Opel

1899–1919

1899 – vennad Opelid näevad suuri võimalusi, mida pakub sajandi lõpul alles tärkav autoturg ja 21. jaanuaril 1899 algab autode tootmine Rüsselheimis. Esimene mudel valmib koostöös Dessaust pärit lukkseppmeistri Friedrich Lutzmanniga – "Opel Patent Motorwagen, System Lutzmann". 1,5-liitrise töömahuga 1-silindriline jõuallikas suutis mootortõlla kiirendada kuni 20-kilomeetrise tunnikiiruseni.
1901 – sõlmitakse leping Alexandre Darracqiga autode tootmiseks Darracqi litsentsi all. Et veelgi paremini "rahvast motoriseerida", hakatakse tootma ka mootorrattaid.
1902 – esimesed 9 hj mootoriga autod valmistatakse Darracqi raamil ja Opeli kerega ning müüakse Opel-Darracqi nime all. Sama aasta sügisel valmib esimene täielikult Opeli enda konstrueeritud 10/12 hj mudel, mida esitletakse Hamburgi autonäitusel. Autol oli selle aja kohta ülimoodne kahesilindriline mootor, töömahuga 1,9 liitrit ja arendas 1200 pöörde juures 12 hobujõudu. Mootoril oli akusüüde, horisontaalkarburaator ja jahutuseks vertikaalne kärgradiaator – kõik sajandi alguse tehnika viimase sõna järgi. Kui Opeli autodel kandis jõudu käigukastist vedavale sillale võll, siis konkurendid kasutasid ikka veel tehniliselt ebakindlat ja palju hooldustöid nõudvat kettülekannet. Sensatsiooniks sai Fritz Opeli võit Frankfurdi hipodroomil toimunud autode võidukihutamisel, võistlusautoks modifitseeritud mudel 10/12 hj. 
1903 – Opel konstrueerib esimene 4-silindrilise mootori, mis paigaldatakse mudelile 20/22 hj. Ehitatakse esimene võidusõiduauto Opel Special.
1906 – valmib tehas Berliinis, selleks ajaks on Opeli kaubamärgi all toodetud 1000 autot.
1907 – Taunuse regioonis Keisri auhinnale korraldatud võidusõidul võidab Carl Jörns 7,8-liitrise töömahuga 60 hj Opelil auhinna kui parim Saksa auto. Pärast seda saab Opelist nn õukonna ametlik autotootja.
1909 – algab mudeli Opel Doktorwagen, mis on esimene laiemale tarbijaskonnale mõeldud auto, tootmine. Tähelepanuväärne on see, et Opel suutis valmistada auto, mis oli hinna (3950 Reichsmarka) poolest konkurentidest ligi kaks korda odavam. Opel Doktorwagen oli tuntud oma töökindluse ja vastupidavuse poolest ja eriti hinnatud just arstide seas, kes pidid tihtipeale liikuma ka teedeta maastikul, sest kõva kattega teed olid sel ajal veel haruldased. Tehnilised andmed: võimsus 8 hj 1600 p/min, tippkiirus 50 km/h. Opel võidab Prints Henry auhinnale korraldatud võidusõidu ja 3000-kilomeetrise Venemaa keisri auhinnale korraldatud võidusõidu.
1910 – tootmises hakatakse rakendama moodulsüsteemi, mis võimaldab valmis keresid kombineerida erinevate alusvankrite ja mootoritega.
1911 – Opel lööb läbi erinevatel aladel. Esimene lennukimootor saab Euleri biplaani jõuallikaks, suuremad mõisad künnavad oma põlde mootoradraga.
1912 – tehase suurpõlengus saadud kogemuste varal töötavad Opeli insenerid välja "Rüsselsheimi tuletõrje mootorpumba", mida algul kasutatakse oma tehase tarbeks, kuid mida hiljem edukalt müüakse paljudele linnadele. Toodetud on 10 000 autot. Tehase 50. aastapäeval esitletakse Opeli uut lipulaeva, mudel 40/100 hj. Neljasilindrilise, üle 10-liitrise töömahuga 100 hj mootoriga kahetonnine "maanteekuningas" oli võimeline arendama kiirust kuni 125 km/h.
1913 – Grand Prix võidusõidul osalevad moodsaima tehnikaga varustatud autod: Opeli inseneridel on õnnestunud luua revolutsiooniline jõuallikas – neljasilindrilise 4-liitrise töömahuga mootori iga silindri kohta on kaks sisselaske- ja kaks väljalaskeklappi mida käitab nookurite kaudu üks ülanukkvõll. Aasta hiljem lubavad reeglid viia mootori töömahu kuni 4,5 liitrini ja võimsuseks saavutatakse 110 hj. Prantsuse Grand Prix õnnestumine tõotab edukat hooaega, kuid esimene maailmasõda peatab rahumeelsed lahingud võidusõiduradadel.
1914 – ehitatakse võidusõidu- ja rekordauto, Opeli kõigi aegade suurima – 12,3-liitrise töömahuga mootoriga, mille võimsuseks on muljetavaldavad 260 hj. Carl Jörns võidab sellel nn Auruvasaral mitu sprindi- ja mäkketõusuvõistlust. Firma kasvab jõudsalt ja saab Saksamaa suurimaks autotootjaks. Algab mudeli 5/14 hj Püppchen ('nukuke') tootmine, mis on Opeli esimene neljaistmeline rahvaauto.
1915 – mudelil 15/50 hj võetakse kasutusele kuuesilindriline mootor.
1919 – avatakse Opeli ringrada, mis on Saksamaa esimene võidusõidu- ja katserada. Võetakse kasutusele uued 5,6- ja 7,8-liitrise töömahuga kuuesilindrilised mootorid.

1920–1939

1923 – inflatsioon on teinud oma töö, näiteks saksa nael (saksa kaaluühik) (ligi pool kilo) kartuleid maksab 2300 marka, auto 30 miljonit. Majanduskriis – aastas toodetakse kõigest 724 sõiduautot, sügisel autode tootmine lõpetatakse.
1924 – Opel investeerib 1 000 000 kuldmarka autotootmise moderniseerimisse ja võtab esimesena Saksa autotootjatest kasutusele revolutsioonilise konveiermeetodi.
Esimene konveiermeetodil toodetud mudel 4/12 hj – rahva seas tuntud kui legendaarne Laubfrosch ('lehekonn'). See kaheistmeline lahtine sõiduk oli saadaval ainult rohelisena ja varustatud kohmakate täismetallvelgedega, sealt ka hüüdnimi.
Tehnilised andmed: 4-silindriline reasmootor, töömaht 951 cm³ 14 hj 2400 p/min, tippkiirus 60 km/h.
1925 – tänu revolutsioonilisetele tootmisvõtetele ja rangetele nõuetele suudab Opel alandada Laubfrosch'i hinda algul alandada 4500 margalt 2980 margale ja hiljem isegi 1990 margale. Tänu sellele suureneb Opeli autode populaarsus veelgi.
1928 – turuosaga 37,5% on Opel Saksamaa suurim autotootja. Koostöös Ameerika korporatsiooniga General Motors muudetakse firma aktsiaseltsiks.
Esimene kaheksasilindriline mootor paigaldatakse luksautole Opel Regent.
Fritz von Opel kiirendab rakettautol RAK 1 kaheksa sekundiga nullist sajani ja saavutab rakettautol RAK 2 kiiruseks 238 km/h, mis on maailmarekord.
Esitletakse pressitud terasest raamil ülimoodsat Opel Motoclubi mootorratast.
1929 – maailma suurim autotootja General Motors saab Opelis enamusosaluse. Opel loob esimesena Saksa autotootjatest kindlustusfirma. Autode järelmaksuga ostu finantseerib nüüdsest Opel Bank.
1931 – Opel läheb 100% General Motorsi omandusse.
Algab veoauto Blitz tootmine.
Opel seab esimesena autotootjana sisse hoolduse ja teeninduse koolituse.
1935 – Opel esitleb esimesena Saksa autofirmadest terasest kandevkerega sõiduautot Opel Olympia. Kere konstruktsioon põhineb Opeli 1934. aasta patendil ja omab mitmeid eeliseid: väiksem mass, suurem passiivne turvalisus, parem aerodünaamika. See uuendus kere ehituses avab uued võimalused autode tootmises, loetakse üheks tähtsaimaks uuenduseks autoehituse ajaloos ja on kasutusel tänapäevalgi.
Ehitatakse uus Brandenburgi veoautotehas, mis on võimeline tootma 25 000 veokit aastas, Opel on sel ajal ainus Saksa autotootja, kes suudab aastas toota üle 100 000 sõiduki.
1936 – uus rahvaauto – Opel Kadett, turvalise ja aerodünaamilise kandevkerega. Autol on 4-silindriline 1,1-liitrise töömahuga 23-hobujõuline mootor, mis annab 757 kg sõiduki suurimaks kiiruseks 98 km/h.
Aastase toodanguga 120 293 sõidukit saab Opelist Euroopa suurim autotootja.
1937 – Opel kontsentreerub autode tootmisele ja jalgrataste tootmine müüakse firmale NSU, selleks ajaks on toodetud 2,6 miljonit kaherattalist.
1938 – Opel on Euroopa suurim ja progressiivseim autotootja – 25 374 töölisega.
1939 – Opel Kapitän on miljones Opel.
Natsirežiim keelustab sõiduautode tootmise. Rüsselsheimi tehas toodab lisaks arvukatele Blitz-tüüpi veoautodele (sealhulgas nelikveolised) mitmesuguseid osi sõjatehnikale, sealhulgas lennukite (Junkers-pommitajad) telikuid, kabiine ja kuulikindlaid kütusepaake

1940–1959

1944 – ameeriklaste pommirahes hävib pool Rüsselsheimi tehast, Inglased hävitavad Brandenburgi tehase täielikult.
1945 – Saksamaa jagatakse võitjate vahel. Tootmisliinid, kus enne valmis Opel Kadett ja kõik seadmed, mis on veel vähegi töökõlblikud, demonteeritakse ja viiakse NSV Liitu, kus neid kasutatakse kuni 1959. aastani Moskvitši 400-seeria tootmiseks. Kurioosum – toimub Moskvitšide eksport Saksamaale, kus nende varuosadega varustamise eest hoolitseb Opel.
1946 – veel varemetes tehasest väljuvad esimesed autod. Esimene sõjajärgne Opel on 1,5-tonnine veoauto Opel Blitz.
1947 – sõiduautode tootmine jätkub juba enne sõda tuntud, kuid uuenenud mudeliga Olympia.
1948 – tootmisliinil valmib esimene sõjajärgne Kapitän, kuuesilindrilise mootoriga.
1949 – General Motorsi abiga on Opeli tootmisvõime taastunud ja aastaga suudetakse eksportida 40 000 sõidukit.
1950 – lõpeb Rüsselsheimi tehase rekonstrueerimine. Esitletakse Opel Olympia uut mudelit. Moodsa kuuesilindrilise mootoriga varustatult kiirendab Kapitän nullist sajani kõigest 23 sekundiga, mis on oma klassi tippsaavutus.
1951 – Opel on esimene Saksa autotootja, kellel on oma katsepolügoon. See rajatakse Rüsselsheimi.
1953 – Frankfurdi autonäituse "IAA" sensatsioon on moodsa pontoonkerega Olympia Rekord, maksimumkiirusega 122 km/h. Aastatoodang on taas tõusnud üle 100 000 sõiduki.
Esimene universaalkerega sõiduauto Olympia Car-A-Van.
1955 – staatusesümboliks saab Opel Kapitän, kellel piisavalt markasid võib näidata, et tal on 6-silindrilise mootoriga kroomist kiiskav maanteeristleja, mille 75 hobujõudu annavad tippkiiruseks koguni 140 km/h.
1956 – toodetud on kaks miljonit Opelit. Juubelimudel on kullatud kereosadega (peeglid, liistud, iluvõre, jne) Opel Kapitän.
1957 – aastatoodang on üle 200 000 sõiduauto. Eksportartikkel (enamus Ameerikasse) nr 1 on Opel Rekord P1.
1958 – eksporditud on 1 000 000 Opelit.

1960–1979

1960 – algab Rekord P2 tootmine, millega Opel pöördub ära seni valitsenud ameerikalikust disainist.
1962 – avatakse uus tehas Bochumis, kus loosungi "Uus auto uuest tehasest" all alustatakse uue Kadeti tootmist, millega Opel konkureerib taas edukalt nn põrnikaklassis.
1963 – uus mudel – Rekord A: elegantsem, madalam, laiem. Tippmudel 2,6-liitrise 100 hj mootoriga.
1964 – uued mudelid on Kapitän, Admiral ja Diplomat, mis saavad enimmüüdud Saksa
luksusautodeks.
Tõeline lipulaev on Opel Diplomat, mille 4,6-liitrisele 190-hobujõulisele V8-le ei ole 200 km/h mingi probleem.
1965 – autonäituse "IAA" külastajad on võlutud Opeli väljapanekul Euroopas seninägematust kaheistmelisest kupeest Experimental GT, mis esialgselt on planeeritud ainult mootorite ja veermiku osade katsetamiseks suurtel kiirustel Dudenhofeni katsepolügoonil.
1966 – juba on Bochumis toodetud miljon Kadetti. Kadett Rallye osaleb edukalt mitmetel rallidel. Opel rajab ülimoodsa katsepolügooni Dudenhofenis ja agregaatide tehase Kaiserslauternis.
Opel Rekord B-le paigaldatakse esimene ülanukkvõlliga Opeli seeriamootor.
1968 – algab Opel GT seeriatootmine, kõigest kolme aastaga õnnestub GT muuta eksperimentaalmudelist tootmisküpseks, mis on tolle aja kohta suur saavutus. Rahvas haaratakse kaasa tunnuslausega "Nur das fliegen ist schöner" (ligikaudne tõlge: 'Vaid lennata on lahedam'). Valida on 1,1-liitrise 60 hj ja 1,9-liitrise 90 hj mootori vahel. Tänu oma voolujoonelisusele ja kergusele (960 kg) saavutas GT maksimumkiiruseks 185 km/h.
1969 – Opel Kadetti reklaamitakse enesekindla tunnuslausega "Opel Kadett. Das Auto".
1970 – elektrimootoriga GT püstitab Hockenheimi ringrajal kuus maailmarekordit. Algab Opel Ascona ja Opel Manta tootmine.
1971 – kümme miljonit Opelit toodetud, juubelimudeliks on Opel Rekord Caravan.
1972 – Opel on Saksamaa suurim autotootja turuosaga 20,4%. Modifitseeritud Opel GT, mis on varustatud uusima diiselmootoriga püstitab Dudenhofeni katserajal kaks maailmarekordit ja 18 rahvusvahelist rekordit.
1973 – Opel Kadett C – esimene maailmaauto, mis tähendas et Opel – see on Chevrolet, Vauxhall, Isuzu, Holden, Buick.
1974 – Walter Röhrl ja Christian Geistdörfer võidavad Asconal Euroopa ralli meistritiitli.
1979 – esitletakse esimest esiveolist Opelit – Kadett D, mis õhutakistusteguri väärtusega 0,39 on üks voolujoonelisemaid omas klassis

1980–1999

1981 – Opel demonstreerib oma juhtivat rolli aerodünaamikas. Ideeautoga Tech 1
püstitatakse õhutakistusteguri väärtusega 0,235 maailmarekord.
1982 – ehitatakse uus tehas Saragozasse Hispaanias, kus hakatakse tootma väikeautot Opel Corsa.
Walter Röhl koos kaardilugeja Christian Geistdörfer'iga võidab teistkordselt Monte Carlo ralli ja saab maailmameistriks, võistlusauto – Opel Ascona 400.
1983 – Opel nr 20 000 000 on Senator.
1984 – Opel Kadett E esmaesitlus, õhutakistustegur 0,30 on väikeautode klassi maailmarekord.
Opel Ascona 1,8i on esimene saksa auto, millel on seeriaviisiliselt katalüsaator.
1985 – Opel Kadett saab aasta auto tiitli. Opel on esimene Saksamaa autotootja, kes pakub katalüsaatoreid kõigile mudelitele.
1986 – algab Opel Omega tootmine. Suurepärased sõiduomadused, moodne disain ja ülimoodsa bensiini sissepritsesüsteemiga saavutatud väike kütusekulu teevad Omegast aasta auto. Õhutakistusteguri väärtusega 0,28 on Omega maailma voolujoonelisim seeriatootmises olev sedaan.
1988 – algab Opel Vectra tootmine.
1989 – esimese autotootjana Euroopas pakub Opel kõigile autodele katalüsaatoreid juba standardvarustuses.
1990 – Opel jätkab firma kupeetraditsioone ja esitleb tänaseni maailma voolujoonelisemat (õhutakistustegur 0,26 – maailmarekord) kupeed Opel Calibra, mis lühikese ajaga saavutab liidripositsiooni omas klassis.
1991 – Opel Kadett, mida on toodetud üle 11 miljoni, saab endale väärika järglase – Astra.
Opel Astra on eeskujuliku turvavarustusega, auto, kus on kasutusel nii turvatalad ustes, turvavööde eelpingutid kui ka turvakonstruktsiooniga esiistmed.
Opel Frontera turuletoomisega vallutab Opel maasturite edetabeli tipu juba esimese
aasta jooksul ja koos Monterey ja Campo eri versioonidega saab Opel Euroopa suurimaks maasturite tootjaks.
1992 – avatakse Euroopa moodsaim tehas Eisenachis, kus toodetakse Corsat ja Astrat.
1993 – firma lipulaev Omega MV6 on Opel nr 30 000 000.
1995 – esimesena Saksa autotootjatest varustab Opel kõiki sõiduautosid täismõõdus turvapatjadega. Opel Vectra on esimene auto maailmas mille standardvarustuses on PRS- süsteem (avariis eralduvad pedaalid) ja hübriidturvapadjad.
1996 – esimene Opeli mahtuniversaal – Ameerikas toodetav Sintra.
Esimesena maailmas hakkab Opel tootma diiselmootoreid, millel on kombineeritud turbolaadimine, kütuse otsesissepritse ja neli klappi silindri kohta. Rüsselsheimis algab Opel Omegal baseeruva Cadillac Catera tootmine.
ITC (International Touring Car Championship) sarja võidavad Manuel Reuter võistlejate arvestuses ja Opel tootjate arvestuses, võistlusauto nelikveoline Calibra V6.
1997 – Genfi autonäitusel esitletakse ideeautot Signum.
Omegale ja Vectrale paigaldatakse navigatsioonisüsteemid.
Esimese Euroopa autotootjana kuulub Opeli mootorivalikusse 3-silindriline mootor. 1-liitrine ja 12 klapiga mootor paigaldatakse Corsale.
Frankfurdi autonäitusel "IAA" esitletakse uut Astrat ja Opel Zafirat.
Koos Briti sõsarfirmaga Vauxhall saadakse aastaseks müügiks 1,56 miljonit autot ja turuosaga 11,5% ollakse kuuendat aastat järjest Euroopa turuliider.
1998 – algab Opel Astra teise põlvkonna tootmine, Astra on esimene 100% tsingitud kerega Opel, mille kerele kehtib garantii 12 aastat.
Esitletakse Frontera ja Monterey uusi mudeleid. Toodetud on miljon Vectrat.
Opel võidab Vectral tootjate arvestuses STC (Super Touring Car Cup).
1999 – Opel tähistab autotootmise 100. aastapäeva. Frankfurdi autonäitusel esitletakse uut Opel Astra Coupe'd, Omega saab 310 hj V8 mootori. Esimese seeriaautona väike-keskklassis saavutab Astra ECO 4 1,7 DTI reaaltingimustes keskmiseks kütusekuluks 4,11 l/100 km.

2000–2009

2000 – esitletakse uut Opel Corsat, esimese väikeautona maailmas saab Opel Corsa varustada automaatkäigukastiga Easytronic, millega on võimalik ka käsitsi käike vahetada. Detroiti autonäitusel esitleb Opel ideeautot Zafira Snowtrekker, auto on varustatud 2,2-liitrise 150 hj otsesissepritse bensiinimootori ja pideva nelikveoga. Genfi autonäitusel esitletakse sportautot Speedster. Ilmavalgust näeb kaubik Opel Vivaro. DTM ringraja sarja autoks saab Astra Coupe V8.
2001 – Genfi autonäitusel esitletakse Opel Zafira sportlikku mudelit Zafira OPC, keskkonnasõbraliku maagaasil töötavat Zafira CNG. Kütuseelemndiga Zafira HydroGen1 püstitab 11 rahvusvahelist rekordit. Rüsselsheimis avatakse maailma moodsaim autotehas. Omega saab uue 3,2-liitrise V6 mootori. DTM ringraja auto Astra Coupe V8 baasil ehitatakse 444 hj prototüüp Astra OPC X-treme. Zafira võidab maineka disainiauhinna Autonis. Esitletakse ideeautot Signum. Opel pöördub tagasi rallimaailma, valmib WRC Juniori klassi Opel Corsa Super 1600. Algab uue Opel Combo tootmine. Opeli kaubikute mudelirivvi lisandub uus Vivaro.
2002 – Genfis esiletakse uut Opel Vectra sedaani. Leipzigis on sportlike Opel Vectra GTS 3,2 V6 (211 hj) ja Opel Astra OPC 2,0 Turbo (200 hj) esmaesitlused. Corsa ECO saab maailma ökonoomseimaks (4,9 l/100 km) bensiinimootoriga väikeautoks. Pariisis näeb maailm esmakordselt uut mahtuniversali Opel Meriva. Opel Vectra saab Kuldrooli auhinna. Võetakse kasutusele Twinporti bensiinisissepritsesüsteem, mis aitab vähendada kütusekulu kuni 23%. Tutvustatakse AFL-süsteemiga kurvides ja ristmikel automaatselt valgusvihku suunavaid esilaternaid.
2003 – Opel Speedster saab "Best Performance Car '2003" auhinna. Genfi autonäitusel esitletakse Opeli uue disainisuuna esindajat – sportkupeed Opel GTC Geneve ning uudse salongilahendusega Opel Signumit. Opel Astra V8 Coupe võidab 24 tunni võidusõidu Nürburgringil. Uue 112 hj 1,3CDTI turbodiiselmootoriga Opel ECO Speedster püstitab 17 rahvusvahelist rekordit, sealhulgas vähim kütusekulu 2,54 l/100 km. Frankfurdis esitletakse Opel Astra uut mudelit ja Vectra Caravani. Opel demonstreerib uut kõrgklassi kontseptsiooni autot Opel Insignia. Kõigi aegade võimsaim Vectra on erimudel i35 3,2 V6 – 302 hj!
2004 – aasta alguses saabub Euroopas müügile Astra H põlvkond. DTM ringrajasarja Opeli uueks võistlusautoks saav Vectra GTS V8. Genfi autonäitusel esitletakse nutikate lahendustega ideeautot TRIXX. Samal näitusel esitleb Opel esimese saksa autotootjana kõva katusega kupee-kabrioletti Opel Tigra. Vectra ja Signum saavad uued 1,9 CDTI kübemefiltriga varustatud diiselmootorid. Zafira HydroGen3 püstitab 9696 km kestvussõiduga kütuseelemendiga prototüüpide rekordi. Pariisi autonäituse uudisteks on ülisportlik Astra HPC ja diiselhübriidi Astra GTC Hybrid. Esimese autotootjana maailmas pakub Opel üleni klaasist valmistatud panoraamkatust, millega saab varustada Astra GTC.
2005 – Opel Astra OPC läheb seeriatootmisse. Genfi autonäitusel on teise põlvkonna Zafira maailma esmaesitlus. Opel korraldab enneolematu "Miljoni miili" proovisõidu kampaania, milles osaleb 35 000 autot üle Euroopa. Zafira HydroGen3 saavutab võidu kütuseelemendiga autode klassis Monte Carlo hübriidautode võidusõidul. Üliökonoomne diiseljõuallikas 1.3CDTI võidab Aasta Mootori auhinna. 1,8-liitrine bensiinimootor saab muudetavate gaasijaotusfaasidega klapiajami VCT. General Motors avab Rüsselsheimis Euroopa disainikeskuse. Frankfurdi autonäitusel esitletakse rida uudiseid: kupee-kabriolett Astra Twin Top, Vectra tippmudel OPC, maagaasil töötavad Zafira CNG ja Combo CNG ning mõni kuu hiljem aasta ideeautoks valitud Antara GTC.
2006 – Zafira võidab Kuldrooli ja mitu muud auhinda. Uuenenud Vivaro valitakse Inglismaal aasta kaubikuks. Ajakiri Auto Bild valib Opeli teist aastat järjest kvaliteetseimaks saksa automargiks. Genfis tähistab legendi taassündi uus Opel GT. Zafira OPC püstitab Nürnburgringil klassirekordi. Eisenachi tehases algab uue Corsa tootmine, esitlus toimub Londoni autonäitusel. Astra jõuab Ameerikasse Saturn Astra nime all. Sügisest jõuavad müügile Antara ja uus Astra sedaan. Corsa saavutab NCAP-testis viietärnise tulemuse ning võidab Autobesti ja muid mainekaid auhindu.
2007 – Genfi autonäitusel toimub 192 hj Corsa OPC esmaesitlus. Näituse pilgupüüdja on Opeli uue keskklassi auto kontseptsiooni ja disainisuunda esindav ideeauto GTC Concept. Opel GT saab aasta kabrioleti tiitli. Mudelivalikusse lisandub järjekordne sportlik Corsa – GSi. Esitletakse uut mikromahtuniversaali Opel Agila. Kolmanda Opeli mudelina Astra OPC ja Astra OPC järel saavutab Nürnburgringil klassirekordi Corsa OPC. Frankfurdi autonäitusel esitletakse Opeli mahtuniversaali ja hübriidtehnoloogia tulevikukontseptsiooni Flextreme.
2008 – Eisenachi tehases konveierilt väljub 10 000 000. Corsa. Genfi autonäitusel esitletakse tulevikuautot Opel Meriva Concept, mis oma vastastikku avanevate uste lahendusega Flex-Door mahtuniversaalide paindlikkuse uuele tasemele. Uus Opel Insignia "langeb taevast", mis on efektseks avalöögiks mudeli maailma esmaesitluseks Londoni autonäitusel. Maailma esimese seeriaviisiliselt toodetav turbolaadimisega maagaasil (CNG) töötav auto on Opel Zafita TNG. Pariisi autonäitusel on Opel Insignia Sports Toureri maailma esmaesitlus. Ajakiri Auto Bild kuulutas Opeli kolmandat aastat kvaliteetseimaks saksa autoks. Opel Insignia võitis maineka Euroopa aasta auto tiitli.