google/wiki40b huggingface dataset:
Diglossia

Diglossia on olukord, kus ühe keele kaks dialekti või kaks keelt, mis tavaliselt on lähisuguluses, on kasutusel ühes keelekogukonnas. Lisaks varieerub sellistes ühiskondades argisituatsioonides kasutatav keele valik ja nii-öelda teise keele valik. Teine keelevariant võetakse kasutusele kindlates situatsioonides nagu kirjanduse lugemisel, haridusasutustes, riigiteenistuses, sõjaväes ja muudes sarnastes olukordades.
Seda mõistet on defineeritud ka kui keelte (mitme keele või ühe keele variantide) ranget funktsionaalset jaotust ühiskonnas.
Keeleteaduses võttis diglossia mõiste esimesena kasutusele Charles Ferguson 1959. aastal, kuid tema definitsioon puudutas ainult variante ühe keele sees.
1967. aastal mõtestas Joshua Aaron Fishman diglossia mõiste ümber. Tema järgi ei kehti diglossaalsed suhted ainult geneetilises suguluses olevate variantide puhul, vaid ükskõik millise keelepaari puhul, kui esineb range funktsionaalne jaotus (näiteks ladina keel ja rahvuskeeled keskajal. Fergusoni määratlust on hakatud nimetama klassikaliseks diglossiaks ja Fishmani määratlust laiendatud diglossiaks.
Diglossaalsetes suhetes olevate keelte vahel on kindel hierarhia. Ühte keelevarianti hinnatakse kõrgelt ja kasutatakse ametlikes situatsioonides, teises toimub argisuhtlus.

Etümoloogia

Kreekakeelne sõna διγλωσσία (diglōssia) tõlgitakse kui bilingvism, kuid need mõisted ei ole kindlasti sünonüümid.Need mõisted ei ole sünonüümid, sest diglossia on alati ühiskondlik nähtus, sest diglossaalne saab olla ainult keelekollektiiv, mitte üksikisik, nagu võib olla bilingvismi puhul.
Elva alevivolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Elva alevivolinikeks (RTL 1934, 18):
Valguse murdumine

Valguse murdumine ehk valguse refraktsioon on laine levimissuuna muutus kahe keskkonna lahutuspiiril. Valguslaine murdub tingimusel, et keskkonnad on erineva optilise tihedusega ja valgus saab minna esimesest keskkonnast teise.
Valgus murdub, kuna optiliselt mittehomogeensetes keskkondades valguse levimiskiirus muutub.
Valguse murdumisel põhineb paljude optikariistade töö (prillid, luup, mikroskoop, binokkel jm.) Valguse murdumise tõttu tekivad paljud optilised atmosfäärinähtused, nagu näiteks vikerkaar, tähtede vilkumine, halo.
Nõlvaku tänav

Nõlvaku tänav on tänav Tartus Annelinna ja Ihaste linnaosade servas.
Nõlvaku tänav algab Jaama tänavalt ja kulgeb kagusse, tänava alguses on ringristmik. Soojuse teega ristudes (seal on samuti ringristmik), kulgeb samas suunas edasi Mõisavahe tänav, Soojuse teelt lõuna suunas jätkub Lohkva külas nimetu teena ning Ihaste linnaossa jõudes Nõlvaku tänava jätkuna. Alguse ja lõpu ringristmike vahel on Nõlvaku tänaval veel kolm ringristmikku.
Aadressil Nõlvaku 2 asub Annelinna Prisma. Aadressil Nõlvaku 12 asub Nõlvaku Hooldekeskus.
Nõlvaku tänavaga piirneb Anne looduskaitseala.
Mazā Šmerļa mõis

Mazā Šmerļa mõis (Mazā Šmerļa mõis) oli mõis Lätis Riia linnas Teika asumis. Mõisa peahoone asus Brīvības iela 382 - 384. Saksa keeles oli mõisa nimi Klein Schmerl.
Mazā Šmerļa mõis eraldati Lielā Šmerļa mõisast aastal 1769. Esimeseks omanikuks oli Riia majaomanik Shitz. Mõisa juurde kuulus ka maantee ääres asuv kõrts. Shitzide perele kuulus mõis aastani 1828. Mõisa valdused ei olnud suured, lisaks aiale kuulus selle juurde veidi põllumaad ja sood.
XIX sajandil rajati mõisakompleksi asemele Schwabe köievabrik. Tänapäevaks ei ole Mazā Šmerļa mõisa hoonetest midagi säilinud.
Ahelverb

Tegevuse faase väljendavad ahelverbid

Tegevuse algust ja lõppu väljendavaid ahelverbe moodustavad faasiverbid koos ma-tegevusnimedega.
Algust väljendavad hakkama, asuma, minema, tulema, jääma, kukkuma, lööma, puhkema, kargama, süttima jt + ma-tegevusnimi sisseütleva käändega.
Lõpulejõudmist väljendab lakkama + mast-tegevusnimi .
Faasiverb + mas-tegevusnimi: Ta hakkas sööma. Direktor kukkus karjuma. Vend jäi magama. Ta silmad lõid särama.
Faasiverb + mast-tegevusnimi: Kõrvad lakkasid kumisemast. Kell lakkas töötamast.

Tegevuse põhjustamist väljendavad ahelverbid

Tegevuse põhjustamist väljendavaid ahelverbe moodustavad kausatiivverbid panema, ajama, jätma, laskma, lööma, vajutama, keerama jt + ma-tegevusnimi.
Ta pani televiisori mängima. Hingevalu ajab inimese lollusi tegema. Ema vajutas tule põlema. Ta laseb endale maja ehitada.

Tegevuse viisi iseloomustavad ahelverbid

Tegevuse viisi iseloomustavaid ahelverbe moodustavad kirjeldavad verbid da-infinitiiviga.
Poiss paukus köhida. Jüri vehkis käia töö ja klubi vahet.
Semmelweisi ülikool

Semmelweisi ülikool (ungari keeles Semmelweis Egyetem) on meditsiiniülikool Ungaris Budapestis. Ülikool on nimetatud Ungari arsti Ignaz Semmelweisi järgi. Meditsiinile keskendumise tõttu on ülikooli mõnikord nimetatud ka Semmelweisi meditsiiniülikooliks.
Ülikool asutati 1769.
Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase (2014).
Roland Sutt

Roland Sutt (hüüdnimega Roll; sündinud 19. veebruaril 1972) on eesti trummar.
Ta on mänginud ansamblites Nyrok City, Onu Bella Bänd ja Vennaskond.
Jakob Metsmäe

Jakob Metsmäe (1907 Oonurme, Tudulinna vald, Virumaa – 1949 Magadan, Venemaa) oli Eesti metsavend, üks Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" juhte.

Elulugu

Jakob Metsmäe sündis 1907. aastal Oonurme külas Tudulinna vallas Virumaal.
1941. aasta sõjasuvel põgenes ta Nõukogude mobilisatsiooni eest metsa, kus liitus metsavendadega ja varjas end kuni Saksa vägede jõudmiseni Virumaale augustis 1941. Seejärel astus ta vabatahtlikult Omakaitsesse, võttis osa haarangutest mahajäänud Nõukogude sõduritele ja Eestisse saadetud Nõukogude langevarjuritele. 1943. aasta suvel laskis ta maha neli Saksa sõjavangilaagrist põgenenud Nõukogude sõjavangi. 1944. aastal osales Omakaitse rühmaülemana lahingutegevuses üle Peipsi järve tulnud Nõukogude diversiooniüksustega. 
1944. aasta sügisel siirdus Nõukogude okupatsioonivõimu naastes uuesti metsa. Osales Virumaa metsavendade salga "Lendav surm" loomises ja oli üks selle juhte. 20. juunil 1946 võttis "Lendav surm" Metsmäe juhtimisel ette rünnaku Tudulinna valla täitevkomitee esimehe Karl Lepassaare ja Nõukogude aktivisti August Kiisi taludele. Seal võeti vangi neli inimest, kes hukati. Samal päeval pidasid metsavennad Metsamäe juhtimisel Oonurme lähedal lahingut Nõukogude sõjaväelaste ja julgeolekutöötajatega, mille tagajärjel hukkus 4 Nõukogude aktivisti ja 6 siseministeeriumi vägede sõdurit.
Vahistati 5. jaanuaril 1948 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB) Virumaa töötajate poolt. 26. aprillil 1948 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Tallinnas toimunud kohtuistungil 25 aastat vabadusekaotust koos kodanikuõiguste äravõtmisega viieks aastaks. Vara ei konfiskeeritud selle puudumise tõttu. 
Jakob Metsmäe suri 4. aprillil 1949 vangilaagris Magadanis.
Garage48

Garage48 on üritus, mis võimaldab iduettevõtetel uusi äriideid ellu viia. Selles osalejad peavad 48 tunni jooksul oma idee müügikõlbulikuks realiseerima. Näiteks valmistama arvutiprogrammi, Interneti teenuse, mobiilirakenduse vms. 
Garage48 üritused said alguse Eestist 2010. aasta aprillis ja on laienenud nüüdseks ka mujale maailma.
Selline üritus toimub skeemi järgi, kus mitukümmend osalejat kogunevad reede õhtul, igaühel oma idee. Ideed korjatakse kokku ja nendest valitakse välja parimad ning jagatakse projektirühmadele elluviimiseks. Nendest omakorda parimad ideed võivad saada ka näiteks rahalisi auhindu.
Traffic

Biograafia

Trafficu alguseks saab lugeda seda, kui kaks muusikut, Silver Laas ja Stig Rästa hakkasid koos tegema nendele meelepärast muusikat. Kahele muusikule lisandusid teisedki ning alustaski uus bänd. 
Kuulajate ette tuli ansambel esimest korda singliga "Kallis, ära küsi", mis sai 2006. aastal väga populaarseks raadiohitiks. 2006. aasta R2 Aastahitil pääses laul esikümnesse. Järgmine raadiohitt oli "Vastassuunas". 
2007. aastal lahkus bändist Reigo Ahven ning liitus Ivo Priilinn. Sama aasta alguses sai Kanal 2 uudistesaate "Reporter" tunnusmuusikaks ansambli laul "Vihm". Trafficu laulud on olnud ka teiste telesaadete tunnusmuusikaks. Näiteks saate "Meie kangelane" tunnusmuusikaks oli laul "Teadmatus on hea" ning noortesaate "Mine metsa!" tunnusmuusikaks oli laul "Hääl telefonis". 
2007. aasta märtsis tuli välja bändi kolmas ja seegi kord väga edukas singel "Meie laul", mida lauldi koos Eesti lauljanna Maarjaga. Laul sai Raadio Uuno aastaedetabelis eesti laulude hulgas 7. koha ja Raadio 2 aastahiti tabelis 8. koha. Kaks kuud hiljem ilmus ka bändi debüütalbum "Traffic". Album osutus väga edukaks, olles veel mitu nädalat pärast albumi väljaandmist Eesti albumimüügi edetabeli tipus. 
2008. aasta alguses võttis ansambel Traffic osa Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorust Eurolaul 2008. Koos lauljatari Luisa Värgiga esitati laul "It's Never Too Late". Laul kogus 866 häält ning platseerus 8. kohale. 
Aprillis 2008 tuli välja bändi neljas singel, mis kannab pealkirja "Sõnad".
Märtsis 2009 osales Traffic konkursil "Eesti Laul 2009", kus saavutas looga "See päev" teise koha Urban Symphony loo "Rändajad" järel.
2014. aastal osales ansambel Eesti Laulu konkursil lauluga "Für Elise", millega saadi kolmas koht. Video.
Maršalli keel

Maršalli tähestik

Maršalli keel kasutab ladina tähestikku, mida on keele jaoks spetsiaalselt kohandatud ja täiendatud. Maršalli tähestik koosneb 24 tähest:

A Ā B D E I J K L Ļ M M̧ N Ņ N̄ O O̧ Ō P R T U Ū W

A Ā b d e i j k l ļ m m̧ n ņ n̄ o o̧ ō p r t u Ū w

Täishäälikud

Osa uurijaid arvab, et maršalli keeles on neli täishäälikufoneemi. Neid eristatakse kõrguse ja keelejuure laienemise [ATR] järgi. Iseseisval foneemil ei ole oluline, kas vokaal on ees- või tagavokaal [back], samuti ei ole oluline, kas vokaal on ümarvokaal või mitte [round]. Need omadused saab vokaal olenevalt kaashäälikutest, mis teda ümbritsevad.
Täishäälikud on [-back, -round] siis, kui teda ümbritsevad palataliseeritud kaashäälikud; [+back, -round] velariseeritud kaashäälikute keskkonnas ja [+back, +round] ümardatud kaashäälikute vahel olles. Sellest tulenevalt on teadlased arvanud, et maršalli keeles on 12 pindstruktuuri täishäälikut, kuna need neli foneemi muutuvad vastavalt keskkonnale.

Reduplikatsioon

Maršalli keeles on kasutusel ka reduplikatsioon, nii osaline kui ka täielik.

Näide reduplikatsioonist:

Okwe! – Tere!

Okwe eok! – Tere sina. (rohkem rõhutatud)

Okwe eokwe! – Tere, tere! (veel rohkem rõhutatud)

Süntaks

Maršalli keeles, nagu ka paljudes teistes Mikroneesia keeltes, jagunevad laused kahte tüüpi: predikatiivlaused ja ekvatiiv- ehk samasuslaused.

Predikatiivlausete sõnajärg on SVO (subjekt, verb, objekt) ning nendes lausetes on ka põhiverb:

E-j kajan̄jan̄ kita.

3S-PRS play guitar.

'Ta mängib kitarri.' (Willson 2002)

Samasuslausetes on nii subjekt kui ka predikaat nimisõnafraasiks.

Nuknuk eo e-aibujuij.

Dress DET 3S-beautiful.

'See kleit on ilus.' (Willson 2002)

Keelenäited

Armij otemjej rej rujlok ilo anemkwoj im jonon utiej eo im maron ko air wot juon. Emwij lelok non ir maron in bukot non ir make im bareinwot boklikot kin men ko rej tomaki im bwe jerbal non dron ilo juon jitobon jimpenjatin. 
Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.

(ÜRO Inimõiguste Deklaratsiooni Artikkel 1)
Fitlap

Ajalugu ja areng

OÜ Fitlap ajalugu ulatub 2009. aastasse, kui René Laane ja Heikki Mägi asutasid esimese ühisettevõtte, mille kaudu pakuti klientidele veebipõhiseid treeningu- ja toitumisprogramme.
2015. aastal toodi välja uus toode ja uus bränd, mille nimeks sai Fitlap. OÜ Fitlap loodi 2015. aasta alguses.
Eestis on registreerinud ennast Fitlapi kasutajaks üle 105 000 inimese (2017 suvi), kellest on 1/3 pidevalt aktiivsed teenuse kasutajad. 
Ettevõttes on 2017. aasta suve seisuga kuus täiskohaga töötajat, välisturgudele sisenemiseks ja seal tegutsemiseks kasutatakse peamiselt lepingulisi partnereid ja vahendajaid. 
Ettevõte on laienenud Soome, Vene, Läti, Prantsuse, Inglise ja USA turule.
STS-108

Missiooni kokkuvõte

Endeavour põkkus jaamaga 7. detsembril 2001. Kosmosesüstiku saabumine lõpetas 117 päeva kestnud 3. ekspeditsiooni ning 13. detsembril andsid 3. ekspeditsiooni liikmed jaama üle 4. ekspeditsioonile.
10. detsembril väljusid missiooni spetsialistid Linda Godwin ja Daniel Tani avakosmosesse ning paigaldasid isolatsiooni jaama päikesepaneele liigutavatele seadmetele. Godwin ja Tani võtsid jaama väliskülje hoiukastist kaasa katte, mis oli varem toimunud missioonil eemaldatud jaama sideantennilt. Kosmosekõnniga sai Linda Godwin ainsaks naisastronaudiks, kes on avakosmosesse väljunud Mirist ja Rahvusvahelisest kosmosejaamast.
NASA pikendas missiooni ühe päeva võrra, et süstiku meeskonnaliikmed saaksid abistada jaama meeskonnaliikmeid hooldustöödega, sealhulgas jooksulindi parandamise ja Zvezda moodulis ühel kliimaseadmel katki läinud kompressori vahetusega.
14. detsembril informeeris Ameerika Ühendriikide õhuväe kosmoseväejuhatus NASAt, et jaamast möödub kuni 4,8 km kauguselt kosmoseprügi. Ööl vastu 15. septembrit käivitati umbes 20 minutiks Endeavouri abimootorid, et viia jaam kõrgemale orbiidile. Manöövri tulemusel möödus prügi jaamast enam kui 64 km kauguselt. Kuna manööver kulutas täiendavalt kütust, ei teinud Endeavour pärast ISS-ist lahti ühendumist tiiru ümber jaama vaid tavapärasest tiirust neljandiku ning eemaldus seejärel jaamast.
Endeavour naasis Maale 17. detsembril.
Peeter-Enn Kukk

Peeter-Enn Kukk (2. september 1934 Tallinn – 11. veebruar 2003 Tallinn) oli eesti füüsikateadlane.
Sündis 2. septembril 1934. a Tallinnas ehitusinseneri perekonnas, suri 11. veebruaril 2003. a Tallinnas, maetud Pärnamäe kalmistule.

Haridus

Õppis Tallinna 2. Keskkoolis 1948/1949; lõpetas Ust-Tarka Keskkooli (Novosibirski oblast) 1953 (küüditati koos ema ja vendadega 1949. a Venemaale (kaitseliitlasest isa arreteeriti 1944), vabanes asumiselt 1956), õppis Novosibirski Pedagoogilises Instituudis füüsikat 1953–1956; lõpetas TRÜ matemaatika-loodusteaduskonna optika ja spektroskoopia erialal 1960; TPI kaugõppe aspirant 1962–1966.

Täiendusõpe

Moskva Riiklik Ülikool 1973, Tokio Tahke Keha Füüsika Instituut ja Sendai Ülikool (Jaapan) 1976, Hannoveri Päikese Energeetika Instituut 1996.

Teaduskraad ja kutse

füüsika-matemaatikakandidaat 1969 (TRÜ); dotsent 1973; keemiadoktor 1984 (NSV Liidu TA Uurali Teaduskeskuse Keemiainstituut, Sverdlovsk); professor 1986.

Teenistuskäik

H. Pöögelmani nimeline elektrotehnika tehase insener 1960–1961.
TTÜs 1961–2003: pooljuhtide uurimisgrupi vanemteadur 1961–1968; füüsikalise keemia kateedri vanemõpetaja 1968–1972, dotsent 1972–1977; füüsika kateedri dotsent 1977–1985, professor 1985–1992; füüsikainstituudi pooljuhtide füüsika erakorraline professor 1992–1995, pooljuhtide füüsika ja optoelektroonika professor 1995–2000; rakendusfüüsika professor 2000–2003.

Teadustöö põhisuunad

Pooljuhtide füüsika ja keemia, rajas uue suuna ja koolkonna materjaliteaduses – pooljuhtkristallide tekkeprotsesside uurimise.
Avaldanud üle 140 publikatsiooni, 2 autoritunnistust. Tema juhendamisel on kaitstud 8 aspirandi kandidaadiväitekirja.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus

Eesti Füüsika Seltsi ja Eesti Materjalitehnika Ühingu asutajaliige; Ülemaailmse Rakendusoptika Ühingu (SPIE), IPSi (International Planetarium Society), ISOE (International Society for Optical Engeneering) ja IASEE (International Association for Solar Energy Education) liige. NSV Liidu TA kolme koordinatsiooninõukogu liige; TPI toimetiste pooljuhtmaterjalide sarja toimetaja 1969–1976.

Ühiskondlik tegevus

ÜTÜ Vabariikliku konkursikomisjoni ja EÜE rühma kuraator.

Tunnustused

Eesti NSV riiklik preemia 1985 (kollektiiv).
Tonalism

Tonalism (asteegi sõnast tonalli 'saatus, hing') on traditsionaalkultuurides esinev uskumus inimese ühisest saatusest isikliku tootemloomaga.
3. Üksik jalaväepataljon

3. jalaväepolgu moodustamine

1918. aastal pärast Eesti rahvaväe moodustamist 1918. aasta novembris kandis väeosa nimetust ajavahemikul 30. november – 17. detsember3. (Eesti) Rahvaväe polk ja asukoha tõttu ka 21. novembrist – 30. novembrini 1918. aastal  (3.) Võru Eesti polgu nimetust, väeosa nimetati 17. detsembril 1918. aastal 3. Eesti jalaväe polguks, lühidalt 3. jalaväepolguks ning kandis seda nimetust kogu Vabadussõja jooksul kuni 10. maini 1920. aastal.

1920 – 1940

Pärast Vabadussõja lõppu dislotseerusid 3. jalaväepolgu allüksused algselt Narva piiril ja pärast seda Pärnus.
10. maist 1920. aastal kuni 12. juulini 1921. aastal kandis väeosa nimetust 3. jalaväe polk.
1921. aastal liideti polguga 8. Jalaväepolk ja piirivalve IV pataljon. 
12. juulist 1921. aastal kuni 15. märtsini 1924. aastal kandis väeosa nimetust 3. üksik pataljon, teenistuskohaga Valga linn Klasmanni kasarmutes.
1922. aastal viidi Eesti Rahvaväes sõjaväeliste auastmete ja terminite üleviimine Venemaa keisririigi aegsetelt auastmetelt ja terminitelt euroopalikele sõjalistele terminitele ning kehtestati euroopalikud auastmenimetused ja väeüksuste nimetused, 24. novembril 1922. aastal võeti kasutusele termin “rügement” senise “polgu” asemel, “kompanii” senise “roodu” asemel jne. 
Väeüksus kandis ajavahemikul 22. märts 1924. aastal kuni 1. oktoobrini 1928. aastal, pärast liitmist Sakala rügemendiga, Sakala rügemendi 3. pataljoni nimetust.

3. Üksik jalaväepataljon

Eesti Rahvaväes 1928. aasta sõjaväereformi käigus teostatud reorganiseerimise käigus moodustati seniste isikkoosseisuga komplekteeritud rügementide asemel üksikud jalaväepataljonid, mis sõja alguse korral oleksid täiendatud mobiliseeritavatega ning moodustatud samade numbritega jalaväerügementideks. 
3. Jalaväerügement nimetati 1. oktoobrist 1928. aastal 3. Üksikuks jalaväepataljoniks.
Aleksander Prikk

Aleksander Prikk (sündinud 19. jaanuaril 1927 Võnnu vallas Läänemaal – 16. juuli 2015) oli eesti spordipedagoog. 
Aastatel 1945–1946 töötas ta Ungru koolis kehalise kasvatuse ja matemaatikaõpetajana, 1950–1960 Eesti NSV Spordikomitees suusa- ja laskespordi riikliku treenerina, 1960–1999 Tallinna Reaalkooli kehalise kasvatuse õpetajana. Alates 2012. aastast on tema mälestuseks nimetatud vilistlaspäeva õpilaste ja vilistlaste turniir Grand Prikk.
Good Hope (lahinguristleja)

Good Hope (ehitatud 1902–1903) oli ristleja, mis kuulus Inglismaa merelaevastikku ning hukkus Saksamaa Ida-Aasia eskaadri hävitamisel Esimeses maailmasõjas 1. novembril 1914. aastal Coroneli lahingus.

Laeva üldandmed

Pikkus: 161,4 m
Laius: 21,6 m
Süvis: 7,9 m
Veeväljasurve: 14100 t
Kiirus: 23 sõlme
BMW E39

BMW 5. seeria E39 oli autoplatvorm, mida kasutati kõikide 5. seeria BMW-de tootmisel aastatel 1996–2003. Selle baasil ehitati ka maastur X5. Sellele eelnes versioon E34 ja järgnes E60.
Geneetiline korrelatsioon

Geneetiline korrelatsioon (ingl genetic correlation; tähis  või ) näitab, kui tugevalt on kahe (fenotüübilise) tunnuse geenidest mõjutatud osad omavahel korreleeritud. Kui organismil on avaldunud kaks erinevat tunnust  ja , siis lihtsustatult saab mõlemad väärtused jagada kaheks liidetavaks:
,
kus  on geenidest tingitud osa ja  on keskkonna (ingl environment) mõju (). Tunnuste  ja  vaheline geneetiline korrelatsioon on . Seda ei tohiks segi ajada fenotüüpidevahelise korrelatsiooniga , mis võib olla tingitud ka keskkondade mõjude vahelisest korrelatsioonist . Geneetilise korrelatsiooni väärtuste puhul kehtib alati .

Interpretatsioon

Geneetilist korrelatsiooni tõlgendatakse sarnaselt tavalise korrelatsiooni mõistega. Kui korrelatsioon on võrdne nulliga, siis järelikult ühe tunnuse geneetilised mõjud on täielikult sõltumatud teise tunnuse geneetilistest mõjudest. Seevastu (absoluutväärtuselt) ühele lähedane korrelatsioon näitab väga tugevat seost tunnuste geneetiliste taustade vahel. Korrelatsiooni positiivne suund tähendab, et kui üks vaadeldav tunnus on geneetiliselt soodustatud suuri (väikseid) väärtuseid omama, siis ka temaga positiivselt korreleeritud tunnuse geneetilised mõjud soodustavad üldjuhul vastava tunnuse suuri (väikseid) väärtuseid. Negatiivse korrelatsiooni puhul on aga tunnuste väärtuste geneetiliste mõjude vahel vastassuunaline seos.
Kuna fenotüübiliste tunnuste puhul on geneetikale kontrastiks ka keskkonnamõjud, siis positiivne (negatiivne) geneetiline korrelatsioon ei garanteeri alati positiivset (negatiivset) fenotüübilist korrelatsiooni. Näiteks UK Biobanki uuritud 118 pidevast inimtunnusest on 29% protsendil geneetiline korrelatsioon ja keskkonnakorrelatsioon vastasmärgilised. Kui vastasmärgilistest korrelatsioonidest peaks keskkonnakorrelatsioon absoluutväärtuselt geneetilisest korrelatsioonist suuremaks osutuma, siis on võimalik ka olukord, kus kahe tunnuse vaheline fenotüübiline ja geneetiline korrelatsioon on vastassuunalised.
Geneetiline korrelatsioon ei ole sama, mis pärilikkus – huvi pakub kahe geneetiliste mõjude hulga ühisosa, mitte nende koguulatus. Kaks tunnust võivad mõlemad olla tugevalt pärilikud, kuid mitte omavahel geneetiliselt korreleeritud või vastupidi (kahe tunnuse nõrk pärilikkus, kuid tugev omavaheline korreleeritus). Näiteks olgu vaatluse all kaks tunnust: tume nahk ja tumedad juuksed. Mõlemad tunnused individuaalselt võivad olla väga tugeva pärilikkusega, st geneetika panus nendesse tunnustesse on väga suur. Nendevaheline geneetiline korrelatsioon seevastu võib olla väga madal, kui kumbki tunnus on mõjutatud erinevatest mittekattuvatest geneetilistest lookustest.

Geneetilise korrelatsiooni hindamine

Geneetilisi korrelatsioone saab hinnata kas kaksikute/perekonnapõhise uuringu andmeid kasutades (SEM või DeFries-Fulkeri meetod) või geneetiliste markerite väärtuseid sisaldava valimi põhjal (LD skoori regressioon, BOLT-REML, CPBayes, HESS, GCTA jm). Juhul kui vaadeldavate fenotüüpide päritavused on madalad, võib geneetilise korrelatsiooni hinnang osutuda ebatäpseks.
Jõesuu raamatukogu

Jõesuu raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Tori vallas Jõesuu külas.
Raamatukogu asutati 1926.
Ville Nousiainen

Ville Nousiainen (sündinud 5. detsembril 1983 Kouvolas) on Soome murdmaasuusataja.

Maailma karikavõistlustel

Ville Nousiainen on osalenud individuaalselt (seisuga 23. veebruar 2015) 150 maailma karika etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral.
Suurrahu (Põgari-Sassi)

Suurrahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi külas asuv saar (rahu).
Rahu koordinaadid on 58° 50′ N, 23° 25′ E.
Sipelga 14

"Sipelga 14" oli Kanal 2-s 2006. aastal näidatud 8-osaline naljasaade. Saade oli uustöötlus varasemast naljasaatest "Wremja". Saate stsenaristid olid Andrus Kivirähk ja Mart Juur.
Tegevus toimub Õnne tänava (vihje telesarjale "Õnne 13") lähedal asuva Sipelga tänava majas nr 14. Selles majas elavad teiste seas Eesti esimene kosmonaut Jaan Zorro (Jan Uuspõld), krooniline alkohoolik Uno Nisu (Dan Põldroos), naistejuuksur Mart (Meelis Adamson), rullnokad Pets ja Aiku.