google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti kroon

Kuldkroon (1924–1927)

Alates 11. juulist 1924 kasutati Eestis väärtusühikuna Rootsi krooni väärtusega võrdset, kulla alusel seisvat niinimetatud kuldkrooni. Tegelikult kuldrahasid ei valmistatud ja Eesti krooni kasutati abstraktse väärtusühikuna peamiselt väliskaubanduses. Seaduse algses eelnõus nimetatud taalri asemel võeti Otto Strandmani ettepanekul kasutusele kroon.

Eesti kroon aastatel 1928–1941

Eesti marga ja penni kasutamine lõpetati 1927. aasta mais vastu võetud Rahaseadusega, mis hakkas kehtima 1. jaanuaril 1928. Üks kroon jaguneb sajaks sendiks. Uue rahaühiku nimi tuli margaga paralleelselt kasutuses olnud nn kuldkrooni nimest.
Erinevalt Eesti markadest olid Eesti kroonvääringus pangatähed ja mündid kujundatud ühtses stiilis, Günther Reindorffi ja Georg Westenbergi poolt.
Lõplikule nimetuse leidmisele eelnes pikk arutelu. Valitsuse eelnõus oli raha uue nimetusena pakutud "taaler", mis võrdus 100 krossiga. Leiti, et see ei sobi, kuna taalrit kasutatakse vaid Aafrikas ja mitte haritud riikides. Jaan Tõnisson pakkus nimeks omaloodud nime "kuldar", mis pidi koosnema sajast pennist ja võrduma kuldfrangiga, nagu Läti latt. Tugev toetus oli ka nimedel "esta" ja "est", kuna Lätis on "latt" ja Leedus "litt". Lõpuks jäid "kroon", mis võetud Rootsi järgi ning "sent" Lääne-Euroopast. Kroon oli peale Eesti kasutusel veel Taanis, Norras, Tšehhoslovakkias ja Rootsis. Senti aga kasutati mitmekümnes riigis. Mõnedes neis teisendatud nimekujul nagu "cents", "centavos", "santiim" jne.
Rahaseaduse alusel oli paberraha väljaandmise ainuõigus Eesti Pangal. Väljaantud pangatähed pidid olema tagatud. Majandusministeeriumi Rahandusosakonnal oli õigus välja anda vahetusraha. Vahetusrahad loeti riigi võlaks, 1- ja 2–krooniseid võis välja anda kuni 6 krooni elaniku kohta, väiksemaid vahetusrahasid kuni 3 krooni elaniku kohta.
27. juunil 1933 krooni devalveeriti 35 protsendi võrra, varem oli seda varjatult devalveeritud valuutamaksuga 15%. Eesti Panga ülesandeks jäi hoida Eesti krooni kurssi mitte alla 19,20 krooni ühe Inglise naela eest.
25. novembril 1940 lasti koos krooniga käibele Nõukogude Liidu rubla (1 krooni kursiks oli 1 rubla ja 25 kopikat). Lõplikult kaotati kroon käibelt 25. märtsil 1941.

Eesti kroon 1992–2011

Kroon võeti kasutusele rubla asemel 1992. aasta rahareformiga. Üks kroon jagunes sajaks sendiks.

Üleminek eurole

1. jaanuarist 2011 kehtib Eestis maksevahendina euro. Pankades vahetati kroone eurodeks 2013. aasta lõpuni, nüüd vahetab neid ainult Eesti Pank. Eesti krooni pangatähti ja münte saab Eesti Panga muuseumis vahetada eurodeks tähtajatult, tasuta ja ametliku keskkursiga 1 euro = 15,6466 krooni.
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused suusatamises toimusid murdmaa osas Zlatoustis 11.–15. märtsil, suusahüpetes ja kahevõistluses 4.–7. Märtsil Kirovis.

Murdmaasuusatamine

Osalejaid oli meeste distantsidel: 18 km – 176, 30 km – 154, 50 km – 85, meeskondi 18, patrullsuusatamises 13. Naisi osales 5 km – 115, 10 km – 105, naiskondi 19.

Suusahüpped ja kahevõistlus

Suusahüppevõistlusel oli 120, kahevõistluses 74 osavõtjat.
Hornindalsvatnet

Hornindalsvatnet on Norra ja Euroopa sügavaim järv (514 meetrit).
Järve pind on 53 meetrit üle merepinna, ja põhi seetõttu 461 meetrit allpool merepinna taset. Järve maht on umbes 12 km³ ja pindala 50 km².
Saksimaa provints

Alajaotused

Enne 1944. aastat oli Saksimaa provints jagatud kolmeks ringkonnaks (Regierungsbezirk). Aastal 1945 taasühendati Magdeburgi ja Halle-Merseburgi provintsid.
300. laskurpolk

Täiendav informatsioon

300. laskurpolgus teenis Nõukogude Liidu kangelane Jakob Kunder, keda väärindati Kuramaa lahingutes.
1942. aasta detsembris Velikije Luki lahingutes läks 300. polgu üks pataljon (välja arvatud pataljoni miinipilduja ja kuulipildujaroodud), koos pataljoni komandöri ja komissariga üle sissepiiratud Saksa vägede poole. 
1944. aasta 12. oktoobri ööl teostas 300. laskurpolk suurte kaotustega Vintri dessandi, milles dessanti läinud 745 mehest, ei tulnud tagasi 575. Kõrgemad ohvitserid on maetud Vananõmme kalmistule.
Laine Pant

Isiklikku

Tema vanemad olid Ants ja Maria Silvere. Aastal 1936 abiellus ta Siegfried Pandiga.
Aasia ja Aafrika Maade Nõukogude Solidaarsuskomitee

Aasia ja Aafrika Maade Nõukogude Solidaarsuskomitee oli ühiskondlik organisatsioon Nõukogude Liidus.
See asutati 1956.
Solidaarsuskomitee esindas Nõukogude Liitu 1957. aastal loodud Aafrika ja Aasia Rahvaste Solidaarsuse Organisatsioonis.
Lembitu Varblane

Lembitu Varblane (13. august 1923 Meelva, Läänemaa – 13. märts 2013 Haapsalu) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
1943. aastal lõpetas ta Lihula Gümnaasiumi. Sõja-järgsel perioodil lõpetas kaugõppes Tallinna Õpetajate Instituudi ja Tartu Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna.
1943 oktoobrist 1944 septembrini teenis Soome mereväes. Eestisse tagasipöördumise järel mobiliseeriti Punaarmeesse.
Töötas õpetajana Matsalu koolis, hiljem Taebla kooli direktor, Haapsalu haridusosakonna juhataja ja Haapsalu 8-klassilise kooli direktor.
Ta on maetud Haapsalu Metsakalmistule.
Rivo Tarum

Elulugu

Aastatel 1991–2003 õppis Rivo Iisaku Gümnaasiumis
2004 – ajateenistus Üksik-Vahipataljonis
2005–2007 – Rahuoperatsioonide keskus
2007–2010 õppis Rivo Luua Metsanduskoolis metsanduse/metsatööstuse eriala

Fotograafiaalane tegevus

Rivo pildistab peamiselt Eesti loodust, eelkõige pakuvad talle huvi Alutaguse rabad ja metsad.
Kõige parema ülevaate tema töödest on võimalik saada tema kodulehelt.
Guanajuato vald

Guanajuato vald on vald Mehhikos, Guanajuato osariigis.
Guanajuato valla halduskeskus on Guanajuato.
Valla pindala on 996,74 km² ja elanike arv 2005. aastal oli 153 364.
Mädaemakas

Mädaemakas ehk püomeetra ehk emaka mädakogum (ka: püometra; ladina pyometra) on mäda kogunemine emakasse imetajatel. See nähtus tekib endometriidi tagajärjel.
Mädaemakaks ehk püomeetraks ehk mädaseks emaka põletikuks ehk mädaseks emakapõletikuks nimetatakse ka loomade ägedat või kroonilist emaka põletikku koos suure koguse mäda kogunemisega emaka valendikku. 
Enamasti on tegu mittespetsiifilise bakteriaalse endometriidiga endomeetriumi pikaajalisest või liigse progesteroonistimulatsiooni tagajärjel. Haigustekitajad võivad suguelunditesse sattuda näiteks paaritumisel.
Harva võib mädaemakas tekkida ka varem steriliseeritud loomadel, juhul kui steriliseerimise käigus ei ole emakakeha ning emakasarved täielikult eemaldatud.
See haigus esineb kodu- ja lemmikloomadest kõige sagedamini koertel. Samuti puutuvad veterinaarid kokku püomeetraga kassidel, küülikutel, valgetuhkrutel, merisigadel, hamstritel ja tšintšiljadel ning veistel, lammastel ja hobustel.
Inimestel esineb püomeetra kui nähtus harva.
Loomade püomeetra on eluohtlik.
Musta keha kiirgus

Musta keha kiirgus on elektromagnetiline kiirgus, mida kiirgab absoluutselt must keha, mida hoitakse kindlal temperatuuril, või keha, mis on termilises tasakaalus oma keskkonnaga. Musta keha kiirgusel on iseloomulik spekter ja 
intensiivsus, mis sõltub vaid keha temperatuurist.
Kangareha

Kangareha (murdekeeles ka käärisuga, käärsuga, põhjaeesti murdes reekamm) oli kangakudumisel kasutatud hõredate puupiidega (vahed 2–3 cm) 1,2–1,5 m pikkune suga.
Kangareha hoidis piide vahele jaotatud lõngad lõimepakkudele keeramisel (ülesvedamisel) ühtlaselt laiali.
Teda hakati ulatuslikumalt kasutama 19. sajandi lõpus.
Toivakka vald

Külad

Haukanmaa, Heiska, Huikko, Humalamäki, Kankainen, Toivakka (kirikuküla), Nisula, Paloskylä, Ruuhimäki, Taka-Toivakka, Vihijärvi, Viisarimäki
Jüri Kruusvall

Jüri Kruusvall (sündinud 13. detsembril 1947 Raplas ) on eesti sotsioloog ja psühholoog. 
Kruusvall kaitses 1994 Tartu Ülikoolis doktoritööd teemal "Environmental and social influence on human activity". Tema uurimisvaldkonnad on keskkonnasotsioloogia, keskkonnapsühholoogia ja ühiskonnateooriate kujunemine. Ta on koos Ellu Saarega juhtinud sotsioloogia õppekava käivitamist Tallinna Pedagoogikaülikoolis.
Jüri Kruusvall osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengute pärast.  Ta tõdes, et Eesti ühiskonna taasühendamisel ei vajata mitte vasakpoolset pööret poliitikas, kui uut poliitilist kultuuri, mis sisaldaks eetilist vastutust oma otsuste eest ja hoolivust nende suhtes, keda otsused puudutavad. 
Ta oli Uber Estonia tellimusel valminud uurimuse autoreid. 
Jüri Kruusvall kasvatab viinamarju.
Oliver Bjorkstrand

Oliver Bjorkstrand (sündinud 10. aprillil 1995 Herningis) on Taani jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Columbus Blue Jackets ründajana paremal äärel.
Ta alustas karjääri hooajal 2011–12 Taani klubis Herning Blue Fox. Järgmisel hooajal suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Western Hockey League'i klubiga Portland Winterhawks. Seal mängis ta kokku kolm hooaega. Hooajal 2014–15 oli ta liiga suurim punktikoguja ja parim väravakütt, pälvides Bob Clarke Trophy.
2013. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Blue Jacketsi poolt 89. valikuna. Blue Jacketsi meeskonnas tegi ta oma NHL-i debüüdi 17. märtsil 2016 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Oma esimese ja teise värava viskas ta liigas kaks päeva hiljem mängus New Jersey Devilsi vastu. Suurema osa sellest hooajast oli ta mänginud Blue Jacketsi noorteklubi Lake Erie Monstersi rivistuses American Hockey League'is. 2016. aastal tuli ta Monstersiga Calder Cupi võitjaks. Samal hooajal valiti ta Calder Cupi väärtuslikumaks mängijaks. Blue Jacketsi põhikoosseisu liikmeks sai Bjorkstrand hooajal 2017–18.
Taani jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud 2015. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tema isa on jäähokitreener Todd Bjorkstrand. Tema vend Patrick Bjorkstrand on samuti jäähokimängija.
Vabariiklik õigekeelsuskomisjon

Vabariiklik õigekeelsuskomisjon (lühend: VÕK; kasutatud ka nimekuju: õigekeelsuskomisjon) oli 1960. aastast tegutsev õigekeelsusküsimusi arutav komisjon.
VÕKi asutas 1960. aastal Eesti NSV Ministrite Nõukogu. Aastast 1972 tegutseb VÕK Teaduste Akadeemia juures.
Triinu Jalg

Triinu Jalg (sündinud 22. juunil 2005) on Eesti kabetaja. Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal Kranevos peetud IDF-i Euroopa meistrivõistlustel vene kabes võitis ta minikadettide vanuseklassis 3 pronksmedalit (klassika, kiir ja välk).
Ka ta vanem õde Merilii Jalg mängib kabet.
Suur maalritöö

"Suur maalritöö" muudes keeltes

Aastal 1974 anti raamat välja soome keeles pealkirja "Ihmeellinen maalari" all. Aastal 1982 tuli Soomes teleekraanidele ka selle põhjal valminud muusikal.
Eesti jalgpallikarikas

Formaat

Võistlustest võivad osa võtta kõik samal hooajal meistrivõistlustel ja rahvajalgpalli liigas mängivad võistkonnad. Võistlused toimuvad ühemängulises karikasüsteemis. Võistkonnad loositakse enne iga ringi juhuslikeks paarideks ning mäng toimub esimesena loositud võistkonna koduväljakul. Finaal toimub A. Le Coq Arenal. Karikavõistluste esimese ringi loosimine toimub eelmise turniiri finaalmängul.

Karikas

1826. aastal Inglismaal valmistatud kullatud hõbedast karikas oli algselt hobuste hipodroomivõistluste auhind. Ärimees Saarepera annetas selle esimeste Eesti jalgpalli meistrivõistluste jaoks. 1927. aastal võitis ennesõjaaegse jalgpalli edukaim meeskond VS Tallinna Sport oma viienda meistritiitli ja omandas sellega karika. 10 aastat hiljem panid nad selle rändkarikana välja esimestel karikavõistlustel, kus nad selle ka ise võitsid. Ajakirjandus hindas Spordi võidu aluseks väravavaht Tipneri tegutsemist. Evald Tipneri auks nimetas Eesti Jalgpalli Liit 2012. aastal Eesti karika võitjale antava rändkarika temanimeliseks.
Võit Narva all

"Võit Narva all" (kirjanduses ka "Rootslaste võit Narva all", "Rootsi võit Narva all") on rootsi kunstniku Gustaf Cederströmi 1910. aastal valminud maal, mis kujutab Rootsi võitu 1700. aastal Narva lahingus.
Maali mõõtmed on 295 × 395 cm. Maali eksponeeritakse Stockholmi Riigimuuseumis.
Klaus von Rautenfeld

Klaus von Rautenfeld (Klaus Berens von Rautenfeld) (5/18. aprill 1909 Tartu – 5. veebruar 1982 München) oli Liivimaalt pärit Saksa filmioperaator.
Lydia Laas

Lydia Laas (16. juuli 1909 Viiratsi vald – 17. september 1978) oli eesti skulptor.

Elulugu

Lydia Laas sündis Viiratsi mõisa puusepa tütrena. Õppis Vastemõisa valla algkoolis ning töötas kuni 1934. aastani kodutalus. 1934. aastal alustas ta õpinguid Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, kus tema juhendaja oli Anton Starkopf. Kuue aasta pärast arvati Laas lõpetajate hulka, kuid ainelistel põhjustel venis diplomi saamine 1943. aastani. Laasi elukoht ja ateljee hävisid pommitamisel ning 1944. aastal naasis ta kodutallu, kust kolis 1945. aastal elama Tallinna, kus töötas vabakunstnikuna. 
Lydia Laas on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Looming

Tema 1950. aastate looming oli natuuritruu ja detailirikas, 1960. aastatel leidis aga kunstnik iseloomuliku lihtsa, veidi askeetliku käekirja. Laas oli suur muusikaarmastaja. Noorena laulis ta Vastemõisa Noorsoo Seltsi segakooris. Laasi lemmikteemad olid noored, sport ning muusika. Tema loomingusse kuuluvad teosed "Noor viiuldaja", "Muusikaõpilane", "Rahvatantsija", "Noor akrobaat", aga ka näiteks "Koolinoor laskeharjutusel" ning "Trummilööja pioneer". Üks ilmekamaid ja isikupärasemaid teoseid on 1957. aastast pärinev "Leelutaja". Esmajoones tervislikel põhjustel jäi skulptori osalemine kunstielus suhteliselt lühiealiseks, tema viimane esinemine näitusel toimus 1965. aastal. Ka jäi suur osa töid materjali viimata.
Kitsas tänav (Paide)

Kitsas tänav on tänav Paides.
Kitsas tänav on umbes 310 meetrit pikk.
Tänav algab Tallinna tänavalt, kulgeb läände ja ristub Puuvilja tänavaga, kus ta ka lõppeb.
Kitsas tänav ristub Väike-Aia tänavaga.
Osa tänavast jääb Paide vanalinna muinsuskaitseala piiridesse.
Klazomenai

Klazomenai (Κλαζομεναί, ladina Clazomenae) oli Vana-Kreeka linn Joonias (praegu Kilizman 36 km İzmirist lääne pool Urla lähedal Türgis) İzmiri lahe kaldal.
Klazomenai kuulus Joonia linnade liitu.
See oli üks esimesi linnu, kus hakati vermima hõbemünte.
Sealt oli pärit filosoof Anaxagoras.

Ajalugu

Linna rajasid 9. sajandil eKr kolonistid põhiliselt Phleiusist ja Kleonaist. Lähedusse rajati hiljem Smürna linn.
Aastal 650 eKr rajasid kolonistid Klazomenaist Abdera linna.
Algul paiknes Klazomenai maakitsusel, mis ühendas sisemaad poolsaarega, millel asus Erythrai. Sellest linnast eraldas Klazomenaid kõrgendike ahelik, mis kandis Mimase nime. Hiljem (arvatavasti Joonia ülestõusu ajal 5. sajandi alguses eKr) viisid pärslaste sissetungi kartvad linnaelanikud linna üle väiksele saarele kõrval asuvas merelahes. Hiljem ühendas Aleksander Suur tammi abil saare mandriga. Selle tammi jäänused on praegugi näha. Aastal 496 eKr vallutasid linna Daurisese juhtimisel pärslased.
5. sajandil eKr kuulus Klazomenai mõnda aega Ateenale. Keset Peloponnesose sõda (412 eKr) tõstis linn mässu, kuid pidi varsti siiski uuesti tunnistama Ateena ülemvõimu. Linn lõi tagasi Lakedaimoni rünnaku.
Aastal 387 eKr langes Klazomenai Pärsia võimu alla, kuid vermis ka pärast seda oma münte.
Rooma riigi võimu all kuulus Klazomenai Asia provintsi ning oli maksudest vabastatud.

Religioon ja mütoloogia

Linnas austati peamiselt Apollonit.
Müüdi järgi tuli Apollon luikede veetud kaarikul oma talvekodust Hüperboreast lõunasse. Klazomenais elas palju luiki. Arvatakse, et tegusõna klazō käis luikede häälitsuse kohta. Luik Klazomenai müntide aversil on nii Apolloni atribuut kui ka Klazomenai piltmõistatus.

Arheoloogia

Linna asukoht on veel näha, kuid varemed on peaaegu täielikult laiali tassitud.
Klazomenaist leitud maalitud terrakotasarkofaagid on üks tähelepanuväärsemaid Kristuse-eelse 6. sajandi Joonia maalikunsti mälestisi. Tuntud on ka Klazomenai kore, torsona säilinud skulptuur.
Klazomenaist on hiljuti leitud vanimad teadaolevad oliiviõli valmistamise seadmed. Samuti on alust arvata, et Klazomenaist hakati esimesena oliiviõli meritsi välja vedama. Üks Urla ettevõte on hakanud oliiviõli samal kombel tootma ja nende äri edeneb.
Obadele Thompson

Obadele Olutosin Thompson (sündinud 30. märtsil 1976 Barbadosel Bridgetownis) on Barbadose kergejõustiklane (100 m ja 200 m jooks).

Isiklikud rekordid

100 m 9.87 (11. september 1998 Johannesburg)

200 m 19.97 (9. september 2000 Yokohama)

400 m 45.38 (30. märts 1996 El Paso)

Isiklikku

Obadele Thompson on 182 cm pikk ja kaalub 78 kg. 1998. aastast treenib Dan Pfaff juhendamisel. Hobideks on džässmuusika ja kaardimäng.
Comitatenses

Isikkoosseis

Comitatenses üksusi juhtis comese tiitliga ohvitser. Jalaväe üksused koosnesid leegionitest ning kandsid lisanimetust palatina, millega kaasnesid eelised töötasu saamisel. Ratsaväeüksuste nimetus oli vexillationes. Jalaväeüksuste suuruseks oli hinnanguliselt 1000–1200 meest ning ratsaväe omade suurus võis olla kuni 600 meest.  Nendel üksustel puudusid alalised garnisonid. Kui üksused ei osalenud sõjakäigus, siis paiknesid need provintsides, mitte piiride ääres. Üksused paigutati ka linnade lähedale ning nad pidid ööbima tsiviilelanike majapidamistes.
Norwegian Air Argentina

Norwegian Air Argentina on Argentina lennukompanii, mis on Norwegian Air Shuttle'i  tütarettevõte. Jaanuaris 2017 asutatud ettevõte kasutab lennukeid Boeing 737-800 ja selle kodulennujaamad on Buenos Aireses ja Córdobas. Kõik õhusõidukid on registreeritud Argentinas.
Elevandiluuranniku Jalgpalliliit

Elevandiluuranniku Jalgpalliliit (prantsuse keeles Fédération Ivoirienne de Football) on 1960. aastal asutatud Elevandiluuranniku organisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi ja haldab Elevandiluuranniku jalgpallikoondist.
Liidu president on Jacques Anouma.
Liit on FIFA ja Aafrika Jalgpallikonföderatsiooni liige aastast 1961.
Rumeeniakeelne Vikipeedia

Rumeeniakeelne Vikipeedia (rumeenia keeles Wikipedia în limba română) on Vikipeedia rumeeniakeelne versioon.
Rumeeniakeelne Vikipeedia sai alguse 19. juunil 2003.
Seal on 400075 artiklit, millega see on artiklite arvult 28. keeleversioon.
Rumeeniakeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 100 000 piiri 11. jaanuaril 2008, 200 000 piiri 5. augustil 2012, 300 000 piiri 13. aprillil 2015 ja 400 000 piiri 14. augustil 2019.
46% rumeeniakeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Martin Vunk

Koondisekarjäär

Ta on esindanud Eestit jalgpallikoondist 67 korral ja löönud 1 värava. Koondisedebüüdi tegi Vunk 27. veebruaril 2008 sõpruskohtumises Poola jalgpallikoondise vastu. 67. minutil vahetas ta välja Aivar Anniste. Mäng kaotati 2:0. Mängu päeval oli Vunk 23-aastane. Vunk lõi oma karjääri esimese värava 4:1 võidumängus Põhja-Iirimaa vastu 6. septembril.
Stanisław Kierbedź

Stanisław Kierbedź (vene Станислав Валерианович Кербедз; 10. märts 1810 Nowy Dwór, Panevėžysi lähedal, Vilno kubermang – 19. aprill 1899 Varssavi) oli poola päritolu Venemaa insener ja sillaehitaja. Insener-kindralleitnant (1868). Tõeline salanõunik (1881).

Haridustee ja akadeemiline karjäär

Ta lõpetas gümnaasiumi Kovnos. Aastatel 1826–1828 õppis matemaatikat ja füüsikat Keiserlikus Vilna ülikoolis. 1831. aastal lõpetas ta Teedeinseneride korpuse instituudi Peterburis. Aastatel 1837–1849 töötas samas õppejõuna.

Tehnorajatised

Aastatel 1842–1850 ehitas Kierbedź Peterburis Neeva jõele enda projekteeritud esimese alalise silla – Blagoveštšenski silla, mille eest keiser Nikolai I ülendas ta kindralmajoriks.
Aastatel 1852–1862 ehitatud Peterburi–Varssavi raudteele projekteeris ja ehitas Kierbedź mitu silda, sealhulgas Tsaari-Venemaa territooriumil rajatud esimese metallist raudteesilla (raudteesilla üle Luga jõe Preobraženskaja raudteejaama juures, valmis 1857) ja Daugavpilsi raudteesilla (valminud 1862). 
Aastatel 1858–1864 ehitati tema projekti järgi esimene alaline sild üle Wisła jõe Varssavis (Aleksandri sild).
1870. aastatel etendas ta juhtivat osa Peterburi meresadama ja Merekanali rajamisel.
8. augustil 1891 läks ta riigiteenistusest erru ja asus elama Varssavisse.

Isiklikku

Tema vennapoeg Stanisław Kierbedź oli samuti insener.
Bremen (suguvõsa)

Bremen oli Saksamaa päritolu aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa on nime saanud Saksamaa samanimelisest linnast Bremenist. Aastal 1205 on mainitud Bremenis tegutsevat Nicolaus de Brema't ja aastal 1211 on teda mainitud Liivimaal tegutsevana. 
Bremeneid oli Eesti alal mitu haru, nt 1529. aastal surnud Johannist pärines Lehtse mõisa järgi nimetatud haru. 
1745 kanti suguvõsa Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Jaak Uudmäe

Hilisem karjäär

Jaak Uudmäe töötas Tallinnas Rocca al Mare Koolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Poliitiline tegevus

Aastail 1990–1998 oli ta Otepää abilinnapea ja linnavolikogu esimees.
1996. aastal valiti ta valimisliidu Eluterve Otepää nimekirjas 42 häälega Otepää linnavolikogu liikmeks.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas Tallinna linnavolikokku ja sai 483 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses asendusliikmena volikokku ja oli 2013–2015 Tallinna linnavolikogu liige.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta IRLi nimekirjas valimisringkonnas nr 3 ja sai 187 häält ning valituks ei osutunud.
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta IRLi nimekirjas Tallinnas.

Isiklikku

Abikaasa Maie Uudmäega on ta üles kasvatanud 5 last.
Pojad Jaanus ja Jaak Joonas on kolmik- ja kaugushüppajad.
Ropka-Ihaste looduskaitseala

Ropka-Ihaste looduskaitseala on looduskaitseala Tartu maakonnas. Kaitseala kogupindala on 790,6 ha.
Kaitseala loodi eesmärgiga kaitsta Ropka-Ihaste luhta, mitmesuguseid elupaigatüüpe (nt lamminiite, huumustoitelisi järvi), samuti mitme kaitsealuse liigi (nt tõugjas, tiigilendlane, suur-kuldtiib) elupaiku.
Osmussaare vald

Osmussaare vald (saksa keeles Odinsholm) oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald moodustati 1887 Uuemõisa vallast eraldatud osast, kuna Osmussaare talupojad nõnda soovisid. 1890 liideti Osmussaare vald Riguldi vallaga.
Kõrgem Usuteaduslik Seminar

Ajalugu

Eesti Baptisti Jutlustajate Seminar avas uksed kevadel 1922, võttes vastu esimesed õppurid, kelle hulgas oli nii naisi kui mehi. Kooli direktoriks oli rahvusvaheliselt tuntud Adam Podin, kes elas ja töötas baptisti vaimulikuna Keilas. Seal alustaski seminar, olles esimeseks süstemaatilist usuteaduslikku haridust andvaks vabakiriklikuks õppeasutuseks Eestis. 1938. aastal hakkas seminari juhtima magister Osvald Tärk, kes oli hariduse saanud USA-s. Selleks ajaks oli kool – nüüd nimega Eesti Baptisti Usuteaduse Seminar – saanud oma maja Tallinnas.
Kahjuks suleti vaimulikke koolitav õppeasutus 1940. aastal nõukogude ateistliku võimu käsul. Kuid lugu ei kadunud, vaid suunas uut vaimulike ja kaastööliste põlvkonda: inspireeris iseõppimist, julgustas avama poolsalajasi kaugõppekursuseid 1956-1960, motiveeris looma mitteformaalseid õppegruppe ja endistele õppejõududele eksameidki sooritama. Mingis seletamatus lootuses säilitati seminari raamatuid ja protokollikausta Kohila baptisti palvemaja pööningul. 1970. aastate lõpul õnnestus Eestist saata Saksa DV-sse usuteadust õppima kolm pastorit: Peeter Roosimaa, Ermo Jürma ja Joosep Tammo. Neist said hiljem taasavatud seminari õppejõud.

Taasavamine ja tegevus tänapäeval

Kõrgem Usuteaduslik Seminar taasavati 1989. aastal, kohe kui nõukogude Eestis see võimalikuks osutus. Iseseisva Eesti Vabariigi taastamiseni oli veel paar aastat. 
Viimaste, ligi kolmekümne tegevusaasta toetuspunkt on kahtlemata seminari varasem lugu. Kuid seminar ei ammuta jõudu ainult minevikust. Tulevikku vaadates on Kõrgem Usuteaduslik Seminar ehk lühendatult KUS arenenud kogudustega tihedat koostööd tegevaks ja akadeemiliselt arvestatavaks õppeasutuseks. Fookus vabakiriklikule teoloogiale ja identiteedile annab seminarile oma näo. Just seda silmas pidades rikastab KUS Eesti teoloogilist pilti – mõtestades kristlikku elu, jumalateenistust, piiblimõistmist ja suhteid ühiskonnaga vabakiriklikust vaatenurgast. Laienenud on rahvusvaheline koostöö. 
Kooli rektor on Einike Pilli.
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus

Venemaa 2010. aasta rahvaloendus toimus põhiosas oktoobris 2010. Loendushetk oli 14. oktoobril kell 00.00 kohaliku aja järgi. 
Eelmine rahvaloendus oli toimunud 2002. Rahvaloenduse organiseeris riiklik statistikateenistus (vene keeles Федеральная служба государственной статистики).
Rahvaloendusega seonduv läks Venemaale maksma umbes 17 miljardit rubla (2002 maksis see 4,8 miljardit rubla).
Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 142 905 200 inimest (2002 oli see 145 166 731).