google/wiki40b huggingface dataset:
Mari Möldre (muusik)

Mari Möldre (sündinud 16. septembril 1992) on eesti tšellist, ansambli Urban Symphony liige. 
Ta alustas tšellomängu juba kuueaastaselt ning õppis seda Tallinna Muusikakeskkoolis , mille lõpetas 2011. aastal. Praegu õpib ta Eesti Kunstiakadeemias arhitektuuri.

Muusika

2009. aastal osales Mari Möldre ansambli Urban Symphony koosseisus Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus "Eesti Laul 2009", esitades Sven Lõhmuse laulu "Rändajad". 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha. 
Lisaks tšellomängimisele on ta tegelenud laulmise ja klaverimänguga, osalenud mitmesugustes muusikaprojektides ja -kollektiivides. Kontsertesinemised on viinud teda maailma eri paikadesse.

Kunst

2016. aastal kureeris Mari Möldre Narva Kolledžis toimunud EKA arhitektuuritudengite maketi- ja plakatinäitust “Uus vana linn”, kus oli eksponeeritud ka tema enda töid. 
4. augustil 2016 avati Eesti Maanteemuuseumis Eesti Kunstiakadeemia 4. kursuse arhitektuuritudengite töödest koostatud rändnäitus “Pausid Postiteel”, mille EKA-poolsed kuraatorid olid Martin Melioranski ja Mari Möldre. Väljapanek hõlmas ka Mari Möldre töid.
Ernst Neizvestnõi

Ernst Neizvestnõi (vene Эрнст Иосифович Неизвестный, 9. aprill 1925 Jekaterinburg – 9. august 2016 New York) oli juudi päritolu NSV Liidu ja Ameerika Ühendriikide skulptor.

Elukäik

Ta sündis juudi soost arsti ja lastekirjaniku peres. 1942. aastast alates õppis ta Leningradi kunstikoolis. Augustis 1942 kutsuti ta Punaarmeesse. 1944. aastal võttis osa Budapesti operatsioonist. 22. aprillil 1945 sai Austrias raskelt haavata. Teise maailmasõja lahingutes üles näidatud kangelaslikkuse eest autasustati teda Punatähe ordeniga ja medaliga "Vapruse eest".
Aastatel 1946–1947 õppis Riias Läti Kunstiakadeemias, 1947–1954 V. I. Surikovi nimelises Moskva Riiklikus Akadeemilises Kunstiinstituudis ja Moskva Riikliku Ülikooli filosoofia teaduskonnas. 1955. aastal võeti ta NSV Liidu Kunstnike Liidu liikmeks.
1976. aastal emigreerus Neizvestnõi Šveitsi ja sealt edasi USA-sse.

Looming

Neizvestnõi kuulsaim teos on Prometheuse skulptuur, mis asub pioneerilaagris Artek (1966). Ta on loonud ka Nikita Hruštšovi hauasamba Novodevitšje kalmistul Moskvas. 
1996 valmis tal 15 meetri kõrgune monumentaalteos "Kurbuse mask", mis on pühendatud kommunistlike repressioonide ohvritele Nõukogude Liidus ja mis püstitati Magadani.
Frans Eemil Sillanpää

Frans Eemil Sillanpää  (16. september 1888 Hämeenkyrö vald – 3. juuni 1964 Helsingi) oli soome kirjanik.
Tema looming eritleb põhjalikult hingeelu ning käsitleb varjundirohkelt inimese ja looduse vahekorda. Romaanides avaldub kibe ühiskonnakriitika.
Sillanpää tuntuimad romaanid "Vaga viletsus" (1919, eesti keeles 1923), "Noorena uinunud" (1931, eesti keeles "Silja" 1935), "Inimesed suveöös" (1934, eesti keeles 1936) ja "Inimelu võlu ja vaev" (1945, eesti keeles 1975). 
1939 anti Sillanpääle Nobeli kirjandusauhind.
Pauliina Haasjoki

Pauliina Haasjoki (sündinud 7. augustil 1976 Ulvilas) on soome luuletaja. Ta on kirjutanud ka proosat, esseid ja kriitikat ning kirjutab väitekirja kirjandusteadusest.
Otsekaubandus

Areng

Enamik otsekaubandusettevõtteid asub USA-s. Alates 2006. aastast on tekkinud Hiinasse palju otsekaubandusettevõtteid, kes pakuvad nii hulgi- ja otsekaubandusteenuseid nii firmadele kui ka eraisikutele.
Otsekaubandusettevõtted on Hiinas järjest rohkem suutnud konkureerida kohalike turustajate, kuna on paranenud logistika ja on leevenenud kaubandustökked.

Negatiivsed küljed

Peamiseks miinuseks olekski see, et otsekaubandusettevõtet on nii lihtne teha ja uued firmad, kes just avasid oma poe seavad hinnad nii madalale, et mingit suurt tule pole võimalik saada, kuna neil pole eriti suuri väljaminekuid olnud veel. Muidugi on nende veebileht algne ja klienditeenindus võib olla olematu, siis inimesed ikka võrdltvad sinu hindu uute ettevõtete omadega. Nõrgaks küljeks oleks veel see, et sa ei tea kunagi kuna hulgimüüjal kaubad otsa saavad kuna temagi müübi iga päev oma kaupu edasi, mis viib selleni et klient peab kauem ootama. Halvaks küljeks oleks veel klientide pahameel, kelle ees sa pead pidevalt vabandama, kuna mõni kaup pole tähtajaks kohale jõudnud või on toode vigastatud või üldse defektiga.

Tulemusena

Otsekaubandus on kaks põhilist positiivset tagajärge esiteks on positiivne rahavoogude tsükkel ja varajase inventuuri kaotamine. Positiivne rahavoogude tsükkel toimub, kuna ostja maksab müüjale ja müüja maksab enamjaolt hulgimüüjale krediitkaardi või krediiditingimustega. Seega on ajaperiood, mille jooksul müüjal on kliendi raha, kuid ei ole veel hulgimüüjale tellimust esitanud.

Riskid

Riskideks oleks näiteks see, kui ostja maksab raha jaemüügiettevõttele ja viimane esitab tellimuse edasi hulgimüüjale, kuid hulgimüüjal pole seda toodet loas. See viib selleni, et ostja peab ootama nii kaua, kuni see toode uuesti lattu jõuab ja siis ära saadetakse, mis tekitab ebameeldivusi, ebakindlust ja enamasti halba mainet jaemüügiettevõttele.
Teine suur riskitegur on järgitehtud tooted, mida tuleks kindlasti kontrollida. Enamjaolt kui asi tundub tõeline siis selle toote hind näitab, et tõneäoliselt on tegu järgitehtud tootega. Selle paremaks kontrollimiseks võtke toote pilt ja minge toote originaal lehel ja võrrelge sealt mõne pildiga. Ja kui te tahate asja sammukese kaugemale viia, siis küsida tootjalt, kas müüjal, kellelt plaanisite toote osta, on toote müümiseks vajalik luba. Järgitehtud toodete müümine võib hävitada müüja maine ja müüja firma ning võib tekitada palju juriidilisi probleeme.
Manchesteri pommiplahvatus 2017

Manchesteri pommiplahvatus toimus 22. mail 2017 kell 22.33 (kohaliku aja järgi) Manchester Arenal Manchesteris Suurbritannias.
Manchester Arenal toimus Ameerika Ühendriikide lauljanna Ariana Grande kontsert. Plahvatus toimus pärast kontserti. Manchesteri politsei arvates oli tegemist enesetapurünnakuga. Rünnakus hukkus 23 inimest (sealhulgas suitsiiditerrorist) ja üle 800 inimese sai vigastada, neist 112 hospitaliseeriti. Hukkunute ja vigastatute hulgas oli palju lapsi ja teismelisi, sest Ariana Grande on populaarne eelkõige selles vanuserühmas.
Rünnaku pani toime Salman Ramadan Abedi, 22-aastane Liibüa päritolu kohalik elanik.
Kusta Rumma

Elulugu

Kusta Rumma oli talupidaja poeg, Jaan Rumma vend.
Lõpetas 1921 Tallinna Linna Õhtukeskkooli, 1926 TÜ arstiteaduskonna. Õppursõdur Vabadussõjas. Meditsiinidoktor (1939, Lausanne'i Ülikool), väitekiri "Les modifications des proteines du serum sanguin au cours de la disparition d’oedemes cardiaques traites par le Digilanide C". Arstipraksis Tartus ja Tallinnas. 1936–40 ja 1941–44 TTÜ-s tööstusliku tervishoiu õppejõud (dotsent 1940).
Hukkus sõjapõgenikuna aurikul "Nordstern".
Laur Toomaspoeg

Laur Toomaspoeg (sündinud 5. augustil 1949) on eesti psühhiaater, meditsiiniteaduste kandidaat (1982). 
Töötas aastaid Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetoolis teadurina, vanemteadurina ja õppejõuna. Alates 2002. aastast töötab Tartus A-kliinikus.
Ta on majandusteadlase Juhan Toomaspoja ja tõlkija Aino Toomaspoja poeg.
Apodora

Levila

Need üsna pikad (täiskasvanuna 4 m) kägistajamaod elavad Indoneesias ja Paapua Uus-Guineas.
Antonio Bonombra

Antonio Bonombra oli Itaalia vaimulik, Accia (Korsika saarel) piiskop aastatel 1467–1480, surnud 1480. Ta saatis paavst Sixtus IV esindajana teekonnal Moskvasse Zoe Palaiologinat, suurvürst Ivan III abikaasat. Sel 1472. aasta reisil külastas Antonio Bonombra ka Eestit. Oma diplomaatilise ülesande eest võlgnes piiskop tänu ilmselt asjaolule, et nii tema kui ka Sixtus IV olid ühekandimehed, pärit Liguuriast Savona linnast.
Purdi mõisa kalmistu

Purdi mõisa kalmistu on kalmistu Anna kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Purdi külas Paide linnas Järva maakonnas. Kalmistu jääb Purdi mõisa südamest linnulennult 1,4 km kaugusele lääneloodesse ja selle pindala on 0,25 ha.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Ungern-Sternbergid pärast 1825. aastat, tõenäoliselt millalgi 19. sajandi keskel.
Kalmistule on maetute üldarv pole teada. Kalmistul paikneb baroklik kabel.
Jaan Sarv (sordiaretaja)

Jaan-Magnus Sarv (7. aprill 1922 Tartu – 10. september 1991 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1941 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, aastatel 1942–1948 õppis Sarv (vaheaegadega) Tartu Riiklikus Ülikoolis põllumajandust. 1948-1956 kandis ta nn poliitilise paragrahvi alusel mõistetud karistust Komi ANSV-s Vorkuta vangilaagris, sealt naastes lõpetas 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Sarv töötas 1957–1991 Jõgeva Sordiaretusjaamas, kus oli 1957–1967 nooremteadur ning 1967. aastast vanemteadur, töötades peamiselt teraviljade ja kartuli resistentsusaretusega. Ta oli mitme Jõgeval aretatud sordi kaasautor, taimehaiguste asjatundja ning Eesti seemnekasvatuse üks korraldajaid. Samuti lõi Sarv uusi haiguskindluse hindamise meetodeid.
Eesti taasiseseisvumise aegu oli Jaan-Magnus Sarv üks Rahvarinde ja Eesti kodanike komiteede liikumise algatajaid Jõgeval. Ta valiti Eesti Kongressi liikmeks.
Jaan-Magnus Sarv oli matemaatik Jaan Sarve poeg ning kirjastaja Henn Sarve, põllumajandusteadlase Hans Sarve ja pianisti Mall Sarve vend.
Joseph McCarthy

Joseph Raymond McCarthy (14. november 1908 Grand Chute, Wisconsin – 2. mai 1957 Bethesda, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide poliitik.
Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse ja oli aastatel 1947–1957 Wisconsini osariigi esindaja senatis.
Kui külma sõja pinged tekitasid USA-s hirmu kommunistliku õõnestustöö ees, sai ta 1950. aastal tuntuks kommunistide jälitamise kampaania algatajana.
Aastatel 1951–1954 korraldatud avaliku arvamuse küsitlustel oli McCarthy vastaseid alati märksa rohkem kui toetajaid. Kuid McCarthy muutus ajapikku järjest tuntumaks: kui 1951. aasta augustis ei osanud 61% küsitletutest tema suhtes seisukohta võtta, siis 1954. aasta augustis oli selliseid üksnes 13%.
2. detsembril 1954 mõistis USA Senat häältega 67:22 McCarthy ametlikult hukka. Demokraadid mõistsid ta hukka ühel häälel, vabariiklaste hääled jagunesid pooleks. Ainus senaator, kes ei hääletanud, oli John Kennedy, kes oli parajasti haiglas seljaoperatsioonil. McCarthy oli esimene ja kuni 1980. aastani ainus kongresmen ning on tänapäevani ainus senaator, kes on hukka mõistetud. Ta jäi senatisse edasi, kuid ülejäänud kongresmenid lihtsalt eirasid teda ja ta sõnavõtte, niisiis oli see mingis mõttes boikott.
Pärast hukkamõistu oli McCarthy veel kaks ja pool aastat senaator, kuid tema maine oli pöördumatult kahjustunud: ka ajakirjandus ei teinud temast kuigivõrd välja. McCarthy alkoholism, mis juba enne oli märgatav, süvenes veelgi ja ta oli korduvalt ka senatis silmnähtavalt purjus.
McCarthy suri 1957. aastal 48-aastaselt. Ametlikuks surmapõhjuseks nimetati hepatiiti, kuid ajakirjandusele vihjati kohe, et tegelik surmapõhjus olevat maksatsirroos. Tänapäeva biograafid selle seisukohaga üldiselt nõustuvad.
Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon

Eesti Suurettevõtjate Assotsiatsioon (lühend: ESEA) on aastal 1996 Tallinnas asutatud mittetulundusühing, kuhu kuuluvad füüsilisest isikust ettevõtjad .
Põhikirja järgi on ESEA eesmärk "Eesti vabariigis soodsa ettevõtlus- ja välismajanduskeskkonna arendamine".
Mullikamber

Mullikamber ehk mullkamber on seade kiirete laetud osakeste registreerimiseks.
Mullikambri leiutas 1952 USA füüsik Donald Glaser, kes pälvis selle eest 1960 Nobeli füüsikasuhinna. Mullikambrit täiustas USA füüsik Luis Alvarez, kes hakkas ülekuumendatud vedelikuna kasutama vedelat vesinikku. Ühtlasi hakkas ta mullikambris tehtud sadade tuhandete fotode analüüsimiseks kasutama arvutiprogrammi. Alvarez pälvis 1968 Nobeli füüsikaauhinna.
Mullikambri abil saab registreerida paljusid niisuguseid osakesi, mida varem kasutatud analoogilise Wilsoni kambriga registreerida ei saanud. Ühtlasi saab selle abil osakeste kohta palju rohkem teavet kui Wilsoni kambris.

Tööpõhimõte

Mullikambris on vedelik, mille temperatuur on lähedane keemistemperatuurile. Kiired laetud osakesed tungivad läbi kambri seinas oleva õhukese akna kambri tööruumi ning ioniseerivad ja ergastavad seal oma teel vedeliku aatomeid. Kui kambris rõhku järsult vähendada, siis läheb vedelik lühikeseks ajaks ülekuumendatud olekusse. Sel ajal kambrisse tunginud laetud osakesed jätavad oma teele aurumullidest koosneva jälje, sest ülekuumenenud vedelik hakkab keema eeskätt ioonide lähedal.
Vedeliku tihedus mullikambris on tunduvalt suurem gaasi tihedusest Wilsoni kambris. Sellepärast saab mullikambriga tõhusamalt uurida kiirete laetud osakeste vastasmõju aatomituumadega. Mullikambri täidisvedelikuna kasutatakse vedelat vesinikku, propaani, ksenooni jm vedelikke.
Toronto Eesti Ühispank

Toronto Eesti Ühispank on 1954. aastal asutatud finantsasutus, millel on üle 5000 liikme ning mis pakub kõiki moodsaid pangateenuseid. Pank allub Kanada riigi ja Ontario provintsi pangandusreeglitele, mis reguleerivad ühistupankade tegevust. Toronto Eesti Ühispanga liikmeks võib saada igaüks, kes on Eesti kodanik või Eesti päritolu ning kõik need, kellel on Ontario provintsi aadress. Sisuliselt laenu-hoiuühistuna asutatud pank pakub tänapäevalgi eestikeelset teenindust.
Osterode am Harz

Vesi

Söse jõgi voolab läbi linna Söse tammi järvest umbes 5 km ülesvoolu. Tamm ehitati 1931. aastal ja sinna taha mahub 25,5 miljonit m³ vett. Harzwasserwerke veefirma juhib joogivett Bremenisse.

Linnaosad

Järgmised linnaosad (peamiselt ümberkaudsed külad) on Osterode am Harzi osad: Dorste, Düna, Förste, Freiheit, Kazenstein, Lasfelde, Lerbach, Marke, Nienstedt am Harz, Osterode am Harz, Petershütte, Riefensbeek-Kamschlacken, Schwiegershausen, Ührde.

Muuseumid

Museum im Ritterhaus näitab dokumente Osterode ajaloost, keskajast lähiminevikuni, samuti juhuslikke ajutisi näitusi.
Lichtensteini koobas on arheoloogiline paik Dorste juures, omavalitsuse lääneosas. Kahel Nienstedt am Harzi küla elanikul, 2 km koopast põhjas, on sama haruldane DNA muster, kui see, mis leitud mehe luustikult, mille kondid leiti Lichtensteini koopast, pärinevad umbes aastast 1000 eKr.

Arhitektuur

Osterode ümbruses on mitu linnusevaret ning Lichtensteini loss Dorste ja Förste vahel.
Linna ait, ehitatud aastatel 1719 kuni 1722, on üks kõige imposantsemaid ehitisi, ehitatud Ülem-Harzi kaevanduskülade viljaga varustamiseks. Täna, pärast ulatuslikku renoveerimist, on sellest saanud raekoda.

Puhkus

Osterode on 100 km pika Harzer Hexenstiegi, Thale matkaraja alguspunkt.
Fritz Aule

Fritz Aule (20. juuli 1885 Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond) – 15. märts 1975 Suure-Jaani) oli esimene Suure-Jaani alevivanem aastail 1923–1927 ja Suure-Jaani postkontori ülem aastail 1918–1929.
Hiljem teenis ta Abja ja Võhma postkontoris. 1931. aastal vallandati ta postiteenistusest ja talle mõisteti kolm aastat vangiroodu.
Donald Rumsfeld

Donald Rumsfeld (sündinud 9. juulil 1932 Illinoisis Evanstonis) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja ärimees.
Rumsfeld oli USA kaitseminister president Gerald Fordi (1975–1977) ja president George W. Bushi ajal (2001–2006). Ta on USA kestuselt teise ametiajaga kaitseminister Robert McNamara järel.
Rumsfeld oli neli ametiaega Kongressi Esindajatekoja liige (1963–1969) ja teenis Ühendriikide saadikuna NATO juures (1973–1974). Rumsfeld tegutses ka Gerald Fordi personaliülemana (1974–1975) ja pidas mitmesuguseid ameteid Richard Nixoni administratsioonis.
Pärast 11. septembri terrorirünnakuid juhtis Rumsfeld Iraagi ja Afganistani sõja ettevalmistamist ja käiku. Sealjuures kasutas ta põhimõtet, mida nimetatakse Rumsfeldi doktriiniks: välismaale tuleb saata võimalikult väike ja võimalikult tõhus väeüksus. See tähendab, et USA võttis endale eesmärgiks välksõja. Kummaski sõjas õigustas see end esialgu: vajalikud sõjalised sihtmärgid hõivati kiiresti ja ilma eriliste kaotusteta. Seejärel ilmnes aga, et nende enese käes hoidmine on üsna kulukas ning vaenlase võitlejad suudavad ka ilma keskse juhtimiseta tsiviilisikuteks maskeerununa võõrvägedele suuri kaotusi tekitada.
Rumsfeld astus ametist tagasi 6. novembril 2006. Üks tema tagasiastumise põhjustest oli avalikuks tulnud skandaal, et USA sõjavägi piinas Abu Ghraibi ja Guantanamo vanglas sõjavange. Neid sunniti tundide viisi seisma või istuma ebamugavas asendis istuma ja neil ei lastud piisavalt magada. Avalikustati memo, milles kirjeldati tingimusi, milles Guantanamo vanglas vange hoitakse, ja kus oli kirjas, et vange hoitakse ühel kohal seismas kuni 4 tundi. Rumsfeld oli sellele käsitsi juurde kirjutanud: "Mina seisan 8–10 tundi päevas. Miks on vangide seismise aeg piiratud 4 tunniga?"
ÜRO inimõiguste komisjoni eriesindaja piinamise alal Manfred Nowak kutsus sellest lähtudes 2009. aasta jaanuaris üles George Bush nooremat ja Donald Rumsfeldi sõjakuritegude toimepaneku eest kohtu alla andma.
Ta oli Princetoni Ülikooli maadlusmeeskonna kapten.
Barry Wellman

Barry Wellman (sündinud 30. septembril 1942) on Kanada sotsioloog, Toronto Ülikooli sotsioloogiateaduskonna professor.
Peamiseks uurimissuunaks on võrgustikud. 1960. aastate lõpust alates on Barry Wellman uurinud ühiskondi kui sotsiaalseid võrgustikke. Alates 1990. aastast on enamik tema töid vaadelnud arvutivõrke kui sotsiaalseid võrgustikke.
Sõeruallikas

Sõeruallikas (ka Sõeru ohvriallikas, Sõeru allikas) on ohvriallikas Harjumaal Saue vallas Vanamõisa ja  Alliku küla piiril. Allikas jääb Lääne-Eesti vesikonda Harju alamvesikonda.
Veekogule on seatud järgmised piirangud: veekaitsevöönd 10 m / 0,03 ha, ehituskeeluvöönd 25 m / 0,19 ha, piiranguvöönd 50 m / 0,78 ha.
Allikas on tunnistatud  arheoloogiamälestiseks.
Deviis

Deviis on juhtlause, mida võidakse kasutada ka lipu- või vapikirjana. See võtab üldistatult kokku deviisi omaniku motivatsiooni või kavatsused.
Euroopa heraldikatraditsioonis kasutatakse deviisi (aadlisuguvõsade) vappidel. Ajalooliselt on levinud ladina- ja prantsuskeelsed deviisid. Deviisid võivad olla ka muudel inimrühmadel, organisatsioonidel või isegi riikidel.
Eesti (nagu ka Soome, Läti ja Venemaa) vapil deviisi ei ole. Ameerika Ühendriikide vapikiri on "E pluribus unum" (ladina keeles "paljudest üks", mis viitab osariikide ühtsusele), ametlik deviis aga "In God We Trust" (inglise keeles "Usume Jumalasse"). Prantsusmaa deviis on "Liberté, égalité, fraternité" (prantsuse keeles "Vabadus, võrdsus, vendlus"), kuid seda pole vapil ega lipul. Suurbritannia praegusel kuninglikul suguvõsal on koguni kolm vapikirja: nende tavapärasel vapil seisavad Inglise kuningate deviis "Dieu et mon droit" (prantsuse keeles "Jumal ja minu õigus", väidetavalt Richard Lõvisüdame sõjahüüd, ametlik deviis alates Henry V ajast) ja Sukapaela Ordu deviis "Honi soit qui mal y pense" (vanaprantsuse keeles "Häbi olgu sel, kes halba mõtleb"), Šotimaal kasutatavale vapil on aga Ohakaordu deviis "Nemo me impune lacessit" (ladina keeles "Keegi ei kahjusta mind karistamatult"). Šoti Stuartite dünastia vapikiri oli "In Defens", mis oli lühend fraasist "In my defens God me defend" (šoti murdes "Minu kaitseks Jumal mind kaitsku").
Meetermõõdustik

Meetermõõdustik on füüsikaliste suuruste mõõtühikute süsteem, millele pandi alus 1790. aastatel Prantsusmaal. Meetermõõdustikul rajanevad mitmed ühikusüsteemid (CGS, MKSA jt),  mida on järk-järgult edasi arendatud tänapäeval üleilmselt kasutusel olevaks SI-süsteemiks.
Meetermõõdustiku igas süsteemis on kindel arv  täpselt defineeritud põhiühikuid. Nende kaudu määratletakse süsteemi muud ühikud. Iga füüsikalise suuruse ühikust suuremate ja väiksemate ühikute nimetused moodustatakse detsimaaleesliidete ehk kümnendkordsete eesliidete abil. 
Meetermõõdustik kehtestati kohustusliku süsteemina kõigepealt 1840. aastal Prantsusmaal ja seejärel  põhiliselt 1870. aastatel mujal Euroopas. Eestis hakkas meetermõõdustik kehtima 1. jaanuaril 1929. Tänapäeval on meetermõõdustik  SI-süsteemina kasutusel kõigis maailma maades, välja arvatud USAs, kus see on traditsiooniliste ühikute kõrval küll lubatud, kuid mitte kohustuslik.
Ühikusüsteemide rahvusvaheline ühtlustamine on loonud aluse füüsikaliste suuruste ja ühikute üheti mõistmiseks, mis on oluline nii teaduses ja tehnoloogias kui ka majanduses ja kaubanduses.
Kaaluviht

Kaaluviht on kangkaaludega kaalumisel kaalude tasakaalu viimiseks või muud tüüpi kaalude kontrollimiseks või vajaliku lisakaalu andmiseks kasutatav raskus.
Kaaluvihid on harilikult valmistatud metallist, kuid ajalooliselt on kasutatud ka kivist ja taimsest materjalist kaaluvihte, näiteks jaanikaunapuu (Ceratonia) seemneid. Suuremate raskuste puhul on harilikult kasutatud suurema aatommassiga metalle, kergemate puhul väiksema tihedusega metalle.
Kaaluvihi mass võib olla mõne massiühiku täis- või murdarvuline kordne. Sellisel juhul on enamasti kaaluvihile selle kaal (mass) peale kirjutatud.
Kaalu lisamiseks kasutatavad kaaluvihid valmistatakse enamasti just nii raskena, nagu nende kasutuseesmärk nõuab, ja neile üldiselt kaalu peale ei kirjutata.
Kaaluvihtidele ei kirjutata kaalu peale ka kangkaalude erivariandi puhul, kus ei muudeta mitte kaaluvihtide arvu, vaid kangkaalul nende raskusjõu mõjumise koha õla pikkust. Selliste kaaluvihtide korral on kaalunumbrid tähistatud kaaluvihi astmelist või sujuvat liigutamist võimaldaval õlal. Sageli on sellistel kaaludel kaks kaaluvihti, suurem, õlal astmeliselt liigutatav, ja teisel, paralleelsel õlal väiksem, sujuvalt liigutatav, mille liikumine ühest õlaotsast teise tasakaalustab kangkaalu sama palju, kui suurema kaaluvihi liigutamine ühe astme võrra.
Tüüpiline kaaluviht on silinderja kujuga ja selle ülaosas on käepide või pintsettidega tõstmist hõlbustav soon.
Kergemad kaaluvihid valmistatakse sageli lameda plekitükina, mille üks serv on pintsettidega tõstmise hõlbustamiseks üles keeratud. Sellised kaaluvihid võivad erinevate kaaluastmete hõlpsamaks eristamiseks olla eri kaaluastmetes erineva geomeetrilise kujuga.
Kaalu lisamiseks kasutatavatel kaaluvihtidel on sageli riputusaas või mõni muu kinnituslahendus.
20. sajandi sada suurkuju

1999. aasta jooksul korraldati Eesti Entsüklopeediakirjastuse, Eesti Päevalehe, Rahvusraamatukogu, Kuku raadio ja TV3 poolt Eesti 20. sajandi suurkujude valimine.
Suurkujude valdkondlikuks jaotuseks kujunes 20 teadlast, 20 ühiskonnategelast, 15 kirjameest, 13 teatri- ja filmitegelast, 12 muusikut, 10 kunstnikku ja 10 sportlast. Nende hulgast valiti sajandi teadlaseks semiootik Juri Lotman, poliitikuks Lennart Meri, muusikuks Gustav Ernesaks ja sportlaseks Paul Keres.
Saja hulka valituks osutunute lühitutvustused on raamatus "Sajandi sada Eesti suurkuju. 100 mõjukaimat, tuntuimat, lugupeetuimat, hinnatuimat, legendaarseimat eesti inimest, kelle töö ja isiksus on 20. sajandil Eestit enim ilmestanud." Koostaja Tiit Kändler, toimetaja Raul Kilgas, kujundus ja küljendus OÜ PiktoGraaf. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2002. 216 lk.
Jaak Seeru

Jaak Seeru (6. märts 1902 Vana-Suislepa vald, Viljandimaa – 19. juuli 1972) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
1924. aastal lõpetas ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1935 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja aastatel 1936–1942 õigusteaduskonnas. Ta kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla.
1938. aastal töötas ta Tartu 8. Algkooli õpetajana ja oli Tartu Õpetajate Seltsi asjaajaja. Aastatel 1935–1939 tegutses ta ka laste suvelaagri juhatajana Kukulinnas.
Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Veeriku Kooli direktor.
Oli Saksa okupatsiooni ajal vangistatud.
Peale sõda oli ta Tartumaa Täitevkomitee Kaadriteosakonna juhataja, 1945–1946 Tartu Linna haridusosakonna juhataja. Aastatel 1944–1949 oli ta Tartu 6. Keskkooli direktor.
1949. aastal ta arreteeriti, teda süüdistati riigi vara riisumises ning karistati vabadusekaotusega koos vara konfiskeerimisega, aastatel 1950–1953 viibis vangistuses.
Hiljem oli ta kuni surmani Uderna Algkooli direktor.