Ealing

Ajalugu

Vanimad asustuse jäljed ulatuvad 7000 aasta taha.
Horsenden Hilli naabrusest on leitud rauaaegset keraamikat.
Ealingi nimi tuleneb saksi kohanimest Gillingas.
12. sajandist on teada asula Londonist läände jäänud metsaalal.
Aastal 1599 oli Ealingi külas esimene rahvaloendus Inglismaal, mille andmed on säilinud. Loetletud on küla 85 majapidamist elanike nimede, vanuste, sugulusvahekordadega ja ametitega.
Ealingi kihelkonnas oli mitu küla. Mitu neist paiknes praeguse St. Mary's Roadi ääres kiriku lähedal. Majad olid ka Little Ealingis, Ealing Deanis, Haven Greenis, Drayton Greenis ja Castlebar Hillis.
Ealingi kihelkond jaotus mõisate vahel, mille seas olid Gunnersbury ja Pitshanger. Kasvatati peamiselt rukist, samuti nisu. Peeti veiseid, lambaid ja kanu.
Esimesed teadaolevad Ealingi kaardid pärinevad 19. sajandist.
19. sajandini oli Ealingi põhiline elatusala talupidamine ning ta koosnes põhiliselt avamaastikust ja põldudest. Kihelkonna keskust läbis tähtis lääne-idasihiline Londoni ja Oxfordi vaheline tee (hiljem nimetatud Uxbridge'i Roadiks. Tee ääres oli hulk kõrtse, kus vahetati hobuseid ja reisijad said puhata. Ealingis olid teiste seas peatused The Feathers, The Bell, The Green Man ja The Old Hats.
Hanger Hilli tipus Hill Crest Roadist põhja pool oli Elizabethi-aegne Mount Castle Tower, mida 19. sajandil kasutati teejoomispeatusena. See lammutati 1881, et teha ruumi Fox's Reservoir'le, mis rajati 1888 ja mahutas 3 miljonit gallonit. Umbes 1889 ehitati kõrvale 50 miljonit gallonit mahutav reservuaar.
Londoni arenedes sai Ealingist põhiliselt aianduspiirkond. Kui 1850ndatel ühendusteed paranesid (1830ndatel rajati Great Western Railway, mis läbis Ealimgi keskuse, ja kaks Grand Union Canal'i haru), hakkasid külad kasvama aleviteks ning sulasid kokku pidevaks asustuseks. Sel ajal hakati Ealingit nimetama eeslinnade kuningannaks (Queen of the Suburbs). Aastal 1879 avati Ealing Broadway ääres raudteejaam.
Järgnevatel kümnenditel ehitati Ealing ümber; peamiselt rajati eramuid tõusvale keskklassile. Parem ühendus, sealhulgas hobubussid ja rongid, võimaldasid inimestel hõlpsamini maalt Ealingist Londonis tööl käia. Maa hakkas kiiresti kasuma, kuid osa sellest säilis avalike parkidena (näiteks Lammas Park ja Ealing Common). Robert Walpole'i järgi sai nime Walpole Park, mis oli osa Pitzhangeri mõisast.
Victoria ajal sai Ealingist alev. See tõi kaasa tänavate rajamise, drenaaži ning koolide ja muude avalike hoonete ehitamise. Seda tehti suurelt jaolt Charles Jonesi juhtimisel (ta oli 1863–1913 aleviülevaataja (Borough Surveyor). Ta istutas Ealing Commonile hobukastanid ning projekteeris nii praeguse kui ka vana Ealingi raekoja. Viimane asub Ealing Mallil ning on praegu pangahoonr. Ealing Broadwayst sai suur ostukeskus.
Aastal 1901 sai naaringkonnast Municipal Borough of Ealing. Avati Walpole Park ja Uxbridge Roadil hakkasid sõitma esimesed elektritrammid. Need on kavas taastada osana Lääne-Londoni trammist (West London Tram). Ealingi elanike seas on sellele suur vastuseis. Paljud elanikud on pannud aknale trammivastased plakatid.
Aastal 1984 rajatud uus ostukeskus on Ealingi keskuse ilmet drastiliselt muutnud.
Neljapäeval, 2. augustil 2001 plahvatas Ealing Broadway jaama lähedal ühes autos keskööl umbes 40-kilone pomm, mis kahjustas paljusid läheduses paiknevaid poode. Seitse inimest sai kergelt viga. Pommipanijad olid "Iiri dissidendid". Arvatakse, et need olid Tõelise IRA liikmed.

Vaatamisväärsused

Ealingis asub maailma vanim filmistuudio Ealing Studios.
Ealingi kihelkonna Maarja kirik (Church of St. Mary's) ulatub tagasi 12. sajandisse.
Charlbury Grove'i lähedal on Ealingi klooster (Ealing Abbey), mille rajasid 1897 benediktiini mungad. Selle kõrval on Augustinuse klooster (St. Augustine's Priory).
Ealingis on hinduistlik Sri Kanaga Thurkai Ammani tempel, mis on pühendatud jumalanna Mariammanile.

Poola kogukond

Ealingis on suur poola kogukond, mis kujunes Teise maailmasõja ajal, kui õhulahingus Inglismaa pärast osalenud Poola lendurid lendasid välja lähedal asuvalt lennuväljalt RAF Northolt (seal on ka (Poola sõjamemoriaal). Sest ajast kui Poola astus Euroopa Liitu ja poolakad võivad Suurbritannias vabalt töötada, on poola kogukond tunduvalt kasvanud.