google/wiki40b huggingface dataset:
Antarktika

Antarktika on maailmajagu, mis hõlmab Antarktise mandri ja seda ümbritsevad saared India, Atlandi ja Vaikse ookeani lõunaosas (nn Lõuna-Jäämeres).
Antarktika võtab enda alla 8,9% maismaast.
Antarktika alla kuuluvad muu hulgas ka Bouvet' saar, Lõuna-Georgia saar, Kerguéleni saared, Lõuna-Sandwichi saared, Lõuna-Orkney saared ja Lõuna-Shetlandi saared.
Antarktika kasutamist reguleerib 1959. aastal Washingtonis sõlmitud Antarktika leping koos 1991. aasta keskkonnakaitse protokolliga, mille kohaselt Antarktika on avatud rahumeelseks kasutamiseks ja teadustegevuseks. Vägede paigutamine Antarktikasse, maavarade kaevandamine jms pole aga lubatud. Antarktika leping jätab muutmata riikide varasemad nõuded teatud Antarktika piirkondade oma suveräänsusele allutamisele, kuid samas ei luba neil esitada ka uusi nõudeid. Lepingu kehtivuse ajal on kõik sellised nõuded "külmutatud." Eesti jaoks jõustus leping 17. mail 2001.

Kliima

Antarktika asub antarktilises ja lähisantarktilises kliimavöötmetes. Sellele on iseloomulikud väga madalad õhutemperatuurid ja madal sademete hulk. Rannikuäärsetel aladel on kliimatingimused natuke pehmemad, mandri keskel aga väga karmid.
Rahvusvaheline õnnepäev

Rahvusvaheline õnnepäev (inglise keeles International Day of Happiness) on ÜRO peaassamblee poolt (28. juunil 2012) määratud päev, milleks on 20. märts.
Selle päeva puhul korraldatakse üritusi, mis püüavad propageerida õnnetunnet ja selle kasulikkust.
Aasta keskmine õhutemperatuur

Eesti aasta keskmised õhutemperatuurid

Eestis on aasta keskmine õhutemperatuur +4,3 °C ... 7 °C. Kõrgustikel on see madalam ja saarte läänerannikul kõrgem. Kõige soojem oli 2008. aasta (Vilsandil oli aasta keskmine õhutemperatuur +8,5 °C), kõige külmem oli 1942. aasta (Jõgeval oli aasta keskmine õhutemperatuur +1,6 °C).
Maailma kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur (+34 °C) mõõdeti perioodil 1960–1966 Etioopia linnas Dallolis.
Psühhedeelia

Psühhedeelia (kreeka keeles ψυχή psyché, 'hing' ja δήλος délos, 'avalduma') on 1960. aastatel kujunenud subkultuur, mille liikmed manustavad sageli psühhedeelikume. Sama terminit kasutatakse ka psühhedeelse kunsti ja psühhedeelse muusika kirjeldamisel.
Psühhedeelset kogemust iseloomustab vaimule varem tundmatute ettekujutuste tajumine või vaimu loominguline joviaalsus, mis on vabanenud tavalisuse ahelaist. Psühhedeelne seisund on kogemuste jada, mis tuleneb aistingulisest puudulikkusest kui ka psühhedeelsetest ainetest. Kogetakse kuulmis- ja/või nägemishallutsinatsioone, muutub maailma tajumine, tekivad teisesed aistingud, müstilised kogemused ja aeg-ajalt võivad tekkida psühhoosi-sarnased seisundid. Meelte poolt kogetavate aistingute puudulikkus võib olla lühikesel ajaperioodil lõdvestav ning kosutav, kuid pikemal perioodil võib see lõppeda tugeva ängistusega, hallutsinatsioonide tekkega (nii meeldivate kui õudust tekitavate), veidrate ja hirmu tekitavate mõtetega, depressiooni ja ebasotsiaalse käitumisega.

Psühhedeelne valgusshow

Brotherhood of Light
Igor Penkov

Elulugu

Igor Penkov on venelane ja tisleri poeg.
Lõpetas 1987 Tallinna 10. Keskkooli, 1994 mehaanikainsenerina TTÜ, tehnikamagister (1997, TTÜ); tehnikadoktor (2001, TTÜ), väitekiri "Strength investigations of threaded joints under static and dynamic loading" (Tallinn, 2001). Oli 1994–95 TTÜ masinaõpetuse instituudi teadur, 1995–2000 assistent, 2000–03 mehhatroonikainstituudi lektor, 2003– dotsent, 2002–03 ka mehaanikateaduskonna prodekaan.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mehhatroonikasüsteemide modelleerimine ja optimeerimine; masinate ja mehhanismide töökindlus. Esinenud ettekannetega teadusüritustel kodu- ja välismaal. Üle 30 teadustrükise.
Kontekst

Verbaalne kontekst

Väide, et fraas on "kontekstist välja lõigatud", tähendab mittetäielikku tsiteerimist ilma, et oleks arvestatud fraasi kasutamise asjaolusid. Näiteks kui ametnik väidab, et "süsteemis puudub korruptsioon", mängib suurt rolli keskkond, ümbrus ja olukord, milles oli antud väljendit kasutatud. Selle väitega võis ametnik mõelda järgmist: "Korruptsioon puudub paljudes majandusharudes ja kohtades, kus see säilinud on, tuleb sellega kindlasti võidelda." Sensatsioonilisi uudiseid tootes eraldab meedia alatihti tähtsate persoonide väljaütlemisi kontekstist, mille tulemus on meedia jälgijatele puuduliku informatsiooni esitamine või vale esmamulje kujundamine (näiteks artiklite pealkirjad). Ehk siis kontekst (semantiline olukord) on osa väljendist, mis sisaldab informatsiooni, mis võimaldab tõlgendada edaspidiseid sõnu ja lauseid varem saadud teabe sisu arvestades.
Konteksti paremaks mõistmiseks tutvu järgmise näidetega:
Noormees astub turul tundmatu kartulimüüja ette ning küsib: "Palju maksab?". Selles kontekstis saavad mõlemad osapooled aru, et räägitakse kartulikottidest. Kujutame nüüd olukorda, kus sama noormees astub kesklinnas tundmatu inimese ette ja küsib: "Palju maksab?" – selles kontekstis jääb mõistetamatuks, mida sooviti selle küsimusega teada, ning tekib arusaamatus.
Kontekst on seotud mitte ainult verbaalsete, vaid ka füüsiliste ja sümboolsete vm elementidega, mis omavad kindlas olukorras kindlat mõtet.

Konteksti mõistmine tõlkimisel

Sõna "context" võib inglise keelest tõlkida kui "ümbritsev tekst", ehk kõik see, mis paikneb enne ja pärast teatud sõna või väljendit, omab sõna tähenduse kujundamisel väga suurt rolli. Seega võib öelda, et kindlas kontekstis on nii öeldud kui ka veel ütlemata sõnadel kindel tähendus, mida mõistavad kontekstiväljas viibijad. Sõnal võib olla palju erinevaid tähendusi ja ainult kindlas kontekstis, seoses teiste sõnaühenditega võib mõista analüüsitava sõna tõelist tähendust. Kontekst mitte ainult ei aita avada sõna sisulist struktuuri, vaid lubab luua assotsiatsioone teiste sõnaühenditega, mille tulemusena saadakse tekstist, kõnest vm õigesti ja ühemõtteliselt aru.
Tänapäeval kasutatakse sõna "kontekst" erinevates teadusvaldkondades: psühholoogias, sotsioloogias, loogikas, eetikas, filosoofias, lingvistikas, filoloogias, keeleteaduses.
Keeleteaduses kasutatakse konteksti tõlkimises. Tõlge peab olema täpne ja vastama lähtetekstile ning selles peab olema tagatud sisuline tõelevastavus, sõltumata lähteteksti tõelevastavusest. Tõlge peab olema keeleliselt korrektne ja ühtlustatud, st peab olema tagatud sisemine järjekindlus, vastavus etteantud sõnastikele või terminibaasidele ja vastavus stiilijuhenditele. Võrreldes masinaga, suudab inimene eristada sõna tähendust, toetudes vaid kontekstile, seetõttu tundub tõlgitud tekst täpne ja ladus. Tõlkijatel on raske tuua ühest keelekeskkonnast teise esialgset sisumõtet, kui neil puudub tõlgitavate tekstide kontekstuaalne taust, mis lubaks eristada sõnaühendite tähendust.
Kerti Tergem

Kerti Tergem (sündinud 7. juunil 1968) on eesti tõlkija ja raamatukujundaja.
Ta lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal.
Kuressaare Põhikool

Kuressaare põhikool oli üldhariduskool Saare maakonnas Kuressaares.
Kool tegutses 1960–2011.

Ajalugu

Kool varasem tegutsemisvorm oli algkool, ametlikuks nimetuseks vastavalt Kuressaare Algkool.
Koolihoone valmis 1939. aastal Eugen Haameri projekti järgi, ehitusinseneriks oli Armin Talk. Avamise puhul kinkis Eugen Haameri vend maalikunstnik Eerik Haamer koolile oma teose "Saaremaa", mis asub praegu Saaremaa Muuseumis.
Pala vald

Ajalugu

Pala vald sai omavalitsusliku staatuse 30. aprillil 1992. Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühendamisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald. Pala Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis vallavolikogu taotluse rahuldamata.
Pala viimane vallavanem oli Jozsef Weinrauch.

Asustus

Vallas oli 23 küla: Assikvere, Haavakivi, Kadrina, Kirtsi, Kodavere, Kokanurga, Lümati, Metsanurga, Moku, Nõva, Pala, Perametsa, Piibumäe, Piirivarbe, Punikvere, Raatvere, Ranna, Sassukvere, Sõõru, Sääritsa, Tagumaa, Vea ja Äteniidi.

Haridus

Vallas oli üks kool: Anna Haava nimeline Pala Kool.
Albert Maloverjan

Albert Maloverjan (vene Альберт Владимирович Маловерьян; 7. juuli 1947 Kasahhi NSV – 17. jaanuar 2016 Eesti) oli venekeelne Eesti ajakirjanik. 
Ta oli Venemaa riikliku infoagentuuri ITAR-TASS kauaaegne korrespondent Eestis.
Albert Maloverjan õppis Kohtla-Järve 13. Keskkoolis. 
Alustas ajakirjanikutööd 1970ndatel Kohtla-Järve rajooni ajalehes Leninskoje Znamja (Leninlik Lipp).
1980. aastast alates oli ta ajalehe Molodjož Estonii peatoimetaja asetäitja, hiljem töötas Eesti Teadeteagentuuris.
Alates 2010. aasta märtsist oli ta nädalalehe Komsomolskaja Pravda – Estonija peatoimetaja.
Ta on maetud Jõhvi kalmistule.
Euraasia Liit

Euraasia Liit (vene keeles Евразийский Союз (ЕАС), inglise keeles Eurasian Economic Union (EAU)) on Venemaa algatusel loodav riikidevaheline liit Armeenia, Valgevene, Kasahstani, Kõrgõzstani, Venemaa ja Tadžikistani (ning tulevikus ka teiste, eriti endise Nõukogude Liidu riikide) ühendamiseks ühtsesse poliitilisse, majandus-, tolli-, humanitaarsesse ja kultuuriruumi. SRÜ riikides nimetatakse sageli lühidalt Euraasia Liiduks ka Euraasia Majandusühendust, kuid need projektid erinevad riikide integratsiooniastmelt.
Euroopa Liidu eeskujul põhineva idee pakkus oktoobris 2011 välja tollane Venemaa peaminister Vladimir Putin, kuid esimesena kirjeldas seesugust liitu Kasahstani president Nursultan Nazarbajev 1994. aastal peetud kõnes ühes Moskva ülikoolis. 18. novembril 2011 kirjutasid Valgevene, Kasahstani ja Venemaa presidendid alla lepingule, mis seadis eesmärgiks Euraasia Liidu loomise 2015. aastaks. Lepingu juurde kuulus ka kava riikide tulevaseks integratsiooniks. Lepinguga loodi Euroopa Komisjoniga analoogne Euraasia Majanduskomisjon ning Euraasia Majandusruum, mis alustas tegevust 1. jaanuaril 2012.
2013. aasta augustis esitas Ukraina taotluse saada Euraasia Liidus vaatlejastaatus. President Viktor Janukovõtši otsus katkestada assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga ning läheneda Euraasia Liidule tekitasid Euromaidani meeleavaldused.
Ostsillaator

Ostsillaator (ladina keeles oscillare – kiikuma, võnkuma) on elektrongeneraator, mis tekitab sumbumatuid harmoonilisi võnkumisi ehk siinusvõnkumisi.
Ostsillaatorlülituse põhiosad on võnkesagedust määrav element ja võnkumist alalhoidev võimenduslülitus.
Sagedust määravaks elemendiks võib olla LC-võnkering, kvartsresonaator või ka RC-lüli, näiteks Wieni sild. Selektiivsust määrav lüli ühendatakse võimendi positiivse tagasiside ahelasse. Kõrgetel, gigahertsides mõõdetavatel sagedustel võib võimenduslülitust asendada negatiivse diferentsiaaltakistusega element ‒ tunneldiood või Gunni diood.
Ostsillaatorit võib niisiis vaadelda positiivselt tagasisidestatud võimendina. Toite sisselülitamisel tekib võimendi elementides paratamatult teatav omamüra pinge, mis võimendatuna kandub tagasisideahela kaudu sisendisse, suurendades sisendpinge väärtust. Et võimendusastme koormuseks oleva rööpvõnkeringi takistus on suurim tema resonantsisagedusel, siis kandub suurima amplituudiga tagasi just selle sagedusega pingekomponent. Kui tagasisidepinge on küllaldase amplituudiga ja faasis sisendpingega, siis kasvab ta järjest, kuni saavutab toitepinge ja võimenduslülituse omadustega määratud püsiväärtuse.
Sumbumatute võnkumiste tekkimiseks peavad olema täidetud sisend- ja väljundpingete amplituudide ning faaside tasakaalu tingimused.
Sisend- ja väljundpingete amplituudid on tasakaalus, kui võimenduselemendi võimendusteguri K ja tagasisideahela ülekandeteguri B korrutis on 1 (B on võimendi sisendisse rakenduva tagasiside pinge ja võimendi väljundpinge suhe).
Faaside tasakaalu tingimus nõuab, et võimendis tekkiva faasinihkenurga ja tagasisideahelas tekkiva faasinihkenurga summa oleks null. Seega on faaside tasakaalu tingimus täidetud juhul, kui tagasisideahelast saabuv pinge on sisendpingega faasis, st tagasiside peab olema positiivne.

LC-ostsillaatorid

LC-võnkeringiga ostsillaatorid koostatakse enamasti induktiivses või mahtuvuslikus kolmpunktlülituses: Nimetus tuleneb sellest, et rööpvõnkering ühendatakse võimenduselemendiga kolmes punktis. Nii ühendatakse bipolaartransistori korral võnkering oma kahes punktis kollektori ja baasi vahele ning harundpoolide või kondensaatorite ühenduskohast kolmanda punktina emitteriga. Pinged kollektoril ja baasil on harundi suhtes vastandfaasis, mis tagabki positiivse tagasiside.
Amplituudide tasakaalu tingimuse täitmiseks valitakse sobiv tagasiside tugevus, mille määrab induktiivsuste suhe L₂/L₁ (induktiivses kolmpunktlülituses). Tagasiside valitakse sellise minimaalse tugevusega, et lülitus veel kindlalt ostsilleeriks. Ülemäära tugeva tagasiside korral koormub võimenduselement üle, mille tagajärjeks on mittelineaarmoonutus ja sellega kaasnevad harmoonilised sagedused.
Dissotsiatsiooniaste

Dissotsiatsiooniaste ehk dissotsiatsioonimäär on keemias dissotsieerunud molekulide arvu ja molekulide üldarvu suhe.
Lahuste puhul näitab dissotsiatsiooniaste, kui suur osa lahustunud aine molekulidest on jagunenud ioonideks. Lahuse lahjendamisel dissotsiatsiooniaste suureneb.
Kuulmine

Kuulmine ehk kuulmismeel (inglise hearing, audition) on elusolendite võime eristada nendeni jõudvaid helilaineid nende omaduste, nagu amplituudi (tugevuse) ja sageduse (helikõrguse) järgi mingi spetsiaalse (kuulmis)elundi (tavaliselt kõrva) abil. Kuulmismeel võimaldab tunnetada heliallika iseloomu, määrata selle asukohta ja liikumist ruumis.
Imetajatel detekteeritakse helilaineid kõrvas, kus siseneva heli toimel tekkiv kõrvateo mehaaniline vibratsioon muundatakse sisekõrvas kõrvateo juurest lähtuvate paljude kuuldenärvide närviimpulssideks. Kuna kuulmine eeldab mehaaniliste stiimulite (molekulide vibratsioon) detekteerimist, siis sarnaselt kompimismeelega liigitatakse kuulmismeel mehhanosensatsiooni alla (inglise mechanosensation).
Inimese kõrvaga kuuldav madalaim helisagedus on 16–20 Hz ning ülemine kuulmispiir ulatub lastel üle 20 000 Hz-i, kuid siis langeb eaga ja püsib pikka aega 16 000 Hz läheduses. Vanemas eas hakkab see jälle langema ja võib kõrges vanaduses alaneda isegi kuni 5000 Hz-ni. Tegemist pole siiski mitte selge ülemise sageduspiiri nihkumisega sageduses allapoole, vaid pigem esimest või teist järku inertse ahela sarnase kuulmise tundlikkuse sageduskarakteristiku muutumisega (murdesagedus(t)e nihkumisega sagedusalas allapoole), seda eriti just kuuldelävele lähedaste (madalate) helitugevuste juures. Tugevate helide puhul pole ealised muutused nii suured.
Suurim kuulmisteravus on inimestel vahemikus 1000–5000 Hz, mis kattub suurel määral kõnehääles domineerivate helisageduste vahemikuga (~300–3500 Hz). Ka loomadel ühtib kuulmiselundi suurim tundlikkus liigiomaste häälitsuste omaga.
Kuulmisomadusi on võimalik täpsemalt määrata audiomeetria abil.
Johannes von Törne

Johannes Abraham von Törne (15. juuli / 27. juuli 1858 Klöstitz – 8. november 1936 Mühlhausen, Tüüringi) oli luterlik pastor Eestis, Lõuna-Venemaal ja Saksamaal.
Törne sündis Bessaraabias Klöstitzis (praeguse haldusjaotuse järgi Odessa oblastis Tarutõno rajoonis Vessela Dolõnas). Ta lõpetas Kuressaares gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1877–1878 filoloogiat ja 1878–1882 usuteadust. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses (oma isa Oskar von Törne juures). Ordineeriti 20. veebruaril / 4. märtsil 1883 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1883–1885 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetaja ja 1885–1887 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1887–1895 oli ta Hersoni kubermangus Kronaus (praeguse haldusjaotuse järgi Hersoni oblastis Võssokopillja rajoonis Võssokopilljas) luterlik vaimulik. Aastatel 1895–1919 oli ta luterlik vaimulik Doni-äärses Rostovis, lisaks oli ta aastast 1898 praost 2. lõunavene praostkonnas. Aastatel 1915–1917 oli ta välja saadetud Tsaritsõnisse, aastal 1919 oli ta vangistuses. Aastast 1920 elas ta Saksamaal, oli 1921–1928 (määrati 15. mail 1921) pastor Teistungenis (Eichsfeldi kreisis Tüüringi liidumaal). Jäi aastal 1928 emerituuri; emerituuris olles elas Mühlhausenis (Unstrut-Hainich-Kreisis Tüüringi liidumaal).

Isiklikku

Tema isa Oskar von Törne oli Häädemeeste, Tahkuranna, Kuressaare ja Martna Püha Martini koguduse õpetaja, vend Theodor von Törne oli luterlik vaimulik Gammalsvenskbys ja Tauria kubermangus. Onu Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, onupoeg Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor, teine onupoeg Hermann Arnold Lezius oli Kuressaare ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja.
Kergu kalmistu

Kergu kalmistu asub Kergu külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.
Kergu kalmustu asub Kergu Eesti apostlik-õigeusu kalmistust lõuna pool. Kalmistu õnnistati aastal 1773. Väravapostille on pandud pronkstahvel kirjaga: "Heinrich Oldekopi mälestuseks 1930".
Braa

Braa (vene бра kaudu prantsuskeelsest sõnast bras 'käsivars'), ka seinabraa on seinavalgusti, ajalooliselt ka küünlahoidja seinal.

Mõiste päritolu

Mõiste pärineb 17. sajandi Prantsusmaalt, toona käekujulisena kujundatud seinale kinnitatavate küünlahoidjate järgi. Tänapäeval kasutatakse ka muude seinavalgustite kohta.
Nordek

Nordek (rootsi keeles Nordiskt ekonomiskt gemenskap taani ja norra keeles Nordisk økonomi ehk Nordøk) oli Euroopa Majandusühenduse eeskujul Põhjamaade täielikuks majanduskoostööks plaanitud organisatsioon, mille loomiseks tegi ettepaneku Taani peaminister Hilmar Baunsgaard 1968. aastal.
Läbirääkimiste käigus lepiti kokku uue organisatsiooni loomises, mille peakorter pidi paiknema Rootsis Malmö linnas. Kokkuleppele jõuti 1970. aastal, kuid Soome ei ratifitseerinud lepingut, väites, et sidemete tõttu Nõukogude Liiduga ei saa ta sõlmida tihedaid majandussidemeid potentsiaalsete Euroopa Majandusühenduse liikmetega (Taani ja Norra). Nõukogude Liit oleks võinud pidada Soome liitumist Nordekiga võimalikuks ohuks Soome erapooletusele, mille eest Nõukogude Liit tasus kliiringkaubandusega. Ilma Soome osaluseta ei olnud mõtet Nordekit luua ning Taani ja Norra taotlesid Euroopa Majandusühenduse liikmeks saamist. Aastal 1973 liitus Taani Euroopa Majandusühendusega ning Rootsi, Norra ja Island ei saanud uut lepingut ratifitseerida.
Tallinna Farmaatsiatehas

AS Tallinna Farmaatsiatehas on Tallinnas tegutsev ravimitootmisettevõte; ühtlasi Eesti ja kogu Balti piirkonna vanim ravimitootmisettevõte. Aastast 1998 tegutseb ettevõte emaettevõtte PJSC Grindeks'i all.
Ettevõtte (tehase) otsene eelkäija oli aastal 1914 asutatud Eestimaa Farmatseutiline Kaubandusselts "Ephag" (saksa Estländische Pharmazeutische Handelsgesellschaft). Aastast 1937 asub ettevõte Tondi tänaval, kus asub ka 1937. aastal valminud tehasehoone Tondi tänav 33/35, mille arhitekt oli arhitekt Robert Natus.
Pärast Teist maailmasõda on ettevõte kandnud mitmeid nimesid: algul Tallinna Farmatseutiline Tehas, aastast 1961 Tallinna Keemia- ja Farmaatsiatehas. Aastast 1992 kannab nime AS Tallinna Farmaatsiatehas. Aastast 1998 tegutseb ettevõte emaettevõtte PJSC Grindeks'i all.
Metsmaasikas

Välimus

Metsmaasikas on 5–20 cm kõrgune. Juurmised lehed on kolmetised ja asuvad pikkadel karvastel leherootsudel. Õied on valget värvi, kuni 17 mm läbimõõduga ja asuvad väheseõielises õisikus. Õieraod on siidiläikeliselt liduskarvased. Tupplehed on tagasi käändunud ja ei ümbritse marja.

Viljad

Metsmaasika viljad ei ole marjad, vaid koguviljad, mida nimetatakse maasikateks. Need on kirgaspunased, munajad kuni peaaegu kerajad, pinnal asetsevate seemnistega ja aromaatsed.

Paljunemine ja geneetika

Paljuneb pikkade sõlmedest juurduvate võsunditega ja seemnetega. 
Metsmaasikas õitseb mai lõpul ja juunis. Viljad valmivad juunis. 
Metsmaasikas annab hübriide nii aedmaasika kui ka muulukaga.
Kõik maasikaliigid on kromosoomiarvuga, mis põhineb haploidsel 7 kromosoomil. Metsmaasikas on diploidne: sel on kaks kromosoomikomplekti kokku 14 kromosoomiga.
2010. aastal sekveneeriti metsmaasika genoom.

Levik

Metsmaasikas on levinud Euroopas ja Kesk-Aasias. 
Ta kasvab kuivadel puisniitudel, loodudel, raiesmikel, teeservadel, põllupeenardel. Levila põhjaosas, sealhulgas Eestis, eelistab ta kuivi päikesepaistelisi kohti ega talu varju. Seevastu levila lõunaosas eelistab ta kasvada varjus, sest päike on seal tema jaoks liiga ere. Metsmaasikas talub kerget tulekahju ja taastub pärast põlengut kiiresti.

Ökoloogia

Metsmaasikas lehti söövad meeleldi sõralised, näiteks hirved ja põdrad. Maasikamarju söövad väga mitmesugused elukad alates tigudest ja herilastest kuni lindude ja karudeni. Linnud aitavad ühtlasti maasikaseemneid levitada: pärast lindude soolestiku läbimist lähevad seemned kenasti kasvama.

Ajalugu

Arheoloogiliste väljakaevamiste andmetel on inimesed metsmaasikaid söönud juba kiviajal. Kultiveerima hakati metsmaasikat antiikaja Pärsias. Hiljem levisid maasikaseemned Siiditeed mööda nii itta kui läände. 18. sajandi keskpaiku aretati virgiinia ja tšiili maasikast aedmaasikas (Fragaria × ananassa), mis hakkas metsmaasikat põlluviljana välja tõrjuma, sest aedmaasika viljad olid märksa suuremad.

Kasutamine

Metsmaasikas on Eesti üks väärtuslikemaid marjataimi. Kirgaspunased, aromaatsed ja maitsvad marjad sisaldavad suurel hulgal inimorganismile vajalikke aineid ja vitamiine: neis on suhkruid 3,6–6,4%, happeid 1,4% (peamiselt sidrunhapet), mineraalainetest kaltsiumi (rohkem kui lihas), rauda (marjadest kõige enam), fosforit, eeterlikke õlisid, pektiini, parkaineid jm. C-vitamiini keskmine sisaldus on 51,0 mg 100 g metsmaasikate kohta.
Maasikas on hinnatud lauamari (toorelt söömise mari), aga väga sobiv ka hoidiste, eriti toorhoidiste valmistamiseks. Kompoti valmistamiseks metsmaasikas aga ei sobi, sest seemnistest eralduv fragariamiin muudab kompotivedeliku mõrkjaks.
Metsmaasikat kasutatakse ka ravimtaimena. Kasutatakse põhiliselt kuivatatud vilju, harvem õisi.
Bradfordi maakond (Florida)

Ajalugu

Bradfordi maakond moodustati 31. detsembril 1858 Columbia maakonna osast ja algselt oli maakonna nimi New Riveri maakond. 1858 muudeti see Bradfordi maakonnaks. Maakond sai nime Richard Bradfordi järgi, kes osales Ameerika Ühendriikide kodusõjas.
Kotka linn

Külad

Haapasaari, Huruksela, Juurikorpi, Jäppilä, Kaarniemi, Kurittula, Kuutsalo, Marinkylä, Laajakoski, Peippola, Pernoo, Tavastila, Ylänummi.
Suursaksa Riik

Ajalugu

Suur-Saksamaa oli Saksamaa ühendamise ajal 19. sajandil käibele tulnud mõiste, millega tähistati hüpoteetilist Austria osavõtul ühendatavat Saksamaad. Selline plaan ei läinud siiski täide ja Saksa Riik (Väike-Saksamaa) loodi Austria osavõtuta; viimane reformiti Austria-Ungariks.
26. juunil 1943 nimetati Saksa Riik ümber Suursaksa Riigiks. 9. septembril okupeerisid Suursaksa väed Põhja- ja Kesk-Itaalia, desarmeerisid Itaalia relvajõud ning moodustasid marionetliku Itaalia Sotsialistliku Vabariigi, mida asus juhtima vangist vabastatud Benito Mussolini. Itaalia Kuningriik kuulutas 13. oktoobril Suur-Saksamaale sõja.
8. mail 1945 kirjutasid Suursaksa ülemjuhatuse esindajad Berliinis alla Suur-Saksamaa tingimusteta kapituleerumise aktile, mis jõustus 9. mail. 2.–23. mail Flensburgis tegutsenud Karl Dönitzi valitsus üritas tagajärjetult separaatset kapitulatsiooni lääneliitlastele.
Pärast seda, kui liitlased olid Saksamaa sõjas purustanud, kaotas Saksamaa kõik maa-alad, mille ta oli sõja ajal ja vahetult enne seda liidendanud. Saksamaa põlistel aladel, mida teistele riikidele ei antud, moodustati neli okupatsioonitsooni, mida haldasid sõja võitnud nelja tähtsaima riigi võimud. Need riigid olid NSV Liit, USA, Suurbritannia ja Prantsusmaa. Hiljem moodustati NSV Liidu okupatsioonitsoonist Saksa Demokraatlik Vabariik ja kolmest ülejäänust Saksa Föderatiivne Vabariik ehk Saksamaa Liitvabariik, mis omavahel ühinesid alles 1990.
Suursaksa Riigi ellujäänud juhtide üle mõisteti kohut Nürnbergi protsessil, kus paljud neist süüdi mõisteti, sealhulgas mõnedki surma. Suursaksa Riigi ametlik ideoloogia natsionaalsotsialism mõisteti hukka ning see on tänapäevani maailmas põlu all ja mõnes riigis, sealhulgas Saksamaal, koguni keelustatud.