google/wiki40b huggingface dataset:
Morna vald

Morna vald (saksa keeles Morne) oli vald Viljandimaal Paistu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti see vald Õisu vallaga.
Deontoloogiline eetika

Deontoloogia (vanakreeka keele δέον, deon, 'nõutav, vajaolev, kohane') on moraalifilosoofia suund ja moraaliteooria tüüp, mille kohaselt tuleb tegude moraalsust hinnata eelkõige lähtuvalt nende vastavusest moraalireeglitele või tunnetatud kohustusest moraali või selle reeglite suhtes.
Deontoloogiline eetika omistab seesmise väärtuse teole endale, mitte selle tagajärgedele, nagu teevad teleoloogilised süsteemid. Moraalne tegu on ajendatud teatud moraalsest motiivist või kohusetundest järgida moraalireegleid, kusjuures otsustav pole mitte teo tagajärg, vaid tegutsemise ajendiks olnud hea tahe. Deontoloogilised teooriad kalduvad väitma, et moraalireeglid kehtivad kõigile ühtemoodi, st on universaalsed ning selle tõttu võivad need teooriad väljendada moraaliabsolutismi.

Deontoloogilised teooriad

Deontoloogilised teooriad jagunevad teodeontoloogiaks ning reeglideontoloogiaks. Teodeontoloogia järgi on iga moraaliotsustus ainulaadne ning me peame otsuse tegemisel toetuma oma südametunnistusele või moraalsele intuitsioonile. Reeglideontoloogia kohaselt saame me eristada üldised moraalireeglid, mis on universaliseeritavad kõigi moraaliotsustuse jaoks.

Immanuel Kanti teooria

Tuntuim deontoloogilise eetika esindaja on Immanuel Kant, kelle järgi moraalil pole seost sellega, kas ja kuidas me maailma kogeme. Moraal on kogemustest sõltumatu. Üksnes puhtale mõistusele toetudes oleme me võimelised teadma, mis on õige ja mis väär. Reflekteerides moraali üle, oleme võimelised sellest aru saama a priori.
Kanti jaoks olid emotsioonid ning moraalne kohusetunne erinevad asjad. Moraalseid tegusid tehakse heast tahtest ja kohusetundest (sageli nimetatakse Kanti eetikat kohuse-eetikaks). Kui moraalse teoga kaasnevad muud emotsioonid, näiteks armastus, hool, õnnetunne vms, on need pigem head kõrvalproduktid, aga mitte moraalse teo põhjustajad.
Ka vastandub Kant oma eetikaga utilitarismile, mis seab tegude moraalsuse hindamise kriteeriumiks teost tuleneva kasu või kahju teoga mõjutatavatele isikutele, st hindab tegusid lähtuvalt nende tagajärgedest ja sellest, kas seotud isikute kogemus neist tagajärgedest on positiivne või negatiivne.
Urve Tauts

Urve Tauts (sündinud 2. novembril 1935 Pärnus) on eesti ooperilaulja (metsosopran).

Elukäik

Aastal 1963 lõpetas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis laulueriala Alice Roolaiu klassis.
Aastatel 1955–1960 laulis Estonia ooperikooris, aastast 1960 sealsamas solist.
Aastail 1974–1978 töötas ta G. Otsa nim. Tallinna Muusikakoolis, aastast 1978 Eesti Muusikaakadeemias laulupedagoog.
Tautsi hääl on suure ulatusega ja kaunitämbriline, seetõttu on ta laulnud ka sopranipartiisid, kammer- ja oratooriumiteoseid. 
Urve Tautsi abikaasa oli Ülo Raudmäe (hukkus oktoobris 1990).
Urve Tauts on korporatsioon Lembela liige aastast 1990.
Piret Põldver

Piret Põldver (sündinud 29. jaanuaril 1985 Tartus) on eesti kirjandusuurija, kirjanduskriitik, toimetaja ja luuletaja. 
Tema põhiliseks valdkonnaks kirjandusuurijana on psühholoogiline ja soouurimuslik lähenemine eesti proosale. 2006. aastast alates on ta kirjutanud raamatuarvustusi ja kirjanduskriitikat, sh väljaannetes Eesti Päevaleht, Looming, Vikerkaar, Sirp, Estonian Literary Magazine, Eesti Ekspress ja Värske Rõhk.
Lodumets

Lodumets on liigniiskel alal (lodus või soos) olev mets, kus kasvavad kuused või segapuud (segamets).
Eesti lodumetsade peamine puuliik on sanglepp.
Kuivendatud lodumetsast kujuneb kõdusoo- või lodualusmets.
Arakanid

Arakanid on rahvas Myanmaris. Nad moodustavad enamiku Arakani osariigi elanikest.
Etniliselt ja keeleliselt on nad lähedased birmalastele, räägivad birma keele murret. Usuliselt on arakanid budistid. Tänapäeval võidakse neid tihti segi ajada rohingjadega, kes on islamiusu sunniidid ja keda seetõttu kiusatakse Birma iseseisvumisest saadik taga. Põhiline vastasseis on tingitud erinevast ajaloo käsitlusest oma rahva paiknemise suhtes.
15.–17. sajandil oli arakanidel oma riik koos rohingjadega.
Ligikaudne arv 3,4 miljonit (2010).
Biomeedikum

Biomeedikum (ka Biomedicum) on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone.
Hoone asub Tartus aadressil Ravila tänav 19.
Biomeedikum ehitati aastatel 1998–1999 ja avati pidulikult 1. septembril 1999. Hoonel on soklikorrus, neli põhikorrust ja tehniline viies korrus. Hoone jaguneb kaheks tiivaks.
Raimundus Sabundus

Raimundus Sabundus (ka Raymond, Raimundo või Ramon Sibiuda, de Sabunde, Sebon või Sebond; surnud 29. aprillil 1436) oli katalaani õpetlane, meditsiini- ja filosoofiaõppejõud ning Toulouse'i ülikooli teoloogiaprofessor. Ta sündis Barcelonas (toona suures katalaani linnas Aragoni võimu all) millalgi 14. sajandi lõpus ja suri 1436.
1434–1436 kirjutatud "Liber naturae sive creaturarum, etc" (teise pealkirjaga "Theologia Naturalis") märgib tähtsat etappi loodusteoloogia ajaloos. See kirjutati esmalt katalaanimõjulises ladina keeles. Tema õpilased koostasid teose uue versiooni klassikalisemas ladina keeles. Prantsuse keelde tõlkis selle Michel de Montaigne (Pariis, 1569), ilmus ka mitu ladina trükki (nt Deventer, 1487; Strasbourg, 1496; Pariis, 1509; Veneetsia, 1581).
Raamat oli suunatud toona üldlevinud seisukoha vastu, mille kohaselt olid mõistus ja usk, filosoofia ja teoloogia antiteetilised ja lepitamatud. Raymond väitis, et Looduse raamat ja piibel on mõlemad jumalikud ilmutused: üks neist üldine ja vahetu, teine konkreetne ja vahendatud. Montaigne kirjeldas essees "Raymond Sebondi apoloogia ("Esseed", rmt ii, ptk xii), kuidas ta tõlkis raamatu prantsuse keelde ja leidis "autori kõnekujundid olevat suurepärased, tema teksti kulgemise hästi jälgitava ning kogu ta teose täis vagadust. /---/ Tema suund on julge ja haare ulatuslik, sest ta võtab inimlikel ja loomulikel põhjustel ette ülesande seada kindlale alusele ja põhjendada kõiki kristliku religiooni artikleid ateistide vastu."

Väljaanded

Raamatu esmaväljaanne on dateerimata, kuid avaldati tõenäoliselt 1484. Hiljem on ilmunud palju väljaandeid, üks J. F. von Seidelilt veel 1852. aastalgi. 1595 kanti "Prologus" keelatud raamatute nimekirja "Index Librorum Prohibitorum" Sabunduse väite tõttu, et piibel ei ole ainus ilmutusliku tõe allikas.
Angerja tänav

Angerja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis. Angerja tänav algab Kopli tänavalt ja lõpeb Karjamaa tänaval. Angerja tänav on 361 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840638.

Tänava nimi

Angerja tänav sai nime 31. juulil 1959. Algselt oli Angerja tänav planeeritud kulgema Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel, kuid aja jooksul ehitati algne tänavakoridor kinni. Angerja tänavaks peeti enne tänava leviala täpsustamist 2016. aastal kahte visuaalselt tajutavat osaliselt paralleelset tänavakoridori Kopli tänava ja Karjamaa tänava ning Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel.
2016. aastal plaaniti Angerja tänava Kopli tänava ja Karjamaa tänava vaheline ala jagada Angerja tänavaks ja Vingerja tänavaks, kuid  plaan leidis elanike vastuseisu ja sellest kavatsusest loobuti.
Tallinna Linnavalitsus täpsustas Angerja tänava leviala 26.10.2016 ja edaspidi loetakse Angerja tänavaks siiski kogu Kopli tänava ja Karjamaa tänava vahelist osa. Karjamaa tänava ja Erika tänava vaheline eraldiseisev lõik liideti Karjamaa tänavaga.
Kõue vald

Asustusjaotus

Kõue valla haldusalasse kuulus 2 alevikku (Ardu ja Habaja) ja 36 küla:  
Aela, Alansi, Harmi, Kadja, Kantküla, Katsina, Kirivalla, Kiruvere, Kukepala, Kõrvenurga, Kõue, Laane, Leistu, Lutsu, Lööra, Marguse, Nutu, Nõmmeri, Ojasoo, Pala, Paunaste, Paunküla, Puusepa, Rava, Riidamäe, Rõõsa, Saarnakõrve, Sae, Silmsi, Sääsküla, Triigi, Uueveski, Vahetüki, Vanamõisa, Virla ja Äksi.
Silmviburlane

Toitumine

Rohelise värvuse annavad talle tsütoplasmas olevad kloroplastid. Valguse käes toimub kloroplastides fotosüntees nagu taimedelgi. Selle tagajärjel koguneb tsütoplasmasse varuaine, mida ta saab vajaduse korral kasutada toiduna.
Kui roheline silmviburlane jääb pikaks ajaks pimedasse muutub ta keha värvusetuks. Nälga ta aga ei jää. Siis hakkab ta omastama vees lahustunud aineid läbi keha pinna.
Lihtsustatult võib öelda, et silmviburlane toitub valguse käes nagu taim, pimedas aga nagu loom. Sellist toitumistüüpi nimetatakse miksotroofiaks.
Gottfried

Gottfried oli esimene katoliiklik Saaremaa piiskop.
Tsistertslaste ordu mungana oli ta eelnevalt Himmelspforte bei Naumburgi prior ja Dünamünde (Daugavgrīva) tsistertslaste kloostri abt. Saaremaa piiskopiks valiti ta Riia piiskopi Alberti poolt viimasele paavsti poolt antud volituse alusel, 1227. aastal, kohe pärast Saaremaa alistumist, või hiljemalt juunis 1228. aastal.

Tegevus piiskopina

Samal ajal sai ta ka ilmaliku võimu oma piiskopkonna üle, sest esmakordsel mainimisel 29. juunil 1228 läänistas ta ühe kolmandiku Saaremaast, Muhumaast ja oma piiskopkonna teistest saartest Mõõgavendade ordule, säilitades neil maadel vaimulikud õigused. Sama aasta 1. oktoobril läänistas roomlaste kuningas Heinrich VII Wülzburgi lähistel talle tema piiskopkonna – viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared – Saksa-Rooma vasallvürstiriigina, andes talle kõik õigused, mis teistel Vana-Liivimaa piiskoppidel.
Olemasolevail allikail jättis Gottfried paari kuu pärast oma piiskopkonna maha (26. juulil 1229 on teda nimetatud endiseks piiskopiks).
10. novembril 1234 tühistas legaat Wilhelm tema poolt tehtud läänistused, olles sama aasta 10. septembril määranud ametisse uue piiskopi Heinrich I. 
Gottfriedi on mainitud veel elusolevana Burtscheidis, aastal 1257 (G., episcopus Lyvonie, de ordine Cisterciensi).
Rodrigo Valdéz

Rodrigo "Rocky" Valdéz (22. detsember 1946 – 14. märts 2017) oli Colombia poksija ja keskkaalu maailmameister.
Valdéz võitis 63 matši (neist 42 nokaudiga) ja kaotas kaheksa matši. Kaks matši jäid viiki.
1976. aastal kaotas ta maailmameistritiitli Carlos Monzónile. Ta on olnud WBA ja WBC tšempion. Valdéz lõpetas poksijakarjääri 1980. aastal.
Kõnekaart

Kõnekaart on ettemaksega taksofoni- või mobiiltelefonikaart. 
Ostuhind laaditakse krediidina kasutajakontole, kust seda kantakse maha siis, kui kasutaja helistab.
Gisele Bündchen

Gisele Caroline Bündchen (sündinud 20. juulil 1980) on Brasiilia modell ja näitleja.
Skidziel

Ajalugu

Skidzielit on esmakordselt mainitud aastal 1469. Toona asus Skidziel Trakai vojevoodkonda kuuluvas Hrodna maakonnas. Aastal 1516 läks asula Radziwillide valdusesse. Aastal 1644 sai Skidziel õiguse kaks korda aastas laata pidada, samuti turuplatsi, kuigi tegemist ei olnud aleviga. Asulast sai alev alles aastal 1783.
Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 läks Skidziel Vene impeeriumi koosseisu, kuuludes seal Hrodna kubermangu. Aastal 1885 oli Skidzielis viinaköök, seal töödeldi ka nahkasid. Tegutsesid kool ja apteek.
Aastast 1921 oli Skidziel Poola koosseisus, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Toona korraldasid kohalikud juudid ja valgevenelased kommunistliku partei juhtimisel alevis mässu, korraldades rünnakuid poolakate vastu ka ümbruskonnas (sealhulgas Małaja Bierastavicas).
II maailmasõja ajal lõid natsid Skidzielisse geto, kus tapeti 2330 juuti. Skidzielist sai linn aastal 1974.
Kärestikuslaalom

Kärestikuslaalom on aerutamise ala, mis seisneb kanuu või süstaga mööda kärestikku laskumises. Paat tuleb juhtida läbi 1 m laiuste "väravate". Võistluste käigus tuleb sõita ka vastuvoolu ja vooluga risti ning surfata lainetel.
Kärestikuslaalom oli esimest korda olümpiakavas 1972 Müncheni mängudel. Tookord võistlesid mehed ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Järgnes 20-aastane vaheaeg, kuid alates 1992. aasta Barcelona olümpiast on see ala taas kavas. 1996 Atlantas lisandus kolmele medalialale veel neljas, meeste ühesüst.
Helle Karis

Helle Karis (aastatel 1970–1988 Helle Murdmaa; sündinud 4. veebruaril 1944 Vändras) on eesti filmilavastaja. Helle Karis on Eesti Audiovisuaalautorite Liidu liige

Looming

Helle Karis on mängufilmide režissöörina liikunud muinasjutu juurest mütoloogiasse ja sealt eksistentsiaalsete probleemide juurde. Muinasjutulis-mütoloogilise ainese toomist eesti mängufilmi on Vesta Reest ja Meelis Piller pidanud “epohhiloovaks”. Helle Karist on tituleeritud ka Eesti muinasjutufilmi emaks.
Dokumentaalfilmide autorina on Helle Karis olnud isiksuse portreteerija. Ta on loonud filme tuntud ja tunnustatud intelligentidest, aga teda on huvitanud ka tavaarusaamadest erinevate vaadete ja alternatiivsete hoiakutega inimesed, nende elutunnetus ja käitumine. Karise kui televisioonirežissööri puhul on esile tõstetud tema ideerikkust ning soovi tõsta televisiooni kirjandussaated "enneolematule kõrgusele".
Näärmehüpofüüs

Näärmehüpofüüs ehk adenohüpofüüs ehk hüpofüüsi eessagar ehk nääreajuripats (ladina keeles lobus anterior adenohypophysis, lobus anterior hypophyseos) on kesknärvisüsteemiga loomadel peaajus paikneva hüpofüüsi eesosa, mis koosneb hüpofüüsi eessagarast ja hüpofüüsi vaheosast.
Ajuripatsi eessagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Ajuripatsi eessagar areneb Rathke taskust.

Maolistel

Enamikul tänapäevastel madudel koosneb adenohüpofüüs, erinevalt teistest roomajatest, hüpofüüsi kesksagarast (pars intermedia) ja distaalsest osast (pars distalis). Osadel kaevuva eluviisiga madudel, maoperekondades Typhlops ja ahassuumadu, vahelmine osa puudub ja adenohüpofüüs koosneb üksnes distaalsest osast.

Koduloomadel

Koduloomadel koosneb nääreajuripats köbru-, vahelmisest ja distaalsest osast.
Soojushulk

Soojushulk on füüsikaline suurus, mis iseloomustab soojusvahetuse teel üle kantud energiahulka.
Soojushulka tähistatakse tähega Q.
Q = |∆U| – soojusülekandel
A = |∆E| – mehaanikas
Soojushulga mõõtühik SI-süsteemis on džaul (J). Mittesüsteemne mõõtühik on kalor (cal).
Väsimus (tugevusõpetus)

Väsimuseks nimetatakse materjali tugevuse vähenemist vahelduva koormuse mõjul.
Vahelduvale koormusele on iseloomulik, et detail puruneb väsimusprao järkjärgulise arenemise tõttu. Termin väsimus tekkis nähtuse esimeste uurijate vääroletusest, et vahelduvate pingete mõjul halveneb metalli struktuur. Praeguseks on aga kindlaks tehtud, et struktuur vahelduval koormamisel ei muutu. Väsimuspurunemise põhjus on seotud metalli molekulaar- ja kristallstruktuuri iseärasustega. See seisneb metalli struktuuri ebaühtluses. Metalli üksikutel kristallidel on erinevates sihtides erinev tugevus, seepärast teatud pingete juures tekivad mõningates kristalliitides plastsed deformatsioonid. Korduv koormuse eemaldamine ja koormamine põhjustab nende kristallitide kalestumise koos hapruse kasvuga. Lõppude lõpuks koormuse paljukordsel kordumisel tekib mikropragu ühel kristalliitide libisemispindadest. Tekkinud pragu muutub võimsaks pingekontsentraatoriks ja suureneb järk-järgult, viies lõpuks purunemiseni.
Purunemiskohal on näha kaks selgesti eraldatavat piirkonda: sileda, lihvitud pinnaga piirkond, kus järk-järgult arenes pragu ja kareda teralise pinnaga piirkond, kus toimus lõplik purunemine.
Oluline tähtsus väsimusprao tekkimisele  ja arenemisele on mitte ainult materjali struktuuridefektidel (praod, räbupesad), vaid ka detaili pinna töötlemise defektidel (kriimustused, lõiketera või lihvketta jäljed jmt.).
Uurimused näitavad, et masinadetailide purunemine toimub valdaval osal juhtudest väsimuspragude tõttu.
Asepärija

Asepärija on isik, kelle testaator võib nimetada pärija asemele juhuks, kui pärijaks nimetatud isik sureb enne pärandi avanemist, loobub pärandist või on pärimiskõlbmatu. Asepärijaid võib nimetada ühe või mitu. Kui testamendist ei nähtu, milliseks juhuks on asepärija nimetatud, loetakse, et asepärija on nimetatud nii loobumise, surma kui ka pärimiskõlbmatuse juhuks. Asepärijaid nimetades võib testaator määrata, millises järjekorras asepärijad pärijaks saavad. Seega on asepärija isik, kes asendab esimesena pärijaks nimetatut, kui esimesena silmas peetud isik pärijaks ei saa. Olgu põhjuseks siis pärija surm enne pärandi avanemist, pärandist loobumine või pärimiskõlbmatus. Asepärija regulatsiooni tuleb eristada pärimisõiguse transmissioonist: kui pärija sureb pärast pärandi avanemist, läheb tema pärimisõigus üle tema pärijatele (PärS § 120). 
Asepärija määramine on suure praktilise väärtusega instituut. Kui testamendi tegemise ajendiks oli ühe sugulase pärimisest vabastamine, siis ei teostu pärandaja tahe, kui testamendijärgne pärija pärandist loobub. Sellisel juhul lahendatakse pärimisasi ikkagi seaduse järgi ja sugulasel on õigus pärand vastu võtta. Sellist olukorda saab vältida asepärija – või üksteisele järgnevate asepärijate nimetamisega. Pärijate kindlaksmääramise seisukohast on oluline PärS §-s 31 sisalduv erinorm. Nii loetakse erandina alaneja sugulase kasuks tehtud testamentaarne korraldus kehtivaks ka tema alanejate suhtes, kui testamendis nimetatu sureb enne pärandi avanemist. Säte on põhjendatud eeldusega, et kuna seadusjärgne pärija on kord juba viimse tahte avaldusega välistatud, vastab testamendis nimetatud pärija alaneja õigus pärida enam pärandaja tahtele. Tuleb siiski märkida, et sätte näol on tegemist üksnes tõlgendamisreegliga, mis kehtib juhul, kui teistsugune pärandaja tahe muul moel ei selgu.

Asepärija pärijaks saamine

Asepärija saab pärijaks, kui saabub tingimus, mille puhuks ta oli nimetatud (§ 42). Teine ja järgnevad asepärijad ei kaota õigust pärida, kui neile eelnev asepärija sureb enne pärijat või järjekorras eelnevat asepärijat.

Järelpärija asepärijana

Järelpärijat loetakse ka asepärijaks, kui testamendist ei tulene teisiti. Kui testamendist ei nähtu, kas isik on nimetatud asepärijaks või järelpärijaks, loetakse ta asepärijaks.
8 (Tallinna trolliliin)

Väike-Õismäe – Vabaduse väljak

Väike-Õismäe, Rukkilille, Meelespea, Sinilille, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Vabaduse väljak.

Vabaduse väljak – Väike-Õismäe

Vabaduse väljak, Tõnismägi, A. Adamsoni, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Sinilille, Meelespea, Väike-Õismäe.
Claes Andersson

Claes-Johan Rudolf Andersson (30. mai 1937 Helsingi – 24. juuli 2019 Helsingi) oli Soome poliitik, psühhiaater ja kirjanik.
Nooruses mängis ta Soome meistrivõistlustel jalgpalli ja sulgpalli. 
Aastatel 1963–1990 töötas ta arstina mitmes haiglas ja kliinikus. Ta on tegutsenud ka džässpianistina.

Poliitiline tegevus

Aastal 1987 valiti ta Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SKDL) esindajana Eduskunna liikmeks.
Ta oli üks Vasakliidu asutajaid 1990. aastal ning aastatel 1990–1998 erakonna esimees. 1994. aasta valimistel sai ta Vasakliidu presidendikandidaadina 3,8 protsenti häältest.
Ta oli Eduskunna liige aastatel 1987–1999 ja 2007–2008, seejärel loobus tervislikel põhjustel. Aastatel 1995–1998 oli ta Paavo Lippose valitsuses kultuuriminister.

Looming

Ta on kirjutanud luuletusi, näidendeid, romaane, stsenaariume. Ta kirjutas rootsi keeles.
Karel Rüütli

Haridus

Karel Rüütli lõpetas 1997 Valga Gümnaasiumi ning 2004 Eesti Põllumajandusülikooli metsatööstuse erialal.

Töö

Rüütli on töötanud ASis EcoPro projektijuhina 2002–2005 ning keskkonnaministri nõunikuna 2005–2007.
Ta oli AS Eesti Loto nõukogu liige 2003–2007, Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige 2005–2007 ning ASi Tartu Veevärk nõukogu liige 2005–2007.
Karel Rüütli kuulub Eesti Jahimeeste Seltsi juhatusse aastast 2012 ning on Riigikogu jahimeeste toetusgrupi esimees.
Alates 2014 on Rüütli Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige.

Ühiskondlik tegevus

2009–2014 Eesti Gaidide Liidu ja Eesti Skautide Ühingu SA nõukogu liige
2008 H. Tederi metsatalu-koolituskeskuse SA nõukogu liige
2003–2004 Rahvaliidu Noored esimees
2002 EPMÜ Üliõpilaskonna Sihtasutuse üks asutajatest ja käivitajatest.
2000–2002 Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) Üliõpilasesinduse aseesimees, EPMÜ Valitsuse liige, EPMÜ Nõukogu liige, Eesti Linnade Liidu volikogu liige.

Poliitiline tegevus

Rüütli valiti XI ja XII Riigikogu liikmeks. Ta kuulus Riigikogu rahanduskomisjoni ning oli Riigikogu jahimeeste toetusgrupi liige.
Karel Rüütli on alates 2010. aasta suvest Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Aastail 2001–2010 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu ning oli Eestimaa Rahvaliidu esimees (2008–2010).
Aastatel 2001–2003 oli ta MTÜ Rahvaliidu Noored esimees ning 2005–2007 Tartu Linnavolikogu liige.
Ta on olnud 2004–2005 Eestimaa Rahvaliidu volikogu aseesimees ning 2008–2010 juhatuse esimees.
19. märtsil 2016 valiti Karel Rüütli Harjumaa sotsiaaldemokraatide üldkoosolekul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Harjumaa piirkonna aseesimeheks.

Isiklikku

Tema abikaasa on Merilyn Rüütli. Peres kasvavad pojad Karl Erik ja Hans Robert ning 11. aprillil 2012 sündinud tütar Roosi Karolina.
Geoffrey Kondogbia

Geoffrey Edwin Kondogbia (sündinud 15. veebruaril 1993 Nemours'is) on Prantsusmaal sündinud Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Valencia ja Kesk-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis RC Lens, millega liitus 2004. aastal. 2010. aasta novembris debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas.
Aastatel 2012–2013 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, 2013–2015 Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja 2015–2017 Itaalia kõrgliiga klubis Milano Internazionale.
2017. aasta augustis suundus ta Milano Internazionalest laenule Valenciasse. 2018. aasta mais sõlmis ta klubiga püsilepingu.
Kondogbia kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse ja pidas aastatel 2013–2015 viis mängu Prantsusmaa jalgpallikoondises. 2013. aastal tuli ta Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Seejärel otsustas ta hakata koondises esindama oma päritolumaad Kesk-Aafrika Vabariiki. Kesk-Aafrika Vabariigi koondises tegi ta debüüdi 12. oktoobril 2018 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Elevandiluuranniku vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2018 mängus Rwanda vastu.
Tema vanem vend Evans Kondogbia on samuti jalgpallur.
Vello Rekkaro

Vello Rekkaro (sündinud 14. jaanuaril 1939 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1957 Tallinna 4. Keskkooli, 1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1971–74 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis aspirant; majanduskandidaat (1975, Teaduste Akadeemia), väitekiri "Elutarbelise teenindamise parendamise majandusprobleeme (tehniliste vahendite näitel)". Täiendas end 1981 Leningradi Ülikoolis ja Budapesti Tehnikaülikoolis ning 1986 Taškendi Ülikoolis. Oli 1965–69 erinevais ettevõtetes insener-konstruktor ja vaneminsener, 1969–71 teeninduskombinaadi "Kiir" direktor, 1974–77 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis nooremteadur ja 1977–79 vanemteadur, 1979–80 TTÜ kus allüksuses vanemõpetaja, 1980–83 dotsendi kohusetäitja, 1983–98 dotsent, 1998–2001 Tallinna Tehnikakõrgkooli dotsent, 2001–06 professor ning logistika ja majanduse õppetooli juhataja, 2006– Euroülikooli professor ja sihtasutuse Tallinna Eluasemefond analüütik.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: sotsiaalmajanduse probleemid elamumajanduses ja Eesti regionaal-logistiline potentsiaal.