google/wiki40b huggingface dataset:
Jaapani segakiri

Kirja laad ja suund

Jaapanikeelses tekstis kirjutatakse sõnad tavaliselt ilma sõnavahedeta üksteise järel ning rea või tulba lõpus toimub poolitamine peaaegu mis tahes kohas ilma sidekriipsuta (poolitada ei saa ainult vahetult enne punkti või väikest kanat. Märgid kirjutatakse kujutletavatesse ruutudesse, erinevalt näiteks ladina kirjast, kus i on palju kitsam kui m, võtavad jaapani kirjas kõik tähed, sealhulgas punkt, ühepalju ruumi, sest kitsamate ja väiksemate märkide ümber jäetakse rohkem tühja ruumi.
Traditsiooniliselt kirjutatakse jaapani keelt, nagu ka klassikalist hiina keelt, ülalt alla ning tulbad järjestatakse paremalt vasakule. Niisugust kirjutamisviisi kasutatakse tänapäeval ilukirjanduses, paljudes ajaleheartiklites ja mangades. Niiviisi kirjutatud raamatud ja muud mitmeleheküljelised trükised avatakse meie mõistes "valelt poolt": raamatu selg jääb tiitellehest paremale.
Paljudes tarbetekstides ning tekstides, mis sisaldavad palju rōmaji't, kirjutatakse enamasti läänepäraselt horisontaalridades vasakult paremale. Sellist kirjutamisviisi kasutatakse ka horisontaalsetel siltidel.
Ajalehtedes kasutatakse eri artiklites eri kirjutamissuundi.
Liinjärv

Liinjärv on järv Rõuge vallas. Selle pindala on 3,7 ha. See on külmaveeline järv ja seega ujumis-
kõlbmatu oma temperatuuri tõttu.
Kiviaeg

Paleoliitikum

Paleoliitikum ehk vanem kiviaeg algas umbes 2,4 miljonit aastat tagasi, kui ilmusid esimesed kindla funktsiooniga 
kivist tööriistad, mis valmistati kildude maharaiumise teel. Tööriistade valmistajateks olid 
hominiidid Homo rudolfensis ja Homo habilis.

Mesoliitikum

Mesoliitikum ehk keskmine kiviaeg algas koos Maa kliima tunduva soojenemisega pärast viimast 
jääaega üle 12 000 aasta tagasi. Mesoliitikumile on iseloomulikud kivitööriistade kõrge kultuur 
(nende vorm oli põhijoontes samasugune nagu praegustel tööriistadel) ning kalapüügi areng. 
Mõned uurijad paigutavad mesoliitikumi paleoliitikumi koosseisu.

Neoliitikum

Neoliitikumi ehk uuema kiviaja tunnuseks peetakse tavaliselt põlluharimise ja karjakasvatuse 
arengut, mis algas üle 12 000 aasta tagasi Lähis-Idas (neoliitiline revolutsioon). 
Lähis-Idas, Egiptuses, Hiinas ja Induse jõe orus hakkasid moodustuma ka 
esimesed riigid.

Perioodid Kesk-Euroopas

Paleoliitikum kestis Kesk-Euroopas ajavahemikus 600 000 kuni 10 000 aastat eKr. Tegeldi küttimise ja korilusega.
Mesoliitikum jääb ajavahemikku 10 000 kuni 5000 eKr. Kütid-korilased kasutasid rafineeritud tööriistu, näiteks vibu ja noolt. Arenes kalapüük.   
Neoliitikum jääb ajavahemikku 5000 kuni 1800 eKr. Tegeldi põlluharimise ja karjakasvatusega. 
Neoliitikumi sisse arvatakse ka vaseaeg eneoliitikum.

Kiviaja lõpp

Tavaliselt arvatakse, et Lähis-Idas ja Kagu-Aasias lõppes umbes 6000 eKr, ülejäänud Aasias ja Aafrikas ning Euroopas umbes 4000 eKr. 
Ameerika tsivilisatsioonid jäid kiviaja tasemele kuni ajani 2500 eKr.
Narva linnavolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Narva linnavolinikeks (RTL 1934, 29):

Narva-Jõesuu esindajad

Pärast Narva-Jõesuu liitmist Narvaga, 22. aprillil 1934, valis Narva-Jõesuu alevivolikogu Narva-Jõesuu esindajateks Narva linnavolikokku Hermann Kalmo, August Nuude, Voldemar Reimanni ja Mihkel Kuiva.
Martin Harnik

Martin Harnik (sündinud 10. juunil 1987 Hamburgis) on Saksamaalt pärit jalgpallur, kes mängib alates 2018. aastast Bundesliga klubis Bremeni Werder ründaja ja ründava poolkaitsja positsioonil.
Aastatel 2007–2017 oli ta Austria jalgpallikoondise liige, debüteerides 22. augustil 2007 Viinis peetud kohtumisel Tšehhi rahvusmeeskonnaga. Sama mängu 78. minutil lõi ta ka oma rahvusvahelise karjääri esimese värava, viigistades kohtumise tulemusega 1:1.
Ta on 1,85 m pikkune ja kaalub 72 kg.

Elulugu

Martin Harnik sündis Saksamaal Hamburgis sakslasest ema ja austerlasest isa pojana ega ole kunagi püsivalt Austrias elanud. Vaatamata sellele otsustas ta siduda oma rahvusvahelise karjääri just Austria, mitte Saksamaa jalgpallikoondisega.
Jalgpalli hakkas ta mängima juba viieaastasena 1992. aastal Hamburgi spordiklubi TSV Kirchwerder lastemeeskonnas, kus mängisid juba tema vanemad vennad Jan ja Heiko. Paralleelselt mängis ta aktiivselt ka tennist, kuid langetas 13-aastaselt valiku jalgpalli kasuks. 2005/2006. aasta hooaja talvevaheajal läks ta üle klubisse Werder Bremen, kus mängib alates 2007. aastast professionaalse mängijana põhikoosseisus. Tema esimene leping Bremeni klubiga kestab 2010. aastani.
Esimene Saksamaa Bundesliga kohtumine toimus Harniki jaoks 25. augustil 2007 Nürnbergi klubi 1. FC Nürnberg vastu. Ta tuli väljakule 61. minutil tehtud vahetuse tulemusel. Sama kohtumise 69. minutil lõi ta ka oma esimese värava Bundesligas, viies Bremen Werderi tulemusega 1:0 võidule.
Harnik osales Austria rahvusmeeskonna koosseisus ka 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste kohtumistes. Enne 16. juunil 2008 toimunud kohtumist Saksamaa meeskonnaga kommenteeris ta 13. juunil antud intervjuus eelseisvat mängu sõnadega: "Sakslased on nüüd korralikult surve all ja teevad oma püksid täis." Austria küll kaotas kohtumise tulemusega 0:1, kuid Harniki sõnade valik leidis laialdast vastukaja.
Inkeri (Soome ajaleht)

Inkeri ('Ingeri')  oli soomekeelne ajaleht, mis 1884–1917 ilmus Peterburis ja 1922–1928 Soomes.
Ajalehe esimene number ilmus veebruaris 1884 Peterburis. Ajalehe esimene peatoimetaja oli A. F. Silén.
Zersenay Tadese

Zersenay Tadese (sündinud 8. veebruaril 1982) on Eritrea pikamaajooksja.
Ta on tulnud neljal korral poolmaratoni maailmameistriks: 2007. aastal Udines, 2008. aastal Rio de Janeiros, 2009. aastal Birminghamis ja 2012. aastal Kavarnas, võitnud 2010. aastal Nanningis hõbemedali ja 2014. aastal Kopenhaagenis 4. koha. Tadese on võitnud ühel korral, 2006. aastal Debrecenis ka 20 kilomeetri jooksu maailmameistrivõistlused. Olümpiamängudel on tema parimateks tulemusteks jäänud pronks 10 000 meetri distantsil ja 7. koht 5000 meetri distantsil 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas. Maailmameistrivõistluste parimad tulemused on hõbe 10 000 meetris 2009. aastal Berliinis ja 8. koht 5000 meetris 2003. aastal Pariisis.
Tadese isiklikud rekordid on 5000 meetri distantsil 12.59,27, 10 000 meetri distantsil 26.37,25, poolmaratonis 58.23 (Lissaboni poolmaratonil) ja maratonis 2:10.41 (Londoni maratonil).
Andre Gregor

Andre Gregor (sündinud 29. mail 1980 Tallinnas) on eesti mehaanika- ja keemiainsener.

Hariduskäik

Lõpetas 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tallinna Tehnikakõrgkooli autoinsenerina. Ta oli aastatel 2003–2004 Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppes, kaitses 2004. aastal materjalitehnika instituudis väitekirja "Technology and Properties of Thin Hard Coatings" (juhendajad Vitali Podgurski ja Priit Kulu) ja sai magistrikraadi.
Ta oli aastatel 2005–2010 Tallinna Tehnikaülikooli doktoriõppes, kaitses 2010. aastal materjalitehnika instituudis väitekirja "Hard PVD coatings for tooling" (Õhukesed PVD kõvapinded tööriistamajanduses; juhendaja Priit Kulu) ja sai doktoririkraadi.
Ta on alates 2012. aastast Tallinna Tehnikaülikooli polümeermaterjalide instituudis doktoriõppes teemaga "Estonian solid fuels thermochemical destruction and liquefication technology" (Eesti tahkete kütuste termokeemiline destruktsioon ja vedeldamise tehnoloogia; juhendaja Hans Luik).

Teadustöö

Mootorikütuste keemia ja tehnoloogia, mootorikütuste katsetamine, põlemisprotsesside uurimine sisepõlemismootoris.
1948. aasta NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises

1948. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises  toimusid  Moskvas.
Koolon

Koolon ehk kaksikpunkt (sümboliga :) on kirjavahemärk, mis koosneb kujuteldaval vertikaaljoonel olevast kahest võrdse suurusega punktist. Tekstides kasutatakse koolonit näiteks loeteludes enne loendatavaid objekte.
Firmasport

Firmasport on sportlik tegevus, mida harrastatakse töökollektiivi raames. Algatus selleks võib tulla töötajate poolt, kes võivad näiteks moodustada oma meeskonna mõneks võistluseks või võistlussarjaks. Samuti võib firmasporti terviseedendusliku kehakultuurina toetada tööandja. Tihti on firmasport meelelahutusliku iseloomuga ning selle üheks eesmärgiks on ettevõtte töötajate meeskonnavaimu tugevdamine. Publikuhuvi pälvivate võistluste puhul võib mingil määral arvestada ka reklaamiefektiga.
Nõukogude Liidus olid suuremates asutustes ja ettevõtetes kehakultuurikollektiivid, mis osalesid spartakiaadidel ning pidasid arvestust VTK ("Valmis tööks ja kaitseks") normatiivide täitmise üle.
Suurbritannia suursaatkond Tallinnas

Suurbritannia suursaatkond Tallinnas (ka Briti suursaatkond Tallinnas) on Suurbritannia diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Wismari tänav 6.
Tegutseb ka Eesti suursaatkond Londonis.
Pamjati Vavilova

Põõsas

'Pamjati Vavilova' põõsas on keskmise kasvutugevusega ja püstise kasvulaadiga. Üsna talvekindel.

Viljad

Marjad on üsna suured, mustad ja läikivad ning asetsevad kobarates võrdlemisi tihedalt. Viljaliha on mahlane, hea maitsega. Sobib masinkorjeks.
Marjade valmimine on varieeruv ja sõltub paljudest teguritest, nii valmisid marjad (rohkem kui 90 % marjadest iseloomuliku musta värvusega) Soodla kandis (Eesti) 2015. aastal 15. juuliks.

Sordiaretus

Musta sõstra sort 'Pamjati Vavilova' on aretatud Valgevene Kartuli ning Puu- ja Köögiviljanduse Teadusliku Uurimise Instituudis sortide 'Paulinka' ja 'Belorusskaja sladkaja' ristamisel.
Musta sõstra sortide 'Pamjati Vavilova' ja 'Öjebyn' ristamisel on saadud sort 'Asker'.

Soovitussortiment Eestis

Alates 2001. aastast kuulub nii Eesti kodu- kui ka äriaedade soovitussortimenti.
Evi Remm

Evi Remm (aastani 1936 Tenson, aastani 1953 Taimre; eesnimena ka Eevi, sündinud 13. oktoobril 1930 Tartus) on eesti entomoloog.

Elulugu

Evi Remm on teenistujate tütar.
Lõpetas 1949 Tartu 2. Keskkooli ja 1954 Tartu Ülikooli bioloogina. Oli Tartu 1. Keskkooli õpetaja, 1958 TÜ zooloogia kateedri laborant, 1962–67 TÜ eksperimentaalbioloogia baasis nooremteadur, 1962 Zooloogia ja Botaanika Instituudi zooloogia sektori vanemlaborant, 1967–89 entomoloogia ja fütonematoloogia sektori laborant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: salukärblaste (Lauxaniidae, Diptera), fauna Eestis. Olulise panuse eest Eesti jõgede põhjaloomastiku määramisel on arvatud teose "Eesti jõed" (toimetaja Arvi Järvekülg, Tartu, 2001) kaasautoriks. Eesti, Läti ja Leedu putukate uurimise tulemusena 17 teadustrükist, sh 2 määrajat.
Ta on uurinud ka ühepäevikuid ja kiile.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Hans Remm, tema pojad on Maido ja Kalle Remm ning tema pojapoeg on Jaanus Remm.
Aleksandar Vulin

Isiklikku

Ta on abielus ja kahe poja isa.
Karula raudteejaam

Karula raudteejaam on raudteejaam Valgamaal Valga vallas Väheru külas.
Läbi Väheru kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal seoses Riia-Pihkva-Peterburi raudteega. Avamise ajal jäi jaam Karula kihelkonda Karula mõisa maadele. Reisirongid sõitsid läbi Väheru liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Karula raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Mürgi raudteepeatus ja järgnes Tuulemäe raudteepeatus. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Karula raudteejaamas asus üks madal perroon, kolm jaamateed ja jaamahoone.

Jaamahoone

Kuni 2003. aastani asetses raudtee põhjaküljel 1889. aastal ehitatud kroonuhistoritsistlikus stiilis jaamahoone. Algsest vaksaliansamblist on säilinud mitu abihoonet. 
1980. aastatel rajati jaama silikaadist elektritsentralisatsiooni post.
Taimehaigused

Ajalugu

Taimehaigused on teada tänu varasematele kirjutistele eelnevatest aegadest. Fossiilsed tõendid näitavad, et taimed haigestusid haigustesse 250 miljonit aastat tagasi. Piiblis ja teistes varajastes kirjutistes on mainitud haigusi nagu rooste, hallitus ja lehemädanik, mis on põhjustanud nälga ja muid drastilisi muutusi rahvamajanduses alates aegade algusest. Teised taimehaiguste puhangud, millel on sarnased kaugeleulatuvad tagajärjed viimasel ajal, hõlmavad ka kartuli lehemädaniku Iirimaal (1845–1860); pulbrilised ja pehmed hallitanud viinamarjad Prantsusmaal (1851 ja 1878); kohvi rooste Ceylonis (nüüd Sri Lanka; algab 1870ndatel); Fusarium-vatt; puuvill ja lina; bakteriaalne närbumine tubakas (varasemad 1900); Sigatoka lehtede ja Panama banaani sündroom Kesk-Ameerikas (1900–1965); nisu must varre hallitus (1916, 1935, 1953–1954) Lõuna-maisi lehemädanik (1970) Ameerika Ühendriikides; Panama banaani haigused Aasias, Austraalias ja Aafrikas (1990 kuni tänapäevani); ja kohvi rooste Kesk- ja Lõuna-Ameerikas (1960, 2012 esitleda). Sellised kahjud taimehaigustest tulenevalt võivad avaldada märkimisväärset majanduslikku mõju, mis põhjustab taimekasvatajate ja turustajate sissetulekute vähenemist ning tarbijatele kõrgemaid hindasid.

Seenhaigused

Taimehaiguste tekitajatest kõige suurem osa moodustavad seened, millest enamik on mikroskoopilise suurusega. Seentel ei ole klorofülli ja nad toituvad elavate taimede kulul või surnud orgaanilistest ainetest. 
Seene vegetatiivkeha moodustab seeneniidistiku ehk mütseeli. Enamik parasiitseeni esineb taimedel, kutsudes neil esile ohtlikke haigusi. 
Levinumad seenhaigused on näiteks teraviljal roostehaigused, kartuli-lehemädanik, juurviljadel tõusmepõletik.

Bakterhaigused

Bakteritest põhjustatud haigused on tunduvalt vähem levinud kui seenhaigused. Bakterhaigused vähendavad saaki ja rikuvad kvaliteeti ning võivad isegi muuta selle mürgiseks. Bakteritest põhjustatud taimehaigusi nimetatakse bakterioosideks. 
Bakterid tungivad taime õhu- ja veelõhede, kõige sagedamini aga vigastatud kudede kaudu. Taime kasvuperioodil levivad haigustekitajad baktereid tuule, vee või putukate abil, talvituvad nad aga seemnetes või seemnetel, koristusjäätmetel, mugulates ja juurikatel.

Viirushaigused

Viirustest põhjustatud taimehaigusi nimetatakse viroidideks. Viirushaigused on väga laialt levinud ja tekitavad taimedele eriti suur kahju just sellepärast, et elutsevad taimerakus. 
Viirused on üliväiksed rakulise ehituseta bioloogilised objektid, mida nüüdisajal ei peeta organismideks. Viirused avastati alles 19. sajandi lõpul, kui uuriti tubakamosaiiki. 
Peamised putuksiirutajad on lehetäid, tsikaadid, tirtlased ja lutikad. 
Eestis kahjustuvad viirushaigused kõige rohkem kartulit, köögiviljadest aga tomatit ja kurki.
Asvieja

Ajalugu

Esimest korda mainitakse Asviejat aastal 1503 Aleksandri ja Ivan III vahelistel läbirääkimistel. Aastal 1505 andis Aleksander Asvieja Połacki vojevood Stanislav Glebovitšile, aga hiljem sai sellest Kiszkade valdus. Aastal 1606 müüsid Kiszkad asula Lew Sapiehale. Aastail 1616 ja 1633 rüüstasid asulat Moskva väed.
Asviejast sai linn aastal 1655. Toona läbisid asulat Liivimaale, Žemaitijasse ja Preisimaale minevad vene kaupmehed. Kaks korda aastas peeti linnas laata. Jan August Hylzen sai linna omanikuks aastal 1749, tema toetusel hakati Asvieja piirkonnas ehitama katoliku kirikuid. Aastal 1759 hakkas kloostri juures tegutsema haigla.
Poola jagamisel  läks Asvieja Venemaa koosseisu  aastal 1772. Linnast sai alev. Aastal 1782 hakkas J. Hylzen järve kaldale  häärberit rajama. Kuni 1917. aastani oli Asvieja Venemaa Keisririigi koosseisus, aastast 1924 Valgevene NSV osa.  Teise maailmasõja ajal hukkus Asvieja getos 650 juuti. Aastal 1943 viisid natsid piirkonnas läbi partisanide vastu suunatud operatsiooni Winterzauber, kus hukkus 11 383, aga 14 175 elanikku küüditati. 2007. aastal sai Asviejast agrolinnake.
Mobiilirakendus

Mobiilirakendus (kõnekeeles ka mobiiliäpp, ingliskeelsest fraasist mobile application) on nutitelefonidele, tahvelarvutitele ja muudele mobiilseadmetele mõeldud tarkvara. Tavaliselt levitatakse selliseid rakendusi spetsiaalsete platvormide kaudu, mida üldjuhul haldab vastava mobiilioperatsioonisüsteemi omanik, näiteks Apple'i App Store, Google Play, Windows Phone Store ja BlackBerry App World. Mõned mobiilirakendused on tasuta, teisi peab ostma. Tavaliselt laaditakse need platvormilt alla sihtseadmesse nagu iPhone, BlackBerry, Androidiga telefon või Windows Phone, kuid vahel võib neid salvestada ka süle- või lauaarvutitesse. Müüdavate rakenduste hinnast läheb tavaliselt 20-30% vahendajale (nt iTunesile) ja ülejäänu rakenduse tootjale. 
Algselt pakuti mobiilirakendusi üldise tõhususe ja infohankimise tarbeks, näiteks e-posti, kalendri, kontaktiandmebaasi, börsiinfo ja ilmateadete jaoks. Tarbjate nõudluse ja arendusvahendite kättesaadavuse mõjul laienesid need kiiresti teistessegi kategooriatesse nagu mobiilimängud, GPS ja asukohapõhised teenused, mobiilipangandus, tellimuste jälgimine ja piletiostud. Rakenduste arvu ja funktsioonide plahvatuslik kasv muutsid soovitud rakenduste leidmise raskeks, mistõttu tekkis arvukalt allikaid, mis pakuvad rakenduste arvustusi ja soovitusi, selahulgas blogid, ajakirjad ning veebiteenused.
Mobiilirakenduste populaarsus on üha kasvanud ja nende kasutamine mobiilikasutajate seas levib. 2012. aasta mais kasutas comScore'i uuringu andmeil eelnenud kvartali jooksul mobiilirakendusi 51,1% kasutajaist, internetti aga 49,8%.
Stepikotkas

Stepikotkas (Aquila nipalensis) on haugaslaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Stepikotkas on Euroopas väga haruldane (arvestamata Venemaad). Stepikotkas on Eestis eksikülaline.
Aretusprogramm

Aretusprogramm on aretajate programmiline tegevusjuhend tõu aretusväärtuse parandamisel mitme põlvkonna jooksul.
Aretusprogrammis määratakse kasutatavate isasloomade saamise, hindamise ja valiku ning emasloomade hindamise ja järgmise põlvkonna emade valiku põhimõtted.
Karl Urm

Karl Urm (4. juuli 1900 Hellenurme vald, Tartumaa – 1. jaanuar 1969 New York) oli eesti õpetaja.
Osales Vabadussõjas, õppis 1921–1925 Tartu Ülikoolis matemaatikat, lõpetas 1925. aastal ning õppis edasi kuni 1927. aastani. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Karl Urm oli 1925–1944 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi matemaatika- ja füüsikaõpetaja Tartus.
Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, oli seal 1945–1949 Geislingeni Eesti Gümnaasiumi direktor ning 1949. aastal siirdus Ameerika Ühendriikidesse.
Suurjalg

Suurjalg (inglise keeles bigfoot), ka Sasquatch, on ahvi või hominiidi meenutav olend, kes väidetavalt elutseb Põhja-Ameerika metsades. Suurjalga on sageli kirjeldatud suure karvase kahel jalal kõndiva humanoidina. Ta on inimest pikem, umbes 2,5 meetri pikkune.
Kanadas on ta eelkõige tuntud nime all sasquatch; nimi tuleneb halkomelemikeelsest sõnast sásq'ets.
Esimene arvatav teade suurjala kohta pärineb 1811. aastast Kanada lääneosast, kui kaupmees David Thompson leidis praeguse Jasperi linna lähedalt lumest mitu suurt jalajälge, mis olid väidetavalt üle 40 cm pikkused. Teadaolevalt nähti esimest korda suurjalasarnast olendit 1884. aastal Briti Columbias Yale'i linna lähedal, kui ühes rongis olnud sõitjad nägid pikkade kätega inimesesarnast olendit, kes oli kaetud paksu musta karvkattega.
Kõige enam on teatatud suurjala esinemisest Põhja-Ameerika lääneosas (Pacific Northwest): California, Oregoni, Washingtoni osariikide, ja Briti Columbia provintsi aladel. Tema kohta on teateid tulnud aga siiski peaaegu kõigist USA osariikidest. Suurjalasarnast olendit, keda enamasti teatakse lumeinimese nime all, on kohatud veel paljudes kohtades mujal maailmas, muu hulgas Malaisias, Hiinas, Venemaal, Austraalias, ja Lõuna-Ameerikas. Arvatakse, et suurjalg oli üks neid liike, kes võis üle Beringi maa- ja jääsilla Alaskale jõuda ning sealt kaugematesse metsadesse levida. 
Pealtnägijad on täheldanud jäledat lehka, mis sasquatch'ide läheduses tunda on olnud. Kirjeldatud on ka valjusid kutsehüüdeid või ulgumist, mis ei sarnane ei karudele, kaslastele ega hundile. Mõned inimesed väidavad, et nende poole on kive visatud. Teised on metsadest leidnud okstest, murtud puudest või muust seesugusest moodustatud struktuure. Ilmselt kõige tuntum tõend suurjalast pärineb 1967. aastast, kui Roger Patterson ja Robert Gimlin said selle olendi California kirdeosas Bluff Creeki juures videolindile.
Ohtrale tunnistusmaterjalile vaatamata puuduvad siiani suurjala olemasolu kohta teaduslikult veenvad tõendid. Leitud ei ole ka nende säilmeid, mille kohta on arvatud, et nad võivad oma kaaslasi matta. Siiski on teada, et enne inimlaste saabumist elasid Kagu-Aasias hiiglaslikud kuid väljasurnud inimahviliigid Gigantopithecuse perekonnast.
Mary Midgley

Mary Beatrice Midgley (sündinud Scrutton; 13. september 1919 – 10. oktoober 2018) oli inglise filosoof, kes on tegelnud moraalifilosoofiaga (sealhulgas loomaõigustega) ja teadusega. 
Ta on osalenud paljudel avalikel debattidel eetika teemadel.
Midgley töötas Newcastle'i Ülikoolis vanemlektorina (Senior Lecturer).
Midgley vastustas ägedalt reduktsionismi ja stsientismi ja katseid asendada humanitaariat loodusteadusega. Ta on kirjutanud palju sellest, mida on filosoofidel õppida looduselt, eriti loomadelt. Ta on oma kirjutistes arutanud populaarteaduses ringlevaid ideid, sealhulgas Richard Dawkinsi ideid, ning pooldab Gaia hüpoteesi moraalset tõlgendust. Ajaleht The Guardian on teda nimetanud metsikult võitlevaks filosoofiks ning Suurbritannia peamiseks filosoofilise pretensioonikuse piitsaks.
Sārumi mõis

Sārumi mõis (saksa keeles Sarum, läti keeles Sāruma muiža) oli riigimõis, Umurga kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Limbaži piirkonda ja Umurga valda Kaijciemsi külla.

Ajalugu

1630 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Vainiži, aga samuti Aluliina ja Kulna lossiläänid oma feldmarssalile Gustav Hornile. Vainiži lääni kuulusid Wainseli, Sarumi, Ubbenormi, Rorveni ja Signitzi vakused. Mõisate reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Umurga mõisaga 13 ja 3/4 adramaad, neile allus 305 mees- ning 313 naishinge. Aastal 1641 oli Umurga, Vainiži ja Sārumi mõisade suurus kakskümmend kuus adramaad. Aastal 1688 oli mõisade suurus kakskümmend kaks adramaad, aastal 1734 oli adramaid 9 ja 7/8. Aastal 1757 oli Umurga ja Sārumi mõisade suurus 13 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 11 ja 3/20, aastal 1881 aga 8 ja 3/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõis: Mellesars.
Alo Raun

Teosed

Raun, Alo 1982. Eesti keele etümoloogiline teatmik. Rooma; Toronto: Maarjamaa (2. trükk 2000).

Pere

Tema poeg on Indiana Ülikoolis Bloomingtonis ajalooprofessorina töötav Toivo Raun.
Sõlus

Sõlus on Saaremaa vallas Orissaares tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Anne Keerd.
Rühm alustas tegevust septembris 1987.
Rühm esines 2005 festivalil Europeade.
Sofiane Feghouli

Koondisekarjäär

Debüüdi Alžeeria rahvuskoondises tegi Feghouli 29. veebruaril 2012 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Gambia vastu, Feghouli lõi selles mängus võiduvärava, oma esimese värava rahvuskoondises.
2014. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 7. juunil lõi ta penaltist värava Belgia vastu.
2019. aastal tuli ta Alžeeria koondisega Aafrika meistriks.
Ta on kuulunud Alžeeria koondisse lisaks 2013. ja 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Feghouli on mänginud ka Prantsusmaa noortekoondistes.
BMW M30

Areng

M30 mootoreid hakati tootma 1960. aastate lõpul, kaudselt põhineb see BMW M10 mootoril, mida kasutati esmakordselt "Neue Klasse" BMW 1500-l. Mitmed tehnoloogiad, sealhulgas profiil madaldamine pöörates plokki 30 kraadi kaldu paremale, crossflow plokikaas ja ketiga SOHC on ühised M10 ja M30 vahel. Sarnastustest rääkides võib välja tuua ka malmist ploki, alumiiniumist kaanega ja ka sepistatud väntvõllu. Esimesed kaks mootorit, mis kasutusele võeti, olid 2,8- ja 2,5-liitrine, mõlemad lühikese kolvikäiguga mootorid olid sama silindri läbimõõduga.

M90

M90 mootor, mida kasutati mitmetes mudelites, alates 1979–1982, ühendab BMW M88 mootori plokki ja M30 on SOHC plokikaant.