lõpetas 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (6. lend). Samast aastast töötab Viljandi Ugala Teatris.
Sündinud 1971

Sellel leheküljel on loetletud 1971. aastal sündinud tuntud inimesi.
Pallasmaa

Loodus

Suur osa maast on kas üles haritud või kasutuses heina- või karjamaana. Palju leidub kadakaid ja tammesid. Rannikut külastavad kevaditi ja sügiseti tuttvartide parved.

Paigad

Talude ja muude paikade nimed on suures osas seotud puudega.
Külas on järgmised talud, talukohad ja suvilad: Ellumäe (majad hävinud), Jaani (Jaani-Madise), Jaani-Mihkli (või lihtsalt Mihkli), Kase (Kasevälja), Kännu, Ladva, Lepana (Lepanina juures), Matsi, Mäeotsa, Oksa, Saadu (hävinud), Tamme, Tüi (Tüü; sõnast "tüvi" või "tühi"), Õiska.
Tähtsamad talud on aegade jooksul olnud Jaani-Madise, Jaani-Mihkli, Matsi ja Tüi. Valdav osa teistest talukohtadest ja suvilatest on eelpool nimetatud talude elanike või nende järeltulijate asutatud.
Ladva, Kase ja Oksa asuvad merepinnast kõrgemal kui Tüi, see aga omakorda kõrgemal kui Kännu.
Mere ääres Lepaninast paarsada meetrit läänes asub 350 meetri pikkune muul, millele on plaanitud jahisadam ehitada. Sellest omakorda umbes sama palju Tammiski nuki pool asub ujumiskoht (Pallasmaa rand).

Inimesed

Inimesi kutsutakse enamasti, nagu Muhus tavaks on, talu järgi, kusjuures talu on esimesel ning eesnimi või hüüdnimi teisel kohal.
Mõnel Pallasmaalt pärit muhulasel on perekonnanimi Pallas.
Viazynka

Ajalugu

Viazynkat on esimest korda mainitud 1529. aastal. Karjamõis kuulus algul Przeździeckitele, hiljem aga Zambrzyckitele. Aastail 1881–1883 rentisid viimastelt karjamõisa valgevene luuletaja Janka Kupała vanemad, sel ajal sündis seal ka luuletaja.
Pärast esimest maailmasõda kuulus Viazynka Poola koosseisu.
1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Küla loodi aastal 1972, Janka Kupała 90. sünniaastapäevaks. Toona ühendati Vieramiejki, Hurnavičy ja Sialedčyki küla ning Viazynka karjamõis ühtseks Viazynka külaks.
Ari Vatanen

Ari Pieti Uolevi Vatanen (sündinud 27. aprillil 1952 Tuupovaaras) on soome rallisõitja ja poliitik.
Aastatel 1970–1998 oli Ari Vatanen elukutseline rallisõitja. Autoralli maailmameistrivõistlustel osales ta alates 1974. aastast, kuid kordagi ei teinud ta kaasa kogu autoralli MM-hooaega, mõnel hooajal sõitis ainult ühe või paar etappi.
Ari Vatanen on 1981. aasta autoralli maailmameister. Läbi aegade on ta võitnud kümme MM-etappi, 13 korda tulnud teiseks ja neli korda kolmandaks, kuid hooaja kokkuvõttes tuli ta esikolmikusse ainult ühel korral. Esimest korda sai ta poodiumikoha 1977. ja viimast korda 1998. aastal.
Pariisi–Dakari ralli võitis ta neli korda, aastatel 1987, 1989, 1990 ja 1991. Ka 2004. ja 2005. aastal sõitis ta Dakari ralli lõpuni, 2007. aastal katkestas seitsmendalt kohalt.
1999. aastal valiti Vatanen Soome Rahvusliku Koonderakonna esindajana Euroopa Parlamenti. Praegu elab ta Lõuna-Prantsusmaal, kust ta ka 2004. aastal europarlamenti tagasi valiti. Ta kandideeris erakonna Rahvaliikumise Liit (Union pour un Mouvement Populaire) nimekirjas. Europarlamendis tegeles Ari Vatanen peamiselt autode maksustamise, liikluse, arenguabi ja põllumajandusega.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta taas Soome Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Oktoobris 2009 kandideeris ta Rahvusvahelise Autoföderatsiooni FIA presidendiks, kuid kaotas häältega 49:135 endisele Ferrari juhile Jean Todtile. 
Märtsis 2013 valiti Vatanen Eesti Autospordi Liidu esimeseks välismaalasest presidendiks.