google/wiki40b huggingface dataset:
Jõgitiir

Pesitsemine

Jõgitiir pesitseb jõgede ja järvede ääres ning mererannikul. Ta eelistab kasina taimestikuga liivast, kruusast või soolakuranda . Ta sallib ka põõsaste ja puude lähedust. 
Vahel pesitseb jõgitiir ka eraldi paarina, aga sagedamini kolooniana. Kolooniasse võib kuuluda tuhandeid paare . Vahel on need segakolooniad koos teiste kurvitsaliste ja tiirudega . Eesti suurimates kolooniates on loendatud umbes 300 lindu .
Jõgitiirud saabuvad pesitsuspaika alles pärast jääminekut, aprillis-mais. Varsti pärast saabumist toimuvad mängulennud. Vahel tõusevad mõlemad linnud kõrgele õhku ja planeerivad siis allapoole. Tihti mängivad linnud maapinnal, sealjuures saba kergitades ja pead noogutades . Isaslind toidab rituaalselt emast .
Pesad paiknevad lihtsalt maapinna lohus, mis on rohuga kasinalt vooderdatud, 8–10 cm läbimõõduga ja varjamata . Pesad on üksteisest koloonia kohta suhteliselt kaugel: nende vahe on 3–4 meetrit .
Täiskurnas on 2-3, vahel 4 muna . Munetakse mais-juunis . Linnud saavad suguvõimeliseks aastavanuselt, aga aastavanused linnud pesitsevad pisut hiljem kui vanemad linnud . Munade põhitoon on väga muutlik, kuid sagedamini pruunikashallid tumedate laikude ja tähnidega . Muna on 38–50 mm pikk ja 29–32 mm lai . Mõlemad vanalinnud hauvad mune, kokku 20–22 päeva . Haudumine algab juba esimese muna munemise järel . Sellepärast on pojad pesas eri vanusega ja nooremad surevad sageli nälga .
Vanemad kaitsevad pesa aktiivselt ja ründavad ägedalt kõiki, kes neile vaenlaste moodi tunduvad, eriti emaslind. Isaslind toob poegadele toitu.
Pojad kasvavad kiiresti. Vastsündinud pojad kaaluvad 12–15 g, viiepäevased pojad 38 g ja kümnepäevased 87 g. Juba kahepäevaselt käivad nad pesast väljas, ent söögiajaks tulevad pessa tagasi. Ujuma hakkavad nad väga noorelt ja 24 päeva vanuselt nad lennuvõimestuvad. Varsti algavad hulgulennud toidu otsimiseks. Hulgulennud lähevad sügisrändeks üle levila põhjaosas septembris, lõunaosas oktoobris.

Toitumine

Jõgitiir sööb ainult loomset toitu. Põhiosa toidust moodustab peenkala. Palju sööb ta putukaid: mardikaid, kiile, kaerasorisid ja rohutirtse. Ta sööb ka limuseid, vähilaadseid ja usse. Kohtades, kus rändtirtsud sigivad, teeb jõgitiir nende söömisega suurt kasu.
Teistest sagedamini esineb toiduparasitismi: jõgitiir ründab kalapüüdmisest väsinud liigikaaslast ja võtab talt kala ära. Niisugustest rünnakutest õnnestub ainult kümnendik ja see võtab nii palju energiat, et tasub ennast ära üksnes suurte kalade korral või kui kalapüük on sombuse või vihmase ilma tõttu raskendatud.
Johannes Matthias Lütkens

Johannes Matthias Lütkens (16. november/28. november 1829, Kastrāne, Suntaži kihelkond, Liivimaa kubermang – 28. oktoober/9. november 1894 Riia) oli usuteadlane ja kirikuõpetaja.
Ta sündis Kastrānes Suntaži kihelkonnas rentniku pojana. Ta õppis aastatel 1840–1848 Riia kubermangugümnaasiumis ja 1849–1852 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastal 1855 oli ta prooviaastal Tartu Jaani koguduses. Ordineeriti 24. novembril/6. detsembril 1856 õpetajaks. Aastal 1858 kaitses ta mag. theol. väitekirja.
Aastatel 1856–1865 oli ta Tartu Ülikooli koguduse abipastor, 1866–1875 aga sama koguduse pastor. Aastatel 1875–1894 oli ta Riia Peetri koguduse ülempastor.
Ta töötas aastatel 1853–1866 gümnaasiumis usuõpetuse ja heebrea keele õpetajana. Aastatel 1858–1862 töötas Tartu Ülikooli usuteaduskonnas praktilise usuteaduse eradotsendina ning 1862–1875 dotsendina, pidades loenguid ja seminare enamikus teoloogiadistsipliinides.
New York: A Documentary Film

"New York: A Documentary Film" on Ameerika Ühendriikide kaheksaosaline mammutfilm kestusega 17 ja pool tundi. Seitsme- ja lisaosaga  dokumentaalfilm käsitleb põhjalikult New Yorgi linna ajalugu alates purjelaeva Halve Maeni jõudimisest New Yorgi lahte (1609. aastal) ja Uus-Madalmaade kaubanduskoloonia rajamisest Põhja-Ameerikasse (17. sajandil) kuni Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornide hävimiseni (2001. aastal). 
Aastatel 1999–2003 linastunud filmi režisöörid olid Ric Burns ja James Sanders ning filmimuusika komponeeris Brian Keane. Filmi tootis dokumentaalfilmidele keskendunud filmikompanii Steeplechase Films.
Samoa keel

Keele struktuur

Kasutusel on 5 täishäälikut: 
a [a:] e [ei] i [i:] o [ou] u [u:] Täishääliku hääldamisel on oluline selle pikkus, kuna sellest võib oleneda sõna tähendus (näiteks: mama – sõrmus, mamā – puhas).
Konsonante on 9:
f, g, l, m, n, p, s, t, v. Laensõnad inglise keelest võivad koosneda ka lisakonsonantidest: h, k ja r.
Vähehaaval on samoa keeles hakatud asendama tähte t ja n vastavalt tähtedega k ja g. Samoa keele hääldus on sama, mis inglise keeles, kuid täht g hääldub nagu ng. 
Samoa keelel on kanooniline muster: K, T, K, T (konsonant, täishäälik, konsonant, täishäälik). Mitut konsonanti ühes sõnas kõrvuti ei esine, välja arvatud siis, kui sõna alguses on identsed silbid (näiteks: momotu, tutuli jne); sel juhul hääldatakse need mmotu ja ttuli.
Kõrisulghäälik ( ` ) on konsonant, kuid seda ei loeta tähestiku koosseisu. Sõnas on see alati enne täishäälikut ja tähendab pausi ning selle mitteväljahääldamine või – kirjutamine võib muuta sõna tähendust.
Pikkusmärk ( - ) näitab täishääliku pikkust hääldamisel.
Isikulised asesõnad: nagu ka eesti keeles isikulistel asesõnadel sugu ei ole. Need jagunevad ainsuse (mina, sina, tema), mitmuse (meie, teie, nemad) ja duaalseteks asesõnadeks (mõeldakse kahte isikut). Tavaliselt järgnevad asesõnad verbile: verb-isik-sihitis.
Omastavate asesõnade puhul on samuti kolm vormi: ainsus, mitmus ja duaalsus.
Tegusõnad on esinevad ainult ühes algvormis – oleviku vormis, sõnalõpu pöördeid ei esine. Mineviku ja tuleviku märkimiseks kasutatakse eessõnu.

Keelenäide

O ai lou igoa? – Mis su nimi on?
Ou te alofa ia te oe – Ma armastan sind 
O si alii/tama'ita'i lea o le a totogiina uma – See härra/proua maksab kõige eest 
Vili le leoleo! – Helista politseisse!

Kirjaviis

Kasutusel on ladina tähestik.

Veel huvitavat

Usutakse, et Samoa saare esivanemad jõudsid saarele umbes 3000 aastat tagasi Kagu-Aasiast. Esimene kohtumine samoalaste ja eurooplaste vahel toimus 1722. aastal, kui hollandlased avastasid Samoa saare. 1899. aastal Saksamaa ja USA jagasid Samoa saarestiku omavahel, kuid aastal 1900 USA okupeeris Samoa täielikult – see hakkas kandma nime Ameerika-Samoa.
Täppiskülvik

Täppiskülvik (inglise keeles planter) on põlluharimisagregaat (külvik), mis on rippes, kinnitatud kolme punkti kinnitusega või haakes ehk järelveetav. Täppiskülvik külvab seemned kindlate vahede ja laiustega põllule. Seemned jaotatakse seemnekastidest seemenditesse kindlates kogustes. Seemendid asuvad taga pikki külvikut. Seemendite vahe on muudetav, enamasti kasutatakse 70 cm laiust vahet. Täppiskülvikute suurused on varieeruvad 1–48 reaskülvikuni. Viimane on suurim täppiskülvik, mille tootja on John Deere ja mis kannab nime DB120.
Masinad mõõdavad välja seemnete külvamise vahemiku. Suuremate seemnete külvamiseks kasutatakse täppiskülvikuid ning väiksemate seemnete külvamiseks kasutatakse teraviljakülvikuid ja heinaseemnekülvikuid. Täppiskülvikuga külvatakse maisi, uba ja hernest.
Vanematel ja väiksematel külvikutel on äärtes markiirid, mille otstes on randaalid, mis lõikavad triibu põldu. Markiir on seadistatud poole külviku laiuselt, et markiiri triip jääks järgmisel ringil traktori keskele. Suuremad ja moodsamad külvikud, mida kasutavad ka moodsamad traktorid ning millel on GPS-navigatsioon ja automaatroolimine kaob vajadus markiiri järele. Tänapäevane põllumajandustehnika kasutab GPS-i ning arvuti kontrollitavat külvikut, mis külvab seemneid 2 cm täpsusega. Põllule, mis on ebakorrapärane, rohkete takistustega ning liigse ülekattega ei külva täppiskülvik seemneid enam sinna, kuhu on juba külvatud.
Vanematel külvikutel on tavaliselt seemnekast igale seemendile ja väetisekast kahe või enama seemendi jaoks. Iga seemnekasti all asuvale seemne jaotustaldrikule on kinnitatud kindel arv hambaid, kuhu seeme kukub ja kindel  hammaste vahe vastavalt seemnele, mida külvatakse. Hammaste vahe peab olema seadistatud nii, et üks seeme läbiks selle vahe. Tänapäeva külvikutel on sageli üks suur seemnekast, kust jagatakse seemned igasse seemendisse, mida kutsutakse keskjaotussüsteemiks.

Külviku juhtimissüsteemid

Tänapäeval on olemas kolme tüüpi külvikut: mehaaniliselt, hüdrauliliselt ja elektriliselt juhitav. Mehaaniline külvik töötab nii öelda pöörleva ratta põhimõttel, kus külvikul on lisaratas, mis on kontaktis maaga ning hakkab seemneid seemenditesse jaotama. Külviku külvinormi reguleeritakse käsitsi. Hüdrauliline süsteem võeti kasutusele, et edasi arendada pöörleva ratta süsteemi. Hüdraulilisel süsteemil on võimalik seemnete kogust jooksvalt töö käigus muuta ning on võimalik arvutile ette anda ka õige külvinorm konkreetse põllu kohta.
John Deere on tootnud seemendi, John Deere ExactEmerge, millega on võimalik külvata varasemast kiiremini. Precision Planting käis John Deere jälgedes ja lõi vDrive süsteemi. Mõlemad  süsteemid on elektrilised ja on abiks kiiremaks külviks põllul. Erinevatel tootjatel oli varem välja töötatud elektrilised süsteemid, kuid puudusid lisanduvad uuendused seadmetele. Külvamisel on kiiruseks 7–9 km/h, et tagada optimaalne jõudlus. Elektriliste süsteemide lisandumisel ühildusid elektrimootorid traktori kiirusega. Tänu sellele tagati parem seemnete jaotamine seemenditesse läbi seemnetaldrikute. Vanematel külvikutel lasti seeme peale igat meetrit otse vakku.
Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei

Valimised

SSDP on alates 27. oktoobrist 1998 olnud Saksamaa valitsuses ja liidukantsler oli 1998–2005 oli Gerhard Schröder. 
2005. aasta Saksamaa parlamendivalimiste järel moodustas SSDP Bundestagis (Saksa parlamendi alamkojas) 222 kohaga (34,2% häältest) suuruselt teise fraktsiooni Kristlik-Demokraatliku Liidu ja Kristliku Sotsiaalse Liidu ühisfraktsiooni järel, jäädes valimistel neile alla 1% häälte ja 4 kohaga. Valimiste tulemusena moodustati koalitsioon Kristlik-Demokraatliku Liidu, Kristliku Sotsiaalse Liidu ja SSDP vahel. Liidukantsleriks sai Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees Angela Merkel.
Ignis Fatuus

Ignis Fatuus on Eesti kirjastus, äriühinguna Ignis Fatuus TÜ, on Elvas aastast 2014 tegutsev kirjastus, mis annab välja eestikeelset kirjandust. Ladina keeles tähendab ignis fatuus virvatuld.
Atsidotroofne järv

Atsidotroofne järv on väga happelise veega mineraalmaajärv, mis toitub metsa- või sooaladelt tulevast veest.
Atsidotroofsete järvede biomass on väga väike, nende kaldavett asustavad soopihla-soovõha-tarnade kooslused ning turbasamblad. Sellised järved on näiteks Partsi Mustjärv, Koolma järv, Partsi Neitsijärv, Viroste järv, Pikamäe, jt. Põlvamaal. Need järved on unikaalsed kogu maailmas ning väärivad tõhusat kaitset.
Bamanophis

Levila

Need maod on levinud Beninis, Burkina Fasos, Ghanas, Malil, Mauritaanias, Togos, Senegalis ja võimalik et ka Nigeerias ja Nigeris.
Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledž

Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledž on Tallinna Ülikooli kolledž Rakveres.
Kolledž avati 1. septembril 1999. Kooli rajamine Rakveresse oli piirkonna jaoks tähelepanuväärne sündmus, kuna sellega taaskäivitati Rakvere Õpetajate Seminarist alguse saanud õpetajakoolitus. Kolledž on kujunemas kaasaegse õpikeskkonnaga regionaalseks haridus- ja teaduskeskuseks, mille eesmärgiks on arendada õppe- ja uurimistegevust ning toetada piirkondliku arengu vajadusi.
2002. aasta. sügisest toimub õppetöö kolledži oma majas Rakvere vanalinnas. Hoone on linna vanim veel praegu haridusasutusena tegutsev koolimaja. Õppetegevust alustati hoones 1805. aastal Rakvere Kreiskooli rajamisega, kus õppisid teiste hulgas ka Friedrich Reinhold Kreutzwald ja Friedrich Robert Faehlmann.
Üliõpilaste kasutada on kaasaegsed auditooriumid, arvutiklass ja raamatukogu iseseisvaks tööks ning kohvik lõõgastumiseks. Kolledžil on välja kujunenud hea praktikabaaside võrgustik. Ladus koostöö on ka linna raamatukogu, teatri ja rahvamajaga. Külastada saab kontserte, etendusi ja spordivõistlusi, mida üliõpilane saab sageli taskukohasemalt.
Võivere mõis

Võivere mõis (saksa keeles Woibifer) oli Avanduse mõisa kõrvalmõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valda.
Eha-Pilvi Jõgi

Isiklikku

Tema õde Hilja Jõgi oli kunstiajaloolane.
Corinne Niogret

Olümpiamängud

1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is oli ta 7,5 kilomeetris 17., teatesõidus 1. ja 15 kilomeetris 7.
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 kilomeetris 27., teatesõidus 3. ja 15 kilomeetris 5.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 7,5 kilomeetris 25., teatesõidus 8. ja 15 kilomeetris 16.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 7,5 kilomeetris ja teatesõidus 9., jälitussõidus 27. ning 15 kilomeetris 21.

Maailmameistrivõistlused

1991 Soomes Lahtis oli ta 7,5 kilomeetris 25. ja teatesõidus 4.
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta 7,5 naiskondlikult 1., 7,5 kilomeetris 61., teatesõidus 2. ja 15 kilomeetris 14.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 7,5 kilomeetris 3. ja 15 kilomeetris 1.
1996 saksamaal Ruhpoldingis oli ta naiskondlikult 3., 7,5 kilomeetris 5., teatesõidus 2. ja 15 kilomeetris 17.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 kilomeetris 17., jälitussõidus 8. ja 15 kilomeetris 4.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 7,5 kilomeetris 35., teatesõidus 3. ja jälitussõidus 32.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 7,5 kilomeetris 12., teatesõidus 4., jälitussõidus 13., ühisstardis 3. ja 15 kilomeetris 1.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 7,5 kilomeetris 5., jälitussõidus 2., ühisstardis 16. ja 15 kilomeetris 19.

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 125 korda 25 parema seas. Ta on 8 etappi võitnud (neist 7 individuaalselt), olnud 14 korda teine (neist 12 individuaalselt) ja 20 korda kolmas (neist 14 individuaalselt).
Tabavus lamades 83% ja püsti 84%.

Isiklikku

Kasv 160 cm, kaal 52 kg (2002). Lõpetas ärikooli ja töötab tolliametnikuna. Elab Petit Abergement'is. Vallaline. Hobideks nimetab reisimist ja muusikat. Räägib inglise keelt. Laskesuusatab alates 1988. Hüüdnimi Colo.
Noogimaa

Noogimaa on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi rahvuspargis Vilsandist 300 meetrit lõunas asuv 37 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 6,26 kilomeetrit.
Saar on kruusase pinnamoega ja rohttaimestikuga.
Saare koordinaadid on 58° 22′ N, 21° 54′ E.
Kristjan Luhamets

Kristjan Luhamets (sündinud 13. mail 1980 Kuressaares) on eesti vaimulik.
Lõpetas 1999 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2005 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Täiendas end Kieli ja Leipzigi ülikoolis. Ordineeriti 15. augustil 2006 kirikuõpetajaks.
Oli 2006–2012 Kambja koguduse õpetaja. 
Oli 2009–2017 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja, aastast 2017 Tartu Pauluse koguduse õpetaja, aastast 2013 Tartu praostkonna abipraost ja aastatel 2014–2018 Kursi koguduse hooldajaõpetaja.
Ta on olnud ka Eesti Evangeelsete Üliõpilaste Ühenduse esimees, Kambja Laulu- ja Mänguseltsi juhatuse esimees ja 2009–2013 Kambja vallavolikogu aseesimees.
Alates 2012 joonistab Kristjan Luhamets karikatuure ajalehele Eesti Kirik.

Isiklikku

Tema isa on piiskop Joel Luhamets ja ema on koorijuht Tiina Luhamets.
Tema isapoolne vanaisa Aleksander Luhamets oli eesti vaimulik ja emapoolne vanaisa on arst Heljut Kapral.
Tema vanavanaisa Timofei Luhamets oli kaupmees ja jutlustaja.
Tema tädi Maris Lend on muusikapedagoog ja tädimees Enno Lend on eesti majandusteadlane.
Tema vanatädi Lehte Rannut oli eesti keeleteadlane.
Tema vanaema tädipoeg Kaul Kadak oli eesti eripedagoog, haridusministeeriumi ametnik, metsavend, soomepoiss ning eesti aktivist Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Kanadas.
Asīl ‘Umrān

Elulugu

Tema perekond on pärit Al-Qaţīfist, aga nad kolisid Al Khubari, kuna ta isa töötas sõjaväes. Asīl on meedia esitleja Lojain ‘Umrāni õde. Ta läks tõsielusarja "Gulf Stars", et kiiremini kuulsaks saada. Hiljem abiellus ta Bahreini televisiooni ülekandja Khaled Al-Shaeriga. Asīli noorus ja lapselik nägu tegid temast esimese noorte staari Saudi Araabias. Fännide sõnul, kes alati temast uudiseid loevad, on tal karismaatiline iseloom ja ainulaadne anne. 25. juulil 2007 andis Asīl välja oma esimese stuudioalbumi "Khajlanah", et alustada oma lauljakarjääriga. Album tutvustas teda laiemale publikule. 2008. aastal ilmus tema teine stuudioalbum "Allah Yhannini", mille väljaandjaks ning levitajaks oli Saudi Araabia plaadifirma Rotana. Alates 23. septembrist 2010 hakkas Middle East Broadcasting Center (MBC) näitama tõsielusarja "Huwa Wa Heya", mis on 24/7 vaatega filmitud saade Asīl ‘Umrāni ja tema abikaasa Khaled Alsaheri igapäevastest tegevustest. Aastal 2011 andis ta välja oma kolmanda stuudioalbumi "Mo Bessahel". 9. juunil 2016 andis RedOne välja muusikavideo suure populaarsusega laulule "Don't You Need Somebody". Laul viis Asīli araabia muusika edetabelite tippu ja kindlustas talle koha araabia muusika superstaaride seas.
Katrin Nittim

Katrin Nittim (sündinud 3. novembril 1948 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Katrin Nittim on teenistuja tütar.
1967. aastal lõpetas Nittim Tallinna 7. Keskkooli, 1972 TPI majandusteaduskonna toiduainete tööstuse ökonoomika ja organiseerimise eriala. 1989. aastal kaitses ta Eesti NSV TA Majanduse Instituudis majanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "ATK Piimatööstuskompleksi majandusliku efektiivsuse tõstmine tooraine ratsionaalse kasutamise teel (Eesti NSV näitel)".
Nittim oli 1971–74 NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali vaneminsener, 1974–80 nooremteadur, 1980–90 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nooremteadur, 1990–91 teadur, 1992. aastast Eesti Konjunktuuriinstituudi vanemteadur.

Teadustöö

Katrin Nittimi uurimisvaldkonnad on sotsiaal-majanduslik prognostika ja selle rakenduslikud probleemid, toidu- ja maitseainetööstuse perspektiivse arenemise majandusmatemaatilised prognoosimudelid, tendentsiuuringud (konjunktuuribaromeetria) ning turu-uuringud.
Kalevi tänav (Tallinn)

Kalevi tänav on tänav Tallinnas Kalamajas Salme kultuurikeskuse taga. Tänav algab Valgevase tänavalt ja kulgeb loodesse, ristub Linda tänavaga (vasakult), Graniidi ja Salme tänavaga ning lõpeb Kungla tänaval. Suurim majanumber on 42. Tänav on 500 m pikk.
Labradori hoovus

Labradori hoovus on külm hoovus Atlandi ookeanis Põhja-Ameerika kirderanniku lähedal. Voolab Baffini lahest lõuna suunas kuni Newfoundlandi Suure madalani, kus kohtub Golfi hoovusega ja liigub sügavamale. See piirkond on tuntud oma udude poolest.
Veetemperatuur on talvel -1...+5°C, suvel +2...+10°C. Hoovuse kiirus on 0,9–1,8 km/h. Vooluhulk kõigub aasta ringi 3,4 mln m³/s kuni 5,4 m³/s. Kannab arvukaid jäätükke ja jäämägesid, mis takistavad laevaliiklust.
Toonus Pluss

Toonus Pluss on Eesti seiklusmatkaklubi, mis alustas tegevust 1992. aastal.
Klubi eestvedajaks on Toomas Uibo.
Toonus Pluss tegeleb peamiselt kanuumatkadega, aga korraldatakse ka muid virgestustegevusi.
Kanuumatku alustati Ahja jõe Koorvere-Valgemetsa-Kiidjärve-Saesaare-Otteni (Valgesoo) lõigul.
Järgitakse loodushoidlikke põhimõtteid: kaldalviibimise paigad koristatakse, matkajatele tutvustatakse jõge ja kanuusõidu tehnilist poolt, kohalikku elanikkonda ja elustikku püütakse võimalikult vähe häirida.
Uudse veesõiduki kanuuga korraldatud matkad Ahja jõel olid Eestis esimesed ja Toonus Plussi tööd tunnustati 1997. aastal tiitliga "Lõuna-Eesti parim turismiobjekt/projekt".
Klubi nimi on aegade jooksul muutunud (algselt tervisespordiklubi) kuid tegevus on jäänud samaks – looduses mõtestatud liikumise pakkumine.
Vormsi kalmistu

Vormsi kalmistu on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas asuv kalmistu.
Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kalmistul leidub rõngasriste, millest vanim säilinud on aastast 1743.
Karin Tõnissoo

Karin Tõnissoo (23. oktoober 1937, Pärnu – 21. september 2010, Pärnu) oli Eesti sõudja.
Lõpetas 1956 Pärnu 2. Keskkooli, 1961 autoteede ja sildade erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi ning 1973 tööstuspsühholoogina Tartu Riikliku Ülikooli. Töötas 1961–1975 Pärnu Teedeehituse Valitsuses teemeistrina ja projekteerimisgrupi vaneminsenerina ning 1976–1993 Mainoris psühholoogina.
Taasdiskreetimisartefakt

Taasdiskreetimisartefakt (ingl resampling artifact) on ükskõik milline taasdiskreetimisel tekkinud signaali omadus, mis originaalsel signaalil puudus.
Franz von Papen

Franz Joseph Hermann Michael Maria von Papen (29. oktoober 1879 – 2. mai 1969) oli Saksamaa ohvitser, monarhistlik poliitik ja diplomaat, Saksamaa kantsler 1. juunist 1932 kuni 17. novembrini 1932.
Franz von Papen oli pärit jõukast katoliiklikust aadlisuguvõsast. Ta omandas ohvitserihariduse. Diplomaatilisele tööle asus Franz von Papen 1913. aastal.
Franz von Papen oli Riigipäeva saadik. 1920–1928 ja 1930–1932 juhtis ta Tsentrumipartei paremat tiiba. Ta oli üks riigikantsleri kandidaate. 1932 juhtis ta niinimetatud Parunite valitsust, osales 1933 Saksamaa natsionaalsotsialistliku partei võimuletõusus ja oli 30. jaanuarist 1933 kuni 27. juulini 1934 Saksamaa asekantsler. Seejärel oli ta Saksamaa suursaadik Austrias kuni anšlussini 1938. aastal.
Aastatel 1939–1944 oli von Papen Saksamaa suursaadik Türgis. Seal tehti talle 24. veebruaril 1942 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi 4. valitsuse ülema asetäitja Naum Eitingoni juhtimisel ebaõnnestunud atentaat. Pomm plahvatas enneaegselt ja ainsana hukkus pommipanija ise, kuigi von Papen sai kergelt vigastada.
Pärast sõda vangistati von Papen liitlasjõudude poolt, kuid Nürnbergi protsess mõistis ta õigeks. Kohtu hinnangul oli ta korda saatnud "poliitilisi ebamoraalsusi", kuid mitte inimsusvastaseid kuritegusid. 1. mail 1947 mõistis Lääne-Saksamaa denatsifitseerimiskohus ta muude kuritegude eest 8 aastaks vangi, aga jaanuaris 1949 rahuldati tema vanglast vabastamise taotlus.
Pärast II maailmasõda püüdis von Papen taas hakata tegutsema poliitikas, aga ebaõnnestunult. Seejärel avaldas ta mitu mälestusteraamatut, kus õigustas iseenese poliitikat.
24. juunil 1959 taastas paavst Johannes XXIII tema tiitli paavsti kantsler, mis oli aga rohkem auamet. Paavst Pius XII oli ametisse astudes temalt selle tiitli 1939 ära võtnud. Von Papen oli ka Malta ordu rüütel ja teda autasustati ka Pius IX ordeni suurristiga.
Helmi Puur

Helmi Puur (aastast 1968 Helmi Kiik; 20. detsember 1933 Tallinn – 6. juuli 2014) oli eesti baleriin ja ballettmeister-repetiitor.
Ta õppis aastatel 1946–1950 Tallinna Balletikoolis (Zoja Kalevi-Silla klassis), lõpetas aastal 1953 Leningradi Vaganova-nimelise Balletiakadeemia.
Ta oli aastatel 1953–1955, 1958–1960 ja 1964–1966 teatri Estonia solist ja aastast 1966 ballettmeister-repetiitor.

Isiklikku

Tema abikaasa oli kirjanik Heino Kiik.
Mac OS X Snow Leopard

Süsteeminõuded

Kõik Intel Maci arvutid, millel on 1 GB muutmälu (RAM).
Kersalu joastik

Kersalu joastik (ka Vanaaseme joastik) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Kersalu külas. Joastik jääb Kloogaranna–Paldiski maantee lähedale. See on üks kolmest Pakri poolsaare väikejoast. Kersalu joastiku lähedal asuvad Põllküla juga ja Valli juga.
Joastiku kõrgeima astangu kõrgus on 3,5 meetrit, teised astangud on madalamad kui 0,5 meetrit.Astanguid on kaheksa, kokku on joastiku kogukõrgus kuus meetrit. Joastik on kuival perioodil sageli veevaene.