google/wiki40b huggingface dataset:
Põhja-Atlandi ostsillatsioon

Põhja-Atlandi ostsillatsioon ehk Põhja-Atlandi võnkumine (NAO, inglise North Atlantic oscillation) on Islandi miinimumi ja Assoori maksimumi ehk õhurõhu tugevuse võnkumine erinevail aastail Atlandi ookeani põhjaosas.
Islandi miinimum on püsiv madalrõhuala keskmega enamasti ligikaudu Islandi saare kohal. Assoori maksimum on kõrgrõhuala Assooride kohal. Põhjapoolkeral valitsevad läänetuuled kõrgrõhkkonnast põhja suunas ja madalrõhkkonnast lõunas. Seetõttu on Põhja-Atlandil valitsevaiks läänetuuled, mis puhuvad Islandi miinimumi ja Assoori maksimumi vahel. Läänetuuli võimendab veelgi Coriolisi efekt.
Põhja-Atlandi ostsillatsiooni numbriliseks väljendamiseks kasutatakse NAO indeksit.

Positiivne ja negatiivne NAO

Põhja-Atlandi ostsillatsioon tähendab nende rõhkkondade tugevuse muutust. Kui nõrgeneb üks, siis nõrgeneb ka teine ning vastavalt sellele muutub läänetuulte tugevus. Tugevate ja hästi väljakujunenud rõhkkondadega aastal on NAO indeks positiivne, vastasel korral aga negatiivne.
Positiivne NAO-indeks toob endaga kaasa vihmase ja pehme talve Põhja-Euroopas, sest niiske õhk Atlandi ookeanilt jõuab kaugemale sisemaale, jättes Vahemere-äärsetele maadele põua ja ühtlasi ilusa ilma. Negatiivne NAO-indeks toob kaasa vihmase ja mägedes lumetormidega talve Vahemere ääres ning külma ja karmi talve Põhja-Euroopas. Selle põhjuseks on see, et nõrgemad läänetuuled ei vii niisket õhku mitte Põhja-Euroopa, vaid Vahemere kohale. Põhja-Euroopas, aga valitsevad sellisel talvel külmad kõrgrõhkkonnad, mis on kujunenud Venemaa kohal.
Põhja-Atlandi ostsillatsiooni tekkepõhjused ei ole selged. Näib olevat seos Globaalse soojenemise ja NAO indeksi positiivsete väärtuste vahel, sest viimasel kümnendil ja 1930-ndail on tugevalt domineerinud positiivne faas, mis korreleerub hästi põhjapoolkera keskmise temperatuuri tõusuga.

NAO mõju loodusele

NAO mõjutab oluliselt maismaa- ja veeökosüsteeme. See avaldub näiteks liikide levilate muutumises, planktoni produktsiooni kasvamises jne. Samuti mõjutab see piirkonna põllumajandust.
Arvutuspinge

Arvutuspingeks nimetatakse tugevusõpetuses ohtlikus punktis tekivat pinget. Teisisõnu on arvutuspinge suurim konstruktsioonielemendile mõjuv pinge.
Ehitustarindi vastupidavuse või masinaehituse detaili töökindluse tagamiseks peab olema tagatud teatav tugevusvaru. See tähendab, et arvutuspinged peavad olema piirpingetest palju väiksemad ja seetõttu tuleb alati piirpingeid σₗᵢₘ võrrelda arvutuspingetega σₘₐₓ. Arvutusskeem ei vasta kunagi reaalsele olukorrale kuna paljudel kahjulikel faktoritel (materjali ebaühtlus, sisepraod jne) on juhuslik iseloom, mida eelnevalt pole võimalik arvesse võtta. Ka koormised võivad kasvada varem ette nägemata põhjustel ning osutuda arutuslikest suuremaks. Seetõttu on võetud kasutusele varuteguri mõiste. Varutegur on konstruktsioonielemendi piirpinge ja arvutuspinge suhe, mida tähistatakse tähega k, harvemini S. . Konstruktsioonielemendi ohutuse tagamiseks peab varutegur olema tunduvalt suurem kui üks. Kõige sagedamini on varutegurid piires 1,5...3. Aga näiteks liftide puhul on varutegurid piires 10...15.
AIDS

Nimetus

AIDS on lühend ingliskeelsest nimetusest acquired immune deficiency syndrome või acquired immunodeficiency syndrome.
Lühend AIDS võeti terminina kasutusele 1982. aastal.

Kaasuvad haiguslikud seisundid

Inimese omandatud immuunpuudulikkuse sündroomile on iseloomulikud oportunistlikud infektsioonid ja kasvajad. 
Vähiseisundite tekke põhjused pole seni selged, tähtsat rolli nimetatud seisundite tekkes HIV-infektsiooniga inimestel võib mängida immunosupressiooni esilekutsuvate ravimite pikemajaline tarvitamine.

Oportunistlikud mükoosid

AIDS-i haigetel esinevad sageli oportunistlikud mükoosid: suu ja neelu soor, söögitoru kandidiaas (põhjustateks Candida sp.), dermatofütoosid (Trichophyton'i liigid, Epidermopythin floccosum), pneumotsüstis-pneumoonia (Pneumocystis jiroveci), kopsukrüptokokoos, peaajukrüptokokoos, nahakrüptokokoos (Cryptococcus neoformans), süsteemne histoplasmoos (Histoplasma capsulatum), mikrosporidioos (Enterocytozoon bieneusi), kopsuaspergilloos (Aspergillus fumigatus) jt.

Ajalugu

HI-viiruse erinevad tüved on primaatidelt inimestele kandunud vähemalt 13 korda. Üle maailma on neist suutnud levida vaid üks – HIV-1 M. Selle laialdasem levik sai alguse 1920. aastatel Belgia Kongos. Pärast maa iseseisvumist 1960. aastal (Kongo Demokraatlik Vabariik) ja kaasnenud kultuurilisi muutusi levis viirus kiiresti ülejäänud Lõuna-Aafrika riikidesse. Esimene nakatumisjuhtum registreeriti alles 1981. aastal ja HI-viirus isoleeriti 1983. aastal.
Haigestumus

Haigestumus ehk morbiditeet on haigusjuhtumite arv elanike arvu kohta teatud ajavahemikul, haigestumise sagedus.
Jüri Martin

Jüri Martin (sündinud 29. septembril 1940 Tallinnas) on eesti bioloog, lihhenoloog, poliitik, Eesti Teaduste Akadeemia liige.
Ta on olnud ka roheline poliitik, erakonna Eesti Rohelised esimees.
4. veebruarist 2003 oli ta IX Riigikogu liige. Ta sai Riigikokku Toomas Vareki asendusliikmena.

Elukäik

1959 lõpetas ta Tallinna 21. Keskkooli ja 1964 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna bioloogia osakonna. Aspirantuurile NSVL Teaduste Akadeemia Uurali Filiaali Taimede ja Loomade Ökoloogia Instituudis järgnes samas bioloogiakandidaadi väitekirja kaitsmine teemal "Samblikusünuuside dünaamika Polaar-Uurali jääliustike moreenidel" (1968) ja bioloogiadoktori väitekirja kaitsmine teemal "Samblikusünuuside biokeemiline roll ekstremaalsetes keskkonnatingimustes" (1988). Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks ökoloogia alal valiti ta 1990. aastal.
1969 asus Jüri Martin tööle Tallinna Botaanikaaeda algul vanemteaduri, seejärel teadussekretäri, teadusdirektori ning aastatel 1978‒1988 direktorina. 1992‒2000 oli ta Rahvusvahelise Keskkonnabioloogia Keskuse direktor. Aastast 1997 on ta Euroakadeemia rektor.
1970ndatel ja 1980ndate alguses oli populaarne saatejuht ja külaline lastele mõeldud tele- ja raadiosaadetes.

Teadustöö

Teadustöö põhisuundadeks on olnud üldine ökoloogia, biogeokeemia, samblike ökoloogia, keskkonna- ja looduskaitse. Tähtsaimaks uurimisvaldkonnaks kujunes õhu kaudu levivate saasteainete mõju taimestikule, eriti metsadele, ning biokeemiline monitooring – väävli, raskmetallide ja radionukliidide bioakumulatsioon Eestis, Arktikas, Uurali tööstuspiirkondades, Euraasia vulkaaniliselt aktiivsetel aladel ning USA rahvusparkides. Nii teadusliku uurimistöö huvides kui ka rännumehepisikuga nakatununa on Jüri Martin osalenud kümnetel ekspeditsioonidel Kaukasuses, Polaar-Uuralis, Lääne- ja Lõuna Siberis, Kaug-Idas, Antarktikas, Alaskal, Kreekas, Keenias, Seišellidel, Madagaskaril, Sri Lankas, Indias, Malediividel, Pennsylvanias, Great Smoky Mountains Rahvuspargis USAs jm. Hea koostöö on Jüri Martinil kujunenud USA teadlastega ning ta on olnud külaslisteadlaseks paljudes sealsetes ülikoolides.
Jüri Martin on Eesti Teaduste Akadeemia polaaruuringute komitee, MTÜ Eesti Euroinfo Ühingu juhatuse, Maailma Metsade Monitooringu Foorumi, Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni ning Academia Ecologica Universalis liige, aastast 1997 kaaspresident. Ta on mitme monograafia autor või kaasautor ning enam kui veerandsaja teadusartikli autor. Tema juhendamisel on kaitstud kaksteist kandidaadi- ja üks doktoriväitekiri.

Tunnustused

1986 pälvis Jüri Martin Karl Ernst von Baeri medali, 1988 UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" (MAB) medali, 1990 suure looduskaitse märgi, 1998 H. Fordi Euroopa looduskaitse preemia ja 2005 Sokratese rahvusvahelise auhinna.
Metatalamus

Metatalamuseks ehk tundekühmu-tagaalaks (ladina metathalamus) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel aju osa. Metatalamus liigitatakse vaheaju koosseisu.  
Metatalamus koosneb tema padjandi (pulvinar) all paiknevatest põlvikkehadest. Põlvikkehad, mediaalne põlvikkeha (corpus geniculatum mediale) (kuulmiskeskus) ja lateraalne põlvikkeha (corpus geniculatum laterale) (nägemiskeskus), paiknevad kummalgi pool talamust.
Oksana Romanenkova

Oksana Romanenkova (aastani 1992 Oksana Hutornaja; sündinud 1. novembril 1970 Tallinnas) on endine iluuisutaja ja praegune treener.
Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Tõnismäe Reaalkooli ja 2001. aastal kõrgkooli LEX rakendussotsioloogina.
Aastatel 1987, 1988, 1989, 1990 ja 1992 tuli ta Eesti meistriks naisüksiksõidus.
Oksana Romanenkova omab iluuisutamistreeneri 4. kategooria kutsetaset. Tema käe all on teiste seas treeninud poeg Viktor Romanenkov.
Jakub Vrána

Jakub Vrána (sündinud 28. veebruaril 1996 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija. 
Ta mängib ründajana NHL-i klubis Washington Capitals.
Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings, tehes kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13.
2014. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Capitalsi poolt 13. valikuna. Põhja-Ameerikas mängis ta alguses Capitalsi noorteklubis Hershey Bears American Hockey League'is. NHL-is tegi ta Capitalsi meeskonnas debüüdi 1. detsembril 2016 mängus New York Islandersi vastu. Esimese värava lõi ta 9. detsembril Buffalo Sabresi vastu.
2018. aastal tuli ta Capitalsiga Stanley karika võitjaks, kui karikafinaalis alistati Vegas Golden Knights. Finaalseeria viimases, viiendas mängus, kus Capitals alistas Knightsi tulemusega 4:3, lõi Vrána mängu avavärava.
Kaire Olt

Elulugu

Kaire Olt on sündinud ja kasvanud Tallinnas. Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Kopli Kunstikeskkooli, 2003. aastal Eesti Kunstiakadeemia nahakunsti eriala ja 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunsti- ja kunstiajaloo õpetaja eriala cum laude. 
Töötas 2006–2014 Tallinna Kunstigümnaasiumis kunstiõpetajana. Õppis 2014–2018 Eesti Kunstiakadeemia magistriõppes nahakunsti ning aksessuaari- ja köitedisaini erialal, magistrikraad aastast 2018.
2007. aastast on Eesti Nahakunstnike Liidu liige. Näitustel osalenud 2001. aastast.
1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 7. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 27. veebruarist 1. märtsini 1930 Norras Oslos. Kavas olid muurdmaasuusatamises kaks meeste distantsi: 17 km ja 50 km, kahevõistlus ja suusahüpped 90 m mäelt.
Kodurahu (saar)

Kodurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Eeslahes asuv 0,12 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 132 meetrit.
Rahu koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 31′ E.
Rahu nimi kinnitati Haapsalu linnavolikogu otsusega, mis jõustus 11. märtsil 2005.
Prolog

Faktid

Horni lause, millel puudub keha ja omab vaid tõeväärtust – tõene. Kirjeldavad sidet üldisemat subjektilt vähem üldisemale. Ehk, kui on tõsi üldisem on tõsi ka vähem üldisem.
Näiteks:
sajab-> külm and märg.
Sama mis:
sajab:- külm & märg.
Ehk "Kui on külm ja on märg, siis sajab."
Näiteks:
ema('Marju', 'Margus').
Ehk "Marju on Marguse ema"

Reeglid

Horni lause, mis omab keha ja päist. Kirjeldavad sidet subjekti ja predikaadi vahel. Ehk kui päises esitatud tingimused on tõesed, on tõene ka keha.
Näiteks:
ema('Marju').
Sama mis:
ema('Marju') :- true.
Ehk "Marju on ema"

Päringud

Horni lause, millel on ainult keha. Ehk küsimus(ed), millele otsitakse järeldust. (Loogikas on järeldus=tõestus)
Näiteks:
?- ema('Marju').  
Yes
Ehk "Kas Marju on ema?"
?- ema(X).  
X = Marju
Ehk "Kes on ema(d)?"

Liitlausete formaliseerimine

Marju on Margus'e ema: 
?- ema('Marju', 'Margus').
Marju on kellegi ema: 
?- ema('Marju', X).
Marju on Margus'e ema ja Maie tütar: 
?- ema('Marju', 'Margus') and ema('Maie', 'Marju').
Fernando Morientes

Fernando Morientes Sánchez (sündinud 5. aprill 1976 Cácereses) on endine Hispaania jalgpallikoondise ründaja.
Fernando Morientes mängis Hispaania rahvuskoondises aastatel 1998–2007 kokku 47 korda ja lõi 27 väravat. Debüüdi tegi Morientes 25. märtsil 1998 Vigos, kui Šveitsiga mängides saadi võit 4:0.

Isiklikku

Fernando Morientes on 186 cm pikk ja kaalub 79 kg. Ta on abielus Victoriaga (23. detsembrist 1999). Neil on kaks last: poeg Fernandito (16. juuli 1999) ja tütar Lucia (14. august 2001). 
Hobideks on Fernandol arvutid, internet ja jalgpallimängud. 
Tema hüüdnimi on Moro.
Korrigeeriv tegevus

Kontsept

Ennetusmeetmed on igasugune ennetav metoodika, mida kasutatakse võimalike lahknevuste kindlaksmääramiseks enne nende tekkimist ja tagamiseks, et neid ei juhtuks. Mõlema korrigeerimis- ja ennetusmeetmed hõlmavad uurimise, tegevuse, läbivaatamise ja vajaduse korral edasisi meetmeid. On näha, et need mõlemad sobivad PDCA filosoofiasse, nagu on kindlaks määratud Demingu-Shewharti tsüklis. Põhiprobleemide uurimine võib järeldada, et parandus- või ennetusmeetmeid ei nõuta ning lisaks võib see soovitada lihtsaid korrektsioone probleemile, millel puudub kindlaks tehtud süsteemne algpõhjus. Kui mitmel uuringul ei toimu parandusmeetmeid, võib genereerida uue laiendatud ulatusega probleemi avalduse ja põhjalikuma uurimise põhjuseks.
Parandus- ja ennetusmeetmete rakendamine on kvaliteedijuhtimissüsteemide parendamise ja efektiivsuse suund. Korrigeerivad meetmed on vaid probleemide identifitseerimiseks põhinevad meetmed. Probleemi või mittevastavust saab kindlaks teha siseselt töötajate soovituste, juhtkonna ülevaatuste, dokumentide läbivaatamise või siseauditite kaudu. Probleemide algpõhjuseks võivad olla kliendi kaebused / ettepanekud; kliendi tagasilükkamine; kliendi / kolmanda osapoole audititest tulenevad mittevastavused; audiitori soovitused.
Christian Pollas

Christian Pollas on prantsuse astronoom.
Ta on avastanud paarkümmend asteroidi, mõned koos Eric Elstiga. Tuntumad on Aten-tüüpi asteroid (65679) 1989 UQ, Apollo-tüüpi asteroid 4179 Toutatis ja Amor-tüüpi asteroid (9950) 1990 VB.
Alaleütlev kääne

Alaleütlev kääne ehk allatiiv on väliskohakäänete hulka kuuluv sihikääne.
Doonau koolkond

Doonau koolkond (saksa keeles Donauschule või Donaustil) on koondnimetus teatud kunstnike ühendusele 16. sajandi esimesest kolmandikust. 
Doonau koolkonda kuulunud kunstnikud ei tegutsenud ühtse rühmitusena. Neid ühendavaks teguriks oli Doonau oru maastike maalimine.
Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur"

Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur" (kasutatud ka nime: Agentuur) oli 1937. aastal Tallinnas asutatud Eesti kaubandusettevõte. Ettevõte tegeles muu hulgas kaupade sisse- ja väljaveoga.
Jon Istad

Jon Istad (29. juuni 1937 Vossi vald – 17. mai 2012) oli Norra laskesuusataja. Ta oli kolmekordne maailmameister.
Jon Istad osales laskesuusatamise rahvusvahelistel võistlustel juba 1960. aasta olümpiamängudel Squaw Valleys, kuid alles 1966. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis jõudis ta medalivõiduni. Ta tuli seal kahekordseks maailmameistriks, saades kulla nii 20 km distantsil kui ka 4×7,5 km teatesõidus. Kolmanda MM-kulla sai ta 1967. aasta MM-il Altenbergis teatesõidus. Individuaaldistantsil sai Istad pronksmedali.
Olümpiamängudelt võitis ta ühe hõbemedali 1968. aasta OM-il Grenoble'is teatesõidus.
Rumeenia talurahvamuuseum

Rumeenia talurahvamuuseum (rumeenia keeles Muzeul Țăranului Român on talurahvakultuuri tutvustav muuseum Rumeenias Bukarestis.
Muuseum asutati 1930. aastatel.
Muuseumis on üle 100 000 eseme.
1996 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Järva Teataja

Järva Teataja on Eesti kohalik ajaleht, mis ilmub Järva maakonnas ja kajastab maakonna sündmusi. Ajalehe väljaandja on AS Eesti Meedia.
Järva Teataja asutati 1926. aastal põllumeeste ja asunike häälekandjana, kuid muutus mõne aastaga kogu Järvamaa häälekandjaks.
Lehest saab lugeja aimu Järva maakonna inimestest, majandusest, poliitikast, kultuurist, koolielust, spordisaavutustest. Ajaleht ilmub kolm korda nädalas: teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval.
Ajalehe toimetus asub Paides. Ajalehe peatoimetaja on Tiit Reinberg.
Truväär

Truväär (trouvère, prantsuse hääldus: [tʁuvɛʁ]) oli kõrgkeskajal (1100–1350) Põhja-Prantsusmaal (Loire'i jõest põhja pool) tegutsenud luuletaja ja muusik, prantsuskeelse (langue d'oil) rüütliluule looja. Nimetus on prantsuskeelne vaste oksitaani sõnale trubaduur, mis tähistab oksitaanikeelse luule loojat.
Prantsuskeelset truvääriluulet lõid ka naissoost luuletajad, nagu Marie de France, Doete de Troyes või Agnès de Navarre, aga nende kohta erinevalt Provence'i luuletajannadest ei kasutatud eraldi prantsuskeelset sõna. Tänapäeval vahetevahel kasutatud sõna trouveresse pole keskajast pärit. Enamik naisluuletajaid pole teada nime-, vaid ainult kohanime pidi (nagu näiteks dame du Fayel).
Truvääriluulest on tänaseni säilinud umbes 4000 teksti ja üle 1700 meloodia. Truvääride luule ja muusika mõjutas tugevasti õukondlikku luulet Saksamaal ja minnesingerite traditsiooni teket.

Ajalooline seos trubaduuriluulega

Suhtlus Põhja- ja Lõuna-Prantsusmaa vahel elavnes seoses ristisõjaga, millest paljud truväärid ise osa võtsid. Trubaduuride lüürikast võtsid truväärid üle kurtuaassed teemad ja värsside meetrika. Truväärilüürika arenes siiski trubaduuridest võrdlemisi sõltumatult ja erinevalt viimastest ei muutunud obskuursus ja raskestimõistetavus (trubaduuride trobar clus) truväärilüürikas omaette väärtuseks. Truvääriluule on põhiosas lüüriline armastusluule, mis õhkab kõrge ja kättesaamatu daami poole, esineb ka satiirilist luulet ning mõnikord ilusa elu naudingute kiituseks loodud värsse.
Tähtsaim ühenduslüli prantsuskeelse ja oksitaanikeelse luule loojate vahel oli Marie de Champagne'i õukond Troyes's. Selles õukonnas tegutses 12. sajandil muuhulgas kurtuaassete romaanide autor Chretien de Troyes, esimene autor, kelle prantsuskeelne luulelooming oli stiililt oksitaanikeelse trubaduuriluulega võrreldav. On oletatud, et truvääride kuulajaskonnale pakkus suuremat naudingut teemade tuttavlikkus ja orienteerumine tüüpkujundites kui luuletaja originaalsus. Tänapäeval kõrgeimalt hinnatud on just "ebatüüpilised" truväärid, näiteks Rutebeuf või Adam de la Halle, kes kasutas tüüpiliste  vormide ballaadi, rondoo või virelai viisistamisel juba polüfoonilist kompositsioonitehnikat.

Tuntumad truväärid

Truvääriluule kõrgaeg jääb 12. sajandi lõppu ja 13. sajandisse, mille jooksul see kunst tasapisi linnastus. See tähendab, et kui 13. sajandi esimesel poolel olid ülekaalus aadlipäritoluga luuletajad ja nende hulgas vaid mõned vaimulikud ja linnakodanikud, domineerisid sajandi lõpul truvääride hulgas juba linnamuusikud, nagu Adam de la Halle ja Jehan Bretel.
Lüliti

Lüliti on elektrotehnikas kasutatav seadis elektriahela või selle osa ühendamiseks või katkestamiseks. Teostuselt võivad lülitid olla elektromehaanilised ja elektroonilised (vt Transistorlüliti).

Elektromehaaniline lüliti

Lüliti põhiosad on liikuvate ja liikumatute kontaktide süsteem, käsi-, vedru-, elektromagnet- või pneumoajam ning klemmid. Ülitugeva voolu ja kõrge pinge korral kasutatakse lülitites kaarekustuteid (püüavad ära hoida kaarlahendust).
Ants Kulo

Ants Kulo (sündinud 22. juulil 1932 Vana-Põltsamaa vallas) on eesti majandustegelane ja kollektsionäär.
Ta lõpetas 1951. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1956. aastal TPI tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina. Ta oli sama kõrgkooli aspirant, kaitses seal 1975. aastal väitekirja ning sai majanduskandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1956–1969 erinevates ametites insenerist juhatajani erinevates ehitus- ja kommunaalettevõtetes. Aastatel 1969–1975 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse referent ning aastatel 1975–1977 Desintegraatori direktor. 
Ta oli aastatel 1977–1988 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi teadusdirektor ja aastatel 1988–1993 tööl Eesti NSV TA Majanduse Instituudis, sealhulgas aastatel 1989–1993 direktorina.
Ta osales IME kontseptsiooni koostamises ning oli üks Eesti Panga muuseumi mõtte algatajaid.

Kollektsionäärina

Ants Kulo on tuntud kollektsionäär, eelkõige postkaartide ja paberahade, aga ka numismaatika, skripofiilia ja filateelia alal.
Marko Marin

Koondisekarjäär

Marin tegi debüüdi Saksamaa koondvõistkonnas 27. mail 2008 sõprusmängus Valgevene vastu. Esimesena ja ainsa värava lõi ta koondises 20. augustil 2008 mängus Belgia vastu.
Ta esindas Saksamaad 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Ta sekkus vahetusest teise poolaja lõpus esimeses alagrupimängus 13. juunil Austraalia ja teises alagrupimängus 18. juunil Serbia vastu.
Helmut Erik Riikoja

Helmut Erik Riikoja (9. juuni 1909 Tallinn – 15. november 1990 Tallinn) oli Eesti elektrotehnikateadlane.

Elulugu

Helmut Erik Riikoja oli teenistuja poeg ja Heinrich Riikoja vend.
Lõpetas 1927 Tallinna Reaalgümnaasiumi ja 1935 Tallinna Tehnikumi elektrotehnikaharu. Töötas 1927–1941 Tallinna telefonivõrgus ja postitalituses mitmesugustel ametikohtadel, 1941–1942 teenis Nõukogude armees, 1942–1944 Tšeljabinski telefonivõrgus ja Eesti NSV Sidevalitsuse operatiivgrupis Moskvas, Leningradis ja Võrus. Oli 1940–1941 ja 1944–1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud, aastast 1947 dotsent, 1947–1952 elekterside, 1952–1956 üldelektrotehnikakateedri juhataja; 1957–1961 ajakirja Tehnika ja Tootmine toimetaja, 1961–1975 EPA elektrifitseerimiskateedri juhataja ja dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: sidelülituste teooria, ringhäälingu ja televisiooni tehnoloogia, põllumajanduse elektrifitseerimine, elektriohutustehnika; tehnika ajalugu ja oskuskeel. Osalenud ENE kavandamises ja olnud 1963–1978 selle peatoimetuse liige. Nõukogude Eesti preemia (1977).
Breathitti maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1839. aastal.
Abū Muḩammad al-Jawlānī

Abu Muhammad al-Jawlānī (araabia keeles أبو محمد الجولاني, ka al-Joulani, al-Djaulani) on salafide pühasõdalaste terrorirühmituse Jabahat an-Nusra liider Süüria kodusõjas.
Abu Muhammud Al-Jawlānī võib pärit olla Iisraeli poolt hõivatud Golani kõrgustiku aladelt. On võidelnud Iraagis.
Erik Ellmann

Erik Ellmann (8. detsember 1918 Tallinn – 30. märts 2013 Lüganuse) oli Nõukogude Liidu julgeolekutöötaja.
Ta osales Hispaania kodusõjas vabariiklaste poolel 1938–1939, 1939 naasis Eestisse. 1940 kuulus Rahva Omakaitsesse, 1940–1950 oli ta NKVD, NKGB, ja MGB operatiivtöötaja, NLKP liige alates 1945. Hiljem juhtivatel kohtadel piimatööstuses. Külastas korduvalt Hispaaniat.
Catherine Césarsky

Catherine Jeanne Césarsky (sündinud 24. veebruaril 1943 Ambrazacis Prantsusmaal) on prantsuse astronoom, mitme teadusakadeemia liige.
Ta on tuntud oma teadusuuringutega nüüdisaegse astrofüüsika mitmes keskses valdkonnas. Teaduskarjääri esimeses pooles on ta uurinud kosmilise kiirguse levimist ja koostist. Teises pooles on tal olulisi saavutusi infrapunaastronoomias.

Haridustee ja töökäik

Catherine Césarsky sündis Prantsusmaal, elas ja lõpetas ülikooli Argentinas, kaitses doktorikraadi 1971. aastal Ameerika Ühendriikides Harvardi Ülikoolis ning töötas seejärel California Tehnoloogiainstituudis. Aastal 1974 jätkus Césarsky karjäär juba Prantsusmaal.
Aastatel 1999–2007 oli ta Euroopa Lõunaobservatooriumi direktor. Järgnevatel aastatel juhtis ta presidendina Rahvusvaheline Astronoomiauniooni tööd (2006–2009).
Korporatsioon Revelia vapp

Korporatsioon Revelia vapp on korporatsioon Revelia ametlik vapp.
Vapi rohelisel väljal on kullatud loorberiokste vahel hõbetatud lindiga asutamiskuupäev, mustal väljal on kolm kullatud kroonidega hõbeleopardi  Tallinna vapilt ja valgel väljal Revelia sirkel. Vapp võeti vastu korp! Revelia koosolekul 27. veebruaril 1921.
Kriiva (pinnavorm)

Kriivad Eestis

Eestis nimetatakse kriivadeks sooseljandikke, mis esinevad peamiselt Ida-Virumaal, eriti Alutaguse ja Alutaguse vallas. Nendel on vastavad kohanimed, näiteks Pikk kriiva, Tinasinakünka kriiva, Tsorti kriiva, Samoljotnaja kriiva, Bandiidi kriiva, Järvemäe kriiva jne.
Sõna on laenatud tõenäoliselt vene keelest.