google/wiki40b huggingface dataset:
Vilkija

Ajalugu

Vilkijat on ürikutes mainitud 1364. aastal (Wilkenbethe). Aastal 1450 avati seal tollipunkt (vanim teadaolev Leedu tollipunkt Nemunase jõel).  Aastail 1529–1567 oli Vilkija linnaõiguseta linnade nimestikus. Aastal 1549 sai sealse mõisa omanikuks Barbara Radziwiłł. 1792 sai linnaõigused, ent Venemaa administratsioon neid õiguseid ei kinnitanud ja Vilkija jäi Kovno kubermangu kuuluvaks aleviks. Tsaariajal olid alevi kohta vene keeles kasutusel nimekujud Вилькiя ja Вильки.Вилькiя. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 1 (Аа — Гямъ-маликъ). СПб, 1862, 458 lk.)
Aastal 1919 avati Vilkijas esimene kool. Aastal 1941 hukati seal 800 Vilkija ja selle ümbruskonna juuti. Vilkijast sai taas linn aastal 1950. Nõukogude ajal oli Vilkija kohaliku sovhoosi keskasula.
Palanga mõis

Palanga mõis (Palangos dvaras) on endine mõis Leedus Palangas.
Palanga mõis tekkis aastal 1824, mil Palanga ja selle ümbruse maad ostis Michal Tyszkiewicz. Mõisakompleksi hakkas rajama tema poeg Józef Tyszkiewicz. Palanga mõis kuulus üksnes Tyszkiewiczite suguvõsale, jäädes nende valdusesse võõrandamiseni 1941 aastal.
Mõisakompleksi kuuluvad lisaks peahoonele veel suur park, kabel Birutė mäel (künkal, kus olevat elanud suurvürst Kęstutise abikaasa Birutė), valvurimaja ja koopia Lourdes grotist.
Peahoone ehitati aastail 1897–1902. Hoone arhitektiks on Franz Heinrich Schwechten. Aastast 1963 asub hoones Palanga Merevaigumuuseum. Peahoone ees seisab Vilkėnase mõisast pärinev skulptuur "Rebekka".
Pargi kujundas prantsuse maastikuarhitekt Édouard André koos poja Rene Eduard Andre ja belglase Buyssen de Couloniga. Seda hakati kujundama aastal 1897. Sinna istutati Leedu ajaloolaste hinnangul 500 liiki erinevatest botaanikaaedadest toodud puid ja põõsaid, park nimetati Birutė pargiks. Park on vabakujundusega, seda ehivad purskkaev, lillepeenrad ja rosaariumid. Pargi pindala on ligikaudu 100 hektarit, seal paikneb 7 skulptuuri. Tänapäeval asub pargis Palanga botaanikaaed.
Mõisakompleksi vanim hoone on kabel Birutė mäel. Kabel püstitati aastal 1869, see on pühendatud pühale Jürile.
Laine Kunnberg-Bortnikov

Haridus

Bakalaureuse kraad õigusteaduses. Töötanud eelkõige personalitöö vallas.

Kunst

Harrastuskunstniku huvideks on maalimine, joonistamine, keraamika. Lapsepõlves rahuldanud kunstitegemise kire koolide kunstiringides, osalenud mitmel riiklikul laste kunstitööde näitusel, mis tõi ühel korral kaasa II auhinnalise koha.
1990–1992 õppinud Tartu Riikliku Kunstimuuseumi Kujutava Kunsti kursusel, kus õppinud isetegevusliku kunstnikuna kujutava kunsti põhitõdesid, joonistamist, akvarelli, õlimaali, kirjaõpetust ja plakatikujundust. Teoorias täiendanud oma teadmisi plastilises anatoomias, perspektiiviõpetuses, maalitehnoloogias, õppinud kunstiajalugu ja muud. Läbinud väiksemaid maali-, joonistamis- ja muude kunstikursuste mooduleid.
Saaremaa Savistuudio (keraamika) asutajaliige. Alates 2005 Saaremaa Kunstiklubi liige, 2012 klubi president. Saaremaa kunstielus aktiivsemalt tegutsenud alates 2007. Osa võtnud mitmetest maalilaagrititest Eestis ja Lätis.

Näitused

28. aprillil 2007 – “Lilled sünnipäevaks”, akrüül Kuresaare Kunstistuudios. Sama näituse tööd on üleval olnud mitme organisatsiooni ruumides, sh Saare Maavalitsuses.
Kurna–Tuhala tee

Kurna–Tuhala (riiklik registreerimisnumber 11115) on kõrvalmaantee Kiili ja Kose vallas. Tee pikkus on 20,7 km.
Tee saab alguse Tallinn–Rapla–Türi maantee 6. kilomeetril Kangru külas (Kiili vald). Tee läbib Kangru, Vaela, Sausti, Lähtse, Metsanurga, Nabala, Sõgula, Sõmeru, Tammiku ja Tuhala küla ning Kiili aleviku. Tee lõpeb Vaida–Urge tee 12. kilomeetril Tuhala külas (Kose vald). Tee ületab kaks silda (Oorna sild üle Oorna oja tee 14. kilomeetril ja Angerja sild üle Angerja oja tee 16. kilomeetril) ja 18 truupi. Bussipeatusi jääb teele 11: Nabala tee, Kangro, Ööbiku, Kurna tee, Vaela, Sausti tee, Kiili, Andrese, Lähtse, Paali ja Nabala.
Kuni 12,3. kilomeetrini on tee mustkattega, edasi kulgeb kruusatee. Tee on klassita. Kuni Tallinna ringteeni on liiklussagedus üle 6000 auto ööpäevas, edasi kuni Sausti–Kiili teeni on liiklussagedus 3000–6000 autot ööpäevas, edasi kuni Tõdva–Nabala teeni on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi tee lõpuni on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas. Kuni Tallinna ringteeni on kiiruspiirang 60 km/h, edasi kuni 4. kilomeetrini on kiiruspiirang 50 km/h, edasi kuni Kiili alevikuni on kiiruspiirang 70 km/h. Kiili alevikus on kiiruspiirangud 40 ja 50 km/h. Edasi kuni 9,3. kilomeetrini on kiiruspiirang 50 km/h, sealt edasi kuni 18,2. kilomeetrini on kiiruspiirang 70 km/h. Kiili alevikus on 0,9 km teed valgustatud.
Teega ristub 4. kilomeetril Tallinna ringtee, 7. kilomeetril Sausti–Kiili tee, 9. kilomeetril Lähtse–Paekna tee ja 13. kilomeetril Tõdva–Nabala tee.
Pisarasüsteem

Pisarasüsteem ehk pisaraaparaat ehk pisaraelundkond (ladina keeles apparatus lacrimalis) on paljude loomade silma abielund, süsteem, mis koosneb pisaranäärmetest ja pisarateedest. 
Pisaraaparaadi areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Pisaraelundkonna funktsiooniks on pisaravedeliku tootmine ja ninaõõnde toimetamine. 
Pisarad niisutavad silmamuna ja aitavad eemaldada konjuktiivkotti sattunud tolmu, võõrkehi, mikroobe.
Võrukeste lipp

Võrukeste lipp või ka võru (võro) lipp on lipp, mis on mõeldud sümboliks võru keelele, selle kõnelejaile ja nende maale – vanale Võrumaale, mis on võru keele- ja kultuuriala. Valge kaheksakannaga roheline lipp valiti lipukonkursi paljude kavandite hulgast võrukeste lipuks 2013. aastal.

Tähendus

Võrukeste lipul on kujutatud valge kaheksakand tumerohelisel taustal. Seda märki on näha rahvarõivastel, kinda- ja vöökirjades ja muial. Usutakse, et märk kaitseb halva eest ja toob õnne.
Kaheksakanna kaheksa nurka tähendavad vana Võrumaa kaheksat kihelkonda (Urvaste, Kanepi, Põlva, Räpina, Vastseliina, Rõuge, Hargla, Karula).
Roheline värv tähendab vana Võrumaa rohelist metsa ja võrukeste loodusega koos elamist. Valge värv tähendab võrukese puhast ja ausat hinge. Valge on ka rahvarõiva särgi värv.

Ajalugu

Vajadus võrukeste oma lipu järele tekkis koos võru keele ja kultuuri liikumisega, mis algas suurema hooga 1980ndate lõpus. Suurem nõudmine võru lipu järele tekkis võru keele tähistamiseks Interneti keelevalikutes ja võrukeelsetel suurematel ettevõtmistel, nagu Kaika suveülikool ja Uma Pido.
Kuniks polnud ametlikku võru lippu, pakuti välja kavandeid, millest üht esimest, 2004. aastal loodud kavandit – kolla-sinine ring sini-rohelisel taustal – hakati ka juba mitmel veebilehel kasutama.
Püha kirik

Püha Jakobi kirik (ka Püha kirik, ka Pihtla kirik) on kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Püha külas.
Kirik kuulub Saaremaa vanimate ehitiste hulka ja on ehitatud kindluskirikuks.
Kirikut kasutab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Püha Jakobi kogudus.
Kärim Mäsimov

Kärim Kažõmkanulõ Mäsimov (kasahhi keeles Кәрім Қажымқанұлы Мәсімов; sündinud 1965 Tselinogradis, tänapäeval Astana) on Kasahstani majandustegelane ja poliitik, 10. jaanuarist 2007 24. septembrini 2012 ja alates 2. aprillist 2014 kuni 8. septembrini 2016 oli ta Kasahstani peaminister. 8. septembrist 2016 on ta Kasahstani Vabariigi rahvusliku julgeoleku komitee esimees.
Mäsimov lõpetas 1982 Alma-Atas Vabariikliku Füüsika-Matemaatika Internaatkooli. Ta õppis Lumumba-nimelises Rahvaste sõpruse ülikoolis ning lõpetas Pekingi keeleinstituudi, Uhhanski juriidilise ülikooli ja Kasahhi Majandusülikooli. Ta on majandusdoktor ning valdab lisaks kasahhi keelele araabia, hiina, inglise ja vene keelt.
1991 sai ta Kasahstani tööministeeriumi osakonnajuhatajaks. 1992–1995 töötas ta Kasahstani äristruktuurides Hiinas ja Hongkongis. 1995–1996 oli ta Alma-Ata Kaubandus-Rahanduspanga juhatuse esimees, 1996–1997 panga Turanbank juhatuse esimehe kohusetäitja ja 1997–2000 Kasahstani rahva hoiukassa juhatuse esimees.
2000–2001 oli ta Kasahstani transpordi- ja sideminister, 2001–2003 asepeaminister, 2003–2006 peaministri abi ja 2006–2007 taas peaministri asetäitja, ühtlasi alates 2006. aasta oktoobrist majandus- ja eelarveminister.
10. jaanuaril 2007 sai ta Kasahstani peaministriks. Ta kinnitati ametisse ülekaalukalt: tema poolt hääletas parlamendi ülemkoja Senati 39 liikmest 37 ja alamkoja Mažilisi 77 liikmest 66. Endisest peaministrist Danijal Ahmetovist sai kaitseminister.
Mäsimov on Venemaa rahvaste sõpruse ülikooli audoktor. Ta pälvis 2004 Kurmeti ordeni, 2010 Nazarbajevi ordeni ja samal aastal Araabia Ühendemiraatide Föderatsiooni ordeni.
Mäsimov on Kasahstani taipoksi föderatsiooni president.
Ta on abielus, tal on 3 last.
Eukleidese teoreem

Teoreemi selgituseks

Tähistame täisnurkse kolmnurga kaatetid tähtedega a ja b ning hüpotenuusi tähega c. Hüpotenuusi aluseks võttes tõmbame kolmnurgale kõrguse. Kõrgusest ühele poole jääb nüüd kaateti a projektsioon mille tähistame a'. Kõrgusest teisele poole jääb kaateti b projektsioon, mille tähiseks võtame b'. Kehtivad seosed a²=ca' ; b²=cb'.
Lembit Koik

Sportlase ja sporditegelasena

Sportlasena  harrastas ta eeskätt veepalli; Dünamo meeskonnas tuli ta kolmel korral Eesti NSV meistriks. Harrastas ka teisi võistkondlikke mänge. 
Hiljem tegutses ta spordiajakirjanikuna ja -ajaloolasena ning veepallikohtunikuna. 
Ta oli VEKSA ühingu spordisektsiooni esimees ja Eesti Ajakirjanike Liidu spordiajakirjanike sektsiooni aseesimees ning Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse esimees.

Poliitiline tegevus

Ta  osales 1988. aasta 13. aprilli telesaates "Mõtleme veel", kus toodi üldsuse ette kava algatada Rahvarinne Perestroika toetuseks. Samast päevast oli ta tegev rahvarinde algatusrühmas ja -keskuses, mille staap asus Tallinnas Mainoris. Nii eesti- kui ka venekeelse Rahvarinde Teataja esimesed numbrid valmisid 1988. aastal ajakirja Nõukogude Õigus toimetuses. 
Ta oli aastail 1991–1992 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe Arnold Rüütli nõunik.

Seotus KGB-ga

Arhiiviandmetel värvati Lembit Koik 1955. aastal Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee agendiks varjunimega "A. Siil",  Lembit Koik ise ütleb, et ta oli fiktiivne agent, kes pandi nimekirja tagaselja, ja tegelikult ta agendina ei tegutsenud.
Lesbi

Mõiste

Sõna "lesbi" tuleneb Lesbose saare nimest Kreekas, kus elas antiikaja poetess Sappho, kelle paljud luuletused olid pühendatud naistevahelisele armastusele.

Sümbolid

Lesbidel on oma lipp, seda kutsutakse Huulepulga lipuks. Lipp koosneb kuuest erinevast roosakast toonist ja keskel asetsev seitsmes värv on valge. Lipp on välja mõeldud just nendele lesbidele, kes on naiselikud lesbid ja soovivad enda sättumust näidata naiselikumast küljest.
Farallon de Medinilla

Farallon de Medinilla on Põhja-Mariaanidele kuuluv asustamata saar Mikroneesias, üks Mariaanidest.
Saare geograafilised koordinaadid on 16° 1′ 2″ N, 146° 3′ 31″ E.
Saare pindala on 84 ha. Saar on künklik, kõrgus kuni 81 m.
Analüütiline psühholoogia

Analüütiline psühholoogia on psühholoogia (süvapsühholoogia) koolkond, mis põhineb Carl Gustav Jungi ideedel. Analüütiline psühholoogia erineb Sigmund Freudi psühhoanalüüsist, kuid neil on ka sarnasusi.
Analüütiline psühholoogia ei pööra neurooside arengus nii palju tähelepanu seksuaalsusele kui Sigmund Freudi psühhoanalüüs, vaid pöörab patsiendi seisundi mõistmiseks peamist tähelepanu tema probleemsele vahetule konfliktile.
Analüütilise psühholoogia järgi koosneb inimese alateadvus isiku enda alateadvusest ja tema eellaste alateadvustest (kollektiivne alateadvus).
Analüütiline psühholoogia jaotab inimesed Jungi arvamuse järgi introvertideks ja ekstravertideks.

Analüütilise psühholoogia areng

Analüütilise psühholoogia kujunemine oli seotud Jungi lahkulöömisega Freudi psühhoanalüüsist 1913. aastal. Jung leidis, et alateadvuse kui inimese psüühika aluse mõistmiseks ei piisa tungide teooriast.
Analüütilise psühholoogia kesksed mõisted töötas Jung välja aastatel 1911–1924. Töötades patsientidega, kes kannatasid elu eesmärgi ja elu mõtte puudumise all, kasutas ta unenägude tõlgendamist ja sümbolite loomist stimuleerivaid loovtehnikaid, sealhulgas maalimist, tantsimist ja visualiseerimist, mille tulemuseks oli iseendaks saamine, mida Jung hakkas nimetama individuatsiooniks. Jung eristas isiklikku alateadvust, mis sisaldab väljatõrjutud ainest ja emotsionaalselt laetud komplekse, ning kaasasündinud üldinimlikku kollektiivset alateadvust, mis sisaldab arhetüüpe. Jung võttis kasutusele persona (sotsiaalne mask), varju (mina väljatõrjutud aspektid), animuse ja anima (vastassoo kujundid) ning ise (isiksuse kese) mõiste. Samuti töötas ta välja isiksuse tüpoloogia, eristades põhihoiaku poolest ekstraverte ja introverte ning liigitades inimesi selle järgi, millist psüühilist funktsiooni nad kõige rohkem kasutavad.
Saskatooni Eesti Selts

Saskatooni Eesti Selts (inglise keeles Saskatoon Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Saskatchewani provintsis Saskatoonis. Seltsi esimees on Rein Lepnurm.
Alvitas

Ajalugu

Aastal 1561  rajati Paširvintysi mõis, mis kuulus Bona Sforzale. Selle juures asunud Alvitase küla mainitakse esmakordselt aastal 1590. Aastal 1815 ehitati sinna esimene kirik. Kuni XVII sajandini kandis küla nime Paširvintys, seejärel hakkas see kandma Järvelt saadud nime. Järv omakorda sai oma nime Paširvintysi mõisa varasemate omanike, sakslastest Halwittide järgi.
Aastal 1650 sai Alvitas alevi staatuse. Aastal 1685 avati seal kihelkonnakool. Aastal 1688 sai alev omale turuplatsi, ka kinnitati sealsed kauplemisprivileegid. XVIII sajandi teisel poolel rajas Antoni Tyzenhaus sinna Alvitase mõisa. XIX sajandil rajati mõisa juurde tellistest viinavabriku hoone, mille omanikuks oli osaliselt ka kohalik põllumeeste selts. Esimese maailmasõja ajal põles vabrik maha. 
Aastal 1918 vabrik taastati. Aastail 1918-1920 püstitati järve kaldale kabel, mälestamaks Leedu Vabadussõda|Vabadussõjas langenuid. Sinna maeti ka sõjas hukkunud 15 Alvitase vabatahtlikku. Aastal 1930 rajati Alvitasesse ka meierei. Teise maailmasõja ajal põles maha Alvitase koolimaja, kus oli õppinud Salomėja Nėris. Hävis ka Alvitase kirik, nii et sõjajärgsetel aastatel täitis kiriku funktsioone kirikuaias asunud Gauronskiste suguvõsa hauakabel-mausoleum. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi halduskeskus.
Aastal 2001 oli külas 501 elanikku.
Loránd Eötvösi Ülikool

Loránd Eötvösi ülikool (ungari Eötvös Loránd Tudományegyetem, ELTE; varasemate nimedega Kuninglik Pesti Ülikool; Budapesti Ülikool ja Péter Pázmány Ülikool) on ülikool Budapestis.
Ülikoolis õpib 30 000 tudengit.
Lasva vald

Külad

Lasva vallas oli 37 küla: Andsumäe, Hellekunnu, Husari, Kaku, Kannu, Kõrgessaare, Kääpa, Kühmamäe, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Listaku, Madala, Mõrgi, Mäessaare, Noodasküla, Nõnova, Oleski, Otsa, Paidra, Peraküla, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Puusepa, Pässä, Rusima, Saaremaa, Sooküla, Tammsaare, Tiri, Tohkri, Tsolgo, Tüütsmäe, Villa ja Voki-Tamme küla.

Ajalugu

Lasva vald moodustati 1992. aasta 7. mail.
2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Lasva vald haldusreformi käigus moodustatava Võru vallaga. Lasva Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Vaatamisväärsused

EELK Pindi Jaani kirik ja kalmistu.
Voldemar Telling

Elulugu

Lõpetas 1922 Tartu õpetajate seminari ja töötas pärast seda Petseri ühisgümnaasiumis. 1922–1924 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.
Arreteeriti 1924. aasta sügisel, kui tuli ilmsiks tema kuulumine Hans Heidemanni juhitud põrandaalusesse võrgustikku, mis pidi Lõuna-Eestis ette valmistama riigipööret, ja mõisteti 1925. aasta juulis nn 78 protsessil eluaegsele sunnitööle, kust vabanes 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Oli 1938–1940 Abja algkoolis õpetaja ja samal ajal ka tõlkija.
Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta tööle EKP Keskkomitee häälekandja ajalehe Kommunist toimetusse.
Alates 25. august 1940 (teist korda alates 25. märts 1946) oli Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär kuni 1953. 1953–1957 Eesti NSV haridusministri asetäitja.
Seoses 1957 aastal looduskaitse seaduse väljakuulutamisega kutsuti ellu Ministrite Nõukogu juures asuv Looduskaitse Valitsus eesotsas Voldemar Tellinguga, kus ta oli 1962 aastani.
1958–1963 Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.
Alfa Romeo F1

Alfa Romeo osales Vormel 1 sarjas aastatel 1950–1951 ja 1979–1985.
Meeskond debüteeris 1950. aasta Suurbritannia GP-l. Aastal 1950 tuli Alfa Romeoga maailmameistriks Giuseppe Farina ja 1951. aastal Juan Manuel Fangio.
Aastatel 1979–1985 sõitsid Alfa Romeo meeskonnas teiste hulgas Andrea de Cesaris, Mario Andretti ja Riccardo Patrese, kes said vaid üksikuid poodiumikohti.
Kokku osales Alfa Romeo 110 etapil, võitis neist 10, sai 12 esimest stardikohta ning kogus 214 punkti. Meeskonna viimane võistlus oli 1985. aasta Austraalia GP.
Visioon

Visioon – soovitud tulevikupilt, mida tahetakse teatavaks ajaks saavutada.
Visioon on üldine või üksikasjalik kirjeldus sellest milliseks planeeritav ala või ettevõte või organisatsioon soovib mingi konkreetse aja (nt 10, 20, 25 aasta) jooksul saada. Visioon keskendub tulevikule, et võimaldada suuremal hulgal inimestel tegevuse lõppeesmärgist ühtemoodi aru saada.
Visiooni olemasolu on eelduseks teadlikele juhtimisotsustele. Visioon võimaldab juhil või juhtidel ja teistel protsessis osalejatel teha valiku, kas mingi tegevus on sihipärane või mitte (ka selle tegemine kiirendab visiooni saavutamist või ei mõjuta seda või lükkab selle saavutamise edasi).
Kirjandusfestival Prima Vista

Prima Vista on alates 2004. aastast Tartu linnas maikuus toimuv rahvusvaheline kirjandusfestival.

Festivali peakorraldajad on MTÜ Kirjandusfestival Prima Vista, Tartu Ülikooli Raamatukogu, Tartu O. Lutsu nimeline Linnaraamatukogu, Eesti Kirjanike Liit ja Eesti Kirjanduse Selts. Partneritena on olnud kaasatud välisriikide kultuuriesindused jts organisatsioonid.
Kirjandusfestivali nimel "Prima Vista" on mitu tähendust. Muuhulgas tähendab see näiteks noodilugemist ilma eelneva ettevalmistuseta (a prima vista), aga ka armastust esimesest silmapilgust.

Tunnusüritused

Igal festivalil on toimunud  alates 2004. aastast Raamatulaat (väga pikalt Tartu Ülikooli raamatukogu esisel väljakul ja fuajees, alates 2017. aastast Tartu Raekoja platsil), Pargiraamatukogu, kontsert "Laulvad kirjanikud", hilisõhtune Pargiraamatukogu vabaõhukino Eesti filmiga, lasteprogrammid "Kunstituba kirjanikuga" ja "Peidus raamatukogu".
Lisaks Tartus toimuvale põhiprogrammile toimuvad ühel päeval kirjandusüritused ka mõnes teises Eesti linnas, n-ö partnerlinnas. Partnerlinn vahetub igal aastal.
Galilei termomeeter

Galileo termomeeter on läbipaistva vedelikuga täidetud silinder, milles on erineva ujuvusega klaaskuulid. Temperatuuri muutudes muutub põhja vajunud ja pinnale kerkinud kuulide arv. Temperatuuri näidu teadasaamiseks on kuulide küljes temperatuurinäiduga sildikesed.
Galileo termomeetri leiutas grupp itaalia akadeemikuid ja tehnikuid, kelle hulgas oli ka Galileo Galilei õpilasi. Selle termomeetri kirjeldus avaldati 1666. aastal, 14 aastat pärast Galilei surma. Leiutajad nimetasid termomeetri oma õpetaja nimega, sest termomeetri töötamine põhineb Galilei avastatud vedeliku soojuspaisumisel ja Archimedese seadusel. Temperatuuri tõustes vedeliku ruumala kasvab, s.t. tema tihedus kahaneb. Kui mingi termomeetri ujuki kaal on ühel temperatuuril täpselt võrdne selle ujuki poolt välja tõrjutud vedeliku kaaluga, siis temperatuuri langedes sama ruumalaga vedelikuhulga kaal kasvab, ujuki ujuvus kasvab ning see tõuseb pinnale. Temperatuuri tõustes sama ruumalaga vedelikuhulga kaal kahaneb, ujuki ujuvus kahaneb ning see vajub põhja. Ujukite kaalud termomeetris valitakse nii, et nende ujuvus vastab vedeliku temperatuuri mõnekraadilistele erinevustele. Näiteks võivad viie ujukiga Galileo termomeetri ujukite ujuvused vastata temperatuuridele 18°, 20°, 22°, 24°, 26°, 28°C. Kui sellel termomeetril on kaks ujukit põhjas ja kolm pinnal, siis on termomeetri temperatuur vahemikus 20-22°C.
Ken Buchanan

Elukutselisena

Buchanan poksis septembrist 1965 kuni jaanuarini 1982 elukutselisena. Ta osales kokku 69 kohtumisel ning võitis neist 61 (neist 27 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Suurbritannia, Euroopa ja maailmameister.
Jakub Wołąsiewicz

Jakub Wołąsiewicz (1. veebruar 1960 – 7. juuni 2016) oli Poola diplomaat.
1994–2001 oli ta Poola suursaadik Eestis.
14. septembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadikuna Eesti Vabariigis 1994–2000.
Florin Andone

Florin Andone (sündinud 11. aprillil 1993 Botoșanis) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray ja Rumeenia jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri Hispaania kolmandas liigas mängides. 21-aastselt tegi ta Córdoba meeskonnas profidebüüdi. Ta skooris oma esimeses mängus Hispaania kõrgliigas 5. jaanuaril 2015, kui kohtuti Granadaga. Sama aasta 16. jaanuaril lõi ta mängus Eibari vastu värava juba kümnendal sekundil. Kokku lõi ta hooajal 2014–15 Hispaania kõrgliigas viis väravat. Pärast seda suutis Córdoba liigas allesjäänud 18 mänguga koguda vaid kaks viiki ning jäi liigas viimaseks. Järgmisel hooajal lõi Andone Hispaania esiliigas 21 väravat, millega oli ta liigas paremuselt teine väravakütt. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2016. aastal naasis Andone Hispaania kõrgliigasse, liitudes Deportivo La Coruñaga. Ka hooaeg 2016–17 oli Andone jaoks edukas, kui ta lõi liigas 12 väravat. Järgmisel hooajal langes Deportivo La Coruña aga kõrgliigast välja.
2018. aasta mais sõlmis Andone viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Brighton & Hove Albion. Üleminekusumma oli umbes kuus miljonit eurot. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 1. detsembril 2018 mängus Huddersfield Towni vastu.
2019. aasta septembris suundus ta laenule Galatasaraysse.
Debüüdi Rumeenia jalgpallikoondises tegi ta 13. juunil 2015 EM-i valikmängus Põhja-Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 17. novembril mängus Itaalia vastu. Ta kuulus Rumeenia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Apellatsioonimenetlus

Apellatsioonimenetlus on edasikaebemenetlus ringkonnakohtus.
Apellatsiooniõigus on ette nähtud põhiseadusega. Põhiseaduse § 24 5. lõigus on sätestatud igaühe õigus tema kohta tehtud kohtu otsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule. Põhiseaduse § 149 2. lõigu järgi on ringkonnakohtud teise astme kohtud ning nad vaatavad apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid.
Apellatsioonimenetlust reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku 64. peatükis (§-d 640-658), halduskohtumenetluse seadustiku 18. peatükis (§-d 180-202), kriminaalmenetluse seadustiku 11. peatükis (§-d 318-343¹) ja väärteomenetluse seadustiku 13. peatükis (§-d 136-154).
Tsiviil- ja haldusasjade apellatsioonimenetluses kontrollib ringkonnakohus esimese astme kohtu otsuse seaduslikkust ja põhjendatust osas, mille peale on edasi kaevatud. Kriminaal- ja väärteomenetluses arutab ringkonnakohus asja esitatud apellatsiooni/kaebuse piires, kuid laiendab asja arutamise piire kõigile süüdistatavatele/menetlusalustele isikutele, sõltumata nende kohta apellatsiooni/kaebuse esitamisest, kui ilmneb menetlusõiguse oluline rikkumine või materiaalõiguse ebaõige kohaldamine, millega on süüdistatava/menetlusaluse isiku olukorda raskendatud.
Ringkonnakohtu otsuse peale võib esitada kassatsioonkaebuse Riigikohtule.