Louis Althusser

Althusseri filosoofiline mõte

1970. aastal ilmus Louis Althusserilt mõjukas essee "Ideoloogia ja ideoloogilised riigiaparaadid" ("Idéologie et appareils idéologiques d'État"), kus tegi Antonio Gramsci hegemoonia ja domineerimise jaotusega analoogilise jaotuse repressiivsete ja ideoloogiliste riigiaparaatide vahel. Teose eesmärk oli näidata, mis on riigi loomulik olek ja miks Kommunistlik Partei ei peaks loobuma oma seisukohast, et proletariaadi ülemvõim on vajalik edukaks pöördumiseks kommunismi.

Althusseri ideoloogiakäsitlus

Oma kirjutises lõi Louis Althusser ka oma ideoloogiakontseptsiooni. Althusser tõi välja, et erinevad režiimid ja riigid suudavad hoida kontrolli, tootes subjekte, kes usuvad, et nende positsioon sotsiaalses struktuuris on loomulik. Sisse tuli ideoloogia olulisus. Selle ideeks on, et me oleme loodud viisil, kuidas maailm juba enne meid oli korraldatud. Spetsiifilised sotsiaalsed ja ökonoomilised struktuurid vajavad lisaks kindlat ideoloogiat, mida luuakse Ideoloogiliste riigiaparaatide abil.

Tööjõud, struktuur, riik

Ühiskonna aluse moodustavad töölised, kes on ekspluateeritud kapitalistide poolt. Olulisel kohal on küsimus taastootmisest. Taastoota tuleb tootlikke jõude ja olemasolevaid tootmissuhteid. Tootmisvahendite taastootmine on vajalik, kuna erineva tootjad vajavad erinevad tooreinet ja pidevalt, suurtes mahtudes. Tööjõule makstakse sellises summas palka, mille juures ta on veel suuteline peret ära toitma, et toimuks tööjõu taastootmine. Tööjõu korral tuleb lisaks füüsilisele momendile juurde vaimne – oskuste edasi andmine. Väljaõpet ei anta enam vabrikutes kohapeal, vaid erinevates institutsioonides, näiteks koolis. Koolist saadav väljaõpe on mitmekülgne. Seal saavad oskusi nii töölised (tehnilised alad) kui ka kapitalistid ("ilusti käsutamine").
Ühiskondliku struktuuri võib jagada kaheks tasandiks. Neist esimene oleks juriidilis-poliitiline tasand, mis sisaldab õigusakte ja riiki. Teiseks tasandiks võib pidada ideoloogilist tasandit, mis sisaldab ideoloogiaid, näiteks religioosseid, eetilisi, juriidilisi, poliitilisi jt.
Erinevate struktuuride põimumisel luuakse riik. Marxismi klassikud on nimetanud riiki riigiaparaadiks (RA). Riigiaparaat on vajalik õiguspraktikaga seoses. Sinna kuuluvad politseid, kohtud, vanglad, sõjavägi – kõik erinevad repressiivorganid, millega sunnitakse alluma. Riigiaparaat toimib vägivalla kaudu.

Kool kui ideoloogiline riigiaparaat

Althusseri järgi asendas varasema paari kirik-perekond uus jaotus kool-perekond. Kui varem allutati kiriku abil, siis nüüd kooli abil. Kõige õrnemas noores eas antakse lapsed kooli ülemvõimu alla. Neile antakse ideoloogiast läbiimbunud oskusteavet (teadused, kirjandus) ja otseseid teadmisi valitsevast ideoloogiast (moraal, kodanikuõpetus). Kui on läbitud esimene koolitase, läheb üks osa õpilastest tööle. Teine osa läheb edasi õppima, et hiljem täita teenistujate ja väikekodanlaste ametikohti. Kõige viimasena toodetakse hariduse teel intellektuaale (haritlased), ekspluateerijaid (kapitalistid, mänedžerid), represseerijaid (sõjaväelased, politseinikud, poliitikud, haldajad) ja elukutselisi ideolooge (preestrid). Õpetajaid, kes on teadlikud toimuvast ideoloogia ülekandest õpilastele, ja üritavad seda olukorda vältida, on vähe. Enamik õpetajatest ei ole jõudnud arusaamiseni ideoloogia edasikandmisest õpetamise läbi, ja nad teevad seda suure innukusega.