google/wiki40b huggingface dataset:
Nebojša Radmanović

Nebojša Radmanović (sündinud 1. oktoobril 1949 Gračanicas) on Bosnia ja Hertsegoviina poliitik, Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige.
Ta on alates 6. novembrist 2006 Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri serblasest liige. 2010. aastal valiti ta presidentuuri uueks ametiajaks.
Ta oli presidentuuri esimees 6. novembrist 2006 kuni 6. juulini 2007, 6. novembrist 2008 kuni 6. juulini 2009, 10. novembrist 2010 kuni 10. juulini 2011 ja 10. novembrist 2012 kuni 10. juulini 2013.
Virkko Lepassalu

Virkko Lepassalu (sündinud 12. mail 1971) on eesti ajakirjanik.
Zooplankton

Zooplankton ehk loomhõljum on pelagiaalis hõljuvate valdavalt heterotroofse toitumistüübiga loomorganismide (zooplankterite) kogum. 
Meredes koosneb zooplankton valdavalt protistidest, vähkidest, ainuõõssetest jt väikestest hõljuvatest selgrootudest. Mageveekogudes domineerivad protistid, keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. 
Osa zooplankteritest on nähtavad palja silmaga, kuid leidub ka (sub)mikroskoopilisi organisme. 

Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele. 
Mõnikord eristatakse zooplanktonist ihtüoplankton, mille moodustavad kalade hõljuvad elujärgud, enamasti kalavastsed.

Ehitustüübi alusel

Organismi üldise ehitustüübi alusel räägitakse sageli üherakulistest zooplankteritest ehk protozooplankteritest ja hulkraksetest ehk metazooplankteritest.

Suuruse alusel

Zooplanktereid saab suuruse järgi jaotada mikro- ja makrozooplanktoniks. Ühe jaotuse kohaselt kuuluvad mikrozooplanktoni alla 0,035–0,157 mm ja makrozooplanktoni alla sellest suuremad plankterid.
Oskar Lõvi (ajakirjanik)

Oskar Leopold Lõvi (6. veebruar 1903 Tallinn – 2. september 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti spordiajakirjanik ja poliitik.
Ta õppis 1921–1928 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 
Osales Vabadussõjas. 1921–1934 Päevalehe toimetuse liige, 1933–1934 Eesti Spordilehe, 1935 Uudislehe, 1935–1936 Olümpialehe ja ajakirja Spordi Magasin toimetaja, ajalehtede Postimees, Vaba Maa, Rahvaleht ja Võitlus ning ajakirja Kaitse Kodu! kaastööline, Riigi Ringhäälingu esimene spordireporter. Ta oli Rahvuskogu (6. valimisringkonnast) ja I Riigivolikogu (6. valimisringkonnast) liige. 
Arreteeriti NKVD poolt 1941. Surmaotsus, hukati kinnipidamiskohas Sevurallagi laagris Venemaal.
Tema isa oli Jaan Lõvi ja tütar Maie Kalnin.
Karl Voldemar Rosenstrauch

Karl Woldemar Rosenstrauch (27. jaanuar 1877 Selli, Laiuse kihelkond – 8. jaanuar 1919) oli eesti poeet, rahvaluule koguja ja kooliõpetaja.
Uudeküla Bulldogs RFC

Uudeküla Bulldogs RFC on Tapa vallas Uudekülas asuv Eesti ragbiklubi.
Klubi asutati 2007.
Ruut (algebra)

Ruut on arvu või avaldise teine aste, see on korrutis iseendaga.
Ruutu märgitakse väikse ülaindeksiga "2" arvu või avaldise järel, näiteks (x+1)². Kui ülaindeksit pole tehniliselt võimalik märkida, kasutatakse ka esitust x^2.
Nii positiivse kui ka negatiivse reaalarvu ruut on positiivne arv.
Heike Drechsler

Heike Gabriela Drechsler (sünninimi Heike Daute; sündinud 16. detsembril 1964 Geras) on endine Ida-Saksamaa ja Saksamaa naiskergejõustiklane. Ta tulemused olid kõrgel tasemel 100 ja 200 m jooksus, kaugushüppes ning seitsmevõistluses.
Karjääri algusaastatel oli ta kõrgel tasemel nii sprindis kui ka kaugushüppes, kuid hiljem keskendus ainult kaugushüppele. Karjääri ajal ei jäänud ta keelatud ainete kasutamisega vahele, kuid tippspordist loobumise järel on ta tunnistanud, et kasutas tulemuste parandamiseks dopingut. 
Drechsler parandas kaugushüppe maailmarekordit kaks korda. Ta hüppas 7.44 m Ida-Berliinis 22. septembril 1985 ja 7.45 m Tallinnas 21. juunil 1986. Viimast tulemust kordas ta Dresdenis 3. juulil samal aastal. Tema isiklik kaugushüpperekord on 7.48 ja ta on hüpanud võistlustel üle 400 korra üle seitsme meetri. 1982. aastal hüppas ta juunioride maailmarekordiks 6.98 m.
200 m jooksus Drechsler kordas Marita Kochi maailmarekordit 21,71 29. juunil 1986 Jenas ja kordas sama tulemust kaks kuud hiljem Stuttgardis. Tol ajal olid tema nimel korraga nii kaugushüppe kui ka 200 m jooksu maailmarekordid.
Drechsler on IAAFi kuulsuste halli liige.
Hauaplaat

Hauaplaat (ka matuseplaat) on kivist hauatähis.

Keskaegsed hauaplaadid

Keskajal kasutati hauaplaate kirikutes asuvate hauakambrite tähistamiseks. Need olid reeglina hauakambri suurused ning katsid selle laena. Traditsiooniliselt on hauaplaatide nurgad kaunistatud nelja evangelisti sümbolite, ristide, sõõride või roosidega. Kadunu nimi ja surmaaeg on raiutud plaadi ääretekstina, mille lugemist alustatakse ülemisest vasakust nurgast paremale. Hauaplaadi keskel paiknevad kas vapid, peremärgid või inimfiguurid.
Evald Nikolai Peebsen

Elulugu

Evald Nikolai Peebsen oli lukksepa poeg.
Lõpetas 1926 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi, 1932 TÜ loomaarstiteaduskonna, veterinaariakandidaat (1947, TÜ), väitekiri "Hallitusseente arenemise iseloom lihal ja nende resistentsus liha soolamisel tarvitatavate keemiliste vahendite suhtes". Oli 1929–32 TÜ loomaarstiteaduskonna abijõud ja nooremassistent, 1932–33 Tallinna tapamaja ja konservivabriku juhataja, 1933–41 Tallinna Eksporttapamaja veterinaar-sanitaarekspert, 1941 ja 1945–51 TÜ veterinaar-sanitaarekspertiisi kateedri juhataja, dotsent, 1942–45 veterinaararst Harjumaal ja Tallinnas, 1947–51 TÜ ja 1951–52 EPA veterinaariateaduskonna dekaan; 1951–63 EPA epizootoloogia, mikrobiol ja veterinaar-sanitaarekspertiisi kateedri juhataja, dotsent, 1963–65 mikrobioloogia kateedri juhataja, dotsent, 1965–75 liha-piimatehnoloogia ja mikrobioloogia kateedri dotsent. Õpetas veterinaar-sanitaarekspertiisi, karusloomade haigusi, tapasaaduste tehnoloogiat, koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: loomatervishoid (peamiselt karusloomade haigused), vet mikrobiol, veterinaar-sanitaarekspertiis. Töid siberi katku, ulukite trihhinelloosi, lihasaaduste riknemise, tapaloomade transpordiväsimuse ja karusloomade haiguste alalt. Orden "Austuse märk" (1961).
Küna

Küna on puutüvest õõnestatud ning tahutud põhja ja külgedega piklik nõu.
Künad olid eri suuruse ja kasutusega. Kariloomade jootmiseks oli pikk kaevuküna ehk joogiküna (läänemurdes  rank), sigade söötmiseks seaküna, hobuste toitmiseks kaeraküna, aganaleiva jaoks aganate peeneks tampimiseks tambiküna, õlletegemiseks virdeküna, nõude liivaga küürimiseks liivaküna, pesupesemiseks pesuküna jne. Pisike küna võis olla ka toidunõuks. 
Künad tehti põhiliselt männi- või haavapuust. 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi keskpaigani kasutati rohkem laudkünasid.
William Walton

Sir William Turner Walton [uiljam tööner uoolton] (29. märts 1902 – 8. märts 1983) oli inglise helilooja.
1920. aastate lõpus ja 1930. aastatel peeti teda suurimaks elavaks inglise heliloojaks. Pärast Teist maailmasõda huvi tema vastu kadus ja teda peeti vanamoodsaks, nüüd aga on taas tema vastu huvi tekkinud ja mitmeid tema teoseid kantakse kogu maailmas menukalt ette.
Aastast 1949 elas Walton Itaalias Ischia saarel, kus ta ka suri.
William Waltoni populaarsemad teosed on vioolakontsert, kantaat "Belshazzar's Feast", sümfoonia nr 1 ja viiulikontsert.
Walton kirjutas džässisugemetega hästi orkestreeritud romantilist muusikat.
Erik II (Taani)

Elulugu

Erik sündis umbes aastal 1090, tema isa oli Erik I ja ema tundmatu konkubiin. Talle anti mõned Taani saared oma poolvenna Knud Lavardi poolt ning ta oli Møni, Lollandi ja Falsteri jarl. Pärast oma Knud Lavardi mõrvamist aastal 1131 töötas Erik koos oma poolvenna Harald Kesjaga, et lüüa üle oma onu Niels. Erik valiti 1131. aasta aprillis pretendendiks, mille peale sai Kesja kadedaks ja hakkas toetama Nielsi.
Erik kaotas mitu lahingut Nielsi ja tema poja Magnus Nielsseni vastu. Pärast kaotusi proovis Erik võita Lothair III ja Magnus IV pooldehoidu, aga see ebaõnnestus. Erik naasis Skånesse 1134. aastal koos peapiiskop Asser Thorkilseniga, kes lubas teda toetada troonivõitluses. Lõpuks oli nõus ka Lothair teda aitama ning Erik võitis trooni 1134. aastal, lüües kogu Nielsi armee Fotevikeni lahingus.
Beat Feuz

Beat Feuz (sündinud 11. veebruaril 1987 Schangnaus) on Šveitsi mäesuusataja, maailmameister (2017).
Juunioride maailmameistrivõistlustel on Feuz võitnud neli medalit, millest kaks on kuld- ja kaks pronksmedalid. 2007. aasta juunioride MM-il tuli ta kahekordseks juunioride maailmameistriks, võites nii ülisuurslaalomi kui ka kiirlaskumise. Samal aastal sai ta Flachaus peetud juunioride MM-il pronksmedali slaalomis. Veel ühe pronksmedali slaalomis sai ta 2005. aastal Bardonecchias.
2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis jäi Feuzi parimaks kohaks kiirlaskumises saadud üheksas koht. 2015. aasta MM-il Beaver Creekis võitis ta kiirlaskumises pronksmedali.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis tuli ta kiirlaskumises maailmameistriks.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta oma esimese olümpiamedali, kui tuli kiirlaskumises pronksile. Lisaks võitis ta hõbemedali ülisuurslaalomis.
Feuz osales maailma karikavõistlustel esimest korda 10. detsembril 2006. Reiteralmis Alpi kahevõistluses, kus ta sai 55 lõpetanu seas 33. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile ja kohe kõige kõrgemale astmele 11. märtsil 2011 Kvitfjellis kiirlaskumises.
Zura

Zura [zur'aa] (vene keeles Зура, udmurdi keeles Зура, Зури)  on küla Venemaal Udmurtias Igra rajoonis, Zura külaasunduse keskus. Ta asub Igrast 19 km idas ja Iževskist 85 km põhjas. Geograafilised koordinaadid on  57° 36′ N, 53° 25′ E.
Elanike arv on 2880 (2009). Zura on rajoonis suuruselt teine asula. 
Läbi küla voolab Loza jõe parempoolne lisajõgi Ita. 
Küla kõrvalt läheb läbi maantee R242 (vene keeles Р242). Enne ümbersõidutee ehitamist kulges see otse läbi küla.
Transseksuaalsus

Transseksuaalsus on soolise identiteedi häire, kus inimese sooidentiteet erineb tema bioloogilisest soost.
Transseksuaalseid inimesi nimetatakse transseksuaalideks.
Ameerika Ühendriikide teadlase Lynn Conway sõnul elab USA-s 30 000–40 000 soovahetusoperatsiooni läbinud naist ja üle 100 000 mehe.

Loomad

Transseksuaalsus on ka mitmetel loomarühmadel esinev soo vahetus – teatud arengufaasis on isend emassugupoole tunnuste ja funktsioonidega ning teises faasis, vastupidi, isassugupoole omadustega.
Mänguasjamuuseum

Mänguasjamuuseum on mänguasjade uurimise, kollektsioneerimise ja eksponeerimisega tegelev muuseum.
Eestis tegutseb alates 1994. aastast Tartu Mänguasjamuuseum.
Mõned Eestile lähemad mänguasjamuuseumid on Peterburi mänguasjamuuseum Venemaal ja Suomenlinna mänguasjamuuseum Soomes.
Hermann von Tobiesen

Hermann Friedrich Johannes von Tobiesen (vene Герман Августович Тобизен; vkj 21. juuni / 3. juuli 1845 Peterburi – 9. jaanuar 1917 Smolensk) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 
Ta oli kammerhärra, Liivimaa asekuberner 28. aprillist 1878 kuni 15. märtsini 1890, tõeline riiginõunik (15. mai 1883), Tomski kuberner 15. märtsist 1890 kuni 24. märtsini 1895, salanõunik (30. august 1893), Harkovi tsiviilkuberner 24. märtsist 1895 kuni 2. jaanuarini 1902, tõeline salanõunik (1. jaanuar 1900), senaator (2. jaanuar 1902).

Perekond

Ta oli abielus Zinaida Semjonovna Jakovlevaga.
Utria juga

Utria juga (ka: Udria juga) asub Utria külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Virumaal.
Juga toitub Utria ojast, mida kutsutakse ka Utria hiieojaks.
1901. aastani töötas Utria ojal joa kõrval Udria vesiveski. Veskilüüs, kanal ja hooned jäid joast paremale. Vesiveski lammutati Kotšnevi pargi laiendamisel.
Joa astang oli enne sauna ehitustöid 3,2 meetri kõrgune.
Ojasuudme lähedal asuvad Utria panga kaks paljandit: jõesuudmest vasakule jääb otse ürgoru kaldalt algav Utria savikallas ja paremale veidi kaugemal asuv Utria kõrgekallas.
Pajusi rahvamaja

Pajusi rahvamaja on rahvamaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Rahvamaja on endisaegne Pajusi mõisa peahoone. Rahvamaja juhataja on Janne Vaabla.
Lihula kirikumõis

Lihula kirikumõis (saksa keeles Pastorat Leal) oli kirikumõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.
Kestumine

Kestumine ehk kestamine (inglise keeles echdysis) on paljude lülijalgsete, kahepaiksete ja roomajate regulaarne jäiga kutiikula või epidermise marraskihi vahetamine selleks, et loom saaks kasvada.
Kestamine on seotud hormoonidega.

Madudel

Madude nahk koosneb soomustest ja on neil, üldise kehakattena, kaitseks mitmesuguste väliste tegurite aga on oluline ka sisemiste tegurite puhul. Nii kestavad juveniilsed maod seoses kasvamisega tunduvalt tihedamini kui vanemad maoindiviidid. Maod kestavad ka enne paaritumist, nii näiteks osalevad hariliku rästiku isasloomad edukalt paaritumisel üksnes pärast kevadist kestamist. 
Kestamise ajal, mille välisteks indikaatoriteks on piimjas silmakilbis, tuhmunud nahavärv ja kerge ärrituvus, pole soovitatav madusid kätte võtta ega toita ning neile tuleks võimaldada rahu. Maolised võivad kestuda ka pärast traumaatilist sündmust või terviseprobleemide korral.
Enne kestamist koguneb vana naha alla ensüümiderikas lümf ja pärast epidermise pealmise kihi eraldumist toimub lümfivedeliku reabsorbeerumine.
Kestamise käigus saadavad melanotsüüdid pseudopoodide kaudu keratotsüütidele melaniini.
Kestamine on lisaks hormoonidele seotud ka kilpnäärmega.
Mao naha pealmise kihi (epidermise) kestumine toimub looduses tavaliselt tervikuna ja perioodiliselt, selleks hõõruvad maod oma mokakilbiseid vastu kühmulist puukoort.
Veelise eluviisiga madudel ei õnnestu kestamine nühkimise abil kuidagi, seetõttu kerivad nemad enda keha sõlme ja püüavad seeläbi vanast nahast vabaneda.
Omapärane kestamine madude hulgas on vagelpimemaol – epiteel hakkab irduma sabast, venitudes ja kärisedes erineva pikkusega torukestena.
Sisetingimustes peetavatel maolistel võib sõltuvalt sisekeskkonna eripärast, toidust ja muudest teguritest esineda mitmeid seisundeid – näiteks võib silmi kattev läbipaistev silmakilbis mitte irduda ning see omakorda võib põhjustada maol põletikku, valu ja ebamugavust, mille kõrvaldamiseks võib vaja minna ka loomaarsti abi.
Juuru Mihkli kogudus

EELK Juuru Mihkli kogudus on luterlik kogudus Juurus.
Kogudus kuulub EELK Ida-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Kalle Kõiv, juhatuse esimees Joel-Siimo Põld ning organistid Mari Põld ja Virge Kadarik.
Jumalateenistus on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Juuru kirikus.

Kirikuraamatud

Vanimad dokumendid aastast 1627 on hoiul Ajalooarhiivis (EAA. f. 1211). Vanim säilinud meetrikaraamat pärineb 1729. aastast  ja personaalraamat 1693. aastast. Kirikuraamatutega aastani 1926 on võimalik tutvuda digiteeritud arhiiviallikate andmebaasis Saaga.  Nende kasutamiseks on koostatud ka andmebaas Juuru kihelkonna materjalid.
Hammastuvi

Süstemaatika

Hammastuvil pole lähedasi elavaid sugulasi. Arvati, et ta on ühendav liik tuvide ja väljasurnud dodo vahel. Didunculus tähendab 'väike dodo'.
21. sajandi DNA uurimise tulemuste järgi on hammastuvi lähedasimad sugulased Uus-Guineal elav põhja-kroontuvi, Nicobaridel elav nikobari tuvi Caloenas nicobarica, Rodriguesel elanud väljasurnud rodrigese dodo Pezophaps solitaria ja Mauritiusel elanud dodo. 2002 avaldatud uurimus pidas nendest esimesena eraldunuks hammastuvi, 2007 avaldatud uurimus põhja-kroontuvi.
Hammastuvi lõua ja keele ehitus ning papagoi nokaga sarnanev nokk on vihjanud tema sugulusele papagoidega, kuid mainitud iseärasused viitavad pigem tema kitsale toitumiskohastumisele, kui reaalsele sugulusele papagoidega.

Välimus

Hammastuvi on umbes kaelustuvi suurune tume lind. Ta on umbes 31 cm pikk. Keha alapool, pea ja kael on mustad nõrga sinirohelise läikega. Selg, päranipuala, saba, tiiva kattesuled ja küünarhoosuled on kastanpruunid, labahoosuled mustjad. Kõht on mustroheline. Jalad ja paljas nahk silma ümber on punased. Suur, kõver ja konksja tipuga nokk on tüvikuosas punane, tipus kollane. Alanokal on kaks "hammast", mille tipud ulatuvad ülanokale.
Sugupooled on sarnased, noorlind on tuhmim ja oranži tüvikuga musta nokaga.

Eluviisid

Hammastuvi elab Upolu ja Savai‘i mäenõlvade vanades metsades merepinnast kuni 1600 meetri kõrgusel, samuti nende kahe vahelisel Nu'ulua pisisaarel.
Ta on kohastunud toituma peaaegu ainult vinapuu (Dysoxylum) viljadest, kasutades oma ebatavalist nokka vilja kiulise kesta läbijäramiseks.
Kurnas on tõenäoliselt kaks muna.

Kaitse

Hammastuvi on eriti ohustatud liik. Täiesti võimalik, et lähitulevikus kantakse ta kriitiliselt ohustatud liikide hulka.
Ohutegurid on elupaiga jätkuv vähenemine, piiratud levik, väike arvukus, jahipidamine ja juhuslikud loodusõnnetused: 1990ndatel vähenes hammastuvide arvukus järsult taifuunide tõttu. Tõenäoliselt vähendavad hammastuvi arvukust saartele sisse toodud kassid ja rotid.
Taara (jalgrattaselts)

Taara (alates 25. augustist 1933; asutamisaegne nimetus oli Sõude- ja Spordiselts Taara) oli Tartus aastatel 1898–1944 tegutsenud jalgrattasõitjate selts, mille asutajateks olid noored haritlased. Taara seltsi juhatusse kuulusid algul Leo Jürgenson, Johannes Voldemar Veski ja Mihkel Martna. 
1899. aastal anti välja seltsi kodurahad seltsi puhvetis kasutamiseks .
Tegutsemise esimestel aastatel tegeles selts ka kultuuritemaatikaga. 
Aastal 1913 liitus Taara seltsiga spordiselts Tervis. Aastal 1914 loodi Taara juurde veespordiosakond. Aastal 1933 registreeris Taara end sõudespordiseltsina.
Hiina Kesktelevisiooni peakontor

Hiina Kesktelevisiooni peakontor on 234 m kõrgune 44-korruseline pilvelõhkuja Hiina Rahvavabariigis Pekingi keskses ärirajoonis (Beijing Central Business District) Guanghua teel Kolmandal Idaringteel. Hoones asub Hiina Kesktelevisiooni (China Central Television, CCTV) peakontor, mis paiknes varem 15 km läänes, Hiina Kesktelevisiooni hoones aadressil Fuxini tee 11. Hoonet hakati ehitama 1. juunil 2004, fassaad valmis 2008. aasta jaanuaris. Ehitus venis tulekahju tõttu, mis 2009. aasta veebruaris puhkes kõrvalasuvas Pekingi televisiooni kultuurikeskuses. Hoone valmis 2012. aasta mais.
Hoone vastutavasd arhitektid on Rem Koolhaas ja Ole Scheeren arhitektuuribüroost Office for Metropolitan Architecture, keeruka insenerilahenduse valmistas Arup. Hoones on 75 lifti, selle kogupindala on 389,079 m². Hoone hiinakeelne hüüdnimi oleks tõlkes "bokserid" või "šortsid".
Heldur Valgmäe

Heldur Valgmäe (sündinud 23. novembril 1930 Viljandis) on eesti maletaja ja maleõpetaja.
Ta on kahekordne Viljandi meister (1971 ja 1980), Ilmar Raua mälestusturniiride üks algatajaid ja Viljandi Kesklinna Kooli maleõpetaja.
Valgmäe on lõpetanud 1949. aastal Viljandi arve- ja tööstustehnikumi kaubandusliku raamatupidamise erialal.
Abielus aastast 1956, poeg ja tütar.
Ujumine 2015. aasta veealade maailmameistrivõistlustel

Ujumine 2015. aasta veealade maailmameistrivõistlustel toimus 2.–9. augustil 2015 Kaasanis Venemaal Kazan Arenal. Edukaim sportlane oli viie kullaga Kathleen Ledecky. Võistluste ajal püstitati 12 maailmarekordit.
Vesisammal

Vesisammal (Fontinalis) on lehtsammaltaimede hõimkonda vesisamblaliste sugukonda kuuluv perekond.
Madis Rubel

Madis Rubel (2. juuli 1935 – 13. detsember 2011) oli eesti paleontoloog ja stratigraaf.
Ta lõpetas 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogina ja töötas seejärel pikka aega TA Geoloogia Instituudis.
Ta oli Tartu Ülikooli paleontoloogia ja stratigraafia professor (1992–2000), seejärel emeriitprofessor. Ta töötas muu hulgas numbrilise (kvantitatiivse) stratigraafia alal ning uuris brahhiopoodide paleontoloogiat.
Madis Rubeli vanemad olid entomoloog Salme Rubel ja põllumajandusteadlane Peter Heinrich Rubel.
Eestlane ja tema isand

"Eestlane ja tema isand" (originaalpealkiri saksa keeles "Der Ehste und sein Herr") oli aastal 1861 Berliinis anonüümselt ilmunud raamat, mille autor oli tõenäoliselt Vassili Blagoveštšenski. 
Raamat rääkis muu hulgas eesti talupoegade raskest elust ja seetõttu reageeris raamatule eriti vihaselt balti aadelkond. Raamatu tõttu alguse saanud tuline sõnasõda kestis aastatel 1861–1864.
Raamat ilmus eesti keeles kommenteeritud väljaandena 1959. aastal.
Sarah Kay

Sarah Kay (sündinud 1988 New Yorgis USA-s) on Ameerika Ühendriikide luuletaja. Teda tuntakse eelkõige suulise luule poolest, samuti on ta suulise luule kui innustusvahendi edendamisele pühendunud rühmituse Project V.O.I.C.E. rajaja ning üks juhte.

Elulugu

Sarah Kay ema on Jaapani päritolu ameeriklane, isa Ameerika juut. Ta hakkas esitama luulet Bowery luuleklubis (Bowery Poetry Club) East Village'is Manhattanil 14-aastaselt ning liitus 2006. aastal klubi poetry slam'ide meeskonnaga. Tol aastal oli ta noorim võistleja USA üleriiklikul suulise luule võistlusel National Poetry Slam Austinis. 2007. aastal jõudis Kay teledebüüdini, kui esitas oma luuletuse "Käed" ("Hands") telekanali HBO sarjas "Def Poetry". Ta on esinenud paljudel üritustel, muuhulgas Lincolni Etenduskunstide Keskuses, Tribeca Filmifestivalil ja ÜROs, kus ta oli üks kutsutud esinejaist 2004. aasta maailma noorteraporti esitlusel. Ta on lõpetanud Browni Ülikooli.
2010. aasta mais esines Kay Acumen Fundi heategevusüritusel *spark! New Yorgis.
3. märtsil 2011 esines Sarah Kay konverentsil TED Californias Long Beachis, ühena ettekannete seerias, mis kandis nime "Ilu, kujutlusvõime, võlu" ("Beauty, Imagination, Enchantment"). Ta kõneles enda kasvueast ning esitas luuletused "B" ja "Hiroshima". Selle ettekande salvestist näidati ka 2012. aastal konverentsil TEDx Tartu.
Hiljuti esines Kay Nantucketi linnas Massachusettsis festivalil The Nantucket Project.

Publikatsioonid

Ehkki Kay tegeleb peamiselt suulise luulega, on ta avaldanud luuletusi ka ajakirjades, näiteks Foundling Review, DamselFly Press, ja kirjandusajakirjas decomP.
2011. aastal avaldas Kay õhukese kõvakaanelise raamatu "B", milles on samanimeline, 2007. aastal kirjutatud luuletus. Raamatu illustreeris Sophia Janowitz.
Da capo

Da capo (itaalia k) või lühendina D.C. on noodikirja märk, mis tähendab 'algusest'.
Jõudes noodis märgini da capo, tuleb heliteos või selle osa esitada uuesti alates algusest.
da capo al fine – heliteos tuleb esitada algusest kuni sõnani fine (it k 'lõpp').
da capo al coda – heliteos tuleb esitada algusest kuni koodamärgini ja seejärel esitada kooda.
Amoeba guttula

Amoeba guttula Duj. on protistide liik amööbi perekonnast.
Mõõtmed on 30...35 korda 20...25 μm, liikumiskiirus 160 μm minutis.
Rakk on kulgemise ajal nuiakujuline (munajas). Sageli esineb nibutaolisi sakke. Jämedas otsas on suhteliselt vähe suuri graanuleid, peenemas otsas neid ei ole.
Sellel liigil kulendid puuduvad. Kulgeb ektoplasma lainelise paisumise abil. Kulgemine on kindla suunaga. Ta liigub jäme ots ees.
Rakutuum on vesikulaarne.
Eluneb magevees taimede juures.
Volõniit

Volõniit on porfüürilise struktuuriga vulkaaniline kivim. Volõniidiks nimetatakse daikidena leiduvat suure oligoklassi sisaldusega põhiliselt andesiinist, ortoklassist, päevakivist, kloriidist ja kvartsist koosnevat dioriiti; kivim võib sisaldada ka biotiidi, labradori ja küünekivi fenokristalle.
Volõniiti defineeriti esimest korda aastal 1885 ja see sai nime Volõõnia piirkonna järgi Ukrainas (leiukoht asub tänapäeva Žõtomõri oblastis Ovrutši lähedal. Kivimile andis nime Poola arheoloog ja geoloog Gotfryd Ossowski. Aastal 1913 liigitas Joseph Paxson Iddings selle andesiidiks
Volõniiti leidub peale Ukraina ka mujal, näiteks Hiinas Yunnanis.
Tenno Vironi

Tenno Vironi (pseudonüüm, kodanikunimega Jaan Tenno; 4. juuli 1887 Kõlleste vald, Võrumaa – 5. detsember 1951 Tallinn) oli eesti laulja (tenor) ja pedagoog.

Haridus

Õppis 1898–1899 Krootuse vallakoolis, 1899–1903 Kanepi kihelkonnakoolis, 1903–1906 Tartu Linnakoolis, 1906–1908 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1908–1913 õppis Tallinna Nikolai Gümnaasiumis, mille lõpetas eksternina. 1913–1918 õppis Moskva Ülikoolis matemaatikat ja astronoomiat, kuid ülikooli ei lõpetanud, loobudes laulmise kasuks. Paralleelselt ülikooliga õppis Moskvas Alexander Schoori muusikakursustel laulmist. Vokaaltehnika alal täiendas end 1919–1921 Itaalias, 1921 Rootsis ja 1924–1925 Prantsusmaal Pariisis.

Töö

Esines valdavalt kontsertlauljana, sageli koos Aleksander Arderiga nii Eestis kui välismaal, sealhulgas Rootsis, Soomes, Prantsusmaal, Itaalias, Poolas, Lätis, Rumeenias, Inglismaal, Venemaal.
1920ndatel laulis ta külalisesinejana Estonia teatris. Aastast 1922 tegutses laulupedagoogina Tallinnas, 1930. aastatel asutas Tallinnas oma laulustuudio.
Ta on kirjutanud käsiraamatu "Praegusaja hääleseadmise teooria, tehnika ja tervishoid" (I köide 1934, II köide 1937).

Isiklikku

Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.