Lili Milani

Lili Azin Milani (sündinud 27. novembril 1981) on Rootsis sündinud pärsia juurtega Eesti geeniteadlane.
Ta töötab Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramus juhtivteadurina ja personaalmeditsiini suuna juhina. Milani on omandanud bakalaureusekraadi Tartu Ülikoolis geenitehnoloogia erialal ning doktorikraadi kaitses ta Uppsala Ülikoolis Rootsis. Tema peamisteks uurimisaladeks on farmakogeneetika ja epigeneetika. Milani on avaldanud üle 80 teadusartikli, mis on ilmunud ajakirjades Nature, Science, Nature Genetics, Genome Biology, Nucleic Acids Research jpt. Teda on tsiteeritud üle 8000 korra.
2015. aastal tunnustas Eesti Vabariigi President Lili Milanit noore teadlase preemiaga. Ta on üks Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeid.

Hariduskäik

Lili Milani sündis 1981. aastal Stockholmi lähistel ühes väikelinnas. Milani vanemad on pärit Iraanist ning Rootsi asusid nad elama 1970ndate alguses. Tema ema on arhitekt ja isa on füüsik. Lili Milanil on ka vanem vend Vesal Vojdani. Pere kodune keel oli pärsia keel, aga kuna pikema aja oma lapsepõlvest veetsid lapsed Rootsis, siis koolis omandasid Lili ja ta vend ka rootsi keele.
1994. aastal kolis pere Eestisse elama, kui Lili isa, kes õpetas Kesk-Rootsis ülikoolis, kutsuti aastaks Tallinna Tehnikaülikooli külalislektoriks. Lili oli siis 13-aastane, kui kolis Eestisse ja asus õppima Tallinna Inglise Kolledži 7. klassi. Algselt aastasest Eestisse jäämisest kujunes aga hoopis pikem lähetus. Selle tulemusena lõpetas Lili gümnaasiumi Eestis ja asus edasi õppima Tartu Ülikooli geenitehnoloogiat. Milani on ise kirjeldanud, et erialavalikus sai määravaks üks gümnaasiumiaegne bioloogiatund, kus ta luges professor Andres Metspalu artiklit tulevikumeditsiinist ja geneetikast.
Bakalaureuseõppe viimasel aastal õppis Lili vahetusüliõpilasena Uppsala ülikoolis, kus ta sai tegeleda mutatsioonide analüüsimise ja vähi uurimisega. 2009. aastal kaitses Lili oma doktorikraadi molekulaarmeditsiini erialal, kus ta uuris geeniekspressiooni vähirakkudes. 2010. aastal kutsus professor Andres Metspalu Milani Eesti Geenivaramusse, kus ta tegi oma järeldoktori.

Karjäär

Lili Milani on juhtinud Eesti Geenivaramus genotüüpimise ja sekveneerimise tuumiklaborit (2011 – aprill 2017). 2012. aastal täitis Milani Eesti Geenivaramu direktori kohusetäitja töökohustusi (september–november 2012). Nüüd töötab Milani juhtivteadurina Eesti Geenivaramus.
Milani on juhendanud magistri- ja doktoriväitekirju. Tema juhendamisel on magistrikraadi omandanud Silva Kasela, Mari-Liis Reim, Liina Pappa, Epp Kaleviste, Kelli Grand, Hanna Rein, Marili Palover ning doktorikraadi Silva Kasela, Riin Tamm ja Kaie Lokk.

Käimasolevad projektid

"Oomiksi põhised meetodid terviseuuringutes: integreeritud lähenemine haiguste tekkeprotsesside mõistmiseks ja prognoosimiseks (1.01.2014-31.12.2019)"
Projekt on jaotatud viieks uurimisteemaks, mis on jaotatud 23 teaduri ja 5 WP vahel. Kasutades varasemaid teadmisi oomiksiga (transkriptoomika, epigenoomika, metaboloomika, keskkonna ja elustiili faktorid) kogutud infost, püütakse läheneda terviseprobleemidele uue nurga alt. Uurimisteemade hulka kuuluvad näiteks haruldaste geneetiliste variantide mõju Eesti populatsioonis, epigeneetiline varieeruvus ning selle kasutamine haiguste varajaseks mitteinvasiivseks kindlakstegemiseks jne. Saadud teadmisi rakendatakse personaalmeditsiini arendamises.
"Genoomika ja Siirdemeditsiini Tippkeskus (1.01.2016−1.03.2023)"
Eesmärgiks on luua tippkeskus, kus suudetakse tõlgendada haiguste molekulaarseid mehhanisme, kasutades hiliseimaid teadusavastusi. Mõistes haiguste molekulaar- ja rakubioloogilisi protsesse, on tulevikus selle projekti tulemusena võimalik leida uusi biomarkereid, mida oleks võimalik kasutada personaalmeditsiinis.

Isiklikku

Lili Milani on abielus Frederik Milaniga, kes kaitses doktorikraadi 2015. aastal Tartu Ülikoolis informaatikas. Ta töötab tarkvaratehnika õppetoolis infosüsteemide lektorina. Peres kasvab kaks last: Adrian ja Leona.
Lili Milani räägib viit keelt: rootsi, inglise, eesti, farsi ja prantsuse keelt. Ta on bahá’í usku. 2016. aastal võitis Lili Milani Vikerraadio emakeelepäeva e-etteütluse muu emakeelega inimeste kategoorias.