google/wiki40b huggingface dataset:
Shakuntala Devi

Varajane elu

Shakuntala Devi sündis Bangalores (Karnataka, India) Kannada õigeusklikust braahmani peres. Devi isa ei tahtnud hakata preestriks ning selle asemel liitus ta hoopis tsirkusega, kus töötas trapetsikunstniku, lõvitaltsutaja, köielkõndija ja mustkunstnikuna. Ta avastas oma tütrel erakordse numbrite meelespidamise võime, õpetades tütrele kaarditrikke, kui tütar oli umbes kolmeaastane. Isa lõpetas tsirkusetöö ja viis oma tütre ringreisile, demonstreerimaks tema fenomenaalset arvutamisvõimet, hoolimata lapse formaalse hariduse puudumisest. 6-aastaselt tutvustas Devi isa tema matemaatilisi võimeid Mysore'i ülikoolis.
1944. aastal kolis ta isaga Londonisse.
Neetimine

Neetimine on neetliite moodustamise protsess. 
Neetimiseks kasutatakse kas needitange või mehaanilisi tööriistu (pressid, vasarad). Seoses keevitamise laia levikuga leiab neetimine tänapäeval vähe kasutust.
Lehekirbulised

Eesti liigid

Eestis on kindlaks tehtud 49 liiki lehekirbulisi, kuid oletatakse 80 liigi esinemist.
Väga levinud on õunapuu-lehekirp (Psylla mali).
Jasperi maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1833. aastal.
Pervomaisk (Luganski oblast)

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid venemeelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
25. juulil alustasid Ukraina relvajõud separatistide väljatõrjumist linnast. Operatsioon ei õnnestunud ja 2015. aasta seisuga on linn mässuliste kontrolli all. Septembris 2015 oli linnas hinnanguliselt 15 000–17 000 elanikku.
Wang Liqin

Wang Liqin (hiina 王励勤, Wáng Lìqín; sündinud 18. juunil 1978 Shanghais) on Hiina lauatennisist, seitsmekordne maailmameister.
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks paarismängus koos Yan Seniga. 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas pälvis ta pronksmedali üksikmängus. 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta üksikmängus taas pronksmedali, kuid tuli Hiina meeskonna koosseisus olümpiavõitjaks.
Karel Viigipuu

Karel Viigipuu (sündinud 18. märtsil 1986 Tartus) on eesti laskesuusataja.
Ta võitis 2010. ja 2012. aastal Eesti meistrivõistlused laskesuusatamises 20 km distantsil.

Isiklikku

Ta õde on laskesuusataja Kristel Viigipuu.
Woodfordi maakond

Ajalugu

Woodfordi maakond moodustati 1789. aastal Fayette'i maakonna osast. Maakond sai nime Virginiast pärit kindral William Woodfordi järgi.
1792. aastal moodustati osa maakonna territooriumist Scotti maakond. 1794. aastal Frankilini maakond.
Filmimine

Filmimine on videoülesvõtte tegemine. Filmimisega tegeleja on filmija (kõnekeeles filmimees).
Filmitakse liikuvat pilti jäädvustava kaameraga. Filmimist kasutatakse filmide ja mitmesuguse otstarbega videote tegemisel.
Rasvalasu

Rasvalasu, rasvamägi või rasvaklomp on kanalisatsiooni kogunenud moodustis, milles on hangunud massiks kogunenud rasv, õli, mähkmed, hügieenisidemed, kondoomid, salvrätid jms. 
Kui lasu õigeaegselt ei avastata ega eemaldata, võib mass kanalisatsioonisüsteemi täielikult ummistada.  On ka projekte jäätmete kasutamiseks biokütusena. 
Rasvamägede (inglise keeles fatberg) nimetus pärineb kanalisatsiooni hooldustöötajatelt ja on moodustatud termini "jäämägi" (inglise keeles iceberg) eeskujul.
Merilii Jalg

Merilii Jalg (sündinud 20. septembril 2001) on Eesti kabetaja. Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal võitis ta Eesti naiste meistrivõistlused nii rahvusvahelises kui ka vene kabes.
Ka ta noorem õde Triinu Jalg mängib kabet.
Soosaare soo

Soo teke

Soostik paikneb Võrtsjärve nõo põhjaosas. Maakoore kerkimise tõttu kujunes Varaholotseeni teisel poolel Ürg-Võrtsjärve lahe asemele ulatuslik sisejärv, nn Suur-Võrtsjärv. Selle veepind oli tänapäevasest kõrgem ja järve pindala suurem, eriti loode ja kirde suunas. „Järve loodeosa kiirema kerkimise tõttu kujunes Keskholotseeni algul Suur-Võrtsjärvest väljavool Emajõe orgu, järve pind hakkas alanema ja tema pindala vähenema“. Eelnevalt üleujutatud loodeosas hakkas maapind tasapisi soostuma. Pisut madalamatel aladel, mis täielikult ära ei kuivanudki, on sood tänapäevani. Algsest madalsoofaasist on Soosaare soostiku suurim ala, Soosaare raba, jõudnud kõrgsoofaasi. Taimede mittetäieliku ladestumise tulemusena on tekkinud turbakiht, mille tüsedus ulatub peaaegu seitsme meetrini.

Kasvukoha- ja elupaigatüübid

Soosaare soo kasvukohatüübid (Paal, 1997 järgi) on inventeeritud 1997. aastal Jaanus Paali ja 2010. aastal Eestimaa Looduse Fondi (vaatleja Indrek Tammekänd) poolt. Inventuuride käigus määratleti puis-mättaraba (3221p), älveraba (3222) ja puis-laukaraba (3223p), õõtsik-siirdesoo (3122) ja rohu-siirdesoo (3121) . Natura 2000 elupaigatüüpidest on Soosaare soo suuremas osas kaetud looduslikus seisundis rabade (7110); siirdesoo ja rabametsade (91D0), looduslike huumustoiteliste järvede ja järvikute (3160) ning inimtegevusest rikutud, kuid taastumisvõimeliste rabadega (7120). Natura elupaigatüüpide eestikeelsed vasted ja klassifikatsioon toetuvad Jaanus Paali (2007)  koostatud jaotusele. Sulgudes olevad kaldkirjas numbrid tähistavad Natura 2000 elupaigatüüpide koode, mis on ära toodud Euroopa loodusdirektiivis. Rabad on looduskaitseliselt Natura 2000 kõrge tähtsusastmega kooslused ja Eesti riigi jaoks on tegemist vastutuskooslustega.

Soosaare soo turbakaevandused

Soosaare soo on määratletud turbamaardlana nii põhja- kui lõunaosas. „Raba ääreala reljeef on liigestatud ca 10 m laiuste ja kuni 100 m pikkuste turbaaukudega, kust juba 19. sajandil võeti käsitsi turvast. Turbaaukude sügavus on hetkel 0,2–0,7 meetrit. Samuti on Soosaare sohu rajatud mitu freesturbavälja. Raba põhjaosa kaevandusala pärineb ilmselt 1970. aastatest ning see jäeti maha 1990. aastatel. 2015. aasta seisuga on turba kaevandamine Soosaare soo sihtkaitsevööndi piires lõpetatud. 
Turba kaevandamine jätkub freesturbaväljadel soo lõunaosas – I, II ja III turbatootmisalal; nt 2012. aastal kaevandas Soosaare maardlas AS Kraver Soosaare ning Tässi turbatootmisaladelt kokku 11,5 tuhat t vähelagunenud turvast; AS Mikskaar kaevandas Raba-Jaani turbatootmisalalt 0,1 tuhat t hästilagunenud turvast. 
IV turbatootmisala asus Soosaare sihtkaitsevööndis, mille sulgemine päädis AS Kraveri ja Viljandimaa keskkonnateenistuse vahelise kohtuprotsessiga 2008. aastal. AS Kraver taotles kahju hüvitamist, mis oli seotud geoloogiliste uuringutega Soosaare rabas, kuna puudus teave, et kõnealust sood kavatsetakse võtta kaitse alla. „Kuna Viljandimaa keskkonnateenistusele ei olnud uuringuloa andmise menetluse ajal teada asjaolud, et ala võib kujuneda tulevikus Natura 2000 eelvalikualaks“  ja et sellest edasi moodustatakse sihtkaitsevöönd, jättis kohus kaebuse rahuldamata.
Neuromant

"Neuromant" (originaalpealkirjaga Neuromancer) on William Gibsoni 1984. aastal ilmunud küberpunkromaan. Selle põhjal on valminud ka 1988. aastal samanimeline videomäng.

Sisu

Henry Dorsett Case on üks mees Jaapanis Chiba linna düstoopilises allmaailmas. Kui ta oli kord andekas arvutihäkker, siis ta tabati oma tööandjalt varastamise eest. Karistuseks vigastas Case'i tööandja tema kesknärvisüsteemi mükotoksiiniga, jättes ta võimetuks kasutada oma aju-arvuti kasutajaliidest, et pääseda küberruumi ülemaailmsesse arvutisüsteemi. Töölevõtmiseks sobimatu, narkomaan ja enesetappu plaanitsev, läheb Case Chiba "musta kliinikusse" imeravile. Ta päästetakse tänavasamurai Molly Millionsi ja saab palgasõduriks varjulise endise sõjaväeohvitser Armitage'i poolt, kes pakub Case'i ravima, kui Case töötab talle arvutihäkkerina...
Ligand (biokeemia)

Biokeemias ja farmakoloogias on ligand (ladina keeles ligandium, seondumine) bioloogilise eesmärgiga aine, millele on retseptorid ja mis moodustab kompleksi biomolekulidega. Ligandi ainukeseks ülesandeks on retseptoriga seondumine.
Kitsamas mõistes on ta signaali vallandav molekul, seondudes sihtmärk-valguga. Näiteks on adrenaliin looduslik ligand südamelihase beetaretseptoritele (ka adrenergiline retseptor).
Ligandid on ka mitmed ko-faktorid. Seejuures võib ligand samuti olla ka radioaktiivse või muu märkainega seotud orgaaniline molekul.
Lisaks võivad ligandideks olla mitmed kunstlikud ained, mis küll sarnanevad loodusliku signaalmolekuliga, kuid pärast seondumist hoopis blokeerivad selle ning takistavad nõnda signaali ülekannet.
Ligandide rühma kuulub ka klorofüll.
Hallhaigur

Levila ja arvukus

Linnu looduslik levila hõlmab Euraasia parasvöötme ja osaliselt ka Aafrika. Eestis on ta vähearvukas haudelind, vähesed ka talvituvad. Hallhaigru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 1500–2000 paarile, talvist arvukust 30–300 isendile.  
24. mail 1990 võeti Marek Vahula ettepanekul esmakordselt Eestis kaitse alla Kadrina valla Vandu koloonia, kuid 2001. aasta kevad-talvel raiuti seal kaitse-eeskirja eirates maha kõik haigrutele sobilikud pesapuud. Sellest ajendatuna käivitati 2007. aasta märtsis Eesti haigrute kaitse- ja uurimisprojekt "Haigruotsija", et uurida Eestimaa haigrute eluolu ja anda välja "Haigruotsija Haigruraamat". Seitsme aastaga (2007–2014) kaardistati pea kõik Eesti kolooniad ja toitumispaigad ning kaitsti neli teadustööd. Haigruotsija andmebaasi põhjal on Eestis 60–65 pesitsuskolooniat.

Välimus

Linnu üldpikkus on 90–98 cm, tiibade siruulatus 175–195 cm. Linnud kaaluvad 1–2 kg. Nende sulestik on valdavalt hallikasvalge. Täiskasvanutel hallhaigrutel on valge pea, mille tipuosa on must. Juveniilsetel lindudel on tuhmikas hall pea. Lindude nokk on tugev ja roosakaskollane. Hallhaigrud lendavad aeglaselt ning lennul hoiavad pikka kaela S-kujuliselt – see omapära eristab neid toonekurgedest, ruiklastest ja teistest suurtest lindudest.

Eluviis ja -paik

Hallhaigrud toituvad putukatest, kaladest ja muudest veekogu lähedal elavatest selgrootutest. Nad pesitsevad sageli veekogude lähedal ja metsades.
Jaanus Järva

Jaanus Järva (sündinud 21. veebruaril 1970) on eesti loodusfotograaf, looduskirjanik ja koolitaja.
Ta pälvis 2010. aastal Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras (ETKA Andras) aasta koolitaja eripreemia. Ta on Tartu Rahvaülikooli koolitaja 2006. aastast.
Kirjutamine on talle meeldinud juba noorest east. Tänaseks on tema sulest on ilmunud neli loodusjuttudega raamatut. Ta jagab looduse jälgimisest saadud kogemusi ka ajakirjadesse kirjutades, sealhulgas välismaistesse.
2000. aastate keskel oli Jaanus Järva üks väheseid Eesti loodusfotograafe, kelle pilte ja artikleid avaldati välismaa loodusajakirjades.
Ta on mittetulundusühingu Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu juhatuse liige. 2010. aastal asutas ta Tartus osaühingu Loov Loodus.

Haridus ja akadeemiline töökäik

Ta lõpetas 1988. aastal Paide Kaugõppekeskkooli ja 1992. aasta juunis Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri erialal (liikumisravi spetsialist). 
1992. aasta detsembris sai ta sporditeaduse magistriks. TÜ kehakultuuriteaduskonna funktsionaalse morfoloogia õppetooli juures valminud Jaanus Järva magistritöö "Aeroobse ja anaeroobse iseloomuga kehalise aktiivsuse mõju skeletilihase regeneratsioonile" juhendajaks oli professor Teet Seene.
Aastatel 1992–2000 töötas ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, algul assistendi ja hiljem funktsionaalse morfoloogia lektorina.

Vabakutseline fotograaf

2001. aastal vahetas ta Tartu ülikooli kehakultuuriteaduskonna lektori ameti vabakutselise fotograafi elukutse vastu. Alates 2006. aastast viib ta läbi loodusfotograafiakursusi Rahvaülikoolis. Alam-Pedja looduskaitseala Tartumaal on tema armastatuim pildistamise koht. Välismaal eelistab ta käia pildistamas eelkõige Põhjamaades ning Šotimaal. Eksootilisemad sihtkohad on olnud Aafrikas: Keenia, Tansaania ja Uganda.
Ta on avaldanud artikleid ja fotosid ajakirjades Outdoor Photography, Birds Illustrated, Birder's World, Broadleaf, Bark, Ärielu, Eesti Loodus, Loodusesõber, Kodu ja Aed, ajalehe Äripäev kuulisas Visioon ja teistes väljaannetes.

Isiklikku

Tema abikaasa on Kerttu Rahe, kes 1990. aastatel oli Eesti parimaid naiskaratekaid.
Suur Karujõgi

Suur Karujõgi (inglise Great Bear River) on jõgi Põhja-Ameerikas.
Lähtub Suurest Karujärvest, läbib Saint Charlese kärestikke, suubub paremalt Mackenzie jõkke.
Guljašš

Guljašš on Ungari päritolu lihasupp paprikaga. 
Koostises liha, õli või rasv, sibul, varsseller, roheline paprika, tomat või lecsó, kartul, jahvatatud vürtspaprika, sool, küüslauk, jahvatatud köömned, kirsspaprika, paprika. 
Eestis on guljašš rohkem tuntud lihakastmena, mida tüüpiliselt serveeritakse koos keedukartulitega.
Carteri doktriin

Carteri doktriin oli Ameerika Ühendriikide välispoliitiline doktriin, mille kuulutas 1980. aastal välja USA president Jimmy Carter.
Carter teatas, et oma huvide kaitseks Pärsia lahe piirkonnas kasutab USA vajaduse korral sõjalist jõudu.
Doktriin oli ajendatud Nõukogude vägede sissetungist Afganistani. Selle idee algatajaks peetakse Carteri julgeolekunõunikku Zbigniew Brzezinskit.
Doktriini elluviimiseks hakkas USA looma kiirreageerimisüksusi, mida hiljem kasutati muu hulgas Lahesõjas 1990. aastal.
Kansan Uutiset

Kansan Uutiset (Rahva Uudised) on Helsingis ilmuv soomekeelne ajaleht, Vasakliidu häälekandja. 
Ajaleht alustas ilmumist 1957. aastal, kui ühendati Soome Kommunistliku Partei häälekandja Työkansan Sanomat ja Soome Rahva Demokraatliku Liidu häälekandja Vapaa Sana. Nende parteide ühine häälekandja oli Kansan Uutiset kuni 1990. aastani, mil ajalehest sai Vasakliidu häälekandja.
Kuni 2009. aasta septembrini ilmus ajaleht neli korda nädalas, seejärel kord nädalas. Ajalehe peatoimetaja on Sirpa Puhakka.
Tera-mõhnsamblik

Tera-mõhnsamblik (Bacidia biatorina) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub mustika kasvukohatüübi metsades ja lammimetsades (lammimetsade tüübirühm).
Sahhalini nulg

Kirjeldus

Sahhalini nulg sarnaneb jaapani ja siberi nuluga ning võib elada 180–200, harva kuni 250 aasta vanuseks.
Puu kasvab tavaliselt 25–27, soodsates tingimustes kuni 40 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on tavaliselt 0,5–0,7 (1,0) m. Võra on tihe ja koonusja-kuhikja kujuga. Tüve koor on pruunikashall ja sile, vanematel puudel pikirõmeline ja rohkete vaigumuhkudega.
Puuoksad on suunatud kergelt ülespoole. Okstel kasvavad käbid samuti alati ülespoole.
Pungad on 3–5 cm pikkused, punased või pruunikad, karvadega kaetud, keskmiselt või tugevalt vaigused. Võrsed on tihedalt karvadega kaetud.
Okkad on 2–4 cm pikkused, pehmed ja läikivad, sirged, kinnituvad võrsetele tihedalt ja on võrse tipu poole suunatud, pealt tumerohelised. Alumisel küljel on neil kaks 5–7-realist õhulõheriba kahe vaigukäiguga. Okka tipp on tömp ja madala sisselõikega.
Isasõisikud on 10–15 mm pikkused ja punased. Käbi pikkus on 5–9 cm, läbimõõt 2 (3) cm, kujult silinderjad kuni ellipsoidne-silinderjas, värvilt tumepruun kuni mustjassinakas. Kattesoomused on seemnesoomustest veidi pikemad. Seemned on pruunid, 5–6 mm pikkused, seemnetiivad on sama pikkusega ja pruunikaslillad. Seemne mass on 11–13 mg. Idulehti on 4–5.

Kasutamine

Sahhalini nulg annab head saematerjali. Puit on helekollane ja kergesti töödeldav, selles puuduvad vaigukäigud. Sahhalini nulust aetakse ka tärpentini.
Noortest okstest ja käbidest valmistatakse veeauruga utmise teel nuluõli, mis omakorda on kampri tooraine.
Nulu kooremuhkudes sisaldub nulupalsamit. Selle hankimiseks torgatakse kooremuhud läbi ja seejärel neid muljutakse. Pärast töötlemist kasutatakse nulupalsamit meditsiinis mitme preparaadi valmistamiseks ja optikas optiliste süsteemide elementide kokkuliimimiseks.
Sahhalini nulg on väga dekoratiivne puu ning sellepärast kasutatakse teda haljastuses ja iluaianduses. Kultuuris kasvatatakse alates 1878. aastast.

Kasvatamine Eestis

Eestis ei ole sahhalini nulg levinud. Teda võib leida Järvseljal, Tartu Ülikooli Botaanikaaias ja Tallinna Botaanikaaias. Ta on osutunud meil küllalt külmakindlaks liigiks ja talub talvel külma kuni −29...−34 °C, kuid varase puhkemise tõttu võivad teda kevadel hiliskülmad kahjustada. Kuna Sahhalini nulg kasvab saartel, siis eelistab ta merelisele kliimale iseloomulikku niisket õhku ja sooja suve. Kasvupinnastest eelistab ta värskeid liivsavi- ja saviliivmuldasid. Põhiteisendist mõnevõrra enam on meil kasvatatud Mayri nulgu (Räpina pargis kasvab 25 m kõrgune puu).
Soomes kasvatatakse sahhalini nulgu edukalt Mustilas, Punkaharjus, Aulankos, Solböles ja Ruotsinkyläs.
Karlsruher SC

Karlsruher SC on Saksamaa linna Karlsruhe jalgpalliklubi.
Siina Üksküla

Siina Üksküla (aastani 1959 Zinaida Ignatenko; sündinud 16. juunil 1938 Luiskovitsõ (soome Luiskenitsa) külas Jelizavetino külanõukogus Krasnogvardeiski rajoonis Leningradi oblastis) on eesti näitleja.
Ta on õppinud Viljandi Pioneeride Maja balletiringis, lõpetas aastal 1957 Viljandi töölisnoorte keskkooli ja aastal 1961 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri I lennu.
Ta töötas aastatel 1961–1967 Rakvere Teatris ja aastatel 1967–2000 Endla teatris.

Isiklikku

Ta oli abielus näitleja Aarne Ükskülaga, neil on poeg Sander Üksküla. Pojatütar Sandra Uusberg ja pojapoeg Kristjan Üksküla on samuti näitlejad.
Draakonikütid

Joonissarja taust

"Draakoniküttide" tegevus toimub fiktiivses keskaegses maailmas, kus igas suuruses hõljuvatel saartel luusivad ringi kõikvõimalikud draakonid. Sarja autorid on muuhulgas inspiratsiooni saanud hiina maalikunstist ja Hayao Miyazaki filmidest.

Tunnusmuusika

Sarja tunnuslooks on The Cure'i "The Dragon Hunters Song".

Film

2008. aastal valmis sarja ainetel täispikk joonisfilm "Draakonikütid" ("Dragon Hunters").
14. armee (NSV Liit)

14. armee oli koondnimetus üksusele, mis formeeriti NSV Liidus oktoobris 1939 Leningradi sõjaväeringkonnas ning mis osales Nõukogude Liidu ja Soome vahelistes sõjalistes konfliktides Talvesõjas ja Jätkusõjas.
Vasta vald

Vasta vald (saksa keeles Waschel) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Vasta vald Kalvi vallaga.
Valla alal asus Vasta mõis.
Oatly

Oatly on Rootsi ettevõte, mis arendab, toodab ja turundab kaerast tehtud jooke (nt kaerapiima) ja jäätist. Selle peakontor asub Malmös, tootmine Landskronas. Oatly sai alguse Lundi ülikoolist. 
Oatly tooted ei sisalda piima ega sojaproteiini. Neis on ka vähe gluteeni, mida sisaldavad ohtralt nisu, oder ja rukis, nii et neid saavad süüa ka tsöliaakiat põdevad inimesed. Firma toodangut müüakse Rootsis ja veel umbes 20 riigis (sh Eestis) Oatly nime all.

Ajalugu

Oatly äriidee pärineb 1980. aastate lõpust, mil Lundi ülikooli teadlased uurisid võimalust leida piimale asendustoiduaineid. 1994. aastatel rajasid teadlased koostöös Skåne põllumeeste ühisusega Lantmännen firma Ceba Foods, mis 2001. aastal tuli turule Oatly brändiga. 2006. aastal võttis ettevõte uueks nimeks Oatly AB ning rajas oma uurimis- ja tootmisrajatised Landskronas. 2014. aastal viidi Oatly peakorter Malmösse.
Põlvkonnavaheldus

Põlvkonnavaheldus on erisuguste paljunemis- (sigimis-) viisidega arengujärkude vaheldumine arengutsükli jooksul.
Taimede põlvkondade vaheldumine avaldub sporofaasi ehk sporofüüdi ja gametofaasi ehk gametofüüdi vaheldumisega. Need etapid vältavad erinevatel taimerühmadel neile iseloomuliku kestusega. Nii domineerib sammaltaimedel gametofaas, samal ajal kui kõrgemate taimede elutsüklis on esikohal sporofaas.
Loomade põlvkondade vaheldumine võib väljenduda suguta ja sugulise põlvkonna vaheldumisega, seda kutsutakse metageneesiks, esineb näiteks ainuõõssetel (polüüp ja meduus). Mõnedel loomarühmadel on täheldatud ka heterogooniat, mis tähendab erisuguste suguliste sigimisviiside vaheldumist, seda esineb näiteks keriloomadel.
Värvainete indeks

Rahvusvaheline värvainete indeks (Colour Index või Colour Index International, CI) on andmebaas, mille algatasid värvitootjaid ja värvaleid koondavad rahvusvahelised erialaorganisatsioonid: Suurbritannias baseeruv Society of Dyers and Colourists ja Ameerika Ühendriikides asuv American Association of Textile Chemists and Colorists. Andmebaasi on koondatud info tarbekaupades, keemiatoodetes jm värvainena kasutatavate keemiliste ühendite struktuuri, triviaalnimetuste, füüsikaliste ja keemiliste omaduste, sünteesi ja patentide kohta. Tootjate osalus andmebaasis on vabatahtlik ja ta võib soovi korral osa infot andmebaasi mitte anda. Nimistu hõlmab üle 27 000 värvaine kokku üle 13 000 üldnimetuse all. Esimene nimistu publitseeriti 1925. aastal.
Indeksis puuduvad minevikus kasutusel olnud ja nüüdseks kasutuselt kõrvale jäetud pigmendid, nagu näiteks asuriit, auripigment, looduslik kinaver jm.

Number

Värvained on rühma sees nummerdatud jooksvalt ja uuemad, st hiljem avastatud või sünteesitud värvained, saavad suurema numbri.

Muud

Erandkorras on toidu värvimiseks kasutatavatel värvainetel alati dubleeriv üldnimetus (CI Generic Name) Food + värvusetähis + number (eesti keelde tõlgituna Värvusenimetus + toiduvärv + number), isegi kui sama värvaine on toimeainena kasutusel ka muudes toodetes. Ühendi ehituse tähis (CI Constitution Name) jääb mõlemal variandil ühiseks.
Märt Kermon

Märt Kermon (sündinud 17. mail 1940) on eesti korvpallitreener. 
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi, saanud treenerikoolitust lisaks Eestile ka Lätis, Leedus ja Soomes. 
Ta on olnud Eesti noorte-, juunioride- ja meeste koondise peatreener.

Isiklikku

Märt Kermon on abielus, tal on kaks last.
Varvara (eesnimi)

Varvara (vene keeles Варвара) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 316. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Varvara 474 naisel.
Billy Sharp

William Louis Sharp (sündinud 5. veebruaril 1986 Sheffieldis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Sheffield United. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta alustas Sheffield Unitedis klubikarjääri 2004. aastal.
Sharp on mänginud paljudes Inglismaa 1.–4. liigatasemel mängivates klubides, suuremalt jaolt Inglismaa esiliigas.  Premier League'is on ta mänginud hooajal 2012–13, kui ta pidas Southamptoni meeskonnas kaks mängu, ja hooajal 2019–20 Sheffield Unitedi meeskonnas. 11. augustil 2019 lõi ta mängus Bournemouthi vastu.
League One'is on ta ühel hooajal löönud vähemalt 20 väravat neljal korral: hooaegadel 2005–06 ja 2006–07 Scunthorpe Unitedi meeskonnas ning hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Sheffield Unitedi meeskonnas. Inglismaa esiliigas on ta ühel hooajal vähemalt 10 väravat löönud kuuel hooajal: hooaegadel 2009–10, 2010–11 ja 2011–12 Doncaster Roversi meeskonnas, hooajal 2012–13 Nottingham Foresti meeskonnas ning hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 Sheffield Unitedi meeskonnas; hooajal 2018–19 lõi ta esimest korda esiliigas ühel hooajal üle 20 värava.
Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2005–06, 2006–07 ja 2016–17 on ta valitud League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu (kõikidel neil hooaegadel oli ka liiga suurim väravakütt) ning hooaegadel 2006–07 ja 2016–17 League One'i hooaja parimaks mängijaks. 2011. aastal nimetati ta Doncaster Roversi aasta mängijaks ning 2016. ja 2017. aastal Sheffield Unitedi aasta mängijaks.
Inglismaa liigasüsteemis on ta löönud üle 220 värava, millega on ta 21. sajandil enim väravaid löönud Inglismaal sündinud jalgpallur Inglismaa liigasüsteemis.
Ando Kiviberg

Poliitiline tegevus

1995. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Kiviberg Järva ja Viljandi maakonnas valimisliidu Isamaa ja ERSP liit nimekirjas ning 2011. aasta valimistel erakonna Isamaa ja Res Publica Liit nimekirjas.
Aastatel 1996, 2005 ja 2009 kandideeris ta kohalikel valimistel Viljandi linnas. Ta on Viljandi Linnavolikogu liige.
2013. aasta kohalikel valimistel oli Kiviberg IRL-i kandidaat Viljandi linnapea ametikohale.  Teda toetas 809 valijat (10,81% häältest).