google/wiki40b huggingface dataset:
Põõsasmaran

Kasvatamine

Kõikjal oma levilas kasvatatakse põõsasmaranat ilutaimena. Temast on aretatud üle 130 sordi. Põhiliselt kasvatatakse neid õite pärast. Õied on alati väikesed, tasapinnalised ja ümarad, kuid see-eest on neid igal põõsal kuni mitu tosinat. Õite värv ulatub valgest kollase, oranži ja roosani. Nad on vastupidavad taimed, mis õitsevad peaaegu suvi läbi. Hooldamist nad õieti ei vaja ning sellepärast kasutatakse neid sageli maastikukujunduses. Esimesed sordid aretati juba 18. sajandil. Paljud sordid, eriti oranžide ja punaste õitega, on aretatud Lääne-Hiinas.
Põõsasmaranal on väikesed lehed, õrnad õied ja oranž kuni pruun koor, mis muudab ta sobivaks bonsaitaimeks. See muutis põõsasmarana populaarseks ka Jaapanis.
Kui põõsasmaranaid istutatakse tiheda rühmana, siis tuleb istikud paigutada üksteisest 6–8 dm kaugusele 5–6 dm sügavusse auku. Drenaažiks võib teha 1½–2 dm paksuse tellisepuru- või veerisekihi. Mullale võib lisada huumust ja liiva. Kui pinnas on toitainetevaene, siis võib igasse istutusauku lisada 100 g kompleksväetist mineraalainete andmiseks taimele. Enne õitsemist võib taime väetada ning väetiseks lahustatakse 30 g superfosfaati ja 10 g potast 10 l soojas vees.
Põõsasmaranaid pügatakse kord kolme aasta tagant. Pügamist talub ta hästi ja säilitab õige pügamise korral kaua ilusa kompaktse välimuse. Kui teda pügada septembris, siis tuleb taime puitumata osi lõigata keskmiselt kolm korda lühemaks. Kui teda pügada aprillis, siis tuleb võrsed lõigata umbes 1–2 dm pikkuseks, sest kevadel kutsub see esile taime aktiivse kasvu ja harunemise.
Vana-Jüri rahnude rühm

Vana-Jüri rahnude rühm (ka: Vana-Jüri kivid) on rändrahnud Lääne-Viru maakonnas Käsmu poolsaarel. Kivid on osa Käsmu kivikülvist. 
Rahnude seas on 18 läbimõõt üle 3 m. Rahnudest suurim on Vana-Jüri kivi.
Mikojan-Gurevitš MiG-3

Teenistus

MiG-3 tarned väeosadesse algasid 1941. aasta kevadel. Lennukit oli palju keerukam piloteerida, kui enne seda polkude relvastuses olnud I-15, I-153 ja I-16 hävituslennukeid. Seetõttu võttis lendurite ümberõpe aega. 1. juuni 1941 seisuga oli väeosades 1029 MiG-3 lennukit, aga ainult 494 lendurit oli õppinud sellel lendama. MiG-3 oli tänu AM-35A mootorile heade kõrguslennuomadustega. 4. hävituslennuväe polk tulistas väidetavalt veel enne sõja puhkemist 1941. aasta juunis neil lennukeil alla kolm suures kõrguses lennanud Saksa luurelennukit. Kuid raskemate mootorite tõttu jäi MiG-3 kõrgusel alla 5000 meetri manööverdusvõimelt märgatavalt alla nii Saksa hävituslennukile Messerschmitt Bf 109 kui ka kodumaisele konkurendile Jakovlev Jak-1. Kuna Idarindel toimusid õhulahingud enamasti just kõrgustel alla 5000 meetri, siis hakati MiG-3 lennukeid rohkem kasutama Moskva õhukaitseüksustes.
22. juunil 1941 oli enamik MiG-3 hävituslennukeid koondatud Nõukogude Liidu lääneossa, piiriäärsetesse sõjaväeringkondadesse. Leningradi sõjaväeringkonnas oli 164 MiG-3 lennukit, Balti Erisõjaväeringkonnas 135, Lääne Erisõjaväeringkonnas 233 ning Kiievi Sõjaväeringkonnas 195 ja Odessa sõjaväeringkonnas 195. Veel 64 MiG-3 hävituslennukit oli Nõukogude Liidu merelennuväe üksustes. Suur osa neist lennukeist kaotati sõja esimestel päevadel. 
10. juuli 1941 seisuga oli lennuväes alles 293 MiG-3 hävituslennukit. Sel ajal oli juba NSV Liidu õhukaitse koosseisu üle antud 299 (neist enamik Moskva kaitseks loodud 6. õhukaitse korpuse koosseisus) ja merelennuväes veel 60 lennukit. 1941./1942. aasta talvel viidi kõik MiG-3 hävituslennukid õhukaitse- ja merelennuväe koosseisu, lennuväe koosseisu ei jäänud ühtegi lennukit. 1942. aasta mais oli merelennuväes 37 MiG-3 lennukit ja õhukaitses 323. 1944. aasta juuniks oli ka merelennuvägi loobunud MiG-3 kasutamisest ning kõik säilinud lennukid jäidd õhukaitsesse. 1. jaanuari 1945 seisuga MiG-3 enam lahingüksustes ei olnud. Ilmselt oli veel üksikuid lennukeid lennukoolides ja reservüksustes.

Konstruktsioon

Jõuallikas – vesijahutusega V-kujuline (60°) 12-silindriline mootor Mikulin AM-35A kolmelabalise muutuvsammuga propelleriga VIŠ-61Š. Jahutusradiaator asus kere keskosa all ja kaks õliradiaatorit kere ees külgedel. Stardivõimsus 990 kW (1350 hj), 6000 m kõrgusel 880 kW (1200 hj).
Plaaner – trapetsikujulise alltiivaga, segakonstruktsioon, puitkonstruktsiooniga tiib duralumiiniumist talaga ja lõuendkattega. Kere terastorudest sõrestik, eest kaetud duralumiiniumpaneelidega, tagant aerovineerist kattega. Normaaljuhtpindadega. Telik kolmerattaline, sabarattaga. Rattad sissetõmmatavad keskele piki tiiba, ka sabaratas oli sissetõmmatav.
Lisavarustus – pimelennu seadmed (võimaldas ka pilves lennata), kõrgusmõõtur KPA-3, raadiovastuvõtja RSI-3. Kabiini taga soomusplaat 9 mm.
Relvastus – üks 12,7 mm kuulipilduja BS 300 padruniga, kaks 7,62 mm kuulipildujat ŠKAS á 750 padrunit. Tiiva alla sai riputada kokku 220 kg pomme või 6 RS-82 reaktiivmürsku. Hilisematel lennukitel oli tiiva all veel kaks 12,7 mm BK kuulipildujat. Üksikutel lennukitel katsetati ka teistsuguseid pardarelvade kombinatsioone.
Knut Hamsun

Knut Hamsun (4. august 1859 – 19. veebruar 1952) oli norra romaani- ja näitekirjanik.

Elulugu

Knut Hamsun (kodanikunimi Knud Pedersen) sündis Kesk-Norras Vågå vallas (ekslikult mainitakse tema sünnikohana Lomi valda) vaeses peres Peder ja Tora Peterseni neljanda pojana. Üles kasvas ta Põhja-Norras Hamarøys, saamata peaaegu mingisugust haridust. Oma esimese teose kirjutas Hamsun pseudonüümi Knut Pedersen Hamsund all kaheksateistaastasena. 1878. aastal kolis Hamsun Kristianiasse (praegune Oslo), kus ta elas mõnda aega vaesuses, kirjanduslik edu jäi tulemata. Aastail 1882–1888 käis ta USAs ja töötas seal juhutöölisena.
Läbimurre kirjanduses tuli aastal 1890 romaaniga "Nälg". Hamsunist sai kiiresti tunnustatud kirjanik. Ta abiellus Bergljot Gopfertiniga, mis inspireeris teda kirjutama ainsat helgeloomulist teost "Victoria". Aastal 1906 Hamsun lahutas ning abiellus 1909 näitlejanna Marie Anderseniga. Aastal 1911 lahkus Hamsun Oslost ja kolis maale elama.
Aastal 1917 ilmus kirjaniku kuulsaim teos "Maa õnnistus", mille eest Hamsun pälvis 1920. aastal Nobeli auhinna.
Kahe maailmasõja vahel elas Hamsun kurdiks jäänuna eraklikku elu. Teises maailmasõjas toetas Hamsun Saksamaad ja Vidkun Quislingi valitsust. Põhjuse selleks leidis ta pärast Esimest maailmasõda Norras valitsenud liigses Suurbritannia ja Prantsusmaa soosimises ja ta oli ka kursis NSV Liidu kuritegudega. Ta oli pettunud Norra valitsuses, kes ei teinud midagi riigi erapooletust rikkuvate inglaste vastu, vaid saatis norralased surema inglaste eest Saksamaa vastu ja seejärel Inglismaale põgenes. Aastal 1943 kohtus Hamsun Adolf Hitleri (nõudes riigikomissar Josef Terboveni tagandamist) ja Joseph Goebbelsiga. Pärast seda saatis ta viimasele oma Nobeli auhinna medali. Adolf Hitleri surma puhul avaldas ta ajalehes Aftenposten artikli, kus oli muuhulgas öeldud: "Ta oli sõjamees, inimkonna eestvõitleja ja kõikide rahvaste õiguste evangeeliumi kuulutaja. Ta oli üks suurimaid reformaatoreid, ja tema ajalooliseks saatuseks kujunes tegutseda kõige ennekuulmatuma julmuse ajastul, julmuse, mis ta viimaks hukutas. Sellisena peaks lihtne lääneeurooplane nägema Adolf Hitlerit, ja meie, tema lähedased poolehoidjad, langetame nüüd pea tema surma puhul."
Pärast sõda oli Hamsun mõne kuu vangis. Temalt mõisteti välja 325 000 krooni Nasjonal Samlingisse kuulumise eest, kuid vabastati muudest süüdistustest, sest valitsuse korraldusel diagnoosisid psühhiaatrid tal vaimsete võimete püsiva kahjustuse. Aastal 1945 viidi ta Oslo psühhiaatriakliinikusse ja sealt Landviki vanadekodusse. Nii tema kuulumises Nasjonal Samlingisse kui ka vaimsete võimete languses on hiljem kaheldud.
Elastne sidur

Elastne sidur on mittelülitatav sidur, mis pehmendab lööke ja tõukeid.  
Siduri konstruktsiooni kuuluvad lööke ja tõukeid pehmendavad detailid, milleks võivad olla kummi- või nahkrõngad, puksid, vedrud jne.
Richard B. Myers

Richard B. Myers (sündinud 1. märtsil 1942 Kansas Citys Missouri osariigis) on endine USA sõjaväelane.
Ta oli Ameerika Ühendriikide Ühendatud Staabiülemate Komitee esimees.
2004 otsustati talle anda Kotkaristi I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti liitumisel NATOga.
Tiguülekanne

Tiguhambumise geomeetria

Tiguülekandes nagu hammasülekandeski esinevad tigu ja tiguratta silindrilised algpinnad. Nende pindade kokkupuutumiskoht on hambumispoolus.
Carol (eesnimi)

Carol on nii mehe kui ka naise eesnimi.

Nime populaarsus Eestis

Eestis on nimi Carol haruldane. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Carol Eestis 16 mehel ja 115 naisel. Carol on populaarsuselt 1625. mehenimi ja 696. naisenimi.
Vanim Carol on vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 5–9.
Carol on keskmiselt 24 aasta vanune (mediaanvanus on 22).
Kõige populaarsem on eesnimi Carol vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,46.
Kõige rohkem on eesnimega Carol sündinuid juulis, kokku 14.
Sarnased nimed eestlastel on Kärol, Karolina, Kärolin ja Karol.

Nime tähendus

Eesnimi Carol on lühend latiniseeritud Carolusest, mis tähendab frangi keeles (charel) meest või abielumeest ja saksa keeles (Kerl) meest või täitsameest. Inglise keeles on Carol naisenimi ja tähendab "laulu" või "rütmi".

Nime ajalugu

Nimi Carol tuleb ladinakeelsest nimest Carolus. Teised sealt tuletatud nimed on Charles, Caroline, Carrol, Carroll, Carryl, Caryl.
Okupatsioon

Okupatsiooniolukorrale kohaldatav rahvusvaheline õigus

Enne 19. sajandit oli okupeerivatel võimudel kombeks territoorium annekteerida ning pidada seda enda omaks. Sellest ajast peale on seoses relvastatud jõu kasutamise taunimisega seisukoht muutunud ning nüüd peetakse okupatsiooni ajutiseks olukorraks, millega ei ole võimalik territooriumi omandada. Sellele on kaasa aidanud Stimsoni doktriin ning ÜRO põhikirjas sisalduv riikide territoriaalse terviklikkuse austamise põhimõte.

Haagi õigus

Maasõja õiguste ja tavade konventsioonide kohaselt (Haagi konventsioonid aastatest 1899 ja 1907) loetakse okupatsiooniks üksnes olukorda, kus territoorium on tegelikult allutatud võõrale võimule ja viimane on territooriumi oma valdusse võtnud, st suudab oma võimu säilitada ning tagada avaliku korra ja julgeoleku. Seetõttu ei teki okupatsioon kohe invasiooniga. Haagi konventsioonide kohaselt peab okupeeriv võim "austama, kui see absoluutselt võimatu pole, riigis kehtivat õigust."

Genfi õigus

Tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 12. augusti 1949 Genfi (IV) konventsiooni artikkel 6 piirab okupatsiooni ajalist kestust ühe aastaga. Hoolimata sellest jääb okupeerinud võim, juhul kui ta jääb territooriumi haldama, seotuks mõningate okupatsiooni reguleerivate IV konventsiooni normidega.
Okupeeriv võim ei või sundida okupeeritud maa-ala elanikke teenima oma relvajõududes, samuti on keelatud sellesuunaline propaganda (Art 51). Okupeeriv võim ei või muuta avalike teenistujate ega kohtunike seisundit ega rakendada nende suhtes sanktsioone (Art 54).
Okupeeriv võim on kohustatud tagama elanikkonna varustatuse toidu ja ravimitega (Art-d 55 ja 56).
Okupeeritud territooriumil kehtinud karistusõigust ei tohi muuta, välja arvatud juhul kui see ohustab okupeerivat võimu või Genfi konventsioonide rakendamist (Art 64).
12. augusti 1949 Genfi konventsioonide 8. juuni 1977 (I) lisaprotokolli rahvusvaheliste relvakonfliktide ohvrite kaitse kohta artikkel 75 loetleb samuti mõned õigused, mis peavad okupatsiooniolukorras tagatud olema.
Andrei Ambros

Andres Ambros (õieti Andrei Ambros; sündinud 1. aprillil 1966 Tallinnas) on endine Eesti sõjaväelane, Spetsiaalsete Operatsioonide Grupi asutaja ning endine ülem. 
Tõi Eestisse Soomest modernse jūjutsu.
Deformatsioon

Deformatsiooniks ehk deformeerumiseks nimetatakse keha osakeste vastastikuse asendi muutusi, mis tingivad selle keha kuju ja mõõtmete (mahu) muutuse.

Moone

Suhtelist deformatsiooni nimetatakse moondeks (ing. k - strain). Suhtelise normaaldeformatsiooni asemel kasutatakse sõna normaalmoone ja suhtelise nihkedeformatsiooni puhul nihkemoone.
Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Selts

Kuramaa Kirjanduse ja Kunsti Selts (saksa keeles Die Kurländische Gesellschaft für Litteratur und Kunst) oli 1815-1939 Lätis Jelgavas tegutsenud selts. See oli Kuramaa kubermangu tähtsaim kultuuriorganisatsioon. Seltsi kuulusid liikmed, kes oli huvitatud kirjandusest, kunstist ja genealoogiast.
Selts asutati 23. novembril 1815.
Seltsi eestvõttel asutati Kuramaa provintsiaalmuuseum.
Missa brevis

"Missa brevis" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2009. ja 2010. aastal loodud teos. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teose kandis esimest korda ette Tšellooktett Amsterdam 29. augustil 2010 Rakvere kirikus.
Highlandi maakond (Virginia)

Highlandi maakond (Highland County) on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°35' N, 79°56' W.
Maakonna halduskeskus on Monterey.
Maakonna pindala on 1077 km². Veekogusid ei ole.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2321. Aastal 2000 oli elanike arv 2536.
Highlandi maakond on väiksema elanike arvuga maakond Virginias.

Ajalugu

Highlandi maakond moodustati 1847. aastal Bathi ja Pendletoni maakonna osadest. Maakond on nime saanud oma kõrge pinnamoe järgi.
Reaalid

Etnilised elemendid

Etniliste reaalide hulka kuuluvad ajaloolised isiku- ja kohanimed ning nende tekkelood.

Haldusjaotused

Haldusjaotuste kategooriasse kuuluvad ajaloolised administratiivüksused, esindused ja esindajad, hierarhiad ja auastmed, millega jaotatakse osadeks geograafilised territooriumid.

Sotsiaalsed suhted

Sotsiaalsete suhete kategooriasse kuuluvad kõigi muude valdkondade (haridussüsteem, ametipositsioonid, sugulus- ja tutvusastmed, militaarvaldkonna hierarhiad ja sõprussuhted) sotsiaalsete suhete tasandeid puudutavad mõisted.
.cw

.cw on Curaçao Interneti tippdomeen. Domeen eraldati Curaçaole 2010. aasta detsembris.
Domeeni registreerimine avati 2012. aasta veebruaris.
Riikide tippdomeenid
Aktiivsed:.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sj  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw
Määratud/kasutamata:   .bv   .gb   .sj       Reserveeritud/määramata: .bl  .bq  .eh  .mf     Kustutatud/kasutamine lõpetatud: .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       IDN domeenid:  .бг  .мкд  .рф   ‏.срб  ‏.укр
Kadri Joa

Kadri Joa (aastani 1986 Kadri Palm, aastatel 1986–1989 Kadri Saul; sündinud 23. veebruaril 1965 Tartus) on eesti sõudja, Mari Järvelaidu ja Reet Palmi õde.
Alustas 8-aastaselt Voldemar Hünersoni juures ujumistreeninguid ja 10-aastaselt Inge Pindi juhendamisel sõudetreeninguid, hiljem oli tema treener Matti Killing. 
Lõpetas 1982 Tartu 2. Keskkooli ja 1988 Tallinna Meditsiinikooli. 
180 cm, 75 kg.
Cantores Vagantes

Cantores Vagantes on Eesti varajase muusika ansambel.
Ansambli kunstilised juhid on Reet Sukk ja Taavi-Mats Utt.
Darevskia raddei

Levila

Nad on levinud Iraanis, Gruusias, Türgis ja Armeenias.  
Armeenias leidub selle liigi alamliike  Darevskia raddei raddei ja Darevskia raddei nairensis Jerevanis, Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas
Tähed muusikas

"Tähed muusikas" oli Eesti muusikasaade.  
Saates oli kaks võistkonda, kes pidid konkreetse laulu üksikute sõnade etteandmisel selle laulu ära tundma. Võistkondade kaptenid on aegade jooksul olnud Antti Kammiste, Tomi Rahula, Urmas Lattikas, Margus Kappel, Tarmo Pihlap, Peeter Saul ja Mihkel Mattisen.
Saadet juhtis Mart Sander. Saate toimetaja oli Reet Linna.
Esimestel hooaegadel 1998–2002 oli saade eetris Eesti Televisioonis. Alates 2002 näidati saadet Kanal 2-s.
Mihkel Aitsam (1929–2013)

Isiklikku

Tema vend Ain Aitsam on merefüüsik. Tema onu Mihkel Aitsam (1876–1917) oli 1905. aasta revolutsiooni aktivist.
Illiku päevad

Illiku päevad (ka Illiku laiu päevad) on Saare maakonnas Orissaare lähedal Illiku laiul iga aasta juulikuus toimuv mitmepäevane üritus. Ürituse raames toimuvad muu hulgas merega seotud sündmused (näiteks huvimeresõidud), samuti spordivõistlused (näiteks võrkpallivõistlused).
Esimene üritus toimus 2001. Ürituse eestvedaja on olnud Evi Männik.
Tehniline füüsika

Ülevaade

Erinevalt tavapärastest insenerierialadest ei pruugi inseneriteadus/füüsika piirduda konkreetse teadusharu või füüsikaga. Selle asemel on inseneriteadus/füüsika eesmärgiks pakkuda põhjalikumat rakendust füüsikas valitud valdkondadele nagu optika, kvantfüüsika, materjaliteadus, rakendusmehaanika, nanotehnoloogia, mikrotehnoloogia, masinaehitus, elektrotehnika, biofüüsika, kontrolliteooria, aerodünaamika, energia, tahkisefüüsika jne. Selle teadusala eesmärgiks on luua ja optimeerida tehnilisi lahendusi süvendatud mõistmiseks ja integreeritud kohaldamiseks matemaatikas, loodusteadustes, statistikas ja inseneritöö põhimõtetes. Teadusala on mõeldud mitmekülgsele funktsionaalsusele ja aitab omavahel ühendada teoreetilist ja praktilist teadust rõhutades teadus- ja arendustegevust, projekteerimist ja analüüsimist.
Tehnilise füüsika või inseneriteaduse kraadist peetakse lugu paljudes riikides. Tähelepanuväärseks võib pidada, et paljudes keeltes termin "insenerifüüsika" oleks inglise keelest otse tõlgituna "tehniline füüsika". Mõnes riigis kasutatavad terminid "insenerifüüsika" ja "tehniline füüsika" tähendavad teadusala vastavat kraadi, millest esimene tähendab spetsialiseerumist tuumaenergia uurimisele ja viimane tehnilisele füüsikale. Mõnes institutsioonis on tehniline (rakenduslik) kõrgharidus füüsikas peamine teadusharu või spetsialiseerumiseriala inseneriteaduses või rakendusteaduses.
Klassikaline väljateooria

Klassikaline väljateooria (inglise keeles classical field theory) on füüsikateooria, mis ennustab, kuidas üks või mitu füüsikalist välja interakteeruvad ainega väljavõrrandite kaudu. 
Terminit "klassikaline väljateooria" tavaliselt kasutatakse nende füüsikateooriate kirjeldamiseks, mis kirjeldavad elektromagnetismi ja gravitatsiooni – kahte põhilist fundamentaalset loodusjõudu. Väljateooriaid, millesse on kaasatud kvantmehaanika, nimetatakse kvantväljateooriateks.
Füüsikalist välja võib mõista kui füüsikalise suuruse omistamist ruumi ja aja igas punktis. 
Esimesed väljateooriad, Newtoni gravitatsiooniteooria ja Maxwelli elektromagnetvälja võrrandid,  töötati välja klassikalises füüsikas enne relatiivsusteooria loomist 1905. aastal ja nad tuli revideerida, et viia kooskõlla selle uue teooriaga. Seega, liigituvad klassikalised väljateooriad tavaliselt mitterelativistlikeks ja relativistlikeks. 
Nüüdisaegseid väljateooriaid väljendatakse tavaliselt tensorarvutuse matemaatika abil.

Mitterelativistlikud väljateooriad

Mõned kõige lihtsamatest füüsikalistest väljadest on vektoriaalsed jõuväljad. Ajalooliselt  esimene kord, kui välju võeti tõsiselt, oli seotud Faraday jõujoontega elektrivälja kirjeldamisel. Seejärel kirjeldati sarnaselt ka gravitatsioonivälja.
Gravitatsiooni esimene väljateooria oli Newtoni gravitatsiooniteooria. 
Elektrivälja mõiste pakkus esimest korda välja Michael Faraday. 1831. aastal avastas ta elektromagnetilise induktsiooni, kui leidis, et muutuv magnetväli tekitab ümbritseva elektrivälja. Ta kirjeldas seda nähtust Faraday induktsiooni seadusena. Aastatel 1861–1865 arendas James Clerk Maxwell nn Maxwelli võrrandid, mis ühendasid elektri- ja magnetvälja ühtsesse võrrandisüsteemi.

Relativistlik väljateooria

Klassikaliste väljateooriate tänapäevased määratlused nõuavad üldiselt Lorentzi kovariantsuse nõude täitmist. Väljateooria arengus on suundumus väljenduda matemaatiliselt lagranžiaane kasutades.

Relativistlikud väljad

Tänapäeval kaks kõige tuntumat Lorentzi kovariantset klassikalist väljateooriat on elektromagnetism ja gravitatsiooniteooria.
Vielsalm

Asulad

Vald jaguneb järgmisteks osadeks: Bihain, Grand-Halleux, Petit-Thier, Vielsalm (valitsus).
Rudolfi saar

Ajalugu

Nagu kogu Franz Josephi maa, avastas ka Rudolfi saare 1873. aastal Julius von Paier, kes juhtis Austria-Ungari põhjapooluse ekspeditsiooni. Saar sai nime Austria-Ungari kroonprintsi Rudolfi auks.
Aastal 1936 loodi saarel Nõukogude Liidu esimese põhjapooluse lennuekspeditsiooni baas, kust mais 1937 toimetas neli lennukit ANT-6 poolusele papaninlasi.  
Aastal 1932 rajati saarele polaarjaam, mis konserveeriti aastal 1995.

Geograafia

Rudolfi saart ümbritseb Põhja-Jäämeri. Lõunas eraldab seda Oktjabrjata saartest ja Hohenloe saarest Neimaieri väin. Saare kõrgeim punkt (461 m) asub saare keskel. Saare lõunaosas paikneb Middendorfi liustik ja lääneosas Teplitse lahe ääres asub Rudolfi polaarjaam.
CfA2 Suur Sein

CfA2 Suur Sein,  ka Coma Sein, (inglise keeles CfA2 Great Wall, Coma Fall) on hiiglaslik kosmiline struktuuriüksus, galaktiline filament.
Tegemist on vaadeldava Universumi suuruselt neljanda astronoomilise objektiga. Suur Sein on tasandiline ja niitjas ning tühikutest ümbritsetud galaktikaparvede kogum. Suure Seina kolm suuremat superparve on Herkulese, Coma ja Lõvi superparv. 
Suure Seina lähim punkt asub Linnuteest 300 miljoni ja kaugeim 550 miljoni valgusaasta kaugusel. Seina pikkus jääb vahemikku 500–750 miljonit, laius on umbes 300 miljonit ja paksus 16 miljonit valgusaastat. 
Suure Seina avastasid 1989. aastal ameerika astronoomide grupp eesotsas Margaret Gelleri ja John Huchraga.
Slapianka

Ajalugu

Slapianka nime kasutati juba XVI sajandil. Slapianka mõis läks XVIII sajandil Wańkowiczite valdusse. Aleksander Wańkowicz jagas mõisa oma kahe poja vahel. Linnaosa on kujunenud Małaja Slapianka mõisa ja selle juures asunud küla kohale, mis läks noorema poja Melchior Wańkowiczi valdusse, vanema poja omandisse läks aga Vialikaja Slapianka mõis. Järgmiseks omanikuks oli kunstnik Walenty Wańkowicz, kes rajas kasvas üles Slapiankas ja rajas sinna ka ühe oma ateljeedest. Järgmiseks omanikuks oli Jan Edward Wańkowicz, kes võttis aktiivselt osa Jaanuariülestõusust. Kui ülestõus lüüa sai, emigreerus Jan, tema Slapianka valdused aga konfiskeeriti ja neist sai riigimõis. 
Aastal 1917 oli külas 249 elanikku, mõisas aga 53 elanikku. Aastal 1934 asutati külas sovhoos. Aastal 1949 arvati küla ja Moskva–Varssavi raudtee vahelised alad Minski koosseisu ning sinna hakati rajama Minski Traktoritehase tööliste tarbeks individuaalelamuid (toona loeti seda osaks Traktoritehase linnakust). Küla ise arvati Minski koosseisu aastal 1959. Tänapäevaks on nii küla kui ka mõisakompleksi kuulunud hooned lammutatud.
Kääne (astronoomia)

Kääne ehk deklinatsioon (tähis Dec või δ) on astronoomias taevasfääril paikneva punkti koordinaat ekvatoriaalses koordinaatide süsteemis, mis mõõdab kaugust taevaekvaatorist. Teist koordinaati nimetatakse otsetõusuks.
Väino Kaldma

Väino Kaldma (27. aprill 1923 Põlva kihelkond – 5. juuli 1983 Sault Ste Maries, Ontario, Kanada) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Võru Ühisgümnaasiumi aastal 1941. Võttis Teisest maailmasõjast osa rindesõdurina ning oli sõjavangina Siberis, kust pääses pärast sõja lõppu Saksamaale, elades alguses lindpriina ja hiljem eestlaste keskel Kasseli põgenikelaagris, kust siirdus Belgia söekaevandusse. Immigreerus aastal 1952 Kanadasse, kus töötas metsa-, kaevandus- ja terasetööstuses.
Ordineeriti (koos Albert Roostiga) diakonõpetajaks 20. juunil 1982 Toronto Vana-Andrese kirikus piiskop Karl Raudseppa poolt. Assisteerisid prof. Arthur Võõbus, dr. Gilbert Sharf, praost Andres Taul ja õpetaja Udo Petersoo.
Väino Kaldma määrati teenima Sudbury kogudust ja hooldama Sault Ste. Marie kogudust. Ent 5. juulil 1983 ta suri...