google/wiki40b huggingface dataset:
Warren Buffett

Warren Edward Buffett (sündinud 30. augustil 1930 Omahas) on Ameerika Ühendriikide investor, ettevõtja ja filantroop. 
Ta on Berkshire Hathaway tegevjuht ja üks maailma rikkamaid inimesi. Teda peetakse üheks aegade edukaimaks investoriks.

Elulugu

Warren Buffett sündis USA kongresmeni Howard Homer Buffetti ja Leila Stahli pojana. Ta ostis aktsiaid esimest korda 11-aastasena. Ta õppis Whartoni ärikoolis Pennsylvanias, lõpetas Nebraska ülikooli ning seejärel sai magistrikraadi Columbia ülikooli ärikoolis. Ta on õppinud ka New Yorgi finantsinstituudis. Ta töötas oma õpetaja ja kumiiri Benjamin Grahami firmas, seejärel siirdus tagasi kodulinna Omahasse ning alustas omal käel mastaapset äritegevust, algul usaldusühingute juhina, hiljem Berkshire Hathaway tegevjuhina.   
Forbesi andmetel oli Buffett 2008. aasta kevadise seisuga maailma rikkaim inimene varandusega üle 60 miljardi USA dollari. 2006. aastal nimetas Forbes ta Bill Gatesi järel maailma rikkuselt teiseks inimeseks (varandus vastavalt 666,4 ja 618,8 miljardit Eesti krooni) ning 2004. aastal samuti (varandus vastavalt 543 ja 513 miljardit krooni). Buffetti aastatasu on alates 1993. aastast 100 000 dollarit.
Financial Times ja PricewaterhouseCoopers nimetasid Buffetti maailma kõige hinnatumate juhtide edetabelis 2003. aastal 2. ja 2004. aastal 4. kohale.

Poliitilised vaated

Buffett on läbi aegade paljudele poliitikutele ja kampaaniatele raha annetanud. Näiteks toetas ta Arnold Schwarzeneggerit 2003. aasta valimiskampaanias.
2008. aasta presidendivalimiste ajal toetas Buffett Barack Obamat ning väitis, et tema ja Obama vastaskandidaadi John McCaini vaated sotsiaalsele õiglusele on nii erinevad, et McCain peab läbi tegema lobotoomia, enne kui Buffett teda toetama asub. Presidendikampaanias nimetasid nii Obama kui McCain 10. oktoobril teleesinemises Buffettit kandidaadina riigisekretäri kohale. Novembris mainis Obama Buffettit võimaliku majandusnõunikuna.

Isiklikku

Aastal 1952 abiellus Buffett Susan Thompsoniga. Neil on tütar Susie ning pojad Howard ja Peter. Abikaasad asusid 1977. aastal lahku elama, kuid ei lahutanud. Susan suri juulis 2004. Aastal 2006 abiellus Buffett oma sünnipäeval 60-aastase lätlanna Astrid Menksiga, kellega ta elas koos juba alates 1979. aastast.
2008. aastal avaldati Buffetti DNA kümneleheküljeline analüüs, mille kohaselt Buffetti emapoolsed esivanemad võivad olla pärit Eestist . Buffetti ema Leila Stahli esivanemad on pärit Eestist, olles pärit Eesti ühest tuntumast, Stahlide (Staalide) dünastiast.
24. armee (Saksamaa)

Saksa 24. armee oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus.

Ajalugu

Formeeriti 1944. aasta novembris, et viia Šveitsi piiri ääres olevad väed ühtse juhtimise alla. Veebruarist aprillini 1945. aastal kuulus armee 19. armee juhtimise alla.
Vaagnakannus

Vaagnakannus (inglise keeles pelvic spur) on paariline tagajäsemete jäänus mõnedel selgroogsetel loomadel.

Maolistel

Nii emastel kui ka isastel anakondadel, boadel ja püütonitel on tagakeha küljes, kloaagi läheduses, paarilised väiksemõõtmelised vaagnakannused, millel eristatakse kolme luud, mis on lihastega ümbritsetud ja lõpevad küünisega (inglise keeles claw).
Osa uurijaid arvab, et vaagnakannused on isastel kohati abiks kopulatsiooni-eelsel käitumisel (rivaalide võitlused) sigimistoimingute sooritamiseks aga ka kopulatsioonil.
Mutt (kalandus)

Mutt (ka mutnik) oli noot väiksemate kalade püüdmiseks.

Ehitus

Mutt koosnes pärast, lühikestest tiibadest ning nende pikendusena pikkadest tuudiköitest. Muti päraks oli harilikult 10  meetri pikkune tihe võrkkott, millega püüti kiiska, ahvenat jt. väikekalu nii avaveest kui jää alt. 20. sajandi algul lisati pärale ka pujus ja vitsrõngad, nii et kujunes mõrdpära. Tuudiköied ajasid põhjast üles muda ja suunasid kala pära suunas. Nende köite otsas olid lühemad veoköied.

Püügiviis

Mutti kasutades käisid püüdmas ühe paadiga 2 kuni 5 inimest. Ühe tiiva veoköie ots ankurdati, paadiga kaares sõites piirati loomus sisse ning mutt tõmmati mõlemast tiivast üheaegselt vedades käsitsi paati.

Püügikohad

Mutt on kujunes algselt püügivahendiks Loode-Venemaa järvede alal. Juba 19. sajandi algul oli ta kasutusel ka Peipsil ja Võrtsjärvel. Hiljem levis venelaste vahendusel seda tüüpi noodapüük ka Eesti põhjarannikule, kus ta kohandati lestapüügiks. Mõnel pool, näiteks Pärnu jõel ja Saaremaal oli mutt 4 kuni 6 cm suuruste silmadega võrk, millega püüti suuremaid kalu madalamas vees.
Maa kuju

Maa kuju all mõeldakse tavaliselt Maa tema pinna tegeliku kuju lähendust, mis on matemaatiliselt võimalikult hästi formuleeritav.
Tänapäeval kasutatakse maateaduslikeks arvutusteks ja geograafilise asukoha kirjeldamiseks 
mitut Maa kuju lähendust.
Kui mitte arvestada Maa pinnamoodi ja merepinna taseme kõikumisi, on Maal geoidi kuju. See keha on kõikjal risti raskusjõu suunaga (raskusjõud ei ole alati Maa keskpunkti poole suunatud).
Enamikus kartograafilistes ja teistes matemaatilist laadi uuringutes võetakse Maa kujuks referentsellipsoid või maaellipsoid.

Apioidi- või kardioidikujuline Maa

Maa on põhjapooluse piirkonnas rohkem kokku surutud, lõunapooluse piirkonnas rohkem välja venitatud. Seega on põhjapooluse piirkonnas rohkem massi. Maa meenutab kujult pirni; matemaatiliselt kujutab seda apioid või kardioid.
Agnija Ģērmane

Agnija Ģērmane (sündinud 1964) on läti maalikunstnik ja kunstipedagoog.

Haridus ja töö

Õppis Janis Rozentālsi nimelises kunstikoolis Riias (lõpetas 1985) ja lõpetanud Läti Kunstiakadeemia maalikunsti ja monumentaalmaali erialal (BA, 1991; MA, 2003). Aastail 2003–2007 täiendas end pedagoogilisel erialal Läti Muusikaakadeemias ja Läti Ülikoolis. Alates 1996. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. Töötanud õpetajana noortekeskuses “Rīgas Skolēnu pils” (1991–1999), Riia Kunsti- ja Käsitöökoolis (Rīgas Mākslas un mediju tehnikums, 1998–2006) ja alates 2006. aastast Balti Rahvusvahelises Akadeemias (läti keeles Baltijas Starptautiskā akadēmija, ladinakeelne nimi Academiae Balthicum Internationalis).

Looming

Agnija Ģērmane maalistiili iseloomustab ekspressiivne pintslitehnika ja spaatli kasutus, säravad värvid, tema teostes on stiliseerimispüüdu, samas säilib kujutatu karakter ja visuaalne sarnasus natuuriga. Eelistatud tehnika on õlimaal lõuendil või papptahvlil. Kunstnik harrastab regulaarselt vabaõhumaali, motiividest eelistab figuraalkompositsioone ja maastikke.
Tal on olnud enam kui kümme isikunäitust Lätis , Saksamaal, Valgevenes ja Venemaal, samuti on ta osalenud arvukatel rühmanäitustel. Pälvis 2013. aastal publikupreemia aasta maali eest Agija Sūna kunstigaleriis Riias.
Eestis on tema töid eksponeeritud Liiviranna- ja liivlaste-teemalisel vabaõhumaali näitusel "Randali".
Justin Bieber

Bieber kriitika, vempude ja paroodiate sihtmärgina

Bieber on sageli sattunud internetikasutajate ebaterve tähelepanu keskpunkti. Teda on kritiseeritud noorusliku välimuse ja kõrge hääle pärast. Bieberile pööravad sageli tähelepanu nii blogijad kui uudisgrupid.
Tema tuuri veebilehel oli küsitlus, missugusesse maailma riiki peaks ta (lisaks tuuril külastatavatele riikidele) järgmisena sõitma. Internetikeskkonnas 4chan hakkasid levima üleskutsed hääletada Põhja-Korea poolt ja peatselt kerkiski Põhja-Korea esikohale, võites ka kogu hääletuse. Kuna Põhja-Koreas puudub enamikul inimestel internetiühendus ja kogu meediale on suured piirangud, on ebausutav, et Bieber Põhja-Koreast üheainsagi hääle sai.
Bieberi vaenlased on levitanud internetis kuuldusi tema liiklusõnnetuses hukkumisest, ususektiga ühinemisest või tema emale pakutud 50 000 USA dollarist, et ta Playboyle alasti poseeriks. Bieber suhtleb oma fännidega Twitteri vahendusel ja kummutab vahetevahel kuulujutte. Häkkerid on rünnanud Bieberi videoid sisaldavaid veebilehti, et seostada neid pornosaitidega.

Eraelu

2010. aastal oli Bieberil suhe Jasmine Villegasega. 2010. aastast 2012. aasta novembrini oli tal suhe Selena Gomeziga. Hiljem on korduvalt teatatud nende taasühinemisest ja uuest lahkuminekust.
2018. aastal avalikustati Bieberi abielu modell Hailey Baldwiniga.

Filmid ja teleesinemised

Bieber on osalenud filmides ja telesaadetes, mängides tavaliselt iseennast, lauldes või olles saatekülaline (nt saates "The Ellen Show"). Bieber on osalenud telesarjas "CSI: Kriminalistid". 2011. aastal tuli välja Bieberi esimene eluloofilm "Never Say Never" ning 2013. aastal teine eluloofilm "Believe".
Viita puisniit

Viita puisniit on puisniit Lääne maakonnas Lääneranna vallas Kirikukülas.
Puisniidu läheduses asub väike parkla ja Penijõe matkarada.
Marko Aasa

Marko Aasa (sündinud 2. juulil 1980) on eesti alpinist.
Alpinistina on ta roninud 5A raskuskategooria (Vene süsteemi järgi) marsruudil Hibiinides, tõusnud Pamiiris seitsmetuhandelisele ja osa võtnud Hiinas viietuhandelise mäetipu esmavallutusest.

Hibiinides, Himaalajas ja Kunlunis

17. juulil 2006 ronis ta Hibiinides Bolšoi-Vudjavri tippu (1068 m) mööda põhjaseina marsruudil "Lesenka" (raskuskategooria 5A). Tõusukaaslased olid Andres Hiiemäe (tõusu juht) ja Tõnu Põld.
2007. aastal võttis ta osa JKA ekspeditsioonist Himaalajasse, mille käigus tõusis ta 8. novembril koos kaaslastega trekingtipu Lobuje idatippu (6119 m).
2010. aasta juulis-augustis võttis ta osa Matkamise ja Mägironimise Edendamise Klubi ekspeditsioonist Kunluni mäestikku ja tõusis seal koos kaaslastega ühe kuuetuhandelise tippu (Lazio) uuel marsruudil ja liustike kõrval asuvale ühele viietuhandelisele mäetippu. 5202 m kõrguse tipu esmavallutasid kolmeliikmeline grupp: Marko Aasa (tõusu juht), Priit Joosu ja Kristjan-Erik Suurväli. Esmatõusjate õigusega panid nad tipule nimeks Uku.

Tartu ülikooli mäetipp

2012. aastal võttis ta osa Andres Hiiemäe juhtimisel toimunud Eesti mägiekspeditsioonist Kesk-Pamiiri eesmärgiga taasvallutada kuuetuhandeline Tartu ülikooli mäetipp. Ekspeditsiooni 18. päeval jõuti lõpuks eesmärgiks olnud mäe jalamile, 5669 m kõrgusele. Tipp vallutati kahe järgmise päevaga. 31. juulil 2012 tõusis ta koos 9 kaaslasega tippu.

Seitsmetuhandeline mäetipp

2016. aasta mais üritas ta koos kaaslastega tõusta Põhja-Ameerika kõrgeima mäe Denali (6190 m) tippu, kuid tipulaagrist tuli neil pärast viis päeva kestnud lumetormi tagasi pöörduda. Kolm kuud hiljem võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiri Lenini mäetippu, mille käigus tõusis ta 24. juulil koos kaaslastega oma esimese seitsmetuhandelise mäe tippu.

Isiklikku

Tema abikaasa on alpinismiharrastusega filmikunstnik Katrin Sipelgas. Neil on poeg Uku (sündinud 2007).
Hannes Tamjärv

Hannes Tamjärv (sündinud 1. aprillil 1961) on eesti ettevõtja.
Ta oli 1991–1996 Hansapanga juhatuse esimees ja seejärel 1999. aastani samas nõukogu esimees.
Ta on 1999. aastal loodud eraõigusliku Rocca al Mare Kooli üks asutajaid ja on siiani kooli nõukogu esimees.
2015. aasta sügisel avati tema eestvõttel Marbellas eesti õppekeelega Rocca al Mare kool Hispaanias.
2008. aasta detsembrist kuulub Tamjärv LHV Panga nõukokku.

Isiklikku

30. juunil 2010 abiellus ta oma elukaaslase Dina Tertsusega. Neil on tütar.
Kaul Kadak

Kaul Andrus Kadak (aastani 1936 Evald Johannes Kadak; 24. mai 1903 Kloostri vald – 4. juuni 1985 Toronto) oli eesti eripedagoog, haridusministeeriumi ametnik, metsavend, soomepoiss ning eesti aktivist Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Kanadas.
Ta õppis Paldiski algkoolis ja lõpetas aastal 1922 Tallinna Õpetajate Seminari. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas aastal 1933. Akadeemiliselt kuulus ta EYS Veljestosse.
Aastatel 1923–1926 töötas ta Udriku nõrgamõistuslike laste kodus ja aastatel 1928–1935 Tartu 2. abikoolis õpetajana. Seejärel töötas ta haridusministeeriumis vabaharidusnõunikuna ja Riikliku Propaganda Talituses kultuuri ja ühiskondliku ala juhatajana. Suvel 1941 oli ta metsavend. Saksa okupatsiooni ajal (aastatel 1941–1943) töötas ta haridusdirektooriumis. Ta oli Tallinna Koolinoorsoo Liidu esimees.
Augustis 1943 põgenes ta paadiga Soome, sama aasta novembrist kuulus ta Soome armeesse, kus lõpetas ohvitseride kursused. Ta võitles Vuokse rindel ja oli infoohvitseriks JR 200 koosseisus. 
1944. aastal läks ta Rootsi. Seal töötas ta alguses Kriminalistika Instituudis, hiljem Türgi konsulaadis sekretärina. Oli Eesti Juristide Ühingu Rootsis juhatuse liige, Eesti Rahvusliku Liidu asutajaliige ja juhatuse liige, Eesti Rahvusnõukogu juhatuse liige, Eestlaste Koostöö Keskuse asutajaliige ja juhatuse liige.
Aastatel 1948–1975 elas ta Johannesburgis Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus töötas kuni 1968. aastani koolis inspektori, õpetaja, abijuhatajana. Oli Johannesburgi Eesti Seltsi esimees.
Aastatel 1975–1985 elas ta Kanadas. Seal kuulus ta E.E.L.K. Toronto Peetri kogudusse, olles juhatuse liige ja esimees, samuti Eesti Õigusteadlaste Ühingusse Kanadas ja Soomepoiste Klubisse Torontos.

Isiklikku

Tal oli vend Albert ja abikaasa Tiiu.
Tema onutütar Lehte Rannut oli eesti keeleteadlane.
Tõnu Kõiv

Tõnu Kõiv (sündinud 4. detsembril 1968 Rakveres) on endine Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1987 Rakvere 3. Keskkooli. Ta õppis Audentese ülikoolis ärijuhtimist. 
Kuulus 1997–1999 ja 2002–2004 Rakvere linnavolikokku. Oli 1999–2003 Riigikogu liige (Rahvaerakond Mõõdukad). 2001. aastal oli Kõiv pärast Mihkel Pärnoja tagasiastumist üks majandusministri kandidaate. Kõiv oli konservatiivse Eesti Rahvaerakonna liige ja töötas Rahvaerakonna kantselei juhatajana, selle ühinemisel Mõõdukatega sai Rahvaerakonna Mõõdukad liikmeks, töötas 1999. aasta lõpust kuni 2003. aastani erakonna peasekretärina. 
Ta töötas mitme spordiorganisatsiooni juhatuses. 
Aastatel 2003–2010 töötas ASi Eesti Elektronpost tegevdirektorina.
Mügra mõis

Mügra mõis (saksa keeles Bellevue) oli Karste mõisa kõrvalmõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
Roheline Paharet

Roheline Paharet (inglise keeles Green Goblin) on Ämblikmehe üks tuntumatest ja peamistest vaenlastest.
Ta on Ämblikmehe alter ego Peteri parima sõbra Harry Osborni isa Norman Osborn. Norman oli firma Oscorpi asutaja ja tegevjuht, kuni juhtus laboriõnnetus, mis muutis Normani hulluks. Ta hakkas kurikaelaks, seda nime all Roheline Paharet. Pärast Normani surma hakkas teda matkima mitu kurikaela, nende hulgas ka ta enda poeg Harry, kes hakkas peale isa surma tema hallutsinatsioone nägema ja nendes käskis Norman enda eest kätte maksta. Normani mängis 2002. aasta filmis Willem Dafoe ja Harry Rohelise Pahareti versiooni Dane Dehaan 2014. aasta filmis "Imeline Ämblikmees 2".
ConocoPhillips

ConocoPhillips on Ühendriikide energiaettevõte, üks kuuest suuremast mitteriiklikust energiakompaniist (ingliskeelses finantsajakirjanduses nimetatakse neid terminiga supermajor). Ettevõtte tegutseb enam kui 30 riigis, peakorter asub Houstonis. ConocoPhillipsi aktsiatega kaubeldakse New Yorgi börsil.
ConocoPhillipsi tanklad kasutavad brändinimesid Conoco, Phillips 66 ja Union 76.
Ettevõte loodi 2002. aastal Conoco ja Phillips Petroleum Company ühendamise teel.
Juhatuse esimees ja tegevjuht on James Mulva.
Mers el-Kébir

Ajalugu

Pärast Prantsusmaa alistumist Saksamaale 1940. aasta suvel ründas Briti laevastik 1940. aasta 3. juulil Mers el-Kébiris Prantsuse laevastikku, et see ei langeks sakslaste kätte, ja hävitas sellest suurema osa. Rünnakus hukkus umbes 1300 prantsuse meremeest.
Oscarsborgi kindlus

Oscarsborgi kindlus (norra Oscarsborg festning) on endine merekindlus Oslo fjordis Drøbaki väikelinna lähedal. Kindluse peamised suurtükipatareid asuvad Håøya saarel ja väiksemad patareid fjordi ida- ja läänekaldal. Kindlus oli kuni 2003. aastani piiratud ligipääsuga sõjaväeterritoorium.
2014. aasta 9. aprillist on Oscarsborgi kindlus muinsuskaitse all.

Varane ajalugu

Drøbaki juures asuvad kitsad väinad on ideaalne koht Oslo kaitsmiseks merelt. Esimesed kaitseehitised rajati kuningas Christian IV valitsusajal 1644. aastal. Ehitisi ei kasutatud Torstensoni sõjas ja pärast sõja lõppu need lammutati. 
Uued kindlustised ehitati 1814. aastal, kui sõditi Rootsiga.
1830. aastatel hakati uuendama Drøbaki kindlustisi. Ehituse esimene etapp valmis 1848. aastal, teine etapp valmis 1853. aastal. Kindlus sai oma praeguse nime kuningliku otsusega 23. augustil 1855 pärast kuningas Oscar I visiiti.
19. sajandi lõpul arenes sõjandus kiirelt ja peagi ei vastanud kindlus uue aja nõuetele. Kuna pinged Rootsi ja Norra vahel kasvasid, otsustasid norralased kindlust uuendada. Aastatel 1874–1879 ehitati veealune tõke ja torpeedopatarei ning 1890. aastal paigaldati uued Saksa päritolu relvad. Veealuse tõkke tõttu ei saanud suuremad laevad kindlusest lääne poolt mööduda. Kindluse põhilisteks relvadeks olid Kruppi 280 mm kaliibriga kahurid. Peale nende kasutati ka 150 mm ja 57 mm kaliibriga kahureid.

Torpeedopatarei

Torpeedopatarei ehitati aastatel 1898–1901 ja see võeti teenistusse 15. juulil 1901. Maa-alune torpeedopatarei oli üks vähestest sõjaväeehitistest, mille olemasolust Saksa sõjaväeluure enne 9. aprilli invasiooni ei teadnud.
Oscarsborgi torpeedopatarei on valmistatud raudbetoonist ja asub Põhja-Kaholmeni saarel koopas. Patareil on kolm tunnelit, millest sai teha ilma laadimata kuus lasku. Kokku oli kasutusvalmis üheksa torpeedot, mille lõhkelaeng oli 100 kg dünamiiti. Tuld juhiti patarei kohal asuvatest vaatluspunkritest.  
Laskmisel asetati kaks torpeedot kõrvuti kahe raami sisse. Seejärel langetati need vee alla tunnelitesse. Pärast esimest lasku kulus veidi aega, kuni vahetati raamid, misjärel sai teha teise lasu.

Teise maailmasõja järel

Külma sõja ajal moodustas Oscarsborg Oslo viimase kaitseliini ja torpeedopatarei oli kasutusel kuni 1. jaanuarini 1993.
Pärast viimaste relvade väljalülitamist asus Oscarsborgis rannikukaitse ohvitseride õppekeskus, mis suleti 28. juunil 2002. Tänapäeval on kindlus avatud kõikidele külastajatele. Saarel korraldatakse ekskursioone ja võimalik on korraldada ka konverentse.
8. aprillil 2014 tulistati peapatareidest pauklaengutega. Tulistamised korraldati 1940. aasta Saksa invasioonist rääkiva filmi "Tre døgn i april" jaoks. Ajaleht Aftenposten teatas, et see oli esimene kahuritest laskmine pärast 9. aprilli 1940, aga tegelikult katsetati kahureid veel 1952. aastal .
Alates 9. aprillist 2014 on Oscarsborg muinsuskaitse all.
Klavdija Plotnikova

Klavdija Plotnikova (vene keeles Клавдия Захаровна Плотникова, ka Клавдия Захаровна Плотникова-Анджигатова; umbes 1895 – 20. september 1989) oli viimane kamassi keelt emakeelena kõneleja.
Tema isa oli venelane Zahhar Perov ja ema kamass Afanassija (ema neiupõlvenimi ei ole teada). Ta elas Abalakovo külas Sajanski rajoonis Krasnojarski krais.
Ta kohtus aastal 1914 soome keeleteadlase Kai Donneriga. Järgmine kord kohtus ta keeleteadlaste ekspeditsiooniga (Aleksandr Matvejevi juhtimisel) aastal 1963. Ta ei olnud 20 aastat kamassi keelt kõnelnud, seetõttu oli tal alguses raske. Aasta hiljem külastas Abalakovo küla (ja Klavdija Plotnikovat) ekspeditsioon Ago Künnapi juhendamisel. Samuti viibis ta aastal 1970 Tallinnas Rahvusvahelisel soome-ugri kongressil. Palve peale laulda rahvalaule palus ta luba laulda vaimulikke laule kamassi keeles (mida ta ise oli tõlkinud).
Ta esineb Lennart Meri 1970. aastal ilmunud dokumentaalfilmis "Veelinnurahvas".
Klavdia Plotnikova suri 20. septembril 1989.
Audru Kuldlõvi kõrts

Audru Kuldlõvi kõrts (ka Audru Suurkõrts) on endine kõrts Pärnu maakonnas Pärnu linnas Audrus. Kõrtsihoonet peetakse üheks väljapaistvamaks klassitsistlikus stiilis Eesti kõrtsihooneks. 
Kõrtsi täpne ehitusaeg on teadmata, ent tõenäoliselt ehitati see aastatel 1827–1832. Kõrts lõpetas tegevuse aastal 1900. Hiljem on seda kasutatud elamuna.
Billie Bird

Bernice Bird (tuntud nime all Billie Bird; 28. veebruar 1908 Pocatello, Idaho – 27. november 2002 Los Angeles, California) oli USA näitleja.
Lapsena esines ta vodevillides. Ta mängis alates 1950. aastatest paljudes filmides kõrvalrolle. 1980. ja 1980. aastatel näitles ta mitmes John Hughesi toodetud filmis, näiteks "Kuusteist küünalt" ("Sixteen Candles"; 1984), "Üksinda kodus" ("Home Alone"; 1990) ja "Nuhtlus nimega Dennis" ("Dennis the Menace"; 1993). Kahes viimasena nimetatud filmis mängis ta koos veterannäitleja Bill Erwiniga, kus ta kehastas tema abikaasat. Filmisarja "Politseiakadeemia" neljandas ja viiendas jaos mängis ta proua Lois Feldmani.
Birdi viimane filmiroll oli 1995. aastal filmis "Jury Duty". Ta mängis ka paljudes telesarjades.
Bird suri 2002. aasta 27. novembril 94-aastasena Alzheimeri tõppe. Ta on maetud Californias Glendale'is asuvale Forest Lawn Memorial Parki kalmistule.
Vincent Gallo

Vincent Gallo (sündinud 11. aprillil 1961 Buffalos, USA New Yorgi osariigis) on USA näitleja ja filmirežissöör.
Gallo sündis pere keskmise lapsena. Mõlemad tema vanemad olid emigreerunud Sitsiiliast. Ise on Gallo selle kohta öelnud, et ainult tõelised itaallased on pärit Buffalost.
Kui Vincent Gallo oli 16-aastane, viskas isa ta kodunt välja, misjärel ta asus elama New Yorki. Edasi rändas Gallo läbi suurema osa Euroopast ning alustas New Yorki naastes karjääri maalikunstnikuna. 1981. aastal kirjutas ta muusika komöödiale "New York Beat Movie", hiljem tegeles ta mootorrattasõiduga. 1980. aastate alguses oli ta ka breiktantsija, seejärel siirdus näitlemisse. Põhiliselt mängis Gallo väikese eelarvega indie-filmides, kuid tegi mõned rollid ka peavoolu filmides. Tuntuim neist on Martin Scorsese maffialugu "Goodfellas" ("Omad poisid", 1990). Maalimisega tegi Gallo lõpparve 1990. aastal, oma kunstnikukarjääri tipus. Ta on olnud Calvin Kleini modell.
1986. aastal Gallo tegi esimesed filmikatsetused lühifilmidega "If You Feel Froggy, Jump" ja "The Gunlover", mille ta ise produtseeris, lavastas, kirjutas ja ka mängis. Tema tippteoseks loetakse romantilist draamat "Buffalo 66", mis on autobiograafilise alatooniga. Gallo kirjutas filmi stsenaariumi ja muusika ning lavastas filmi, samuti mängis ise peaosa. 2003. aastal kirjutas ja lavastas ta oma teise täispika mängufilmi.
Gallo on mänginud mitmes ansamblis: The Plastics, Pork, Bohack, Gray ja Bunny. Viimases oli ta koos oma sõbra, näitleja Lukas Haasiga. Praeguseks lagunenud ansambel andis välja CD pealkirjaga "When" plaadifirmas Warp Records.
Víctor Valdés

Klubikarjäär

Valdés mängis aastatel 2002–2014 Hispaania kõrgliiga klubis Barcelona.
Barcelonaga võitis ta kolm korda Meistrite Liiga ja tuli kuus korda Hispaania meistriks.
2014. aasta suvel liitus Valdés Premier League'i klubiga Manchester United.
2016. aasta juulis sõlmis Valdés lepingu Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Middlesbrough'ga. Pärast 2016–17 hooaega Middlesbrough's lõpetas Valdés oma jalgpallurikarjääri.

Koondisekarjäär

Hispaania jalgpallikoondises mängis ta 20 mängu.
Samuti mängis Valdés Kataloonia koondises 14 sõpruskohtumist.
Tim Cook

Timothy Donald Cook (sündinud 1. novembril 1960 Mobile'is Alabamas) on ameerika ärimees ja programmeerija. Cook on Apple Inc. tegevdirektor, teenides firma Chief Operating Officer-ina kui firma asutaja Steve Jobs oli tegevjuht.
Cook liitus Apple'iga märtsis 1998 ja asus asepresidendi kohale. Ta määrati tegevjuhiks 24. augustil 2011 enne Jobs'i surma oktoobris samal aastal. Tegevjuhina on ta võtnud sõna poliitiliste reformide teemal, samuti on rääkinud küberjulgeolekust, ettevõtete maksustamisest nii USAs kui mujal, Ameerika tööstusest ja looduskaitsest.
2014. aastal sai Cook'ist esimene Fortune 500 firma tegevjuht, kes avalikult tunnistas ennast geiks. Cook on samuti Nike Inc. juhatuse liige. 2012. aasta alguses autasustati teda miljoni aktsiaga Apple'i juhatuse poolt. Märtsis 2015 ütles ta, et plaanib annetada oma kõik aktsiad heategevusele.
Tema isa Donald oli sadamas tööline ja ema Geraldine töötas apteegis.
Ilmar Rebane

Isiklikku

Tema abikaasa oli Aino-Eevi Lukas. Tema õde oli ajalooprofessor Leida Loone, õepoeg on filosoofiaprofessor Eero Loone.