google/wiki40b huggingface dataset:
Tiit Pääsuke

Isiklikku

Tema abikaasa oli graafik, pakendidisainer ja raamatukujundaja Vaike Pääsuke (1941–2018), nende lapsed Toomas ja Liisi on tegelenud raamatute illustreerimisega.
Christian Wörns

Isiklikku

Christian Wörns on 185 cm pikk.
Vastse-Kuuste raudteejaam

Vastse-Kuuste raudteejaam on raudteejaam Tartu–Koidula raudteeliinil Põlvamaal Põlva vallas Vastse-Kuustes.
Avamisel jäi jaam Vastse-Kuuste valda. Jaamahoone oli algselt kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis kivihoone, mis valmis 1934. aasta sügisel. Hoone hävis II maailmasõjas. 
Sõjajärgsel perioodil jaamahoonena kasutatud kahekorruseline vertikaalse laudisega puithoone oli sõjaeelsel perioodil raudteetööliste elamu. Aastani 2001 eelnes Vastse-Kuustele Laane raudteepeatus.
Bülletään

Bülletään (prantsuse sõnast bulletin) on väljaanne, mis ilmub kindlate küsimuste või teemade kohta mingi inimeste sihtrühma (asjatundjate, teiste kasutajate) informeerimiseks. Bülletään hõlmab tavaliselt aktuaalse temaatilise informatsiooni valimikku.
Bülletäänid ilmuvad trüki- või elektroonilise väljaandena. Need võivad olla spordi, teadusliku jms temaatikaga.
Duumarubla

Duumarubla oli 1917. aastal emiteeritud Vene rubla liik.
Duumarublasid anti välja 250- ja 1000-rublases nimiväärtuses (seni käibel olnud suurimad rahatähed olid 100- ja 500-rublane), nad olid formaalselt kullaga kaetud. 250-rublase mustris on selgesti nähtav haakristi kujutis.
Saksa okupatsioonivõimu poolt Eestis 1918. aastal kehtestatud duumarubla ametlik kurss oli 1 mark.
Routti maakond

Ajalugu

Routti maakond moodustati 29. jaanuaril 1877 Grandi maakonna osast. 1911. aastal sai Routti maakonna lääneosast Moffati maakonna osa.
Routti maakond on nime saanud seitsmenda Colorado kuberneri John Long Routti järgi.
2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

Hääletussüsteem

Iga riik avaldas punktid 12, 10, 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1 oma kümne lemmiku poolt.
Osmussaare pank

Osmussaare pank on pank Balti klindi Põhja-Eesti klindi osas Loode-Eesti klindilõigus Osmussaare maastikukaitsealal. Pank on Balti klindi kõige läänepoolsem jätk Eestis.
Pank tõuseb merest Osmussaare põhja- ja idarannikul. Merepõhjal olevat astangut ääristab 300 m laiune murrutuslava. Panga kõrgus on 6–7 m, paljanduv lubjakivi moodustab sellest 4 m. 475 miljonit aastat tagasi toimunud maavärina tagajärjel paljanduvad panga jalamil veepiiril bretšalaadse kivimi sooned, mille paksus on 1–1,5 m. Pangal paljanduvad Leetse, Toila, Pakri, Kandle või Aseri ja Väo kihistu kivimid, ülemises osas kohati ka Viivikonna kihistu kivimid.   
Pank ümbritseb saare põhjaosa u 5 km pikkuses. Panga kõrgus on keskmiselt 3 m, maksimaalselt 6 m.
Klint on Osmussaare pangal osaalt Ölandi tüüpi, ehk siis astang koosneb täielikult lubjakivist.  Idarannikul esineb ka Väike-Pakri tüüpi klinti, kus lubjakivi  all esineb ka glaukoniitliivakivi, mida meri murrutab. Seetõttu on sealsele pangale omased suured pangale nõjatuvad paekivilahmakad. 
Saare loodetipus asuva tuletorni juures on pank 7 m kõrgune, madaldudes järk-järgult kagu poole. Osmussaare pank on kandideerdinud UNESCO maailmapärandi nimistusse. 
Osmussaare pank on kantud Eesti ürglooduse raamatusse ja on Osmussaare kihistiku stratotüüp. Osmussaare kihistik paljandub seal läätsja liivakivikihina, mis moodustab Pakri kihistu ülemise osa ja mille läbimõõt on 0-20 cm. 

Panga astang taganeb keskmiselt 7 cm aastas.
Friedrich Saar

Elulugu

Friedrich Saar oli katelsepa poeg.
Lõpetas 1924 Tallinna Ühisgümnaasiumi (Õhtukeskkooli), 1929 TÜ loomaarstiteaduskonna, õppis 1929–30 TÜ õigusteaduskonnas. Oli 1919–20 Tallinna Sadamatehaste, 1920–21 AS-i "Franz Krull", 1921–23 ETK ja 1924 Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse (ÜENÜ) keskjuhatuse ametnik, 1928–29 TÜ zooloogia instituudi assistent, aastast 1929 Viljandi linna tapamaja juhataja ja loomaarst. Agar loomakaitsetegelane.

Teadustöö

Avaldas aastani 1940 rohkesti kirjutisi liha veterinaar-sanitaarsest ekspertiisist mitmesuguste haiguste (leukoos, peitmunandilisus jt) puhul. Käsitlenud esimesena Eestis loomade rituaalset tapmist juutidel.
Varstu Kool

Varstu Kool on üldhariduskool Võru maakonnas Varstus. Selle aadress on Kooli 1.
Kool tegutses aastatel 1954–2017 keskkoolina, aastast 2017 on ta lasteaed-põhikool.
Kooli direktor on Aive Adler .
Anton Suurkase nimeline kirjandusauhind

Anton Suurkase nimeline kirjandusauhind on üliõpilasselts Veljesto poolt 1990. aastall asutatud kirjandusauhind.
Selle auhinnaga "tunnustati kirjanikke, kes on tõhusaimalt kaasa aidanud lugeja maitse mandumisele ja õõnestanud tema põikpäist usku sõna jõusse". Selles on naljaga pooleks vihje liigkirjutamisele.
Kirjandusauhinnaga meenutatakse viljakat eesti kirjameest Anton Suurkaske.
Nana Alekhsandria

Nana Alekhsandria (gruusia keeles ნანა ალექსანდრია; sündinud 13. oktoobril 1949 Phothis) on gruusia maletaja, naiste suurmeister (1976).
Alekhsandria lõpetas 1972. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli filoloogia erialal. Ta oli 1970.–1980. aastatel Nõukogude Liidu tippmaletajaid. Pärast Gruusia iseseisvumist (1991) mängis ta Gruusia värvides.
Ta pääses kahel korral mängima tiitlimatši valitseva maailmameistriga – pärast 1975. ja 1981. aastal edukaid pretendentide finaalmatše (võites vastavalt Irina Levitinat ja Nana Ioselianit). Tiitlimatši mängis ta 1975. aastal Nona Gaphrindašviliga ja 1981. aastal Maia Tšiburdanidzega, kuid kaotas tiitlikaitsjatele.
Alekhsandria osales korduvalt naiste maleolümpial, kust sai viis kuldmedalit mängides Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus (1969, 1974, 1978, 1980, 1982). Kahel korral (1992, 1994) oli ta maleolümpial Gruusia naiskonna kapten, kuid ise ei võistelnud, sest Gruusias tugevatest naismaletajaist puudust polnud.
Ta sai FIDE-lt 1966. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Aksel

Aksel on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aksel 495 mehel. Aksel oli populaarsuselt 267. mehenimi. Aksel oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 58). Kõige populaarsem oli eesnimi Aksel vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,7.
Lammasküla mõis

Lammasküla mõis (saksa keeles Lammasküll) oli poolmõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda.
1819 eraldati poolmõis Ao mõisast. Varsti pärast eraldamist ehitati ühekorruseline puidust peahoone.
Aizpute vald

Ajalugu

XIX sajandi esimesel poolel asus praeguse valla alal Ievade mõis. Selle aladele kujunenud vald kandis saksa keeles nime Schloß-Hasenpoth. Aastal 1935 oli Aizpute lossivalla pindala 55 km² ja seal oli 951 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Aizpute ja Ievade külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Aizpute külanõukoguga likvideeritav Ievade külanõukogu, 1954. aastal aga likvideeritav Vārpase külanõukogu. Aastal 1958 liideti Aizpute külanõukogu Druva kolhoosi maad Vecpilsi külanõukoguga, ent kaks aastat hiljem liideti kogu kolhoos Aizpute külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Aizpute piirkonda.

Kaitsealused objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Baltcepuri linnamägi, Kabelimäe linnamägi, Orma mäe linnamägi ja lahingupaik Rokas birzs. Kohaliku kaitse all on Dzintarkalni keskaegne kalmistu ja Žagatase keskaegne kalmistu.
Looduskaitse all on Marijase saar, lisaks kasvab seal veel veidi nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

Külad

Vallas on seitse küla. Valla keskus Rokasbirze on staatusega (vidējciems) ja seal oli 2018. aastal 258 elanikku. Sama staatusega on veel Kūdra 142 elanikuga aastal 2018. Viis valla küla on staatusega mazciems: Dubeņmuiža 51 elanikuga aastal 2005, Dzērve 23 elanikuga aastal 2005, Ievade 10 elanikuga aastal 2005, Kriepaste 5 elanikuga aastal 1998 ja Ķibji 30 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Bersant Celina

Bersant Edvar Celina (sündinud 9. septembril 1996 Prizrenis) on Kosovo jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Swansea City ja Kosovo jalgpallikoondises.
Ta sündis Kosovos, kuid kasvas üles Norras. Noorena mängis ta klubis Strømsgodset. 2007. aastal liitus ta Manchester City akadeemiaga. 2014. aasta juulis sõlmis ta Manchester Cityga oma esimese profilepingu. Ametliku debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 2016. aasta jaanuaris. Sama aasta 6. veebruaril tegi ta oma ainsa mängu Manchester City särgis Inglismaa kõrgliigas.
Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis FC Twente. Ta lõi sel hooajal liigas viis väravat. Järgmisel hooajal mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Ipswich Town. 2018. aasta juulis sõlmis ta kolme miljoni naelsterlingi eest püsilepingu Swansea Cityga.
Celina mängis noorena Norra noortekoondistes, kuid otsustas hakata esindama Kosovot. Debüüdi Kosovo jalgpallikoondises tegi ta 2014. aasta septembris sõprusmängus Omaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus 13. novembril 2015 sõprusmängus Albaania vastu.
Lüneburgi kreis

Ajalugu

Amt Lüneburg tekkis 1862. aastal. Sel ajal kolis Amt Lüne oma keskuse Lüne kloostrist Lüneburgi ratsaakadeemiasse ja selle nimi muutus. Kreis loodi pärast Hannoveri kuningriigi annekteerimist Preisi kuningriigi poolt 1866. aastal. 1867. aastast said Amt Lüneburg, Amt Bleckede ja Lüneburgi linn Lüneburgi kreisi osaks, mis oli ainuõiguslikult vastutav maksude ja sõjaväe eest.
Piirkonna ajalugu on alati mõjutanud Lüneburgi linn.
1993. aastal ühines Amt Neuhausi vald Alam-Saksimaa ja Lüneburgi kreisiga. Piirkonda oli alati valitsenud Lüneburg enne seda, kui Saksamaa jaotamine tegi sellest Ida-Saksamaa osa pärast 1945. aastat. Seepärast on see üks väheseid endise Ida-Saksamaa omavalitsusi, mis on praegu endise Lääne-Saksamaa liidumaal.
Kreis on üks esiajaloo monumentide ja arheoloogiliste avastuste tuumikpiirkondi. Ernst Sprockhoff märkis üles 17 paika Ilmenaust läänes ja 32 sellest idas. Kõige silmapaistvamad paigad on Nekropole von Soderstorf ja Oldendorfer Totenstatt.

Geograafia

Kreisi iseloomustavad Lüneburgi nõmm (Lüneburger Heide) lõunas ja jõeäärsed metsaalad piki Elbet. Kuigi enamus kreisist paikneb jõest lõunas, on väike osa Amt Neuhausi ümbrusest vastaskaldal.
Atsetoon

Atsetoon ehk 2-propanoon ehk dimetüülketoon (keemiline valem CH₃COCH₃) on tuleohtlik madala keemistemperatuuriga (56 °C) ja sulamistemperatuuriga (–95 °C) läbipaistev vedelik, mis kuulub ketoonide aineklassi. 2-propanooni saadakse sünteetiliselt propeenist.
Atsetooni molaarmass on 58,08 g/mol ja tihedus 0,791 g/cm³. Atsetoon seguneb veega, samuti benseeni, alkoholi, dimetüülformamiidi ja eetriga.
Atsetooni kasutatakse plastide tootmisel ja lahustina, näiteks küünelakieemaldajana ja puhastusainena laborites.
Seda esineb ka inimese veres ja uriinis, kuna atsetooni tekib organismis normaalsete metaboolsete protsesside käigus. Diabeetikud toodavad teiste inimestega võrreldes rohkem atsetooni. Lastel ja rasedatel naistel on vere atsetoonisisaldus suurem kui täiskasvanutel keskmiselt. Suurtes kogustes on atsetoon toksiline. Selle aurud ärritavad silmi ja limaskesti ning suures koguses mõjuvad anesteetikumina. Allaneelates ärritab tugevalt limaskesti ning pikaajalisel liigsel kokkupuutel nahaga põhjustab selle rasvatustumist, mis võib viia dermatiidi tekkimiseni.

Tootmine

Tänapäeval kasutatakse atsetooni tootmiseks laboritingimustes peamiselt kumeeni-protsessi, mille võrrand on järgmine:
Teised võimalused atsetooni saamiseks on isopropanooli dehüdrogeenimine või oksüdeerimine metalliliste katalüsaatoritega, butaani oksüdeerimine aurufaasis ja sünteetilise glütserooli tootmise kõrvalproduktina.
Parkmets

Parkmets (harvem kasutatud terminit metsapark) on vabakujuline park, mille haljastuseks on peamiselt kohalik (pärismaine) metsakooslus.
Parkmetsa loomisel piirdutakse mõne metsaala minimaalse korrastamisega. Parkmets on seega pärandkooslus. Võrreldes barokkpargiga ei nõua parkmets pidevat hooldamist.
Eestis on parkmetsi nii linnades (nt Nõmme, Elva) kui väiksemates asulates, sealhulgas suvituspaikades (nt Võsu, Laulasmaa).
Leonhard Virkhaus

Leonhard (Leo) Virkhaus (november 1910 Väägvere, Tartumaa – 2. veebruar 1984 Bryan, Texas) oli eesti helilooja, koorijuht ja organist USAs.

Eestis

Lapsena muusikahuvi ilmutanud Leonhard Virkhaus lõpetas pärast alghariduse saamist 1931. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Ta õppis nii Tartu kui ka Tallinna muusikakoolis ning sai 1939. aastal diplomeeritud helikunstnikuks kolmel erialal: muusikateooria, kompositsiooni ja oreli alal. Lisaks sai ta laulu- ja muusikaõpetaja kutsetunnistuse.
Leonhard Virkhaus alustas tööd organistina mitmes Tartu kirikus, oli dirigent teatris Vanemuine, õpetaja Tartu koolides, Tartu Omakaitse orkestri juht ning komponeeris ligi 20 instrumentaalpala ja laule.

Saksamaal

1944. aastal põgenes Leo Virkhaus koos perekonnaga Saksamaale, kus nad sõja lõpul viibisid Hiddeseni pagulaslaagris. Seal asutas ta sügisel 1945 segakoori, orkestri Estonian Boys ja lasteorkestri ning oli mõnd aega Hiddeseni laagri muusikaline juht.

Ameerika Ühendriikides

1949. aastal rändas perekond Virkhaus välja Bostonisse Ameerika Ühendriikides. Leo Virkhaus töötas aastail 1950–1969 orelifirmas Aeolian Skinner ning kuni 1976. aastani organisti ja koorijuhina Cambridge'is. Selle kõrval juhtis ta eesti segakoore Bostonis ja Connecticutis ning jätkas heliloominguga. Ta oli ka Põhja-Ameerika IV Eesti Päevadel 1968. aastal üks üldjuhte.
Leo Virkhaus suri 2. veebruaril 1984 Bryanis (asub Brazose maakonnas) Texases ja ta on maetud Kensico kalmistule.

Isiklikku

Leo Virkhaus oli David Otto Wirkhausi pojapoeg. Tema abikaasa oli Ida ning neil oli poeg Rein ja tütar Tiiu (nüüd Virkhaus-Laane).
Supeluse tänav (Viljandi)

Supeluse tänav on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Kraavi tänavalt ja lõpeb Roosi tänaval.
Tänava pikkus on 230 m.
Eesti Maaehitusprojekti büroo- ja eluhoone

Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone on hoone Pärnus aadressil Ringi 10. 
Hoone projekteeris Valve Pormeister 1966. aastal, insener oli E. Arman. Hoone on ehitatud aastal 1970. See on Pormeistri ainus tänavafronti sobitatud linnamaja. Maja koosneb kolmekorruselisest büroo- ja neljakorruselisest elamuplokist.  Kahte mahtu seob sisehoov. Asudes villade vahel, astub fassaad tänavajoonest tagasi ning on liigendatud vastavalt tänava suunale järkjärguliste eendastete ja rõdudega. Haldushoone saal ulatub läbi kahe korruse. Astmeline lagi annab saali hajusvalgust.  Välisilme määras puhtalt vuugitud keraamilise tellise müür, mis lõi vastanduse klaaspindade ja hallide dolomiidist terrasiitkrohviga paneelseintega. Praeguseks on hoone soojustamise tõttu oma esialgse ilme minetanud.
Rahukohus

Rahukohus oli Venemaa keisririigis ja hiljem ka mujal (sh Eestis) olnud ainuisikuline (rahukohtunik) esimese astme kohus.
Rahukohtu moodustanud rahukohtuniku ülesannete hulgas olid väiksema tähtsusega tsiviil-, kriminaal- ja administratiivasjad.

Rahukohus Eestis

Eesti kohtusüsteemis oli rahukohus aastani 1935, mil rahukohtunikud nimetati ümber jaoskonnakohtunikeks.
Pöörduv reaktsioon

Pöörduv reaktsioon on keemiline reaktsioon, mis toimub samaaegselt kahes suunas (otse- ja vastassuunas; edasi ja tagasi). Nõrkade hapete elektrolüütiline dissotsiatsioon vesilahuses on pöörduv reaktsioon. Kui reaktsioonid toimuvad mõlemas suunas sama kiirusega, siis tekib reaktsioonides tasakaal.

Näiteid

Etaanhape ehk äädikhape (CH₃COOH) kui tüüpiline karboksüülhape on nõrk elektrolüüt. Lahuses jaguneb ta vee molekulide toimel vesinikiooniks ja etanaatiooniks (CH₃COO⁻).
Reaktsioon on pöörduv, sest ioonid saavad lahuses omavahelisel kohtumisel uuesti liituda happemolekulideks. Seega esinevad lahuses nii etaanhappe molekulid kui ka tema dissotsiatsioonil tekkinud ioonid. Pöörduva reaktsiooni võrrandis märgitakse kaks vastassuunalist noolt, tähistamaks reaktsiooni kulgemist kahes suunas (pärisuunas kulgeb happe molekuli dissotsiatsioon, vastassuunas – ioonide liitumine molekuliks).
Täiskasvanute gümnaasium

Täiskasvanute gümnaasium (varem ka õhtukool) on kool, kus (üldjuhul mittestatsionaarses õppevormis) pakutakse keskhariduse omandamise võimalust kõigile täiskasvanuile, kellel on haridustee pooleli jäänud.
Täiskasvanute gümnaasiumis võivad õppida isikud, kes on lõpetanud põhikooli või on vähemalt 17-aastased.
Täiskasvanute gümnaasiumis õpib umbes 17% kõikidest gümnaasiumiastme õpilastest. Valdavalt on tegemist töötavate või päevakoolis õppetöö katkestanud inimestega.
Mittestatsionaarses õppes on suurem rõhk iseseisval tööl, gümnaasiumiõppes ette nähtud valikkursuste hulk on väiksem. Täiskasvanute gümnaasiumi õpilastel on võimalik õppida üksikuid õppeaineid, kehalise kasvatuse aine ei ole kohustuslik. Kutsekeskhariduse omandanud isikutel on soovi korral võimalik läbida õppeaineid kas riigieksamite sooritamiseks või kõrgkoolide vastuvõtutingimuste täitmiseks.
Täiskasvanute gümnaasiumi saab lõpetada ka iseseisvalt õppides (eksternina).
2013/2014. õppeaastal oli Eestis 16 mittestatsionaarse õppevormiga täiskasvanute gümnaasiumi (ja samal ajal 202 päevase õppega gümnaasiumi).
Kersti Rattus

Kersti Rattus (sündinud 10. oktoobril 1952 Tallinnas; neiupõlvenimi Kersti Talisoo) on eesti maalikunstnik.
1971. aastal lõpetas Rattus Nõo Keskkooli, õppis 1971–1972 füüsikat Tartu Ülikoolis ning astus 1974. aastal Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti. Ta lõpetas ERKI 1980 lavakujunduse ja maali alal.
Pärast kõrgkooli töötas Rattus ühe aasta teatris Ugala ning oli seejärel vabakutseline kunstnik. Alates 1994. aastast on Rattus Tallinna Kunstiülikooli ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia õppejõud. Peamiselt tema organiseerimisel loodi Kultuuriakadeemiasse teatrikunsti visuaaltehnoloogia eriala.
Kersti Rattus on tegelnud lavakujunduse, maalimise, graafika ja pisiplastikaga. Ta on esinenud näitustel Eestis, Rootsis, Norras, Poola ja Saksamaal. 1989. aastal sai temast uussürrealistliku rühmituse Para 89 asutajaliige.
"Need maalid, mida ta vanasti tegi, olid hästi kihvti värvitunnetusega," kirjeldas Rattuse töid moekunstnik Lee Reinula. "Juba kaugelt näed: "Ahaa, see peab Kersti pilt olema – meelas ja justkui natuke magus, aga samas mitte üldse magus.""
"Kersti on ülimalt andekas ja loominguline," iseloomustas teda kunstnik Mare Hunt. "Tema oligi see, kes algatas pärimusmuusika festivali kunstilise kujundamise. Arvan, et muusikul on enam-vähem ükskõik, kuidas lava dekoreeritud on, aga publikule annab see väga palju juurde." Lisaks Viljandi pärimusmuusika festivalile on Rattus kujundanud ka Tartu hansapäevi.
Eesti maalikunstnikest on Rattuse lemmikud Tiit Pääsuke, Peeter Mudist, Olev Subbi ja skulptoritest Mare Mikof.
"Eesti kultuur on väike. Kui midagi juhtub, on see nagu lusikaga klaasis tee segamine – lausa orkaan," lausus Kersti Rattus intervjuus ajalehele Sakala. "Meie kultuur on nii õrn, et väikesed vigastused tekitavad kohutava hälbimise või soovimatuid arenguid. Teda tuleb hoida massikultuuri eest, mis väljast sisse tungib."
Rattus on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Lavastuskunstnike Liidu liige. Ka oli ta Eesti Autorite Ühingu liikmete seas üks esimesi kunstnikke.

Isiklikku

Kersti Rattus on olnud abielus EAÜ direktori Kalev Rattusega.
Teabeväli

Teabeväli ehk infoväli on inimsuhtluses loodav keskkond, instrumentaalne ehk n-ö elutu semiosfäär.
Mõistet teabeväli (inglise keeles infosphere) kasutatakse alates 1990. aastatest, arutlemaks interneti, ühiskonna ja kultuuri omavahel põimuva arengu üle.
Teabeväli on laiem küberruumi mõistest, kuna see sisaldab ka interneti teenustest, nt veebist, väljapoole jäävat teabevälja, st trükiste, eetri ja vahetu inimsuhtluse kaudu levivat teavet.
Tõnis Käo

Tõnis Käo (3. veebruar 1940 Laimjala – 3. juuli 2016 München) oli eesti tööstusdisainer, kes tegutses Saksamaal.
Aastatel 1969–1991 töötas ta Münchenis Siemens AG-s, 1992–2005 oli tööstusdisaini professor Wuppertali Ülikoolis, aastast 2004 oli ta Bergischeni instituudi teadusdirektor (saksa keeles wissenschaftlicher Direktor des Bergischen Instituts für Produktentwicklung und Innovationsmanagement).
Rooküla mõis

Rooküla mõis (saksa keeles Rohküll) oli rüütlimõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.
Mõis rajati 17. sajandi algul Paunküla mõisast eraldatud alast.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Konstantin von Stackelberg.
Middendorff

Middendorff (ka Middendorf) oli Liivimaa ja Eestimaa aadlisuguvõsa.
Albrecht Middendorp (surnud enne 1555) oli Riia kodanik. Tema pojapoeg, kaupmees Hermann Middendorff, sai 1677 Tallinna kodanikuks ja suri seal 1695. Middendorffid on olnud Keila ja Karuse koguduse õpetajad.
Suguvõsa tuntuim esindaja oli teadlane Alexander Theodor von Middendorff.
Suguvõsa esindajad jagunesid kaheks: Alexander von Middendorffi järglased olid 1860. aastal kantud Liivimaa ja Eduard von Middendorffi järglased 1878. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Elektrofiil

Elektrofiil on aineosake, millel on vaba või osaliselt vaba aatomorbitaal ja selle tulemusena positiivne elektrilaeng või osalaeng.
Elektrofiilid on nt H⁺, Cl⁺, R⁺.
Daniel Akaka

Daniel Akaka  (11. september 1924 Honolulu – 6. aprill 2018 Honolulu) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. 
Ta oli alates 1990. aastast 2013. aastani Ameerika Ühendriikide Senati liige esindades Hawaii osariiki (koos Daniel Inouyega). Ta oli esimene havai päritolu USA senaator ja oli 2011. aasta seisuga ainuke hiina päritolu senaator.
Daniel Akaka kuulus Demokraatlikku Parteisse. 2011. aastast oli ta Senati Indiaani asjade komitee esimees.
Ta valiti esimest korda Esindajatekoja liikmeks 1976. aastal ja seejärel veel 6 korral.
2011 teatas ta, et ei kavatse kandideerida 2012. aasta Senati valimistel.
Ta oli abielus Mary Mildred "Millie" Chongiga. Neil on viis last, neliteist lapselast ja palju lapselapselapsi.
Belgorodi oblasti lipp

Belgorodi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Belgorodi oblasti lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 22. juunil 2000.

Lipu kirjeldus

Belgorodi oblasti lipp on ristkülikukujuline riide, mis on jagatud sinise ristiga neljaks võrdseks väljaks. Vardapoolne ülemine väli on valge ning selle keskel on Belgorodi oblasti vapp, mille sinisel heraldilisel kilbil on lamav kuldne lõvi punase keelega ning lõvi kohal on laialisirutatud tiibadega kuldse noka, keele ja jalgadega must kotkas. Kilbi alumine osa on aga roheline. Lipu lehvipoolne ülemine väli on roheline ja alumine must ning vardapoolne alumine väli on punane. Vapikilbi kõrgus moodustab 3/9 lipu laiusest ning sinise risti harude laius moodustab 1/11 lipu pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Valge sümboliseerib pikaajalist püsivust ning kriidi, piima ja suhkru tootmist. Roheline on maa külluse ja viljakuse ning põldude ja metsade värv. Punane tähistab verd ning neid belgorodlasi, kes on sajandeid kaitsnud oma isamaad. Must on aga mulla värv.
Joodeldamine

Joodeldamine ehk joodeldus (saksa sõnast Jodeln; vananenud kirjanduses ka: helletamine, helletus) on tekstita laulmine või laulusarnane hüüdlemine, kasutades suuri intervallihüppeid ja sagedasi üleminekuid rinnahäälelt peahäälele (falsetti).
Esimesed teated joodeldamise kohta on teada 16. sajandi Austriast.
Oorahu

Oorahu (ka Hoorahu) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu rahvuspargis asuv 0,4 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 356 meetrit.
Rahu koordinaadid on 58° 47′ N, 23° 27′ E. Saar asub 300 meetrit Puise poolsaare läänerannikust. Saar on liivase pinnamoega.
Tudulinna vald

Loodus

Tudulinna valla territooriumist kattis 68% mets, 20% oli rabade ja jõgede all. Kagus piirnes vald Peipsi järvega. Suuremad jõed olid Rannapungerja jõgi ja Tagajõgi. Vallas asus osa Muraka rabast.

Rahvastik

Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 462 inimest. Neist 405 olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 499 inimest.

Alevik

Tudulinna

Külad

Kellassaare – Lemmaku – Oonurme – Peressaare – Pikati – Rannapungerja – Roostoja – Sahargu – Tagajõe

Ajalugu

Enne 1866. aastat kuulus Tudulinna valla ala Viru-Jaagupi ja hiljem Iisaku kihelkonda, 1950–1959. aastal Mustvee ja seejärel Jõhvi rajooni.
Tudulinna vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.