Kvaliteedikontroll

Kvaliteedikontroll (inglise keeles quality control) on vaatluse ja jälgimise teel läbiviidavad tegevused, mida kasutatakse, et hinnata toote või teenuse vastavust kvaliteedinõuetele.
Kvaliteedinõuded pannakse paika kvaliteedi planeerimise protsessis. Nõuded sisaldavad nii projektiprotsesse kui ka toote eesmärke. Oluline on, et kvaliteedikontroll kestaks terve projekti vältel. Kvaliteedikontroll on üks osa terviklikust kvaliteedijuhtimisest (inglise keeles total quality management ehk TQM). Terviklik kvaliteedijuhtimine tähendab organisatsioonisisest juhtimissüsteemi rakendamist, mille käigus saavutatakse edu läbi kliendirahulolu. Keskendutakse toodete ja teenuste pidevale parandamisele. Kvaliteedijuhtimises osaleb iga töötaja organisatsioonis.
Kvaliteedikontroll on saanud võtmeaspektiks tootmise valdkonnas. On mõned valitsuse ja kutsealased reguleerivad organid (nt Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse peadirektoraat ja USA Toidu- ja Ravimiamet), kelle eesmärk on teha kindlaks, et tarbijatele müüakse kvaliteetseid tooteid.
Iga organisatsioon, kellele on oluline kvaliteet, peaks leidma enda jaoks standardi või meetodi kvaliteedi kontrollimiseks. Parim pakutav töövahend toote parema kvaliteedi saavutamiseks on statistiline protsessi kontroll (inglise keeles Statistical Process Control ehk SPC). SPC vahendid on tööprotsessi kontrollimiseks ja parandamiseks. SPC abil on võimalik välja selgitada kvaliteediprobleemide põhjused ja vähendada toote väljundi varieeruvusi, seda nii toote kättetoimetamisel, hooldamisel, seadmete kasutamisel jms. Kvaliteedikontrolli (ja statistilise protsessi kontrolli) töövahendeid on seitse ning esmalt tutvustas neid töölistele 1968. aastal Dr. Kaoru Ishikawa Jaapanis.

Kvaliteedikontrolli ajalugu

Räägitakse, et kvaliteedikontroll algas tööstusliku revolutsiooni käigus tööstuse tekkimisega. Selleks, et saada suurimat kasumit ja meelitada tarbijaid, pidid tehased tootma toodet, mis oleks teistest märgatavalt parem. Kuid keskajal, enne tööstusrevolutsiooni algust, eksisteerisid gildid, kus õpetati praktikante ja lihviti nende ametioskusi väga pikka aega. Need gildid andsid praktikantidele võimaluse oma oskusi täiustada ja kinni pidada nende tööandjate kõrgetest kvaliteedistandarditest. Oma ametialase meistriks saamiseks pidid nad tõestama oma oskusi ja tugevdama oma mainet, luues meistriteose, mis näitab nende võimeid luua kvaliteetset toodet. Sellised protsessid aitasid tagada toodete kvaliteedi säilimise, järjekindluse ja pideva parandamise.
Kvaliteedi ja selle kontrollimise juured ulatuvad aga väga kaugesse minevikku. Ajaloolased on uurimisega välja jõudnud 3000 aastat eKr:
 
„Müürsepp, kes ehitab maja, mis variseb kokku ja tapab kinnipeetava, tuleb surmata.
(The mason who builds a house which falls down and kills the inmate shall be put to death.)“
 – Hammurabi, Babüloonia valitseja, 3000 eKR
Eelnev tsitaat näitab, et kvaliteedile mõeldi juba antiikajal. Protsessi kontroll võis alata juba Egiptuse püramiidide ajal, kui kivimurdmise ja kivi töötlemise süsteemid loodi. Spetsialiseeritud tööjõud ja kvaliteedi tagamine astusid tohutu sammu aastal 1911 Fredrick W. Taylori raamatuga "Teadusjuhtimise põhimõtted" ("The Principles of Scientific Management"). Teedrajav töö mõjutas tugevalt juhtimise mõtet ja praktikat. Taylor lõi kaheksa funktsionaalset ülemat lihttöötajate seas, millest ühele määratud ülesanne oli järgmine: "Inspektor vastutab töö kvaliteedi eest, ja nii töölised kui kiiruse ülemad (kes näevad, et kasutatakse õigeid tööriistu, et töö on korralikult juhitud, et lõigud algavad tüki õigest osast) peavad nägema, et töö on lõpetatud ja sobilik. See mees saab loomulikult oma tööd kõige paremini teha, kui ta on meister töö kiires ja heas lõpetamises." Taylori mõtted ja ideed kvaliteedi alal on mõningal määral aluseks praegustele kvaliteedijuhtimise meetoditele.
Walter Shewart kavandas originaalversiooni SQC-st (inglise keeles statistical quality control – statistiline kvaliteedikontroll) nulldefektidega keeruliste telefonikeskjaamade ja telefonide komplektide masstootmiseks. 1931. aastal avaldas Shewart oma olulise raamatu "Majanduslik kontroll valmistatud toote kvaliteedile" ("Eonomic Control of Quality of Manufactured Product"). Antud raamatus esitati kvaliteedikontrolli täpne ja mõõdetav definitsioon ja räägiti arendatud statistilistest tehnikatest tootmise hindamiseks ja kvaliteedi parandamiseks. II maailmasõja ajal W. E. Deming ja J. Juran, kes olid mõlemad Shewarti endised grupi liikmed, hakkasid eraldi arendama kvaliteedikontrolli ja -juhtimise versioone, mida kasutatakse ka tänapäeval.
Seega kvaliteedikontrolli ajalugu, mis on alguse saanud juba keskajast, on väga pikk. Kuna kvaliteedikontrolli ajalugu on viimastel aastatel palju edenenud ja populariseerunud, siis kogenud tootjad on töötanud pidevalt muutuvate standardite ja regulatsioonide ajakohasuse kallal, et toote kvaliteet ja ohutus säiliks. Kvaliteedikontroll ei aita mitte ainult tõsta toodete kvaliteeti tarbijate jaoks, vaid see on ka hea viis pidevalt täiustada ning parandada tootmisprotsesse ja tootlikkust.

Kvaliteedikontroll projektijuhtimises

Projektide puhul peavad projektijuht ja projektimeeskond aeg-ajalt üle vaatama tehtud töö ja sammud, et teha kindlaks, kas töö soovitud tulemused ja eesmärgid projekti ulatuses on saavutatud. Vastasel juhul tuleb hakata probleeme lahendama ja vigu parandama. Kvaliteedikontrolli mõte on vigade eemalhoidmine kliendist, mis tähendab pidevat vigade parandamist projekti sees. Projektijuht koos oma meeskonnaga peab töötama hoolsalt, kindlustamaks täpse töö ja kliendi seatud eesmärkide saavutamise, mis viib soovitud kvaliteedini. Projektijuht peab arvestama aja- ja rahakuluga, mis kaasneb kvaliteedikontrolli teostamisega.
Projektis määravad kvaliteediomadused sidusrühmad. Kõige tuntumad kvaliteediomadused on toimivus, funktsionaalsus, sobivus, usaldusväärsus ja järjepidevus. Kvaliteedi taset sellistes tingimustes mõõdetakse projekti ja organisatsiooniliste standardite järgi. Projekti algatamisest ja protsessidest kuni projekti lõpetamiseni tuleb igat meedet mõõta kvaliteedistandardite järgi. Erinevad detailid, nt arvutid, projektivahendid, meeskond jms, on olulised soovitud kvaliteediomaduste saavutamiseks. Seega on väga oluline, et kvaliteedikontroll kestaks projekti esimestest sammudest kuni viimasteni.
Projektijuhtidele on loodud ka programme, mis aitavad jälgida progressi ajakava ja kulusid. Nendeks on näiteks WBS või PERT.