google/wiki40b huggingface dataset:
Hotan

Hotan (uiguuri keeles خوتەن‎, hiina keeles 和田 (varem 和阗), pinyin'is Hétián) on linn Hiinas Xinjiangis, Hotani ringkonna ja Hetian Shi keskus. Hotan asub Tarimi nõos, Kunlunist põhjas.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 100 232, 2006. aastal 114 000. Elanike suur enamus on uiguurid.
Karl Elken

Karl Elken (sündinud 28. veebruaril 1932) on eesti õpetaja ja koolijuht.
1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika eriala.
Seejärel töötas ta Alatskivi Keskkooli füüsikaõpetajana. Aastatel 1959–1997 oli ta Alatskivi Keskkooli direktor.
1985. aastast oli ta Eesti Looduskaitse Seltsi Alatskivi osakonna esimees.
Aastatel 1993–1996 ja 2002–2006 oli ta Alatskivi vallavolikogu liige.
1994. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, nüüd Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Surju kalmistu

Ajalugu

Kalmistu rajati 1870. aastatel. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.

Kirjeldus

Kalmistu pindala on 0,48 ha.
FINA

Fédération Internationale de Natation (FINA) – Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon – on ROK-i ujumisalade alaliit. FINA peakorter asub Šveitsis Lausanne'is.
FINA korraldab maailmameistrivõistlusi kuuel veespordialal: ujumises, vettehüpetes, high divingus, kujundujumises, veepallis ja avaveeujumises.

Ajalugu

Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon asutati 19. juulil 1908 Londoni olümpiamängude ajal. Järgmisel aastal Pariisis toimunud kongressil koostati rahvusvahelised võistlusmäärused, kehtestati maailmarekordite registreerimise kord ja määrati kindlaks ujumise arendamise üldsuunad.
Voldemar Valge

Voldemar Valge (1. oktoober 1909 Narva – 5. aprill 2002 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).
Aastatel 1937–1941 õppis ta Tallinna konservatooriumis Ludmilla Hellat-Lemba lauluklassis. Teise maailmasõja ajal kuulus Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta oli Riikliku Akadeemilise Meeskoori asutajaliige, aastatel 1944–1980 RAM-i solist.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Andreas Widhölzl

Isiklikku

Andreas Widhölzl on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Rakvere vald (Rakvere kihelkond)

Rakvere vald (saksa keeles Schloss-Wesenberg) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus teiste seas Rakvere, Karitsa, Kloodi mõis.
Milzukalnsi maastikukaitseala

Milzukalnsi maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Kuramaal Engure piirkonnas Smārde vallas Milzukalnsi suurkuplil ja selle ümbruskonnas. Kaitseala (läti keeles Milzukalns) loodi 2004. aastal, kaitsmaks Milzukalnsi mäge ja sealset loodust.
Milzukalnsi mägi (kõrgus 113,8 m, suhteline kõrgus 57 m) võeti üksikobjektina looduskaitse alla 20. juunil 1924. Aastall 1974 loodi sinna polüfunktsionaalne hoiualapindalaga 76 ha, mis aastal 2004 muudeti maastikukaitsealaks. Kuigi see mägi on kaitseala loomise põhjuseks, jäävad selle territooriumile veel kaks kõrgemat, kuigi mitte nii esinduslikku tippu - Poļi mägi kõrgusega 118, 7 m ja Pūneika mägi kõrgusega 125,7 m.
Mäel kasvavad valdavalt lehtmetsad (pärn, saar, künnapuu), kaitsealale jääb ka männikuid ja kuusikuid. Kaitseala asub Põhja-Kurzeme kõrgustikul. Selle pindala on 74 ha. Kaitsealale jääb arheoloogiamälestis Ūdri-Milzukalnsi linnamägi. Mäe jalamil paikneb puhkekeskus, selle juures paikneb slaalomirada. Suurem osa kaitseala territooriumist kuulub Läti riigile, linnamäe ümbruses on 24 ha maad SIA "Dižkalni" valduses, lisaks rendib see riigilt veel  4,3 ha maad. 2,3 ha maad on SIA "Jaunūdri" valduses.
Kaitsealal elavad laanepüü, musträhn, õõnetuvi, nõmmelõoke ja harivesilik. Seal elav kobras pole küll Lätis looduskaitse all, kuid kuulub siiski Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimistusse.  Vahel elavad seal ka saarmas ja valgeselg-kirjurähn. Selgrootutest elavad seal harilik viinamäetigu, nahkjooksik, harilik käävtigu ja mustika-pisitigu.
Sealsetes metsades kasvavad kattekold, karukold, balti sõrmkäpp, kahelehine käokeel, vööthuul-sõrmkäpp ja must seahernes. Kokku on sealt leitud 250 liiki soontaimi.
Väärtuslikest elupaigatüüpidest esineb seal läänetaigat, siirdesoo- ja rabametsasid ning eeldatavalt ka Tilio-Acerion-kooslstega nõlvade, jäärakute ja rusukallete metsasid.
Filmirežissöör

Filmirežissöör ehk filmilavastaja on filmi tegemise loominguline, kunstiline juht.
Filmirežissöör kujundab filmistsenaariumi põhjal näitlejate ja võttemeeskonna töö. Filmirežissööril on tähtis roll ka näitlejate väljavalimisel.
Filmi eri elementide või etappide jaoks võivad olla valdkonnajuhid, nt helirežissöör, montaažirežissöör.
Režissöör võib filmi juures lisaks täita ka teisi rolle, näiteks olla ka stsenarist, operaator, monteerija, näitleja või helilooja.
Filmirežissööridel võivad olla mitmesugused tööstiilid: mõned annavad ette vaid üldise tegevuskirjelduse ja lasevad näitlejatel teksti improviseerida, teised kontrollivad võttemeeskonna ja näitlejate tegevuse iga detaili.
Eluslooduse rahvusvaheline filmifestival

Eluslooduse rahvusvaheline filmifestival (prantsuse keeles Festival International du Film Animalier) on rahvusvaheline loodusfilmide filmifestival. 
Filmifestivali korraldatakse 1991. aastast Prantsusmaal Somme'i departemangus asuvas Alberti väikelinnas (vallas).
Eduard Lillak

Eduard Lillak (17. jaanuar 1891 Viljandi vald, Viljandimaa – 4. veebruar 1942 Irkutski vangla) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
1936. aastal sai ta Kotkaristi III klassi teenetemärgi, olles Sõjaväe Varustusvalitsuse ehitus-korteriosakonna ülema kohusetäitja.
1940. aastal ülendati ta koloneliks.
Ta arreteeriti 29. juulil 1941 Tallinnas.
Tema vend Arnold Lillak oli samuti sõjaväelane.
Aleksandra Puks

Aleksandra Puks (kirjanikunimega ka Aleksandra A. T.; sündinud 4. juunil 1993 Keilas) on eesti luuletaja.

Haridus

Ta lõpetas 2012. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi humanitaarklassi ja 2012–2014 õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias raamatukogundust. Aastal 2018 lõpetas Tallinna Majanduskooli.
Robert Aug

Hariduselu (õpiaastad)

1929/30. õppeaastal alustas Aug õpinguid Kunda alevi algkooli I. klassis.
1935/1936. kooliaastal õppis Aug Rakvere Linna Keskkooli IIIa klassis.
Kooliaastatel 1936–1938 oli Aug Rakvere linna tööstusõpilaste kooli õpilane ja lõpetas selle kooli.
6. oktoobrist 1947 kuni 20. detsembrini 1947 õppis Aug Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu Kooperatiiv-Kaubanduse koolis tarbijate kooperatiivide juhatuse esimeeste täienduskursusel.
1951–1952 õpingud Moskvas Tsentrosojusi koolis (Московская Высшая кооперативная школа Центросоюӡа).
1953–1954 õpingud Vabariikliku Kaugõppe-Keskkoolis (Eesti NSV Haridusministeeriumi seitsmeaastase kooli lõputunnistus nr 3, Tallinnas, 3. juuni 1954).
1958–1963 õpingud Tartu Riiklikus Ülikoolis kaubandusökonoomika erialal ja ta sai majandusteadlase kvalifikatsiooni.
Ülikoolis kaitses ta diplomitöö teemal "Laomajandus ETKVL-i süsteemis 1950–1960 ja selle edasise arendamise probleeme" hindele "väga hea".

Osavõtt sõjast

5. augustil 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, Красноармейская книжка sissekanded lõpevad 1. novembril 1946.
Sissekanded lahingutegevuses osalemise ja medalite kohta: osales Velikije Luki operatsioonis 10. novembrist 1942 kuni 24. jaanuarini 1943; Leningradi rindel 10. veebruaril 1944; 2. Balti rindel 6. aprill 1945.
Aug sai sõjas ka kergelt haavata ning teda autasustati mitme medaliga.

Teateid tööst

Alates 24. aprillist 1947 asus seltsimees Aug tööle Virumaa Tarbijate Kooperatiivi Maakondade Liidu Väike-Maarja Tarbijate Kooperatiivi juhatuse esimehena.
1. aprillil 1949 kinnitati ta Viljandimaa TKM Liidu juhatuse esimehe ametikohale.
1. novembril 1939 kinnitati Aug Viljandi Tarbijate Kooperatiivi Rajooni liidu juhatuse esimeheks.
17. juunil 1951 suunati ta edasi õppima Moskvasse Tsentrosojusi kooli – õpingud kestsid 22. juulini 1952.
22. juulil 1952 määrati ta ETKVLi Kaubavalitsuse Toidukaupade osakonna kaubatundja ametikohale ja Pärnu Tarbijate Koop.Obl. liidu organiseerimisbüroo esimeheks.
16. septembril 1952 viidi Aug üle Pärnu Tarbijate Kooperatiivi Oblastiliidu (POTKL) juhatuse esimehe ametikohale.
Seoses POTK Liidu likvideerimisega 26. mail 1953 vabastati ta juhatuse esimehe ametikohalt.
16. septembril 1953 kinnitati ta kaadrite osakonna juhatuse esimehe asetäitjaks ja 10. mail 1955 viidi üle õigusosakonna ülema asetäitjaks.
1. juulil 1955. aastal viidi ta üle Rapla Tarbijate Kooperatiivide Liidu juhatuse esimehe asetäitjaks ja 14. augustil 1995 juhatuse esimeheks.
22. jaanuaril 1962 määratud ETKVL organiseerimisosakonna juhatajaks, kus töötas kuni surmani.

Isiklikku

Robert Aug sündis 9. septembril 1921. aastal August ja Alise-Pauline (sündinud Tätte) Augi lapsena.
Robert Augi ja Selma-Augustine Luige abielu registreeriti Kunda Linna Täitevkomitees 14. juulil 1946 (NSVL Siseasjade Rahvakomissariaadi Perekonnaseisuaktide osakond, abielutunnistus nr 11).
Aug oli kirglik kala- ja rännumees.
Aug suri 29. jaanuaril 1983 südame isheemiatõppe. Ta on maetud Kunda linna kalmistule.
Hematokrit

Hematokrit on vererakkude osa vere üldmahust. Hematokriti saab määrata kapillaari kogutud verest vererakkude protsendi määramisega tsentrifuugmise järgselt või rakuloendajaga.
Mutatsioon

Mutatsioonid on organismi pärilikkuse kandja (tavaliselt DNA või RNA) püsivad, edasikanduvad muutused.
Mutatsioonide teket nimetatakse mutageneesiks.
Mutatsioone võivad moodustada kopeerimisvead pärilikkuse kandjas raku pooldumisel ja kiirguse, kemikaalide või viiruste toime. Mutatsioonid põhjustavad sageli raku funktsioonide häirumist või raku surma ning võivad kõrgemate organismide puhul tekitada vähktõbe.
Mutatsioone peetakse evolutsiooni liikumapanevaks jõuks: looduslik valik kõrvaldab ebasoodsad mutatsioonid, kuid soodsatel mutatsioonidel on kalduvus akumuleeruda. Neutraalsed mutatsioonid organismi ei mõjuta, kuid võivad aja jooksul akumuleeruda, mille tagajärjel võib tekkida niinimetatud katkev tasakaal.

Liigitus tekkepõhjuste järgi

Tekkimispõhjuste järgi jagunevad mutatsioonid spontaanseteks mutatsioonideks ja mutageenide poolt esile kutsutud ehk indutseeritud mutatsioonideks.

Punktmutatsioonid

Punktmutatsioonid on tavaliselt tingitud kemikaalidest või häirest DNA replikatsioonis, mille tõttu üks nukleotiid asendub teisega. Kõige tavalisem on ühe puriini asendumine teisega või ühe pürimidiini asendumine teisega (tsütosiin ↔ tümiin, adeniin ↔ guaniin). Sellist asendumist (transitsiooni) võib põhjustada lämmastikushape, väärade aluspaaride moodustumine või aluste mutageensed analoogid, nagu näiteks 5-bromo-2-deoksüuridiin (BrdU). Harvem esineb pürimidiini asendumine puriiniga või puriini asendumine pürimidiiniga (tsütosiin/tümiin ↔ adeniin/guaniin; transversioon).
Punktmutatsiooni võib tagasi pöörata teine punktmutatsioon (pöördmutatsioon): nukleotiidi esialgne olek taastub või siis tekib mujal mutatsioon, mis geeni funktsiooni taastab).
Kui ekslikult replitseerunud koodon kodeerib sama aminohapet mis ennegi, siis on tegemist vaikiva mutatsiooniga.
Kui tulemuseks saadakse koodon, mis valgu sünteesi lõpetab, siis on tegu nonsenssmutatsiooniga.
Kui saadakse koodon, mis kodeerib teist aminohapet, on tegu missensse mutatsiooniga.

Insertsioonid

Insertsioonid lisavad DNA-sse ühe või mitu nukleotiidi. Tavaliselt põhjustavad neid transponeeritavad elemendid või vead korduvate elementide (näiteks AT korduste) replikatsioonil.
Enamik insertsioone geenis võib põhjustada lugemisraami nihet (raaminihet) või muuta mRNA splaissimist. Kummalgi juhul geeni saadus muutub oluliselt.
Insertsioone saab tagasi pöörata transponeeritava elemendi ekstsisioon.

Deletsioonid

Deletsioonid eemaldavad DNA-st ühe või mitu nukleotiidi. Nagu insertsioonidki, võivad sellised mutatsioonid muuta geeni lugemisraami.
Deletsioonid on pöördumatud.

Kriitilised kohad

DNA-s leidub niinimetatud kriitilisi kohti, kus mutatsioone esineb normaalsest sada korda sagedamini. Kriitiline koht võib olla ebahariliku aluse, näiteks 5-metüültsütosiini juures.

Mõju

Enamikul mutatsioonidest puudub mõju ja ülejäänutest on enamik küll kahjulikud, kuid mitte saatuslikud.
Big Apple

Hüüdnime ajalugu

Kuigi hüüdnime "Big Apple" päritolu peeti mõnda aega lahendamata müsteeriumiks, on kahe viimase aastakümne jooksul uurinud seda peamiselt harrastusetümoloog Barry Popik  ja Missouri Teadus- ja Tehnoloogia Ülikooli (Missouri University of Science and Technology) professor Gerald Cohen, kelle uurimistöö on loonud üsna selge ettekujutuse hüüdnime päritolust. Enne seda oli liikvel palju oletusi, millest ehk kõige naeruväärsem oli väide, et nimi pärineb New Yorgi lõbumaja Eve-nimeliselt maadamilt.
Metstaguse mõis

Metstaguse mõis (saksa keeles Metztacken) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Metstaguse mõisa karjamõisaks oli Älli mõis (Elli).

Ajalugu

Metstaguse mõisa on esmakordselt mainitud 1586. aastal. Läbi ajaloo on mõis kuulund mitme aadlisuguvõsa omandusse.
1912. aastal omandas Metstaguse mõisa Axel Oskar von Gernet, kellele mõis kuulus kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Mõisa ühekorruseline puidust peahoone valmis 19. sajandi teisel poolel ning on veel tänapäevalgi kasutusel elamuna.
Aagenpits

Aagenpits on endisaegne polkalaadne seltskonnatants. 
Aagenpitsi on oma loomingus maininud kirjanik A. H. Tammsaare.
Uku Masingu bibliograafia

Käesolevas artiklis on loetletud polühistori, teoloogi, luuletaja Uku Masingu (1909–1985) loomingut.
Suur osa Uku Masingu loomingust jäi nõukogude okupatsiooni ajal käsikirja, kuid levis laialdaselt omakirjastuslikul teel. Seetõttu ei pruugi alljärgnevatel ilmumisaastatel olla seost kirjutamise ajaga. Kui kirjastus on märkimata, siis viitab see eelmainitud levimisviisile (kuigi algselt levis väga palju nüüdseks avaldatut just selsamal viisil).
Luule on sorditud esmase trükiaasta järgi. Pealkirja taga on kirjutamisaasta(d).
Prõpjati lõbustuspark

Kiirgus

Kiirgusastmed ümber pargi on erinevad. Pärast seda, kui radioaktiivseid materjale kandnud helikopterid kasutasid maad maandumisrajana, uhuti kiirgus mulda. Seetõttu on betoneeritud alad suhtelised ohutud.

Filmid, mängud, meedia ja kirjandus.

Lõbustuspark mängib märkimisväärset rolli videomängudes S.T.A.L.K.E.R.: Shadow of Chernobyl (S.T.A.L.K.E.R. Tšornobõli Vari) ja Call of Duty 4: Modern Warfare (Call of Duty 4: Kaasaegne sõda). Samuti on sellest räägitud filmis "Tšornobõli päevikud". Pargil on ka oluline roll Markiyan Kamyshi romaanis "A Stroll to the Zone".
Vaaterattast tehti uudis 2017. aasta septembris kui Poola turistid seda pöörasid, sest viimati tehti seda 1986. aastal. Hiljem pöörati see oma originaalsesse asendisse tagasi.
Beretta

Ajalugu

Firma asutamisajaks loetakse 1526. aastat, kui Itaalia Gardone Val Trompia relvameister Maestro Bartolomeo Berettale maksti Veneetsia arsenali poolt 296 tukatit 185 arkebuusi toru eest. Tehingu maksedokumente säilitatakse ettevõtte arhiivis.
1918. aastal võeti teise püstolkuulipildujana Itaalia armee relvastusse Beretta MAB 1918.
Helene Fischer

Helene Fischer (venepäraselt Елена Петровна Фишер; sündinud 5. augustil 1984 Krasnojarskis) on saksa laulja, tantsija ja meelelahutaja. 
Tema vanavanemad olid volgasakslased, kes küüditati 1941. aastal Siberisse. 1988. aastal kolis ta koos oma vanemate ja vanema õega Saksamaale Wöllsteini.
Helene Fischer on plaadimüüginumbritelt edukamaid saksa lauljannasid, kes on pälvinud arvukalt auhindu.
Orgaanilised ühendid

Kirjandust

1. Francis A. Carey ja Robert M. Giuliano, Orgaaniline keemia, Tallinna Raamatutrükikoda 2014, 1273 lk.
Grit Šadeiko

Haridus ja treenerid

Grit Šadeiko õppis Türi Majandusgümnaasiumi spordiklassis. Tema esimene kergejõustikutreener Türil oli Leonhard Soom. Pärast seal 2006. aastal 10. klassi lõpetamist asus Grit Šadeiko õppima Tartu Kivilinna Gümnaasiumi ning treenima samuti Türilt pärit treeneri Anne Mäe käe all. 2008. aastal astus Šadeiko Tartu Ülikooli füsioteraapiat õppima.

Tippsport

2008. aastal sai Šadeiko seitsmevõistluses juunioride MM-il pronksmedali. 
2011. aasta 5.–6. veebruaril Tallinnas toimunud rahvusvahelistel kergejõustiku mitmevõistlustel võitis ta viievõistluses esikoha isikliku rekordiga 4422 punkti. Seitsmevõistluses oli tema isiklik rekord tollal 5813 punkti (aastast 2009).
2011. aasta 16.–17. juulil Ostravas toimunud noorsoo kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta seitsmevõistluses esikoha isikliku rekordiga 6134 punkti.
Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus ta sai seitsmevõistluses 6013 punktiga 23. koha.
30. juunil 2013 püstitas Grit Šadeiko uue Eesti seitsmevõistluse rekordi tulemusega 6221 punkti, ületades 6 punktiga Larissa Netšeporuki 10 aastat kehtinud rekordi.
17.–28. mail 2017 Götzises toimunud võistlustel viis ta seitsmevõistluse rekordi 6280 punktini.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 6094 punktiga 13. koha.

Välistreeningud

Alates 2016. aasta novembrist treenis Grit Šadeiko Ameerika Ühendriikides toonase maailma parima kümnevõistleja Ashton Eatoni ja tema abikaasa Brianne Theisen-Eatoni treeningurühmas.

Isiklikku

Grit Šadeiko noorem õde Grete Šadeiko on samuti seitsmevõistleja, noorim õde Jade on võrkpallur. Kergejõustikuga on tegelenud ka nende ema Deivi Šadeiko (Jäärats), kes on võitnud medaleid Eesti meistrivõistlustelt, ja isa Jaanus Šadeiko, kes on olnud mitu korda 100 meetri jooksu Eesti meistrivõistluste finaalis, isapoolne vanaisa Toomas Šadeiko on endine lauatennisemängija, sporditegelane ja koolijuht.
Tööpsühholoogia

Tööpsühholoogia lähtekohad

Töö võib pakkuda eneseteostust, majanduslikku ja sotsiaalset sõltumatust, sotsiaalset staatust, töökaaslastega suhtlemist ja ühtekuuluvustunnet töökollektiiviga ning väljendada isiklikku tublidust ja edukust. Töötajat motiveerib töö mitmekesisus, võimete arendamise võimalus, tööülesannete terviklikkus ja tähtsus. Töötaja saab oma töötulemusi mõjutada; tunnustuse ja tasustamisega saab teda motiveerida neid parandama. Motivatsiooni säilitamiseks on tarvis veendumust, et ülesanded on täidetavad ning ollakse võimeline töö ära tegema raskustest hoolimata; on tarvis eduelamust, mida saab panna oma jõupingutuste ja oskuste arvele. Töö võib nõuda füüsilist või vaimset pingutust; ülekoormus võib põhjustada töötulemuste halvenemist, heaolutunde puudumist, stressi ja haigusi. Töökoormusega toimetulek sõltub inimese eripäradest: kõrge enesehinnangu ja eneseusuga väldivad ja ületavad koormavaid olukordi aktiivsemalt.
Töökollektiivi koostöö parandab töötulemusi ja suurendab töötajate heaolutunnet. Töökollektiivi tõhusaks toimimiseks peab ülesanne ja selle parima lahendamise viis ning kollektiivi juhtimise viis olema selge. Kollektiivile antud ülesanne peab olema võimalikult kaasakiskuv ning selle liikmete erialased oskused peavad olema piisavad ning vastastikku täiendavad. Kollektiiv peab olema selgelt piiritletud ja selge tööjaotusega; peavad kujunema kollektiivisisesed normid ja liikmete rollid. Kui kollektiivi töö takerdub vähese koordineerituse, ähmaste eesmärkide, segaste normide ja rollide või vähese koostöötahte tõttu, peab saama seda olukorda parandada.
Erinevaid ülesandeid täitvad töötajad ja kollektiivid moodustavad organisatsioonis terviku. Organisatsioon loob väljaspool organisatsiooni kasutatavaid tulemusi ja ühtlasi pakub töötajatele töötasu, ühtekuuluvust, enesearendamise võimalust jms. Organisatsioon loob töötajate ja kollektiivide tööle võimalused ja seab piirangud, mis mõjutavad nende arengut. Töös osalemine annab töötajatele kogemusi ning kujundab nende sotsiaalset võrgustikku. Organisatsioon ja selle töötulemused on omakorda töötajate ja kollektiivide tegevuse tulemus. Organisatsiooni tegevust suunavad otsused ning mitteformaalsete liidrite mõju. Organisatsiooni juhtimisel on põhjendatud otsustest olulisem organisatsiooni tegevuse selgitamine ja põhjendamine töötajatele. Juhtkonna isikuomaduste ja tegevuse kõrval on väga olulised töötajatevahelised sotsiaalpsühholoogilised jõud, millest olenevad töötajate ja juhtkonna vahelised suhted ja organisatsioonikultuur. Kui juhtkonna osa organisatsiooni õnnestumistes ja ebaõnnestumistes ülehinnatakse, võib see viia töötajate iseseisvusetuseni ning alandada nende enesehinnangut ning vähendada nende eneseusku ja motivatsiooni.
Joseph Schooling

Joseph Isaac Schooling (sündinud 16. juunil 1995) on Singapuri ujuja, kuldmedalist meeste 100 meetri liblikujumises 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros. Schooling on esimene Singapuri sportlane, kes on tulnud oma riiki esindades olümpiavõitjaks. Tema rekordaeg 50,39 sekundit on olümpia-, Aasia ja Singapuri rekord.
Schooling kvalifitseerus 2012. aasta suveolümpiamängudele, võites 200 m liblikujumises Kagu-Aasia mängudel 2011. aastal. Ta käis koolis ja treenis USA-s Bollesi koolis (The Bolles School). Praegu õpib ta Texase Ülikoolis Austinis, kus on ka ujumismeeskonna liige ning treenib USA olümpiavõistlejate peatreeneri Eddie Reese'i käe all. Schoolingi käes on ka Aasia ja Singapuri rekord 23,25 sekundiga meeste 50 meetri liblikujumises 2015. aasta ujumise maailmameistrivõistlustelt.
2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel on ta võitnud 100 meetri liblikujumise distantsil pronksmedali.
Juudid Jeesuse Eest

Juudid Jeesuse Eest (inglise Jews for Jesus) on kristlik evangeelne organisatsioon, mille eesmärgiks on juute ristiusku pöörata. Organisatsiooni liikmed peavad end sünnipärasteks juutideks. Enamik juudi usuorganisatsioone ja ilmalikke juutide rühmitusi ei tunnista seda juudi organisatsioonina selle liikmete kristliku usu tõttu.
Juudid Jeesuse Eest asutas baptismi pöördunud juut Moishe Rosen 1973. aastal. Organisatsiooni peakorter asub San Franciscos.
Ilus Helena (operett)

Faktoloogia

Esmaettekanne toimus 17. detsembril 1864 Pariisi Théâtre des Variétès. 
Rollide esmaesitajad: Hortense Schneider (Hélène), José Dupuis (Pâris), Henri Couder (Agamemnon), Léa Silly (Oreste), Alexandre Guyon (Achilles), Kean-Laurent Kopp (Ménélas), Edouard Hamburger (Ajax I), M. Andof (Ajax II), Pierre-Eugène Grenier (Calchas). Dirigeeris Jacques Offnbach.
Väljatulekul oli triumfaalselt edukas. Mängiti järjepanu ligi 700 etendust. Operett pilkab Teise Impeeriumi kurikuulsat moraalitut elu ja parodeerib Giacomo Meyerbeeri teoseid, kes oli aga opereti esietenduse ajaks manalateele läinud. Kuulub maailma kõigi aegade kümne populaarsema ja enam esitatud opereti hulka. Viinis ja Berliinis võeti mängukavva mõni kuu pärast väljatulekut Pariisis. 1866 esitati Peterburis, Londonis ja Budapestis ning aasta hiljem Sydneys, Chicagos ja 1871 New Yorgis. Püsinud vahetpidamata Prantsusmaal teatrite standardrepertuaaris. Aeg-ajalt esitatav Inglismaal ning Kesk- ja Põhja-Euroopas. 
Prantslastel on vaniljejäätise ja šokolaadisiirupi baasil valmistatud magustoit Poire belle Hélène ('ilusa Helena pirn'), mis on nime saanud selle opereti järgi.
Eestis on seda operetti lavastanud Estonia 1911, 1927 ja 1999 ning Vanemuine 1932 ja 1969.
Peamised osad: Sparta kuninganna Hélène (metsosopran), Trooja kuninga poeg Pâris (tenor), kuningas Agamemnon (bass-bariton), Sparta kuningas Ménélas / Menelaos (tenor), Jupiteri ülempreester Calchas (bariton), Agamemnoni poeg Oreste (metsosopran), kuningas Achille / Achilleus (tenor), kuningas Ajax I (tenor), kuningas Ajax II (bariton), Bacchis / Bacchus (sopran).

Faabula

Tegevus toimub Spartas ja Nauplias vahetult enne Trooja sõda. Aasta on leinatud Adonist. Kuninganna Hélène ja tema seltsidaamid paluvad Veenust saata neile armukesi. Jumalanna teeb Hélène'ile headmeelt ja otsustab korraldada Pârisele võistluse, mille auhinnaks on maailma ilusaima naise armastus. See iludus on Hélène. Kui Pâris saavutab võidu, korraldab ülempreester Calchas Hélène'i soovil asjad nii, et kuningannale tüütavaks muutunud abikaasa Ménélaos saadetakse minema. 
Kuninganna võib Parise seltsis lõunat süüa. Hélène proovib Pârise vastu eriti järeleandlik olla. Koju naasnud Menelaos leiab nad suudlemas. Menelaos kihutab Pârise minema. Veenus on pahane, et Menelaos käitus teisiti, kui on Spartas tavaks. Menelaos otsib ülempreestri vahendusel Veenusega lepitust. Seda talle ka lubatakse tingimusel, et Menelaos ja Hélène reisivad koos Cytherasse. Abielupaar asubki teele ning probleemid laabuvad.