google/wiki40b huggingface dataset:
Akkadlased

Akkadlased (ka akadlased ja akadid) oli Vana-Lähis-Ida rahvas, kes elas peamiselt Põhja-Mesopotaamias, kus rajas 3. aastatuhandel eKr ühe maailma ajaloo esimestest suurriikidest: Akkadi riigi.
Akkadlased kõnelesid akadi keelt, mis kuulub semiidi keelte hulka ja mida kirjutati kiilkirjas, nii nagu ka veel mitmeid, omavahelise suguluseta Vana-Lähis-Ida keeli, sealhulgas sumeri ja elami keelt.
Akkadlaste nimi tuleneb Akkadi linnast, mis andis nime ka 24. sajandil eKr rajatud Akkadi riigile. Nende omakeelne endanimetus oli șalmat qaqqadim ehk "mustpead", nii nagu ka sumeritel.
Kuigi Vana-Lähis-Ida uurijad on aeg-ajalt pooldanud teooriat, mille kohaselt olid sumerid Mesopotaamias varem (olgu siis põlisasukatena või varajaste migrantidena) ja akkadlased olid hilisemad sisserändajad, ei jaga seda enamik tänapäeva assüriolooge. Meieni jõudnud varaseimates allikates esineb nii sumeri kui ka akadi keelt, sumerid ja akkadlased elasid suures osas ühistel aladel, kasutasid ühist kirja ja olid sageli kakskeelsed, mistõttu ei ole võimalik eristada, kumb keel oli substraat ja kumb superstraat või kumb kultuur jõudis Mesopotaamiasse varem. Ka varasemad teooriad sumerite ja akkadlaste antropoloogiliseks eristamiseks ei paista uuemate andmete põhjal paika pidavat.
Pärast Akkadi riigi lagunemist jagunes Mesopotaamia kaheks kultuuriliselt ja keeleliselt tihedalt seotud alaks: põhjapoolseks Assüüriaks ja lõunapoolseks Babülooniaks. Samamoodi jagunesid ka akkadlased assüürlasteks ja babüloonlasteks, kelle erinevused olid eelkõige poliitilised ja kultuurilised, vähemal määral keelelised (ehkki erialakirjanduses kõneldakse kohati assüüria ja babüloonia keelest, peetakse neid tavaliselt siiski samaks keeleks kui akadi keel).
Juri Volodarski

Juri Volodarski (Ю́рий Али́мович Волода́рский, sündinud 3. juunil 1965) on ukraina ajakirjanik, publitsist ja kriitik. Kirjutab Ukraina ajakirjades, valdavalt ilukirjandusest, aga ka kinost, teatrist ja kunstist.

Eluloolist

Volodarski sündis Kiievis ja elab seal ka praegu. Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli  matemaatikateaduskonna.
Alates 2002. aastast tegutseb Volodarski ajakirjanduses. On töötanud ajakirjades "Афиша", "10 дней", "Профиль", "ШО".
On 10 aastat osalenud rahvusvahelise luulefestivali "Киевские Лавры" korraldamises.
2015. aastal oli Juri Volodarski Ukraina peamise kirjanduspreemia "Книга года Би-би-си" žürii liige. Preemia antakse aasta parimale kirjandusteosele.
2015. aastal koostas Juri Volodarski kaasaegse ukraina proosa antoloogia "Небо этого лета. Рассказы украинских писателей". Kogumik on ilmunud kirjanik Ljudmila Ulitskaja initsiatiivil Vene kirjastuses "Tri kvadrata".
Korporatsioon Daugaviete

Korporatsioon Daugaviete on 6. novembril 1921 Riias asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon, esimene naiskorporatsioon Lätis.

Sümboolika

Korporatsioon Daugaviete värvid on tumelilla-roheline-kuldne.
Korporatsioon Daugaviete motodeks on: Pars pro toto!, Õigluse, ilu ja kõige õilsa eest! ja Patientia vincit omnia!

Ajalugu

Korporatsioon Daugaviete asutasid 19 Läti ülikooli naistudengit. Korporatsiooni nimeks valiti Daugaviete Daugava jõe järgi, sümboliseerimaks organisatsiooni võimet ühendada maalt ja linnast pärit tudengeid ning jõele omast igavest voolamist ja muutumist. Sobiva organiseerumisvormi valimisel võeti eeskujuks Eesti vanim naiskorporatsioon Filiae Patriae.  Korporatsioon Daugaviete osales 1924. aastal Läti Naiskorporatsioonide Liidu loomises. 1940. aastal likvideeriti korporatsioon Daugaviete okupatsioonivõimude poolt, kuid organisatsiooni tegevus jätkus välismaal.
Korporatsiooni tegevus Riias taastati 1989. aasta novembris. 1995. aastal sõlmiti sõprusleping Soome üliõpilasorganisatsiooni Keskisuomalainen Osakuntaga ja 1997. aastal korporatsioon Filiae Patriaega.
Pelageja

Pelageja (vene keeles Пелагея) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 970. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pelageja 65 naisel.
Uus-Tatari tänav

Uus-Tatari tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. 
Uus-Tatari tänav algab Tatari tänava ja Liivalaia tänava ristmikult ja kulgeb seejärel Ravi tänavaga ristudes enam-vähem põhja–lõunasuunaliselt. Invaliidi tänava ristmikul pöörab Uus-Tatari tänav lääne poole ja lõpeb Veerenni tänaval. Tänav on ligikaudu 370 meetri pikkune.

Ajalugu

Tänav sai nime 1882. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Neue Tatarenstrasse ja venekeelne Новая Татарская улица. Tänavat on nimetatud ka Väike-Tatari tänavaks (saksa keeles Kleine Tatarenstrasse, vene keeles Малая Татарская улица).
Tartu Kaubamaja

Tartu Kaubamaja on kaubanduskeskus Tartus aadressil Riia tänav 1. Tartu Kaubamaja kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi.
Kaubanduskeskust haldab Tartu Kaubamaja Kinnisvara OÜ.
Kaubanduskeskuses on üle 40 kaupluse ja 9 toidukohta. Kaubanduskeskuse ankurüürnikuks on Kaubamaja.
2006. aasta seisuga oli hoones 32 123 m² kasulikku pinda, millest 15 967 m² oli üüripind. Hoones on kaks parklakorrust 227 parkimiskohaga.

Ajalugu

Tartu Kaubamaja praegune hoone avati 12. oktoobril 2005. Enne praeguse hoone valmimist tegutses Tartu Kaubamaja aadressil Riia tänav 2.
2013. aastal avati Tartu Kaubamajas uus laste- ja kodumaailm.
2016. aastal lõppesid Tartu Kaubamajas ligi aasta kestnud ehitustööd, mille eesmärk oli renoveerida kaubanduskeskust nii seest kui ka väljast.

Kriitika

Tartu Kaubamaja arhitektuur on pälvinud kriitilisi hinnanguid. Tartu abilinnapea Jarno Laur ütles Tartu linnavolikogu ees kaubamaja lisakorruse arutelu sissejuhatuseks: "Sees on mõnusam olla kui väljas, sest seest sa seda ei näe." Püstitamise järel sai kaubamajahoone hüüdnimeks "Tallinna Ülikool". Kunstiajaloolane Enriko Talvistu on öelnud: "Mitte kuidagi ei saa aru nendest otsustajatest, kes arvasid, et Vanemuisest sobibki vaadata vaid tehniliste ruumide kuubikuid mingite sammastega kasti peal. /---/ Hoonel pole aknaid ega liigendatust ning läikivad kiviseinad meenutavad pigem palatit nr 6. Kogu see hoone on introvertne nagu Harry Potteri raamatutes, kus dementorid neelavad sind igaveseks enesesse. See maja on Tartusse imporditud sobimatu väliskraamina ning õigus on nendel, kes sambaid üle lugedes saavad aru, et see on "Tallinna Ülikool" Tartus."
Tälmen

Tälmen (eestirootsikeelne nimi) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 12,5 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 2,6 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 16′ E. Saar asub 2 km Rumpo poolsaarest edelas. Saarel kasvab rohttaimestikku.
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Stanislav (eesnimi)

Stanislav (vene keeles Станислав) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stanislav 1711 mehel.
Paganamaa maastikukaitseala

Paganamaa maastikukaitseala on maastikukaitseala Võrumaal Rõuge vallas Pähni, Tagakolga, Liguri ja Paganamaa külas. Kaitseala pindala on 1030 hektarit.
Eriilmelise maastiku kaitse alla võtmine ulatub 1962. aastasse. Praegused piirid aastast 1996.
Paganamaa maastikukaitseala tähelepanuväärseimad loodusobjektid on Piiriorg ja sellega seotud järvedeahelik, Peeli jõgi, metsa- ja niidukooslused ning loodus- ja pärandkultuurmaastik vaheldusrikkal mõhnastikureljeefil.
Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndid ja üks piiranguvöönd.
Eva-Riitta Siitonen

Eva-Riitta Siitonen (sündinud 31. mail 1940 Helsingis) on Soome poliitik, endine Helsingi linnapea.  
Ta sai tuntuks Yleisradio diktorina, olnud ka MTV3 diktor. 1983–1989 kuulus ta Rahvusliku Koonderakonna liikmena Soome parlamenti. 
1990–1996 oli ta Uusimaa maavanem. Ta sai Helsingi linnapeaks 1996. ja jäi pensionile 2005. aastal, kui linnapeaks sai Jussi Pajunen. 2009. aastal kuulus ta asendusliikmena Euroopa Parlamenti.
Libertaarsotsialism

Libertaarsotsialism on libertarism, mis peab õigeks ühiskonda, milles pole jõudu kasutavaid hierarhiaid.
Libertaarsotsialistid peavad ühiskonna eneseregulatsiooni tähtsaks vahendiks otsedemokraatiat.

Esindajaid

Libertaarsotsialistid on olnud näiteks George Orwell ja Noam Chomsky.
Rapla vald (2002)

Asustus

Rapla vallas on 38 küla, kolm alevikku ja üks linn.

Linn

Rapla

Alevikud

Alu - Hagudi - Kuusiku

Külad

Alu-Metsküla - Aranküla - Hagudi - Iira - Juula - Kalevi - Kelba -  Kodila - Kodila-Metsküla - Koigi - Kuku - Kuusiku-Nõmme - Kõrgu -  Lipstu - Mahlamäe - Mõisaaseme - Mällu - Nõmme - Oela -  Ohulepa - Oola - Palamulla - Purila - Raka - Ridaküla - Röa -  Seli - Seli-Nurme - Sikeldi - Sulupere - Tapupere - Tuti - Tõrma - Uusküla - Valtu - Väljataguse - Äherdi - Ülejõe
Tille mõis

Tille mõis (saksa keeles Tyllen) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.
Leida Anting

Leida-Miralda Anting (31. mai 1919 Tallinn – 22. oktoober 1999 Tallinn) oli eesti museoloog ja kodu-uurija.
Alates 1948. aastast õppis ta Tartu ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.
Ta oli aastail 1944–1994 Ajaloomuuseumi vanemteadur, alates 1963. aastast Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige.
Kirimäe mõis (Kose)

Kirimäe (Kirrimäggi) karjamõis asus praeguse Kose valla Karla küla lõunaosas paiknenud Kirimäe küla aladel.
1583. aastal mõisastas Uuemõisa mõisa omanik Wolmar Tuwe a Neuenhof (Tuve) Kirimäe küla ja muutis selle karjamõisaks. 1586 müüs Robert von Taube (Robrecht von Tuwe, von Tuve, von Thuwe), hilisem Eestimaa rüütelkonna pealik ja maanõunik, Kirimäe karjamõisa 14 000 herrenthaleri eest oma väimehele ooberst Johann (Hans) Rechenbergile.
1657 eraldati Kirimäe karjamõis koos külaga Herman Lodele.
1868–1869 Kirimäe karjamõis likvideeriti. Külale kuuluvad maad ja mõisamaad mõõdeti kruntideks.
Jean Moulin

Jean Moulin (20. juuni 1899 Béziers – 8. juuli 1943 Metz) oli Teise maailmasõja aegse Prantsuse vastupanuliikumise üks juhte.
Teda tuntakse vastupanuliikumise plakatinäona peamiselt seetõttu, et tal õnnestus vastupanuliikumine Charles de Gaulle'i juhtimise alla koondada. Ta tapeti Gestapo poolt.
Sirkel (tähtkuju)

Sirkel (ladina Circinus, lühend Cir) on väike lõunataeva tähtkuju. 
Sirkli suurus on 93 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 85. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Circinis (3,19 ᵐ).
Sirklis asub Sirkli galaktika.
Tähtkuju autoriks on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Alexander Dalrymple

Alexander Dalrymple (24. juuli 1737 – 19. juuni 1808) oli šotlasest Briti geograaf.
Dalrymple arvas, et Maa tasakaalus püsimiseks peaks maa ja mere suhe nii lõuna- kui ka põhjapoolkeral olema ligikaudu võrdne. Seepärast oletas ta, et lõunapoolust ümbritseb manner, mille ta uskus ulatuvat 40. lõunalaiuskraadini. Uus-Meremaad pidas ta lõunamandri osaks.
Dalrymple soovis juhtida ekspeditsiooni lõunamandrile, kuid jäi juhikohast ilma, sest Briti admiraliteet usaldas selle rolli James Cookile. See tegi Dalrymple'ist ja Cookist vihavaenlased. Kättemaksuks admiraliteedile avaldas Dalrymple materjalid, mille ta oli leidnud admiraliteedi arhiivist. Need olid dokumendid, mis olid inglaste poolt Manilas 1762 aastal hispaanlastelt kätte saadud. Dokumendid sisaldasid Luis Váez de Torrese avastusi Vaikses ookeanis. Dalrymple üritas seega kompromiteerida Cooki ja admiraliteeti väites, et Cook üritab enda nimele kirjutada hispaanlaste avastusi. Cook suhtus Dalrymple'isse samuti vaenulikult, kuid mitte ainult nimetatud loo pärast. Cook praktikuna ja väligeograafina ei sallinud kabinetiteadlase Dalrymple'i abstraktseid teooriaid. Nende asemel usaldas ta vaatlusi ja fakte. Ehkki Antarktis eksisteerib, ei ole ta siiski nii suur, kui Dalrymple seda kujutas.
Dalrymple'i sulest on ilmunud teos "Lõunamerereiside kogumik", mis ka Cooki päevikutes sageli äramärkimist leiab.
Puhmik-õlikõrvits

Muid nimetusi

Puhmik-õlikõrvitsa argikeelne nimetus on ingliskeelse nimetuse mugandina tsukiini, kirjakeeles seda kasutada ei soovitata. Eesti ja vene keeles kutsutakse teda kabatšokiks (nagu ka rullkõrvitsat), meil üldisema nimetusega aga suvikõrvitsaks (suvikõrvitsad on veel näiteks taldrikkõrvits ehk patisson ja spagetikõrvits).
Tytuvėnai

Ajalugu

Tytuvėnaid mainitakse esimest korda 1500. aastal. Algselt asus seal mõis, mille juurde püstitati aastal 1555 kirik, selle juurde omakorda tekkis alev (esimest korda mainitud aastal 1581). Aastal 1633 rajati sinna klooster, ühtlasi valmis kloostri juurde ka praegune katoliku kirik. Klooster suleti aastal 1864.
XX sajandi alguses kujunes Tytuvėnai kuurortasulaks. Nõukogude okupatsiooni ajal oli linn turbatööstuse keskus. Ka tegeleti seal metsandusega ning linnas oli õmblusvabrik.
Iirimaa Rahvusülikool

Iirimaa Rahvusülikool (iiri keeles Ollscoil na hÉireann, Gaillimh ar OÉ, Gaillimh) on ülikool Iirimaal Galways.
Ülikool asutati 1845.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
Alajõe vald

Rahvastik

Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 320 inimest. Neist 52 (16,3%) olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 596 inimest.

Külad

Alajõe – Karjamaa – Katase – Remniku – Smolnitsa – Uusküla – Vasknarva

Ajalugu

Alajõe vald moodustati 1992. aasta 26. märtsil.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.

Vaatamisväärsused

Vaatamisväärsuseks võib pidada arvukaid peipsivenelaste tänavkülasid. Need erinevad eesti küladest arhitektuuri poolest tunduvalt – reas asuvad majad on orienteeritud viiluotsaga tänava poole. Alajõel ja Vasknarvas asuvad õigeusu kirikud, Vasknarvas 14.–16. sajandist pärineva ordulinnuse varemed.

Poliitika

2009. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel tuli võitjaks valimisliit "Kohalik rahvas", mis kogus 57% häältest ja sai 7-kohalises volikogus 4 kohta. Nimekirja kantud 714 valijast käis valimas 622 inimest. Enne valmisi registreeriti valla elanikeks sadu vallas mitteelavaid inimesi.  2011. aastal jõudis kohtusse kriminaalasi, milles Alajõe vallavolikogu parteitut esimeest Sergei Asmust ja vallavalitsuse liiget, IRL-i kuuluvat Paul Kärbergi süüdistati hääletamisvabaduse rikkumises 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimiste eel.
Alajõe vallavanem oli 2012–? endine politseinik Jaanus Kriisk. Praegune vallavanem on Kristina Ikohhainen.
Kristel Leesmend

Kristel Leesmend (sündinud 30. augustil 1968 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1986 Tallinna 56. Keskkooli ja aastal 1992 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Ta töötas aastatel 1986–1987 lasteaiakasvatajana ja aastatel 1987–1988 Vanalinnastuudios kostümeerijana. Aastast 1992 on ta olnud vabakutseline näitleja.

Isiklikku

Tema elukaaslane oli Ivo Uukkivi, neil on ühine tütar.
Adavere metskond

Adavere metskond moodustati 1922. aastal  Põltsamaa metskonna (Pardi, Paduvere, Kanavere vahtkonnad), Kabala metskonna (Pilli, Kuusiku, Eistvere, Käsukonna, Kiima, Lepametsa vahtkonnad) ja Kaavere metskonna (Pendrasaare, Karu, Kaisa, Luige, Udriku, Tuule, Adavere vahtkonnad) põhjal.
Metskonna kantselei asus algselt Adavere mõisas.
Japurá

Japurá on jõgi Lõuna-Ameerikas Brasiilia territooriumil.
Algab Caquetá ja Apaporise jõe ühinemisel. Kogu ulatuses voolab mööda tasandikku valdavalt kagusse. Suubub vasakult Amazonasesse.
Japurá pikkus on 2815 km.
Caldwelli maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1836. aastal.
Elektroonikateadlane

Eesti elektroonikateadlased

Eesti tehnikateadlaste hulgas on elektroonikateadlasi olnud küllaltki arvukalt seoses suhteliselt suure arvu elektroonikaettevõtete olemasoluga Eestis, eriti eelmisel sajandil.
Žagarė regionaalpark

Žagarė regionaalpark (leedu keeles Žagarės regioninis parkas) on regionaalpark Põhja-Leedus Joniškise rajoonis.
Žagarė regionaalpark asub Svēte kallastel. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Svēte orgu, Žagarė ümbruse metsi, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit.
Žagarė regionaalpargi territooriumist on 59% metsaga kaetud. Valdavad on tammikud ja kuusikud, seal kasvab ka pärnasid, jalakaid ja saari. Ümbruskonna metsades elavad punahirved, keda seal XIX sajandil kohalike elanike eest kaitsti. Lisaks asub regionaalpargis Žagarė oos, Žagarė linnas on Svēte jõel paljandumas dolomiit, seal asub ka väike, ent linnurohke Žvelgaitise järv.
Žagarė regionaalpargi territooriumil asuvad mitmed kaitsealad, kus kasvavad sellised liigid nagu kaunis kuldking, villohakas, suur tähtputk, kare kellukas, arukaerand, harilik võipätakas, pääsusilm, vahelmine lõokannus, vööthuul-sõrmkäpp, ahtalehine sõrmkäpp, Russowi sõrmkäpp, kollakas sõrmkäpp, harilik ungrukold, kahar nurmikas, narmasjumikas, varjuluste, niitjas tarn, harilik lubikas, kähar sulgsammal, õrn pisikrässik, kammroodik, Funcki pungsammal, sulgjas õhik, õrn turbasammal, lodu-lühikupar, kaljukrussik ja roheline krussik; ka elavad seal suur-laukhani, rabahani, väike-konnakotkas, sookurg, rüüt, mudatilder, suurkoovitaja, sooräts, kodukakk, herilaseviu, must-toonekurg, laanepüü, hallpea-rähn, paksukojaline jõekarp, sõõrsilmik, nõmmesilmik, suur-kuldtiib, pääsusaba, vareskaera-aasasilmik, suur-mosaiikliblikas ja teelehe-mosaiikliblikas.
Regionaalpargis asuvad mitmed muinaslinnused, samuti ka Žagarė kalmed. Žagarė linnas on säilinud palju vanu hooneid, sealjuures kohalikust dolomiidist ehitatud vanad kirikud ja Žagarė mõisa hoonetekompleks.
Žagarė regionaalpargi halduskeskus asub Žagarės, Malūno g. 1. Regionaalpargi pindala on 4930 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Dilbinėliai, Didmargise, Pabaliai ja Svēte botaanilised kaitsealad, Gaudikiai geomorfoloogiline kaitseala, Mūsa lätete hüdroloogiline kaitseala, Žagarė vanalinn ja Žagarė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 45,2% regionaalpargi territooriumist.
John Nunn

Isiklikku

Tema abikaasa on sakslanna Petra Fink-Nunn, kes on samuti maletaja. Neil on poeg Michael.
Kalda vald

Kalda vald oli vald Petserimaal aastail 1939–1945. Vald oli moodustatud 1920-1939 eksisteerinud Kulje vallast.
Vald kuulus Riigivolikogu 28. valimisringkonda, kust valiti Nigul Kaliste. Vald kuulus Värska põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Mihhail Reino.
Laeva soo

Laeva soo (ka: Laeva raba, Emajõe-Pedja soo) on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo jääb Alam-Pedja looduskaitsealale.
Staadionijooks

Staadionijooks ehk dromos või stadiodromos oli esimeste antiikolümpiamängude ainuke spordiala. Ainsaks alaks oli see aastatel 776–728 eKr ehk kuni XIV antiikajalümpiamängudeni. Aastal 724 eKr lisandus kahe staadioni jooks (diaulos). Staadionijooksu pikkus oli 192,27 m (mõnedel andmetel 192,28 meetrit). Esimeste antiikolümpiamängude staadionijooksu võitja oli Elisest pärit kokk Koroibos.
Teise spordialana oli staadionijooks üks pentatloni ehk viievõistluse ala.
Bruno Le Maire

Isiklikku

Ta on aastast 1998 abielus Pauline Doussau de Bazignaniga, neil on neli poega. Ta räägib prantsuse, inglise ja saksa keeles.
Kirjagarnituur

Kirjagarnituur on trükitüüpide (metallist valatud kirjamärkide) füüsiline kogum, mis sisaldab peale tähtede ka diakriitilisi märke ja kirjavahemärke piisamas ladumisvarus. Piisav ladumisvaru tähendab, et keeles rohkem ette tulevaid tähti on proportsionaalselt rohkem kui harvaesinevaid, näiteks a-tähti kümme korda rohkem kui z-tähti. Mõiste oli oluline 19. ja 20. sajandi trükikodade varustuse kirjeldamisel, tänapäeval on see pigem arhailine.
Tänapäeval on digitaalne revolutsioon põhjustanud ümbervaatamisi ning tähendusnihkeid ka väljakujunenud trükiterminoloogiaga keeltes. Näiteks ingliskeelne termin fount (ameerika font) tähendas algselt metallist valatud trükitähtede kogumit, mis sisaldas ühe kirjatüübi kujuga tähestiku füüsilisi tähti vajaliku ladumisvaru piires, st kirjagarnituuri. Nüüdseks on termin nihkunud digitaalse kirjatüübi tähiseks, säilinud on aga endisele füüsilisele olekule (fount – valatud) viitav nimi. EKSS defineerib fonti kirjagarnituuri sünonüümina, samuti mõned sõnastikud ja õppematerjalid.
Allyson Felix

Allyson Michelle Felix (sündinud 18. novembril 1985 Los Angeleses California osariigis) on USA kergejõustiklane (jooksja), kelle põhidistants on 200 m jooks, kuid ta võistleb ka 100 ja 400 m jooksus. Ta on kuuekordne olümpiavõitja ja üheteistkümnekordne maailmameister.
Ta on läbi aegade edukaim sportlane kergejõustiku maailmameistrivõistlustel, olles võitnud kokku 16 medalit (11 kulda, kolm hõbedat ja kaks pronksi).
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis läbis ta 4×400 meetri teatejooksus oma etapi ajaga 47,72. Teatejooksus on 400 meetrit temast kiiremini jooksnud ainult Jarmila Kratochvílová ja Marita Koch.
2012. aastal valiti ta maailma aasta naiskergejõustiklaseks.
Township 2 (Harperi maakond)

Township 2 on vald USA-s Kansase osariigis Harperi maakonnas.
2010. aastal elas vallas 115 inimest. 2000. aastal elas 144 inimest.
Valla pindala on 364,15 km², millest 0,85 km² moodustab veepindala.
Crystali jõgi

Crystali jõgi on jõgi Ameerika Ühendriikides Colorado lääneosas. See on Roaring Forki jõe lisajõgi.
Jõgi on umbes 64 kilomeetrit (40 miili) pikk.
Jõgi algab Elki mägedest, voolab läbi Crystali kummituslinna ja liitub Carbondale'i linnas Roaring Forki jõega.
Jack Dalrymple

John Stewart "Jack" Dalrymple III (sündinud 16. oktoobril 1948) on Ameerika poliitik ja ärimees. Ta oli Põhja-Dakota 32. kuberner aastatel 2010–2016.
Dalrymple oli 1984. aastast kuni 2000. aastani riigi esindaja kaheksa järjestikust ametiaega. 1988. ja 1992. aastal kandideeris ta kaks korda USA senati.
Ülemaaline Maanoorte Ühendus

Ülemaaline Maanoorte Ühendus oli Eesti noorteorganisatsioon.
Organisatsioonil oli 1930ndate teisel poolel umbes 7000 liiget.
Samuel ja Nathaniel Buck

Samuel ja Nathaniel Buck olid vennad, kes elasid Inglismaal 18. sajandil ja olid vasegraveerijad, kes said Londonis koos töötades tuntuks nime all Vennad Buckid.

Sünniaeg

Samuel sündis 1696. aastal, Nathanieli sünniaja kohta andmed puuduvad.

Looming

Alates 1724. aastast reisisid vennad Buckid mööda Inglismaad ja Walesi ning joonistasid üles vanade linnuste ja kloostrite varemeid. Ajavahemikus 1739–1742 andsid nad välja gravüüride sarja "Buckide antiik" (Buck's Antiquities). Nende huvi ei piirdunud ainult üksikehitistega. Hiljem ilmus gravüüride kogumik "Linnad, meresadamad, pealinnad" (Cities, Sea-ports and Capital Towns).

Surmaaeg

Nathaniel suri vendadest esimesena, ajavahemikus 1759–1774. Samueli viimased eluaastad möödusid vaesuses ja ta suri 17. augustil 1779 Londonis.
Karakat

Karakat ehk karakatitsa (vene sõnast каракатица 'seepia') on jääl sõitmiseks mõeldud kolme või enama rattaga mootorsõiduk. Eestis kasutavad neid peamiselt Peipsi kalurid.
Valdo Mäeste

Isiklikku

Tema abikaasa oli Maie Mäeste (sünd. Künnapuu).
Ringsudden

Ringsudden (rootsikeelne nimi; ka Rinksu neem) on neem Saare maakonnas Ruhnu vallas.
Neeme koordinaadid on 57° 47′ N, 23° 16′ E.
Lokuta vald

Lokuta vald (saksa keeles Tecknal) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kolu vallaga.
ERKI moeshow

ERKI moeshow on Tallinnas toimuv Eesti Kunstiakadeemia (Nõukogude ajal oli kunstiakadeemia nimelühend ERKI) moekonkurss. 
Esimene konkurss toimus 8. mail 1982. Seejärel toimus konkurss igal aastal kuni 1987. aastani. Konkursiga jätkati 1995 ja alates sellest ajast toimub see igal aastal. 2017 oli järjekorras 30. konkurss.
Näljamüür

Näljamüür on Vana-Vigala mõisa pargi põhjapoolset külge piirav 222-meetrine paekivimüür.
Näljamüür sai nime 1867. aasta viljaikalduse järgi. Mõis laskis talupoegadel ehitada müüri, vastutasuks andis vilja. Et Vana-Vigala viirsavialal kive ei leidu, toodi ehitusmaterjal taliteed pidi üle Avaste soo Koonga kandist.
Merlene Ottey

Isiklikku

Merlene Ottey on 175 cm pikk ja kaalub 62 kg.
Timori meri

Timori meri (inglise Timor Sea, indoneesia Laut Timor) on meri Timori saare ja Austraalia vahel. Idas on ühenduses Arafura merega.
Mere sügavus on kuni 3200 meetrit (Timori ranniku läheduses). Austraalia rannikul on laialdane mandrilava. Meres on tugevad looded.
Aadliarmukiri

Aadliarmukiri, ka armukiri aadlile, oli ürik, millega Katariina II 2. mail 1785. aastal seadustas aadli eesõigused.

Sisu

Armukiri andis aadlile ainuõiguse omada maad ja pärisoriseid talupoegi, vabastas aadli teenistuskohustustest, maksudest ja ihunuhtlusest.
Aadel sai õiguse moodustada omavalitsuslikke aadlikogusid, valida kubermangu ja maakonna aadlipeamehi ning esitada valitsusele taotlusi.

Kehtivusala

Armukirja kehtivust laiendati samal aastal ka Eesti- ja Liivimaale.