Tallinna Keskkonnaamet

Ülesanded

Tallinna Keskkonnaameti ülesanneteks on linna keskkonnakaitsealase strateegia ja tegevuskavade väljatöötamine ning ellurakendamise korraldamine, arengukavadele, üld-, teema- ja detailplaneeringutele ja projektidele keskkonnakaitsenõuete esitamine ja seatud nõuete täitmise kontrollimine, linna keskkonnahariduse, haljastuse ja jäätmemajanduse korraldamine, veekeskkonna ja välisõhu kaitse korraldamine, kalmistu- majanduse, lemmikloomade ja mänguväljakute küsimuste korraldamine. Need ülesanded jagunevad järgnevate tegevusvaldkondade vahel: haljastus, jäätmemajandus, keskkonnahoid, keskkonnakorraldus, keskkonnaprojektid ja -haridus, lemmikloomad, mänguväljakud.

Hallatavad asutused

Tallinna Keskkonnaametil on neli hallatavat asutust: Tallinna Jäätmekeskus, Tallinna Kalmistud, Tallinna Botaanikaaed ja Tallinna Energiaagentuur.

Ajalugu

Tallinnas algas keskkonnakaitse alane tegevus ametlikult 1982. aastal. Siis moodustati Tallinna Kommunaalmajanduse Valitsuse juurde Keskkonnaosakond, mille ülesandeks oli Tallinna Linna Keskkonnakaitse Komisjoni tegevuse koordineerimine, linna asutuste keskkonnakaitse abinõude plaanide kontrollimine ja planeeringute ning ehitusprojektide kooskõlastamine.
Tinglikult alustati Tallinna Keskkonnaameti loomisega 1989. aastal, kui ühendati senised piirkondlikud riiklikud keskkonnakaitse inspektsioonid, Veeinspektsioon ja Välisõhu Kaitse Inspektsioon ning Tallinna Kommunaalmajanduse Valitsuse juures asuv Keskkonnaosakond. Neist moodustus Tallinna Looduskaitse Valitsus (TLV). Viimases asutuses anti välja kalapüügi ja mootorpaadi juhtimise lubasid ning selle koosseisu kuulus ka sanitaararst. Asutusel oli oma autobaas ja merekaater. Seda perioodi iseloomustab riiklike ja kohalike keskkonnakaitse ülesannete ja -tegevuse ühtsus kuna asutus oli moodustatud küll Tallinna Linnavalitsuse juurde, kuid metoodiliselt allus ta siiski Keskkonnaministeeriumile. 1990. aastal otsustati omavalitsuste osa keskkonnakaitse korraldamisel tugevdada. Kehtestati looduskeskkonna ja loodusvarade kasutamise kord, millega anti need omavalitsuste täitevorganite pädevusse. 3. augustil 1990. aastal reorganiseeriti Tallinna Looduskaitse Valitsus Tallinna Keskkonnaametiks (TKA). Maavalitsuste juurde moodustati piirkondlike keskkonnakaitsealaste küsimustega tegelemiseks keskkonnaosakonnad.
Kuni 2000. aastani oli TKA Eestis ainus keskkonnakaitse kohalik struktuuriüksus. Riiklikke ülesandeid täideti kolmepoolse halduslepingu alusel. Koostööd tegid Keskkonnaministeerium, Harju maakond ja Tallinna linnavolikogu. Siis loodi Keskkonnaministeeriumi struktuuriüksustena maakondade keskkonnateenistused ning kõik riiklikud ülesanded koondati sinna.
Ülesannete ümberjaotumise tõttu likvideeriti TKA 1. jaanuaril 2001. aastal ning selle alles jäänud ülesanded anti Linnaplaneerimisametile, mis nimetati ümber Säästva Arengu ja Planeerimise Ametiks (SAPA). Kuna uues ametis ei loodud eraldi keskkonnakaitse struktuuriüksust, jaotati kõik 12 Keskkonnaametist üle läinud ametnikku olemasolevatesse struktuuriüksustesse ja allutati planeerimisprotsessile. Reform ebaõnnestus ja 2003. aasta 1. jaanuaril moodustati Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet. Uue ameti koosseisu kuulus iseseisva üksusena keskkonnateenistus.
Iseseisva struktuuriüksusena taastati Tallinna Keskkonnaamet 2005. aasta 1. jaanuaril. Ameti koosseisu lisandus Tallinna Munitsipaalpolitsei, mis aga reorganiseeriti 2007. aasta alguses eraldi Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametiks.
Kuna Tallinnasse on koondunud ligi kolmandik Eesti elanikest, umbes 60% majandusest ja põhiosa investeeringutest, on siinsed keskkonnaprobleemid päris keerulised. Pidevalt kasvava arendustegevuse tõttu suureneb pidevalt surve keskkonnale. Tallinna Keskkonnaametile on küll tema ülesanded delegeeritud põhimäärusega, kuid neid peab pidevalt täiendama ja täpsustama.