Ukraina Õigeusu Kirik

Nimi

15. detsembril 2018 teatas uue õigeusu kiriku esindaja, et kiriku ametlik nimi on Ukraina Õigeusu Kirik (inglise keeles Orthodox Church of Ukraine). Autokefaalia tomos'es on kasutatud ka nime Kõige Püham Ukraina Kirik (Most Holy Church of Ukraine). 31. jaanuaril 2019 kandis Ukraina riik UÕK juriidilise isikuna registrisse usuorganisatsioonina, nimega "Ukraina Õigeusu Kiriku Kiievi metropoolia".

Autokefaalia saavutamine

5. jaanuaril 2019 kirjutas Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos I alla vastasutatud Ukraina Õigeusu Kiriku autokefaaliat kinnitavale tomos'ele, mille oli käsitsi pärgamendile jäädvustanud Athose kõige kuulsam maalikunstnik ja kalligraaf, Xenophontose kloostri munkpreester Luukas, ning andis selle Kiievi metropoliidile Epifaniusele üle ühisel jumalateenistusel İstanbulis 6. jaanuaril 2019. Epifanius tänas tseremoonial viibinud Ukraina presidenti Petro Porošenkot sõnadega: "Härra president, teie nimi jääb vürstide Vladimir Suure, Jaroslav Targa, Kostjantõn Ostrozkõi ja hetman Ivan Mazepa nimede kõrval igavesti Ukraina kiriku ja rahva ajalukku".

Kloostrid

1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli Ukraina usuteabe keskuse RISU andmetel KPUÕK-l ja UAÕK-l enne ühinemist kokku 74 kloostrit. 4. märtsil 2019 otsustas UÕK Püha Sinod asutada Dnipro linnas Püha Neitsi Maarja Kuulutamise nunnakloostri. Tuntuim UÕK klooster on Kiievis asuv Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster. Kiievis asuvad ka Püha Theodosiuse klooster ja Võdubõtši klooster. Ivano-Frankivski oblastis asub samuti tuntud Manjava skiita.

Missioonid

5. veebruaril 2019 esimest korda kokku tulnud Püha Sinod otsustas asutada õigeusu missiooni inimõiguste rikkumiste ohvrite abistamiseks, mille juhiks sai Simferoopoli ja Krimmi ülempiiskop Kliment.

Kogudused

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ukraina usuteabe keskuse RISU andmetel KPUÕK-l 4807 ja UAÕK-l 1048 enne ühinemist aktiivset kogudust. 16.–29. jaanuaril 2019 viidi Ukrainas läbi uuring inimeste tõekspidamiste kohta, millele vastas Ukrainas 11 000 inimest. Intervjuusid ei tehtud okupeeritud Donetski ja Luganski oblasti aladel. Tulemuste kohaselt pidas 70,7% vastajatest end üldises mõttes õigeusklikeks, kellest 43,9% pidas end UÕK toetajateks, 38,4% pidas end kirikuorganisatsioonidega mitteseotud õigeusklikeks ning 15,2% pidas end MPUÕK toetajateks. UÕK-ga liideti ka endise KPUÕK 46 Euroopa ja 15 Ameerika välismaa kogudust. Samas nähti UÕK-le ette jurisdiktsioon ainult Ukraina territooriumil, millest tulenevalt algas 2019. aasta märtsi alguses endise KPUÕK välismaa koguduste üleandmine Konstantinoopoli patriarhaadile.

Bulgaaria

Bulgaaria uudisteportaal Faktor teatas 25. jaanuaril 2019, et UÕK autokefaalia tunnustamise küsimus on tekitanud Bulgaaria Õigeusu Kirikus palju vastuolusid.

Eesti

Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku metropoliit Stefanus väljendas 2018. aasta lõpul soosivat hoiakut Ukraina õigeusu kirikule autokefaalia andmise suhtes. EAÕK häälekandja Metropoolia avaldas 2018. aasta sügis-talve numbris metropoliit Stefanuse arvamusartikli, milles ta rõhutas, et Oikumeenilise Patriarhaadi sinodi 20. aprillil 2018 vastu võetud otsus Ukraina õigeusklikele kristlastele autokefaalia andmise kohta oli "möödapääsmatu".

Gruusia

2019. aasta jaanuaris õnnitles Gruusia Õigeusu Kiriku Shemokmedi metropoliit Ioseb UÕK-d autokefaalia saavutamise puhul.

Kreeka

Kreeka Õigeusu Kirik alustas 2019. aasta alguses UÕK-le antud autokefaalia tunnustamise protseduuriga.

Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat

2019. aasta jaanuaris lisas Konstantinoopoli Oikumeeniline Patriarhaat oma kodulehel Ukraina Õigeusu Kiriku Church of Ukraine nime all autokefaalsete õigeusu kirikute nimekirja. 8. veebruaril 2019 külastas UÕK delegatsioon esimest korda Áthose kloostrite kogukonda, mis allub otse oikumeenilisele patriarhile. Áthose mungad teatasid 2019. aasta veebruaris, et toetavad oikumeenilise patriarhaadi otsust anda UÕK-le autokefaalia.

Küpros

Küprose Õigeusu Kirik teatas 2019. aasta veebruaris, et ei sea kahtluse alla Konstantinoopoli patriarhaadi otsust anda UÕK-le autokefaalia, mille eesmärk oli ühendada Ukraina õigeusklikud, kuid mida ei ole veel saavutatud ning selle saavutamiseks on vaja aega. Samuti pidas Küprose Õigeusu Kirik vajalikuks kutsuda kokku õigeusu kirikute eestseisjate kogu, kui Ukraina õigeusklikke ei ole võimalik ühendada.

Rumeenia

Portaal ortodoxia.info prognoosis 2018. aasta lõpus, et Rumeenia Õigeusu Kirik on esimeste seas, kes tunnustab UÕK-d kui uut autokefaalset kirikut. 21. veebruaril 2019 kogunenud Rumeenia Õigeusu Kiriku Püha Sinod arutas UÕK autokefaalia küsimust ning leidis, et Ukraina õigeusklike seas olnud skismat ei suudetud lahendada rohkem kui 30 aasta jooksul ning Vene Õigeusu Kirikust lahkulöönutele tomose andmise eesmärk oli skisma probleemi lahendamine, samuti rõhutati, et Vene Õigeusu Kirik ja Konstaninoopoli patriarhaat peaksid tekkinud kirikutüli lahendama omavahelise dialoogi kaudu, kuid samas Rumeenia Õigeusu Kirik UÕK-d ei tunnustanud.

Serbia

Serbia Õigeusu Kirik avaldas 2019. märtsi alguses oma ametliku seisukoha, mille kohaselt peab Serbia Õigeusu Kirik Ukraina territooriumil ainsaks kanooniliseks õigeusu kirikuks Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirikut, mida juhib metropoliit Onufrius.

Venemaa

Pärast seda, kui 2018. aasta oktoobris Konstantinoopolis kogunenud Püha Sinod otsustas tühistada 1686. aasta dokumendi, mis andis Moskva patriarhile õiguse määrata ametisse Kiievi metropoliit, teatas Vene Õigeusu Kirik, et katkestab suhted Konstantinoopoli patriarhaadiga.