google/wiki40b huggingface dataset:
Ulvi mõis

Ulvi mõis (saksa keeles Oehrten) oli rüütlimõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.
Mõisat mainiti esimest korda 1498. 1551 sai mõisa omanikuks Heinrich Wulff. Wulffide perekonna järgi sai mõis ka oma nime.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Alexander Rudolf Otto Heinrich von Winkler.
Mõisa peahoones asub tänapäeval Rägavere vallavalitsus.
Kotermann

Kotermann (mugandus saksakeelest sõnast Klabautermann; saksa keeles ka Klabotermann, Kalfatermann, Klabattermann, Klabader; eesti keele murretes ka poterman, kirderannikumurdes laevahaldjas) on folklooris Põhja- ja Läänemere, sh eesti meremeeste uskumustes laevahaldjas, kes kaitseb laeva ning kuulutab ette selle hukku.
Johnny Roosval

John (Johnny) Roosval, õieti John August Emanuel Roosval (29. august 1879 Kalmar – 18. oktoober 1965 Stockholm) oli rootsi kunstiteadlane, Stockholmi Ülikooli õppejõud. Tema isa oli konsul John Roosval ja ema Johanna Kramer. Nende pere oli väga kunstilembene, millest annab tunnistust see, et tema vend Albin Roosval oli fotograaf ja õde Gerda Roosval-Kallstenius kunstnik. 1905. aastal abiellus Johnny endast 12 aastat vanema Ellen Roosval von Hallwyliga.
Roosval töötas Nordiska museetis 1901. aastani ja kaitses 1903. aastal Berliini Ülikoolis Adolph Goldschmidti juhendamisel doktorikraadi. Koos Sigurd Curmaniga alustas ta 1912. aastal Rootsi kirikute inventeerimist ja vastava publikatsiooni väljaandmist (Sveriges kyrkor-konsthistoriskt inventarium), mida ta juhtis kuni 1962. aastani.
Muu hulgas oli ta Tartu Ülikooli esimese kunstiajaloo professori Tor Helge Kjellini õpetaja.
Relapse

"Relapse" on Eminemi kuues stuudioalbum. See ilmus 2009. aasta mais.
Lood salvestati aastatel 2007–2009 mitmes stuudios.
Album oli edetabelis Billboard 200 oma esimesel nädalal esikohal, seda müüdi nädala jooksul 608 000 eksemplari. Kokku on seda kogu maailmas müüdud üle viie miljoni eksemplari.
Albumilt ilmus kolm singlit.
Tallinna I Internaatkool

Tallinna I Internaatkool on erikool Tallinnas, mis mõeldud lastele õppimaks vastavalt võimetele lihtsustatud õppekava järgi kas lihtsustatud õppel, toimetulekuõppel või hooldusõppel.

Ajalugu

1923. aastal avati Tallinnas üks klass vaimupuuetega lastele, millest kujunes Tallinna Linna Abikool. Idee tuli kooli arstilt dr. Juhan Luigalt. 1990ndate alguses hakati õpetama ka sügava ja raske vaimupuudega lapsi, keda varem loeti õpetamatuteks. 1996. aastal nimetati kool Tallinna I Internaatkooliks. Alates 2000. aastast on kooli direktor Evi Kraan.
Mudatilder

Välimus

Mudatilder kaalub 60–65 g. Tema tiib on 11½–13 cm pikk.
Tema selg on pruunikashall nii tumedamate kui heledamate tähnidega ja küljed on samuti tumedate tähnidega. Metstilder|Metstildrist]] on ta heledam ja ka tiivaalune on tal hele. Samuti saab neid eristada tumedate sabavöötide järgi, mis metstildril on laiad ja mudatildril kitsad. Metstildrile omast musta ja valge kontrasti mudatildril pole.

Levila

Mudatildri levila on põhjapoolsem kui metstildril. Ta elab laialt tundra lõunaosas, metsatundras ja metsas, kusjuures pesitsusala lõunapiir on umbes 53.–54. põhjalaiuskraadil. Eestis pesitseb ta hajusalt eeskätt rabades, sest just sellised kohad meenutavad rohkem tundrat.
Mudatildri pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 3000–4000 paarile.
Mudatilder talvitub Aafrikas Saharast lõuna pool, Lõuna-Aasias ja isegi Austraalias.
Osa mudatildreid ei pesitse suvel. Selliste hulka kuuluvad noorlinnud, kes pole veel suguküpsed, kuid ka vanalinnud jätavad mõne pesitsusaasta vahele. Sellised linnud ei rändagi sageli pesitsuspaika, vaid hulguvad märksa lõuna pool ringi, aga mõnikord jäävad kogu aastaks talvitumispaika.

Eluviis

Mudatilder on vilgas lind. Joostes nõtkutab ta tagakeha nagu linavästrik. Eriti märgatav on see vahetult pärast maapinnale laskumist.
Pärast lõunamaalt pesitsuspaika saabumist on mudatildrid üsnagi märgatavad mängulennu tõttu. Selle ajal on peaaegu vahetpidamata kuulda tema valju meloodilist laulu, mis meenutab nõmmelõokese oma. Haudumise ajaks jäävad vanalinnud vaikseks, aga pärast on neid jälle kõikjal kuulda. Sel ajal eelistavad nad laulda põõsaste või puude otsas.
Mudatildri pesa asub alati maapinnal. Täiskurnas on 4 muna. Hauvad mõlemad vanemad, ent emane rohkem, kokku 22-23 päeva.
Hellenurme mõis

Hellenurme mõis (saksa keeles Hellenorm) oli rüütlimõis Rõngu kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval asub mõisasüda Elva valda Tartu maakonnas.

Ajalugu

Hellenurme mõisa on esmakordselt mainitud 1641. aastal, mil see kuulus Wrangellidele. Põhjasõja järel kuulus mõis Dückeritele ja Bruiningkitele.
1850. aastal ostis mõisa Theodor Johann von Middendorff. Seal elas ja töötas ka tema poeg, tuntud looduseuurija ja akadeemik Alexander Theodor von Middendorff.
Hellenurme mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli ornitoloog Ernst von Middendorff.

Varia

1865–1866 oli Hellenurme mõisas koduõpetajaks Jakob Hurt.
Dihapnik

Dihapnik ehk molekulaarne hapnik (O₂) on hapniku kui lihtaine kõige levinum allotroopne vorm, milles molekul koosneb kahest aatomist.
Lähemalt on sellest juttu artiklis Hapnik
1996. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti - Soome 1996. aasta maavõistlus poksis toimus 8. septembril Kirkkonummel. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 8:4.
Helveskaal (kuni 48 kg): ? (Soome) - Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) - Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus
Kukk-kaal (kuni 54 kg): ? (Soome) - Jaan Beljajev (Eesti) tulemus on teadmata
Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) - Kristjan Enno (Eesti) tulemus on teadmata
Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) - Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) - Mika Tossavainen (Soome) 3 - 0
II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) - Andres Filatov (Eesti) tulemus on teadmata
I keskkaal (kuni 71 kg): ? (Soome) - Roman Aleksejev (Eesti) tulemus on teadmata
II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) - Sergei Petrunin (Eesti) tulemus on teadmata
Poolraskekaal (kuni 81 kg): Valeri Semiškur (Eesti) - Petri Hirvasniemi (Soome) 2 - 1
Raskekaal (kuni 91 kg): Sergei Razumovski (Eesti) - Jaakko Lundén (Soome) RSC 1
Üliraskekaal (üle 91 kg): Igor Šibalov (Eesti) - Soomel puudus selles kaalus esindaja ja Soomele arvestati loobumiskaotus
Solotnik

Solotnik on vana vene massiühik.
1 solotnik = 4,2657543 grammi.
Solotniku lühend on sol.
Solotnikku kasutati Venemaa Keisririigis hõbeda proovi väljendamisel (puhas hõbe ehk 1000 tuhandikku on 96 solotnikku).
1 lood = 3 solotnikku = 96 dooli
Purtsa järv

Purtsa järv (ka Purtsi järv) oli järv Saaremaal Purtsa soos endise Leisi ja Mustjala valla piiril.
Muistendi järgi sõitnud Pirit ja poeg kraamikoormaga Tõllustest Pamma ninale. Haeska soos tulnud vastu vanapagan ja nõudnud osa kraamist endale. Pirit vihastanud ja virutanud vanapaganale leivalabidaga. Seejärel heitnud poeg vanapagana Purtsa sohu, kus kukkumiskohta tekkinud Purtsa järv.
Tiina Kangro

Haridus

Lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise keele ja kirjanduse eriala ja 1991. aastal Tartu Ülikooli žurnalistika eriala.

Töö

1986–2001 Eesti Televisiooni haridusprogrammide toimetaja ja peatoimetaja, 1998–2001 ETV programmidirektor. 1999. aasta detsembris määras Ringhäälingunõukogu ta ametist tagandatud Toomas Lepa asemel ETV peadirektori kohusetäitjaks. Tiina Kangro oli ETV peadirektori kohusetäitja 2000. aasta juunini, mil ETV juhatuse esimeheks kinnitati Aare Urm. 2001. aastal asutas meediaharidusprogrammide tootmisega tegeleva ettevõtte OÜ Haridusmeedia. Aastatel 2002–2004 Tallinna Tehnikaülikooli avatud ülikooli juhataja. 2004. aastast Linnalehe peatoimetaja, 2011. aastast ka ajakirja Puutepunktid peatoimetaja. Eesti Televisiooni telesaate Puutepunkt produtsent.

Ajakirjanduslik ja ühiskondlik tegevus

Tiina Kangro on üle 20 aasta kajastanud ajakirjanikuna puuetega inimeste ja nende perekondade probleeme ning riigi sotsiaalpoliitikat puuetega inimeste suhtes, kuid käsitlenud ka keskkonnatemaatikat.
1993. aastal algatas ta Eesti Televisioonis saatesarja "Osoon" ning oli aastatel 1993–1998 selle toimetaja ja saatejuht. Dokumentaalfilmi "Roheline Kunda" (1998) produtsent.
Eesti Teadusajakirjanike Seltsi liige.
2013. aastal asutas ta omastehooldajaid ja hooldustöötajaid esindava Eesti Hooldajate Liidu, mille juhiks ta on.
2014. aastal kritiseeris teravalt  valitsuse kavandatud töövõimereformi.
2014. aasta detsembris teatas ta, et soovib kandideerida Riigikogusse parteituna IRLi nimekirjas. 2015. aasta märtsis toimunud Riigikogu valimistel ta ei osutunud valituks, kuid 16. detsembril 2016 seoses Juhan Partsi siirdumisega Euroopa Kontrollikoja liikmeks, sai Tiina Kangro asendusliikmena XIII Riigikogu liikmeks. 19. detsembril 2016 andis ta riigikogu liikme ametivande.
William Bardeen

William Allan Bardeen (sündinud 15. septembril 1941 Washingtonis Pennsylvanias) on ameerika füüsik, Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige.
Ta on kahekordse nobelisti John Bardeeni poeg. Ta on tuntud oma töödega osakestefüüsika alalt. Panuse eest häirituskvantkromodünaamikasse pälvis ta 1996. aastal Ameerika Füüsikaseltsi Sakuray auhinna.  
Bardeen lõpetas 1962. aastal Cornelli Ülikooli bakalaureusekraadiga. Sai 1968. aastal Minnesota Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsika alal. Seejärel töötas ta Stony Brooki ülikoolis, Institute for Advanced Studys ja Stanfordi Ülikoolis (kaasprofessorina). Aastatel 1975–2010 oli ta Illinoisi osariigis asuva Fermi Riikliku Osakestekiirendi Laboratooriumi töötaja (edutati seal teoreetilise füüsika osakonna juhatajaks). Vahepeal, 1993–1994, töötas ta kuni uurimisasutuse sulgemiseni Texase osariigis asuvas ülijuhtivas superpõrgutis.
Bardeeni vanem vend James Bardeen on samuti füüsik.
Metasomatoos

Metasomatoos on protsess, mille käigus muutub moonduva kivimi keemiline koostis.
Metasomatoosi põhjustavad peamiselt kivimeis ringlevad kuumad ning keemiliselt agressiivsed hüdrotermaalsed lahused ehk fluidid. Kui lihtne moone hõlmab vaid olemasoleva lähtekivimi ümberkristalliseerumist ilma selle koostist muutmata (näiteks liivakivi moondumine kvartsiidiks), siis metasomatoosi puhul asendatakse osa lähtekivimi materjalist uuega.
Näiteks basaldi moondumine amfiboliidiks on metasomaatiline moone.
Naeris

Morfoloogia

Juurvili on lapiku, ümarlapiku, ümara või pikliku kujuga. Koor on kollane või valge, ülemises osas võib mõnel sordil esineda ka violetjas varjund. Sisu on samuti kollane, mõnikord ka valge. 
Lehed on enamikul sortidel sulglõhised, mõnel sordil ka terved, helerohelised, mõlemalt poolt lühikarvalised. Naeri lehed on söödavad ja neil puudub vahakirme. 
Õisikuvarred on püstised ja hargnevad. Õied väikesed ja kuldkollased. Vili on kõder. Seemned on väikesed, ümmargused, pruunikad, sarnanevad kaalika seemnetega. 
Naerist aetaksegi sageli segi teise lähedase liigiga, kaalikaga, mille viljaliha on kollane. Naeris erineb kaalikast lehtede poolest, mis kinnituvad otse juure ülaossa.

Ajalugu

Metsnaeri lehti ja juuri söödi juba ammu enne põlluharimise algust. Naereid hakati esimest korda kasvatama umbes 4000 aastat tagasi Lähis-Idas. Vana-Kreekas ja Rooma riigis oli naeris tähtsaim köögiviljakultuur teravilja- ja viinamarjasortide kõrval ning sellest aretati mitu sorti.  
Naeris oli Eestis enne kartuli kasvatamise algust põhitoiduaine. Viimastel sajanditel on kartul naeri kõrvale tõrjunud ja ka kaalikas, mis arvatavasti on naeri ja kapsa ristand, on naerist ettepoole tõusnud.

Kasutamine

Naerist süüakse toorelt, keedetult ja küpsetatult. Naeris on maitsev suppides, raguudes, püreena või täidetult ja praetult. Naerist võib toorelt või keedetult lisada salatitesse. Lehed on maitsvad ja neid valmistatakse nagu spinatit.
Lewis (telesari)

"Lewis" on Briti kriminaalsari, "Inspektor Morse'i" (1987–1992) jätk.
Telesarja autoriks on Bill Anderson, see põhineb Colin Dexteri teostel. Sarja muusika kirjutas Barrington Pheloung. 
Sarja peategelast, peainspektor Robbie Lewist, kehastab Kevin Whately, tema abilist seersant James Hathawayd Laurence Fox.
Eestis näitas telesarja Eesti Televisioon.
Saajarahvas

Saajarahvas (ka sajarahvas või saunjarahvas) olid peiupoolsed pulmalised.
Saajarahvas eesotsas isamehe, peiupoiste ja peiuga sõitsid mõrsjakoju, kus tavaliselt värav oli suletud ja selle taga ootas vakarahvas. Järgnes sissesõiduloa kauplemine, luba saadi peale lunaraha maksmist. Toimus saajarahva vastuvõtt, laudakutsumine ja söömine. Kui vakarahvas oli mõrsja peitnud, järgnes otsimine. Sageli esines ka mõrsja mõistatamist, ebamõrsja esitlust jms. Õhtul järgnes saajasõidu teine pool, mõrsja lahkumine vanematekodust. 
Mõnel pool kutsuti saajarahvaks neid, kellel olid pulmas mingid ülesanded (Anseküla, Jämaja), noorpaari sugulased (Jämaja) või ka kõiki pulmalisi (Rannu).
Nõmme Erakool

Ajalugu

Kool alustas tööd 1990. aastal. Õppetöö toimus Nõmmel, Mai tänav 20 tagastamata eramus.
1994. aasta sügisel kolis tolleks ajaks juba 5-klassiline kool endisesse lasteaiahoonesse Idakaare tänaval. Maja oli seisnud aastaid tühjana, kuid muudeti AS-i Eesti Ehitus ja lapsevanemate abiga kahe kuuga elamis- ja töötamiskõlblikuks.
1999. aastal lõpetas põhikooliks sirgunud Nõmme Erakooli esimene lend, kokku 12 õpilast. Samal aastal ostis AS Eesti Ehitus kooli osaluse füüsilistelt isikutelt ning sai Nõmme Erakooli omanikuks.
2001. aastal lõpetas kooli kolmas lend. 
Et nõukogudeaegne lasteaia tüüphoone ei rahuldanud kooli õpilaste ja õpetajate vajadusi, siis otsiti ja leiti koolimaja rekonstrueerimiseks lahendus – Tallinna linn ja ehituskontsern EE Grupp (praegune Nordic Contractors AS) asutasid Nõmme Erahariduse Sihtasutuse, kellest sai asutamisotsusega 2. novembrist 2001 Nõmme Erakooli omanik. Sihtasutuse põhiülesandeks oli koolimaja rekonstrueerimine kaasaja tasemel.
2002. aasta juunis alustati Nõmme Erakooli hoone rekonstrueerimistöödega. Koolimaja esimene järk valmis sama aasta septembris, õppetöö jätkus katkestuseta. Ehitustööd lõppesid novembri alguses söökla ja spordisaali valmimisega.
Rekonstrueeritud koolimaja avas pidulikult Eesti President 26. novembril 2002.
Nõmme Erakool on võõrkeelte ja matemaatika kaldega kool. Koolis õpetatakse 1. klassist inglise keelt, 4. klassist vene keelt ja 6. klassist saksa keelt. Flöödimängu õpetatakse 1-5. klassini ja kitarrimängu 7-9. klassini. Direktor Lidia Kõlar õpetab ka inglise keelt.

Comenius

Nõmme Erakool osales rahvusvahelises koolide projektis 2012-2014. Projekti toetaja oli Euroopa Liidu haridus- ja teaduskoostöö arendaja Eestis SA Archimedes.
Projekt oli suunatud 5.-7. klassi õpilastele, pealkirjaks on "Hea haridus võrdub hea töö" (A good education equals a good job).Meie partnerid olid koolid viiest Euroopa linnast: Esterwegen Saksamaal, Zarnow Poolas, Pescara Itaalias, Sivas Türgis, Vratsa Bulgaarias. Projekt kestis kokku kaks õppeaastat.
Projekti käigus tegeleti erinevate eakohaste ülesannetega mitmetes koolitundides. Näiteks uuriti võõrkeelte tähtsust töökoha saamisel, uuriti erinevaid ameteid, kujundati teemakohaseid postreid ja voldikuid jpm. Otsiti teemakohaseid aforisme, laule jmt. Projekt oli mitmeid õppeaineid liitev ehk aineteülene. Tegevused sobisid hästi geograafia, kunsti, muusika, keelte, ajaloo ja klassijuhataja tundi.
Projekti koduleht koondab kogu kahe aasta jooksul tehtud töö ja visiitidel toimunu. Kodulehe aadress onhttp://www.agoodeducationequalsagoodjob.com/
Raudbetoon

Raudbetoon on komposiitne ehitusmaterjal, mis koosneb betoonist ja (teras-)sarrusest.
Sarruse terasprofiilid paigutatakse betooni sisse. Need võtavad vastu tõmbe- ja nihkejõude, mida betoon ise ei suuda vastu võtta, sest see töötab survele.
Hamm

Ajalugu

Hamm on asutatud 1226. aastal. 1350. aastal jäi pärast katkuepideemiat ellu vaid 7 perekonda.
Teises maailmasõjas hävis pommitamiste tagajärjel 60% linnast.
Tädi Anni Juures

Tädi Anni Juures oli kohvik Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis aadressil Vabaduse puiestee 61 / Valdeku tänav 66. Kohviku lähedal oli Nõmme Linnaosa Valitsuse hoone. Toitlustusasutust haldas firma Benitrade OÜ. 
Kahekorruseline aiaga elamu kuulus enne Teist maailmasõda Eesti poliitikule ja diplomaadile Heinrich Lareteile. Siin möödusid ka pianisti ja kirjaniku Käbi Laretei kooliaastad . 
1999. aastal avatud kohvik on tuntud Eesti Televisiooni draamasarja "Õnne 13" võttekohana (Morna kohvik).
Kohviku kõrval Vabaduse puiesteel asub Valdeku bussipeatus, kus peatuvad Tallinna bussiliinid 14 (Vana-Pääsküla – Viru keskus), 18 (Laagri – Viru keskus) ja 33 (Männiku-Kopli). 33. liini bussid peatuvad ka Valdeku tänava Valdeku bussipeatuses.
Natalia Khoudgarian

Natalia Khoudgarian (sündinud 1973 Moskvas) on armeenia päritolu Kanada maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1996). 
Khoudgarian on neljakordne Kanada naiste malemeister (2006, 2007, 2011, 2012). Ta kvalifitseerus FIDE tsooniturniiri võiduga kolmel korral naiste maailmameistrivõistluste turniirile (2006, 2008, 2012). 2006. aastal Jekaterinburgis sai ta turniiritabelis 61. asetuse. Kaotas seal avaringis Aleksandra Kostenjukile. Septembris 2008 Naltšikis toimunud MM-i turniirist keeldus ta poliitilistel põhjustel osalemast (nagu ka USA maletaja Irina Krush). 2012. aastal MM-i turniiril  Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis Zhao Xuele ja 32 parema hulka ei pääsenud.
Ta mängis Kanada naiskonna koosseisus viiel naiste maleolümpial (1996, 2006, 2008, 2012, 2014).
Nikolai kvartal

Nikolai kvartal (saksa Nikolaiviertel) on Berliini vanim asum. See asub Mitte rajoonis, viieminutise jalutuskäigu kaugusel Alexanderplatzist.
Kvartali olulisemad vaatamisväärsused on Berliini vanim kirik Nikolai kirik (Nikolaikirche) ja Ephraimi palee (Ephraim-Palais).
Kristian Pikner

Kristian Pikner (sündinud 28. novembril 1991) on eesti harrastusfotograaf.
Pikner on oma fotoloomingu eest tunnustust pälvinud seitsmendal ja kaheksandal HELP looduspildikogumisel Vikipeedias, kus ta valiti mõlemal korral parimaks pildilisajaks. Ühtlasi valiti ta 2017. aastal esimeseks eestikeelse Vikipeedia aasta fotograafiks.

Haridus ja töökäik

Pikner lõpetas 2013. aastal Pärnumaa Kutsehariduskeskuse ehituspuusepa ja palkmajaehitaja kutsega.
Ta saavutas teise koha Pärnumaa kutsehariduskeskuse kaheliikmelise võistkonna koosseisus 2012. aasta aprillis Pärnus toimunud üleriigilistel ehituspuuseppade kutsemeistrivõistlustel. Võistlustöö ülesandeks oli lastemaja puitsõrestiku valmistamine. Esikolmikusse pääsemine tagas talle ehituspuusepa I kvalifikatsiooni, mis tähendas, et kutsehariduskeskuse lõpetamisel 2013. aastal ei pidanud ta enam kutseeksamit sooritama.  
Pikner igapäevane töö on seotud puittoodete (trepid, aknad, mööbel) valmistamisega.

Fotograafia

Pikner on pildile jäädvustanud loodust (loomi, taimi, putukaid, loodusnähtusi), linnavaateid ja üksikobjekte ning kasutab selleks mh droonifotograafia vahendeid. Eriti tugevalt paelub teda virmaliste pildistamine. Ta on kogu oma elu elanud Varbla külas Eesti läänerannikul, kooli ajal ka Pärnus. Seepärast on ta peamiselt pildistanud Varbla vallas ning Pärnumaal.
Grammene raudteesild

Grammene raudteesild (prantsuse Pont Vierendeel de Grammene) on raudteesild üle Leie jõe Grammene külas Deinze vallas Ida-Flandrias. See on tarinduselt Vierendeeli sild.
Sild on üheavaline ja tehtud terasest. Sillafermi kokkupanekul on kasutatud neetühendust.
Sild ehitati 1922. aastal.

Taastamine ja rekonstrueerimine

Teises maailmasõjas sai sild kahel korral kannatada. Mõlemal korral sild taastati.
1990. aastate algul plaaniti sild asendada, kuid avaliku arvamuse vastuseisu tõttu sellest loobuti.
Sild rekonstrueeriti 1994. ja 2014.aastal.
Susu keel

Struktuur

Susu keeles on 28 häälikut, millest 7 on täishäälikud.
Kui sõnas on ühend kh, siis seda hääldatakse kurgunibu väristades (nii nagu prantslased hääldavad r-i näiteks sõnas "France").
Selles keeles grammatilised sood puuduvad. Eitust väljendatakse abisõnaga.
Susu keeles esineb sõnajärg SOV (subjekt, objekt, verb).

Keelenäide

Kõik inimesed on sündinud vabade ning võrdsetena. Neid on õnnistatud mõistuse ja südametunnistusega ning nad peavad käituma üksteisega vennalikult.
Jürgen Zopp

Karjäär ja turniirid

2011. aasta veebruaris jõudis Zopp (ATP 211) Bergamos toimuval ATP Challengeri sarja tenniseturniiril poolfinaali. Avaringis alistas ta teisena asetatud slovaki Karol Becki (ATP 87) tulemusega 6:2, 7:6. Teises ringis alistas Zopp serblase Ilija Bozoljaci (ATP 138) 7:6, 6:2. Kaheksa parema hulgas oli Zopp 6:2, 6:2 parem belglasest Olivier Rochusest (ATP 114). Poolfinaalis kaotas Luksemburgi tennisistile Gilles Müllerile (ATP 91) 4:6, 6:7. Turniirilt kogutud punktidega tõusis ta ATP edetabelis esimest korda 200 parema sekka. 2011. aastal võitis Zopp kolmandat aastat järjest ITF turniiri Merko Open Tallinnas.
2011. aasta oktoobris jõudis Zopp esmakordselt oma karjääri jooksul ATP põhiturniirile. Stockholmis peetud 531 000 USA dollari suuruse auhinnafondiga ATP turniiril alistas ta kvalifikatsiooni otsustavas ringis 7:6 (4), 6:2 Colombia tennisisti Alejandro Falla (ATP 85.). Põhiturniiri avaringis jäi ta alla Austraaliat esindanud Bernard Tomicile (ATP 44.) 6:7 (5), 6:4, 0:6.
2012. aasta Austraalia lahtistel tennisemeistrivõistlustel pääses Jürgen Zopp esmakordselt suure slämmi põhiturniirile. Kvalifikatsiooniturniiri avaringis võitis ta tulemusega 2:6, 7:5, 9:7 Uladzimir Ignatikust (ATP 205.). Kvalifikatsiooni teises ringis alistas ta prantslase Mathieu Rodriguesi 6:7, 6:3, 11:9 ja 3. ringis ameeriklase Tim Smyczeki (ATP 274) 6:2, 5:7, 6:3.
Põhiturniiri avaringis kaotas ta austraallasele James Duckworthile (ATP 251) 3:6, 4:6, 4:6.
Aasta mereharija

Aasta mereharija on aunimetus, mida aastast 2011 annavad igal aastal ühiselt Eesti Laevajuhtide Liit, Eesti Laevamehaanikute Liit, Eesti Laevaomanike Liit, Eesti Kaptenite Klubi, Eesti Meremeeste Liit ja Eesti Meremeeste Sõltumatu Ametiühing. Aunimetuse saaja kuulutatakse välja IMO meremehe päeval 25. juunil.
Punajalg-tilder

Punajalg-tilder (Tringa totanus) on kurvitslaste sugukonda tildri perekonda kuuluv lind.
Punajalg-tildri rahvapärased nimetused on rohutüll, tüllütt, tilt, tauss, tillutaja, tillutis, küllik, tilltöök ja tillu.

Levila

Punajalg-tilder on levinud Euraasias. Ta pesitseb põhja suunas Peterburini, lõuna suunas Himaalaja eelmäestikeni ja ida suunas Tatari väinani. Üksnes Balkani poolsaarel ta ei pesitse. Armeenias kohtab teda enam kui 3 km, aga Pamiiris kuni 4 km kõrgusel. Ta talvitub Aafrikas ja Lõuna-Aasias, aga osalt Briti saartel ja Itaalias.
Eestis on ta rannikul harilik, sisemaal aga väikesearvuline haudelind. Eestis pesitseb umbes 6000 paari, kusjuures asustustihedus on kõige suurem Läänemaal ja Saaremaal. Ta saabub Eestisse aprillis, aga kevadine läbiränne kestab mai lõpuni. Eestist lahkub ta augusti lõpus või septembri alguses.

Välimus

Rahvapärastest nimetustest hoolimata on punajalg-tilder keskmisest suurem kurvitsaline. Ta kaalub 100–140 g ja tema tiib on keskmiselt 15–16 cm pikk.
Tema sulestik on üldiselt helepruun valge tagaseljaga. Tiiva tagaserval on valge vööt, mis on lennul hästi nähtav. Saba on samuti hele ja sellel on mõned tumedad ristitriibud. Kaelal ja pugul on valgel taustal hallid nooljad laigud, mida ülalpool on palju, aga allpool järjest vähem ja keha alapool on täiesti valge.
Tema nokk on peenike, sirge ja punane. Jalad on oranžikaspunased, samuti pikad ja peenikesed ning nende järgi on lind nimetusegi saanud. Pikad jalad ja pikk nokk võimaldavad linnul sügavamast veest toitu otsida.

Eluviis ja pesitsemine

Punajalg-tilder eelistab elupaigana rannaniite. Sisemaal elab ta lagedates niisketes kohtades. Väga oluline on tema jaoks elupaiga valikul rohu kõrgus: tilder peab rohu sisse saama end ära peita.
Kõik isendid ei pesitse. Need lendavad lõunamaalt küll kohale, aga hulguvad suvi otsa niisama ringi. Elupaik on sellistel samasugune kui pesitsevatel paaridel.
Ta toitub selgrootutest. Neid otsib ta mudast.
Pesa ehitab ta rohu sisse. Pesaks on tavaline lohk maapinnas, mis on vooderdatud kõrtega.
Punajalg-tildri täiskurnasid leidub mais, aga järelkurnasid juuni lõpuni. Täiskurnas on 4 muna. Munal on kollasel põhjal kastanpruunid laigud. Mõlemad vanemad hauvad ja hoolitsevad poegade eest võrdselt. Pojad lennuvõimestuvad alates juuni lõpust.
Punajalg-tildri looduslikud vaenlased on peamiselt kullilised ja kärplased.
Punajalg-tilder kuulub looduskaitsealuste liikide III kategooriasse. Kõige rohkem ohustavad teda elupaikde hävimine ja saastumine.