Kaliningradi oblast

Haldusjaotus

Kaliningradi oblastis on 13 rajooni ja 8 oblastilise alluvusega linna.

Pinnamood

Pinnamoelt on Kaliningradi oblast valdavalt madal tasandik. Visla lahe rannikul on maapind kohati merepinnast madalamal. Oblasti kaguossa ulatub Balti moreenkõrgustike vöönd ja maapind tõuseb 231 m üle merepinna.
Visla ja Kura lahte avamerest eraldavatel Visla ja Kura säärel asuvad suurejoonelised luited.

Kliima

Siinne parasvöötme kliima on rannikuala mereline, siseosas mõõdukalt üleminekuline.
Keskmine temperatuur jaanuaris on −3...–5 °C, juulis +15...+17 °C.
Sademeid on kuni 700 mm aastas. Sademeterikkaimaks piirkonnaks on oblasti kagunurgas kerkiva kõrgustiku läänenõlvad.

Läänemeri

Rannikumeri ja Visla laht ei külmu. Oblasti rannikule jääb kaks maasäärtega avamerest eraldatud mageveelist laguuni – Visla laht ja Kura laht. Esimesest on oblastil ka pääs avamerele (Baltiiski sadam), Kura lahe suue jääb Leedu territooriumile.

Siseveekogud

Suurim oblastisisene jõgi on Visla lahte suubuv Pregolja. Põhjapiiril Leeduga voolab Nemunas (vene keeles Неман, saksa keeles Memel), mis suubumisel Kura lahte moodustab delta. Nimetatud jõed on omavahel ühendatud kanalite süsteemiga (ulatub üle Poola Saksamaale ja Prantsusmaale).

Taimestik

15% piirkonnast on kaetud metsaga.

Looduskaitse

Kura säär (Venemaale ja Leedule kuuluv osa koos) on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Rahvastik

Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 955 200. Linnades elas 741 800 ja maal 213 400 elanikku.
Suurim linn on 430 300 elanikuga Kaliningrad (saksa keeles Königsberg). Teised tähtsamad linnad on Tšernjahhovsk (saksa Insterburg), Sovetsk (saksa Tilsit), Neman (saksa Ragnit) ja Baltiisk (saksa Pillau).
Kokku on linnu 22 ja aleveid 5.

Rahvuslik koosseis

Oblasti algsed asukad olid balti hõimude hulka kuuluvad preislased ja leedulased. 13. sajandist alates toimus nende järkjärguline saksastumine. 20. sajandiks oli leedu keele kõnelejaid säilinud vaid Ida-Preisimaa kirde- ja idaosas (Väike-Leedu).
Sakslastest elanikkond põgenes Teise maailmasõja lõpus peale tungiva Punaarmee eest. Paigale jäänud sakslased küüditati 1947. aastal Saksamaale. Nende asemele toodi inimesi Venemaa keskosa oblastitest ja Valgevenest (sõjas enim kannatanud majandusega piirkondadest).
Praegu moodustavad elanikkonnast 86,4% venelased, ukrainlased 3,7%, valgevenelased 3,6%, leedulased 1,1%, armeenlased 1,0% ja sakslased 0,8%.

Religioon

Vastavalt rahvuslikule koosseisule on valdav religioon õigeusk. Oblastis elavad leedulased on katoliiklased ja seal elanud sakslased olid luterlased.

Majandus

Kaliningradi oblastis ehitatakse vaguneid, kraanasid ja laevu ning pannakse kokku autosid.
Kaevandatakse ja töödeldakse merevaiku (mõnedel andmetel üle 90% maailma varudest ja toodangust) ning on alustatud nafta ammutamist.
Venemaa ülejäänud osadega peetakse ühendust lennukitega ning maad mööda läbi Leedu ja Valgevene. Aastail 2003–2010 oli laevaliin Peterburi, millel sõitis "Georg Ots". Laev sildus esimestel aastatel Kaliningradi Kalasadamas, seejärel aga Baltiiski (endise saksa nimega Pillau) sadamas.
Lõpetatakse Teise maailmasõja ajal pooleli jäänud kiirtee ehitust Berliini. Sama linnaga toimib ka 
raudteeühendus.