Meediatööstus

Meedia ja massimeedia definitsioon

Mõiste "meedia" all mõeldakse üldjuhul organiseeritud viisil faktide, arvamuste, meelelahutuse ja muu teabe levitamist. Teatud määratluses viidatakse sellega ka grupile ettevõtete üksustele, kirjastajatele, ajakirjanikele ning teistele seotud elukutsetele ja sideteenuse tööstustele. Meedia alla kuuluvad nii meelelahutuse kui ka uudiste tööstusharud, mille vahekord pole alati selgepiiriliselt määratletav.
Mõiste "massimeedia", mille all mõeldi sidevahendeid eesmärgiga jõudmaks inimmassideni, pärineb 1923. aastast. Massimeedia hõlmab suurel hulgal institutsioone ja üksikisikuid, kes erinevad oma eesmärkidelt, ulatuselt, metoodikalt ja ka kultuuriliselt kontekstilt. See sisaldab kõiksugust teavet ja viise suhtlemaks suurte inimgruppidega alates käsitsi valmistatud tähistest kuni rahvusvahelise uudistevõrguni. Nii on see tõhus vahend nii kommunikatsiooniks, teabeleviks, reklaaminduseks, turunduseks kui ka selleks, et väljendada ja edastada oma seisukohti, arvamust ning ideid konkreetsetele sihtrühmadele või tervele üldsusele. Ei ole standardit, kui suur peab olema publik, et suhtlusest võiks rääkida kui massikommunikatsioonist.

Meedia areng

Meedia töötati välja eesmärgiga, et levitada teavet rahvamassideni. Selle tekkest alates on seda kasutatud veel harimiseks, meelelahutuste pakkumiseks, poliitilise platvormina kui ka ametlike teadaannete edastamiseks.
Kõige enam on meedia- ja meelelahutustööstust vorminud neli leiutist: trükimeedia, raadio, televisioon ja internet.
Esimene prinditud kujul ajaleht pärineb 17. ja esimene ajakiri 18. sajandist. Meedia hakkas arenema koos tehnoloogiasaavutustega. 
19. sajandil leiutati fotograafia, telefon, filmikunst ja fonograaf ning asutati ka esimene reklaamiagentuur. Esimeseks reklaamiagentuuriks oli 1841. aastal Philadelphias asutatud Volney B. Palmer. 1860. aastatel oli üksnes New Yorgis üle 20 reklaamiagentuuri. Reklaamid kui müüdav materjal tegid võimalikuks trükimeedia ja sellega koos paberile trükitud teabe laialdasema leviku.
20. sajandi alguses töötati välja esmane kaasaegne meedia. Sellest ajast pärineb esimene täispikk film, kaasaskantav fonograaf, raadio ja raadiojaamad. Raadio sai reklaaminduse keskmeks 1920ndatel.
Televisioon leiutati 1920. aastail. 20. sajandi keskpaigas hindade langemisel jõudis värviteler USA massiturule ja muutus kaubanduse keskmeks. Sajandi keskpaigal edastati ka esimene televisioonisaade ning ajalehed ja ajakirjad läksid üle digiplatvormile.
Arvutite väljatöötamine algas juba 19. sajandil ning esimene kaubandusliku otstarbega arvuti pärineb 20. sajandi keskpaigast. Laiemalt võeti arvutid kasutusele 20. sajandi lõpus ning sel ajal tekkisid ka esimesed sülearvutid.
Interneti väljatöötamist alustati 1960. aastail USA-s, siis kui tekkis vajadus ühendada akadeemilises, kaitse- ja sõjandusvaldkonnas töötavad arvutid standardsesse ja töökindlasse võrku. Interneti sünnipäevaks võib pidada 1. septembrit 1969, kui tööle saadi esimene proovivõrk. 1987. aastal avati see teenus kõikidele soovijatele ning see hakkas kandma nime Internet. Selle areng oli kiire ning 1990. aastate alguses, omades peaaegu ülemaailmset levikut, kujunes see uueks meediakanaliks. Eesti liitus internetiga pärast taasiseseisvumist 1991. aastal.
20. sajandi lõpus võeti kasutusele ka kaabeltelevisioon, tõusid esile arvutimängud ja töötati välja laserplaat.