google/wiki40b huggingface dataset:
Edgar Keevallik

Edgar Voldemar Keevallik (17. jaanuar 1908 Humala – 31. detsember 1985 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1928 Harjumaa Paldiski Ühisreaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1929–1935 ja aastal 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Ta oli Üliõpilasseltsi Liivika liige.
Ta töötas aastatel 1935–1938 Eesti Hollandi-Friisikarja Tõuseltsis konsulendina ja aastatel 1938–1941 Kuusikul Riigi Põllutöö Katsejaamas loomakasvatuse osakonna juhatajana; aastal 1938 täiendas ta end Rootsis stipendiaadina. Aastatel 1941–1971 oli ta Vändra veisekasvatusjaama (asus Venemaale küüditatud Theodor Pooli Piistaoja talus) direktor.
Ta uuris Kuusikul vasikate söötmist ja veiste koobaltivajadust ning rakendas esimesena Eestis veiste kunstlikku seemendamist. Vändra katsejaamas lõi ta Eesti oludele vastava noorveisekasvatussüsteemi, kujundas majandi kultuurkarjamaad ja kõrgaretuskarja. Ta oli Eesti mustakirju veise aretajaid ja pikka aega Eesti Mustakirju Karja Tõunõukogu juhatuse aseesimees.
Edgar Keevallik suri 31. detsembril 1985 Tallinnas ja ta maeti 7. jaanuaril 1986 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema poeg Andres Keevallik on tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli rektor, pojatütar Leelo töötab Uppsala Ülikoolis fennougristina, teine pojatütar Liina on eesti teatri- ja filmikunstnik.
Valitsuskultuur

Koordinaatteljed

Valitsuskultuuri kontseptsiooni esitamiseks kasutame kahemõõtmelist koordinaattelgedega pilti, mille vertikaaltelg mõõdab kapitali jagunemist inimeste vahel ning horisontaaltelg isiku vabaduse astet organisatsioonis. 
Vertikaalse telje ülemises punktis jaguneb kapital võrdselt kõigi inimeste vahel, mis praktikas tähendab ilmselt ühisomandust ning alumises punktis kontsentreerub see ühe isiku või isikute grupi kätte. Kapital tähendab käesolevas kontekstis ressurssi (maa, raha, teadmised), mida inimesed peavad kasutama toimetulekuks ning mis on ettevõtluse vältimatuks aluseks. 
Horisontaalse telje vasakpoolses servas domineerib sootsiumi ühendav organisatsioon. Kuna kõige suuremat võimutäiust omavaks organisatsiooniks on riik, mis tegutseb oma jätkusuutlikkuse kindlustamise vajadustest lähtudes, siis märgib see serv totalitaarset ühiskonda. Parempoolne serv märgib olukorda, milles (füüsiline või juriidiline) isik on vaba, s.t ta tegutseb vaid oma isiklikest huvidest lähtudes, arvestamata kellegi või millegagi. Praktikas tähendab see anarhiat, olukorda, kus kõik võitlevad kõigiga.

Kokkuvõtteks

Kirjeldatud valitsuskultuuride põhine käsitlus on üks võimalus paljudest, kuidas üldistada ühiskonnas toimuvaid protsesse ning nende üldistuste kaudu kirjeldada sootsiumi organiseerumisvorme ning nendele tüüpilisi lahendeid. Tegelikus elus on igal ajal ja igas kohas kõik nimetatud valitsuskultuurid olemas, kuid erinev on nende omavaheliste jõusuhete kombinatsioon ja ilmnemisvormid ühiskonna erinevates tegevusvaldkondades.
Johann Printz

Johann Printz (suri 1657) oli Eesti vaimulik.
Printz sündis Västergötlandis Rootsis. Ta immatrikuleeriti Greifswaldi ülikooli usuteadukonda 1618. a.
Ta oli aastatel 1626–1657 Kambja koguduse õpetaja. Tema ametiajal taastati Liivi sõjas kannatanud Kambja kirik. Johann Printz suri just siis, kui Tartut laastas katk.
Johann Printzi head eesti keele oskust võib järeldada Koivaliina eestlaste palvest 1643. aastal. Nimelt koosnes Koivaliina kihelkond nii läti kui eesti keelt kõnelevatest inimestest. Nende õpetaja Georg Lembken jutlustas kordamööda eesti ja läti keeles, kuid läks 1643. aastal Otepää kogudust teenima. Koivaliinlased seisid küsimuse ees: kust leida õpetaja, kes oskaks nii eesti kui läti keelt. Kambja õpetaja Johann Printz oskas eesti keelt ja koivaliinlased uskusid, et ta suudab ka läti keele ära õppida. Õpetaja Printz siiski kutset vastu ei võtnud ja jäi Kambjasse. Koivaliina asus teenima värskelt Tartu ülikooli lõpetanud Michael Hochenius. Hiljem lahendati probleem koguduse jagamisega lätikeelseks Koivaliina ja eestikeelseks Hargla koguduseks.
Keith Jenkins

Keith Jenkins (sündinud 1943) on briti ajaloolane, Chichesteri ülikooli ajaloo teooria professor. Tema enim tähelepanu pälvinud raamat on Re-thinking History (1991), milles ta kritiseerib ajalooteaduse vähest enesekriitilisust. Jenkinsi arvates on ajalugu paratamatult kirjanduslikku laadi konstruktsioon ning ajalooteadusel ei ole võimalik saavutada objektiivset tõe kajastamist.
Formamiid

Formamiid ehk metaanamiid on amiid, mis on tuletatud metaanhappest. Selle keemiline valem on CH₃NO.  Formamiid on selge vees lahustuv vedelik, mis sarnaneb lõhna poolest ammoniaagile. Seda kasutatakse toorainena sulfa ravimite, herbitsiidide, pestitsiidide ja sinihappe tootmisel ning kangapehmendajana. See lahustab mitmeid ioonseid ained ning seda kasutatakse ka vaikude ja plastifikaatorite lahustina.
Formamiidi CAS-i registreerimisnumber on 75-12-7.
Podura aquatica

Podura aquatica on Poduridae sugukonda kuuluv hooghännaline; sugukonna üks neljast liigist.
Liigi levila on holarktiline.
Liik elab vaid seisuveekogude pinnal ja on raipesööja (inglise keeles scavanger).
Isendite pikkus on kuni 1,5 mm ja nad on värvuselt enamasti sinakashallid, ent mõnikord ka peaaegu mustad. Väiksuse ja kehaehituslike omapärade tõttu saavad isendid hüpata ilma pindpinevust lõhkumata.
Vieques

Vieques on saar Puerto Rico ja Neitsisaarte vahel või Neitsisaarte lääneosas. Pindala 135 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 300 meetrit.
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
2000. aastal elas saarel 1868 inimest.
Tiina Rääk

Tiina Rääk (aastast 1978 Tiina Ausmees; sündinud 27. detsembril 1951 Tallinnas) on eesti näitleja.
1970. aastal lõpetas ta Tallinna 16. Keskkooli, 1970–1974 ja 1977–1979 õppis ta Pedagoogikainstituudis näitejuhtimise erialal.
Aastatel 1975–1995 töötas teatris Ugala.
Granti maakond (Indiana)

Ajalugu

Maakond moodustati 10. veebruaril 1831.
Mia (Eesti laulja)

Muusikukarjäär

Muusikat õppis Mia laulu- ja tantsukoolis WAF Maikeni juhendusel. Lauljakarjääri alustas suvel 2010.
Ulama

Ulama ehk ulema (araabia keeles علماء ‘ulamā' ; mitmus sõnast عالِم ‘ālim' , 'õpetlane') on islami seadusetundjate või õpetlaste kogu islamimaades.
Teises tähenduses on ulama islamiteadlane, kes kuulub seadusetundjate või õpetlaste kogusse. Ulamad tegutsevad juriidiliste nõuandjatena, kohtunikena jne, jagunedes imaamideks, muftideks ja kaadideks.
Sibeliuse Akadeemia

Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse akadeemia (soome keeles Taideyliopiston Sibelius-Akatemia, lühend SibA) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. See on ainus muusikakõrgkool Soomes ning üks suuremaid põhjamaades.

Ajalugu ja nimed

Sibeliuse akadeemia on asutatud 1882. aastal Helsingi Muusikainstituudi nime all, 1924. aastast kannab see nime Helsingi Konservatoorium ja 1939. aastast Sibeliuse Akadeemia. 2013. aastal liideti see vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga. Kõrgkooli nimi pärineb soomlaselt heliloojalt Jean Sibeliuselt, kes õppis seal aastatel 1885–1889 ning õpetas mõnda aega 1890. aastatel. Sibeliuse akadeemia kirikumuusika osakond asub Kuopios.

Kasvandikud

Enamik Soome kutselistest muusikutest on koolitatud Sibeliuse akadeemias. Seal on õppinud rohkelt eesti muusikuid ja heliloojaid, sealhulgas Jüri Reinvere, Märt-Matis Lill, Andrus Kallastu, Mikk Murdvee ja Lauri Õunapuu. Koolis õpib umbes 1700 üliõpilast.
Tartu Näidissovhoos

Tartu Näidissovhoos oli näidissovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ilmatsalus. Sovhoosi pindala oli 8500 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand
Changhen ge

"Changhen ge" (长恨歌 Chánghèn gē 'igavese kahetsuse laul', 'igavese kurbuse laul') on Tangi dünastia aegse hiina luuletaja Bai Juyi (772–846) luuletus keiser Xuanzongi liignaise  Yang Guifei (719–756) surmaga seotud sündmustest. Luuletus on kirjutatud 806. aastal.

Mõju

Luuletuse "Changhen he" ainetel on loodud palju kunstiteoseid ja paljud teosed viitavad sellele. 
Bai Juyi sõber Chen Hong (floruit 810. aastatel) kirjutas draamaversiooni "Changhen zhuan", mis hiljem inspireeris Bai Pu (1226 – pärast 1306. aastat) näidendit "Wutong yu" ja Hong Shengi (洪升, 1645–1704) näidendit "Changsheng dian".
Porilombi Pargi Parm

"Porilombi Pargi Parm : Valga naeru- ja naljahammaste iluleht : teejuht kurvadele ja nukradele rõõmu riiki, õnnetutele õnnetaeva" oli huumoriajakiri, mis ilmus 29. juunist 1919 kuni 23. detsembrini 1921 Valgas. 
Aastatel 1919–1920 ilmus ajakiri 1 kord aastas, 1921. aastal 2 korda aastas. Ajakiri ilmus igal aastal uue pealkirjaga: Porilombi Pargi Parm (4 lk) (1919), Porilombi Parm (8 lk) (1920) ja Parm (12 lk) (1921) ning alapealkirjadega: Nalja- ja pilkeleht (1920); Tõe-, nalja- ja pilkeleht (1921). 
Ajakirja andsid välja kirjastused Valga "Ühistöö" (1919); V. E. K. Ühisus (1920) ja Jaan Raudma (1921). Vastutavad toimetajad olid V. Raag (1919) ja Jaan Raudma (1920–1921).
Ajakirja trükiti Valgas trükikojas "J. Adamson (Kultura)".
Õppeaine

Õppeaine (inglise subject) on õppeasutuses õpetatav teadus‑, tehnika‑, kunsti‑ või ametiala sisu. Õppeained on õppekavade osa. Õppeained võivad olla rühmitatud moodulitesse. Ühte õppeainet võib õpetada üks või mitu õpetajat või õppejõudu. Pikema kestusega (nt mitu õppeveerandit või semestrit) õppeainet nimetatakse ka kursuseks. Elektrooniliste sidevahendite abil toimuvat õppeainet, kus õpetav ja õppiv isik ei asu samas ruumis, nimetatakse e-õppeaineks või e-kurususeks.
Koolis õpitakse ja õpetatakse õppeaineid enamasti koolitunni, kõrgkoolis loengute ja seminaride vormis. 
Üldharidusõppekavades tüüpilised õppeained on emakeel, loodusõpetus, matemaatika, ajalugu, bioloogia, kirjandus, füüsika, keemia, geograafia, inimeseõpetus, kodaniku- või ühiskonnaõpetus, muusika ja mitmesugused võõrkeeled (Eestis enamasti inglise, saksa ja vene, harvem rootsi, soome, ladina, prantsuse, hispaania jt). Mõned õppeained on kohustuslikud, mõned on vabatahtlikud (nt filosoofia, usundiõpetus ja psühholoogia). 
Kõrgharidusõppekavades sõltub õppeainete nomenklatuur konkreetsest erialast. Kõrgkoolides jagunevad õppeained kohustuslikeks-, valik- ja vabaaineteks. Kohustuslikud õppeained peavad läbima kõik vastavale õppekavale immatrikuleeritud üliõpilased; valikained on õppekavas ette nähtud valitavad õppeained, millest üliõpilased peavad valima ettenähtud mahus õppeaineid vastavalt oma huvidele ja spetsialiseerumissuunale; vabaained on õppeained, mis ei ole õppekavas ette nähtud, vaid mida üliõpilane võib valida vabalt, lähtudes oma huvidest. Sisu järgi jagunevad kõrgharidusõppekavade õppeained erialasteks ja üldaineteks. Erialased õppeained on mõeldud vastaval erialal töötamisel ja edasiõppimisel oluliste pädevuste omandamiseks, üldained on mõeldud nn ülekantavate pädevuste ehk üldoskuste omandamiseks, mis on vajalikud igas elu- ja töövaldkonnas, sõltumata õpitavast erialast. Näiteks matemaatika õppekaval on matemaatika erialane õppeaine, aga väljendusõpetus, võõrkeel jmt on üldaine.
Oksüdatsioon

Oksüdatsioon on laiemas mõttes keemiline protsess, mille käigus aine loovutab elektrone ehk oksüdeerub. Kitsamas mõttes on oksüdatsioon aine ühinemine hapnikuga. Sellest tuleneb ka reaktsiooni nimi.
Oksüdeerumine toimub redoksreaktsioonis ning aine, mille korral toimub oksüdeerumine, on redutseerija. Oksüdeerumise vastandprotsess on redutseerumine ehk reduktsioon. Redutseerija oksüdeerub ehk annab elektrone ära. Samal ajal oksüdeerija liidab (aktsepteerib), omastab need elektronid, seega redutseerub.
Tüüpiline oksüdatsiooniprotsess on põlemine, mille käigus põlev aine oksüdeerub.
Per Banér

Per Gustafsson Banér (ka Peter (Peder) Baner; 28. juuni 1588 Djursholm – 13. juuli 1644 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane.
Ta oli riiginõuniku, marssali, Djursholmi ja Eknäsi härra, Läänemaa Virtsu mõisaomaniku Gustaf Axelsson Banéri (1547–1600) ja Stegeholmi ja Västerviki krahvinna Christina Svantesdotter Sture (1559–1619) poeg, Riia kuberneri Svante Banéri (1583–1628), riigimarssal Axel Banéri (1594–1642) ja feldmarssal Johan Banéri (1596–1641) vend.
1611 sai temast kuningas Gustav II Adolfi kammerhärra, 1617 riigikammernõunik ja 1621 kuningliku majesteedi sõjakomissar Liivimaal. 22. augustist 1622 oli Tallinna ja kogu Eestimaa maavanem ning samal aastal Jelgavas ka Poola-Rootsi kaheaastase vaherahu sõlmimise komissar.
1624 oli ta täieõiguslik Tallinna ja Eestimaa kuberner; sai 1625 riiginõunikuks, 1626 kantseleinõunikuks ning oli 1627. aastast Ölandi ja Östergötlandi laaman.
Per Banér päästis Kalmari sõja ajal Gustav II Adolfi elu, kui see oma hobusega läbi jää vajus. Seetõttu oli ta 1617 toimunud Gustav II Adolfi kroonimispidustuste aukülaline ning löödi samas ka rüütliks.
20. detsembril 1651 said tema järeltulijad vabahärra tiili ja immatrikuleeriti vabahärrasuguvõsa nr 22 all Rootsi rüütelkonda.
Bundeswehr

Ajaloost

Bundeswehr asutati 12. novembril 1955 ja on kaudselt Wehrmachti järeltulija. 
Bundeswehri arengut käsitletakse kahe perioodina: aastatel 1955-1990 (Külm sõda, mis lõppes Saksamaa ühinemisega) ja alates aastast 1990 kuni tänapäevani.
Hugo Kikerpill

Hugo Osvald Kikerpill (13. detsember 1897 Meeri vald, Tartumaa – ?) oli Nõo vallavanem.
Õppis 1922–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Hugo Kikerpill osales Vabadussõjas.
Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 53. valimisringkonnas.
Jaan Jüris

Jaan Jüris (sündinud 23. juunil 1977) on eesti suusahüppaja.
Aastatel 1984–91 oli tema juhendaja Vladimir Golubev ja 1991–2007 Hillar Hein. Pärast seda jätkas iseseisvalt.
Osales 2002. ja 2006. aasta taliolümpiamängudel.
Alates 2008. aastast on Jaan Jüris Tehvandi spordikeskuse hüppemägede kompleksi juht.
Higistamine

Higistamine on higieritus nahas paiknevatest higinäärmetest, mille tulemusena keha jahtub. 
Higinäärmed on kõigil imetajatel. Higi hulk sõltub füüsilisest või vaimsest tegevusest, ümbritsevast temperatuurist ning riietest, mida me kanname.
Toatemperatuuril ja tavaolukorras, kui inimese kehale ei ole suunatud pingeid ega tegevusi, eritavad täiskasvanud inimese higinäärmed ligikaudu 0,5 liitrit higi ööpäevas. See kogus võib aga kuumas keskkonnas ning kestva füüsilise tegevuse korral suureneda 10–12 liitrini ööpäevas, mis omakorda hakkab mõjutama organismi veesisaldust. Higistamiseks ei ole vaja täiendavat energiat ehk saunas käik või kuum vann ei kuluta energiat, vaid keha kaotab vedelikku. Et organism ennast hästi tunneks ning ei tekiks terviseprobleeme, on väga oluline kaotatud vedelik esimesel võimalusel tagasi juua. Ülekaaluliste inimeste puhul on keha ümber soojendav kiht, mis suurendab higistamist. Mida suurem on rasvamass kehas, seda vähem on kehas vett.

Higi

Higis on 98–99% vett ning väikestes kogustes elektrolüüte, lämmastikuühendeid, lenduvaid rasvhappeid ja teisi aineid. Higierituse peamine ülesanne on termoregulatsioon, mis kaitseb organismi ülekuumenemise eest. Tänu higistamisele on inimese nahk puhas ja elastne. Väga oluline on ennast pesta, kuna äsja eritunud higi on küll ilma lõhnata vedelik, kuid ebameeldiv lõhn tekib, kui naha pinnal elunevad bakterid hakkavad apokriinssete higinäärmete toodetud higis sisalduvaid aineid lagundama. Seega on väga oluline pestes pöörata tähelepanu kaenlaalustele, pea- ja kubeme piirkonnale.

Kuidas kontrollida higistamist

Kõige rohkem higistame soojadel aastaaegadel, mis on enamikule inimestele suureks katsumuseks. Kuigi higistamine on organismi normaalne reaktsioon kuumusele või külmale, saab seda vältida või vähendada mitme meetodiga. 
Esiteks on väga oluline õige riiete valik. Liigse higistamise ärahoidmiseks peaksime vältima sünteetiliste riietusesemete kandmist. Sünteetilised riided lasevad õhku halvasti läbi, mille tulemusena tekib nii öelda kasvuhoone efekt ning higistamine suureneb.
Lisaks on väga oluline on end iga päev regulaarselt pesta, kasutades seepi või mõnda muud antibakteriaalset pesuvahendit.

Higistamine spordis

Higistamine treeningul on normaalne ega sõltu meie tahtest. Populaarsemateks spordialadeks on erinevad poksiliigid, pallimängud ning samuti erinevad aeroobsed treeningud. Pärast pikka ja rasket treeningut on tavaline, et higiga kaob ka mõni kilo kehakaalust. Aktiivsete treeningute järele tunnevad vajadust sageli inimesed, kes on terve päeva kontoris paigal istunud ning kelle keha vajab liikumist.
Hammasliide

Hammasliide ka soonliide ja nuutliide on liide, mis kujtab endast samateljeliste detailide ühendust pöördemomendi ülekandmiseks. Seda kasutatakse liistliite asemel kui tuleb üle kanda suurt pöördemomenti, mis nõuaks mitme liistu projekteerimist. Võrreldes liistliitega tagab hammasliide sõlme parema tsentreerimise ja võimaldab liite detaile teineteise suhtes teljesuunaliselt nihutada.
Võitlev Sõna (kohvik)

Võitlev Sõna (ka Café VS) on Tallinnas aadressil Pärnu maantee 28 asuv kohvik.
Kohviku asutas Rain Lõhmus.
10. aprillil 2005 toimus kohvikus skandaalne sündmus: Teini ja Aru jooming.
Kollane emajuur

Juur

Võimsa juurestikuga taim. Peajuur on paks ja lühike, sellest harunevad lisajuured. Pealt on juur pruun, seest kollane.

Vars

Varred on püstised, paksud ja silindrilised, seest õõnsad.

Leht

Emajuure lehed on lihtlehed, nad on varreümbrised, asuvad vaheldumisi. Lehelaba on kujult elliptiline. Leheserv on terve. Lehe pikkus võib ulatuda kuni 30 cm ja laius kuni 15 cm. Lehel on 5–7 tugevat leheroodu. Lehed on sinakasrohelised.

Õis

Taim hakkab õitsema 3. või 4. eluaastal. Õitsemise aeg on juunist augistini. Õied on kollased ja neid on palju, nad on koondunud varrele mitmekorruseliste männastena. Emajuur on kahesuguline putuktolmleja taim, millel on viis tolmukat ja üks emakas.

Vili ja seemned

Viljad hakkavad valmima augusti alguses ja valmivad augusti lõpuks või septembri alguseks. Vili on piklik, ühepesaline kupar, kus on palju seemneid. Seemned on väiksed (3 mm), lamedad, piklikud või ümarad, helepruunid.

Droog

Kollase emajuure droogiks on 5–6-aastase taime juure ja juurte tükikesed.Juur kaevatakse välja kevadel või sügisel, puhastatakse mullast, pestakse külma veega ja lõigatakse 15 cm pikkusteks tükkideks. Tükikesed kuivatatakse temperatuuril 45–60 ᵒC. Hoitakse kuivas ja jahedas kohas. Säilivusaeg on 5 aastat.

Keemiline koostis

Mõru maitse annavad taimele mõruglükosiidid: amarogentiin, gentsiopikrosiid, svertiamariin ja sverosiid. Taimes leidub veel mono- ja oligosahhariide, puriinalkaloide, ksantoone, triterpeene, eeterlikku õli, pektiine, lima ja vaiku.

Kasutamine meditsiinis

Tänu oma mõrule maitsele soodustab seedetegevust ja suurendab isu. Omab ka seenevastast toimet. Aitab võidelda isutuse, lihaselõtvuse, kõhupuhituse, maomahla alahappesuse ja vähese sapinõristusega. Ei tohi kasutada need, kellel on haavandtõbi, maomahla ülihappesus, maopõletik või kõrgvererõhktõbi. On vastunäidustatud ka rasedatele.

Muu kasutusala

Kasutatakse ka brändi lisandina.
Eksponentsiaalne kasvamine

Eksponentsiaalne kasvamine (ka eksponentsiaalne kasv) on suuruse y suurenemine seose y = a^x järgi, kus a > 1.
Eksponentsiaalse kasvamise vastandnähtus on eksponentsiaalne kahanemine.
Mihhail Tšehhov

Elukäik

Mihhail Tšehhov sündis Peterburis. Tema isa nimi oli Aleksander Tšehhov, kes oli Anton Tšehhovi vanem vend. Kasvas üles keskklassi peres, isa oli tolliametnik ja ka arvestatavalt edukas kirjanik. Mihhaili esimene abikaasa (1914–1917) oli Olga Tšehhova. 1916 sündis neil laps, kes ristiti samuti Olgaks. Temast sai nime Ada Tschechowa all esinev saksa näitleja. Tema teine naine oli saksa päritolu Xenia Ziller. 
Tšehhov oli Stanislavski sõnul tema üks parimaid õpilasi. Ta õppis Stanislavski süsteemi Moskva Kunsti Teatri Esimeses Stuudios, kus ta ka näitles ja lavastas. Pärast Oktoobrirevolutsiooni irdus Tšehhov Stanislavskist ja hakkas tegelema omaenda trupiga. 
1920ndate lõpu poole emigreerus Tšehhov Saksamaale ning rajas seal oma stuudio, kus õpetas füüsilist ja kujutlusvõimel põhinevat näitleja treeningusüsteemi. 
Ta leiutas mõiste "psühholoogiline žest". Selle tehnika puhul kujutleb näitleja mängitavale karakterile omast dünaamilist žesti, mis teda kõige paremini iseloomustab. Väline žest peaks olema allasurutud ja moodustatud sisemiselt. Keha toimib sooritust tehes alateadlikult, mäletades seda žesti, mille näitleja on enda karakteri jaoks välja mõelnud. Tšehhovi töömeetod üldiselt on inspireerinud näiteks Lembit Petersoni pedagoogilisi põhimõtteid. 
Aastatel 1930–1935 töötas Tšehhov Kaunase Draamateatris Leedus. 1936–1939 asutas ta Tšehhovi Teatrikooli Dartington Hallis, mis asub Devonis Inglismaal. Sõja saabudes põgenes ta USA-sse, koos kirjanike Anne Cummingi ja Henry Lyon Youngiga, et luua uuesti teatrikool.

Karjäär

Pealtnäha võis Tšehhovi tehnika tunduda välispidise lähenemise moodi, kuid tegelikult pidi see just rikastama näitleja siseelu. Kuigi Tšehhov oli näitlejana väga andekas ning samuti andis ta ka edasi vahetut kogemust Stanislavski murrangulise töö saavutusest, jäi ta siiski õpetajana oma ameeriklastest ametivendade varju. Nemad nimelt interpreteerisid 1940–1950 ka Stanislavski süsteemi, mis sai hiljem nimetuse Method acting. Huvi Tšehhovi töö vastu on suurenenud uue generatsiooni pedagoogide seas. Tšehhovi enda õpilased olid näiteks Marilyn Monroe, Anthony Quinn, Clint Eastwood, Dorothy Dandridge, Mala Powers, Yul Brynner, Patricia Neal, Sterling Hayden, Jack Palance, Elia Kazan, Robert Lewis, Paula Strasberg, Guy Gillette ning Lloyd ja Dorothy Bridges. Telesaates "Inside the Actors Studio" on näiteks Johnny Depp ja Anthony Hopkins öelnud, et Tšehhovi raamat on nende näitlemist väga palju mõjutanud. Näitlejanna Beatrice Straight lausa tänas oma võidukõnes Tšehhovit pärast seda, kui ta oli võitnud Oscari filmi "Network" (1976) eest.
Erapooletus

Üldine mõiste

Bernard Gert (1995: 104) defineerib erapooletuse nii: A on rühma G suhtes erapooletu aspektis R siis ja ainult siis, kui A tegusid ei mõjuta üldse see, kes rühma G liikmetest tema tegudest kasu saab või kahju kannatab. Erapooletuse mõiste nõuab aspekti ja rühma väljatoomist.

Erapooletuse koht moraalis

Tänapäeva moraalifilosoofias peetakse erapooletust moraali nõudeks või isegi fundamentaalseks koostisosaks. Brad Hooker (2010) eristab kolmesuguseid moraalse erapooletuse hinnanguid: 1) küsitakse, kas moraalireegleid rakendatakse erapooletult; 2) otsuste tegemisel lähtutakse erapoolikust heatahtlikkusest; 3) esimest järku moraalireegleid hinnatakse erapooletust vaatekohast.
Heino-Karl Aunin

Heino-Karl Aunin 8. jaanuar 1935 Valga – 2. mai 2010 Tallinn) oli eesti võrkpallur, sulgpallur ja spordipedagoog.
Ta tuli kolm korda Eesti meistriks sulgpallis: 1966 ja 1967 segapaarismängus ja 1971 meespaarismängus. 
1975–1997 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi võrkpallimeeskonna treener.
Jaanika Arum

Jaanika Arum (sündinud 21. aprillil 1987 Pärnus) on eesti näitleja.
Ta on õppinud Paikuse Põhikoolis, lõpetas aastal 2006 Pärnu Raeküla Gümnaasiumi. Ta õppis kunstiteraapiaid Tallinna Ülikoolis, kuid lõpetas aastal 2014 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.
Ta on osalenud filmides: "Nähtamatu aine" (BFM ja EMTA koostööfilm, 2011), "Võõrsil" (BFM tudengifilm, 2012), "Kõik muusikud on kaabakad" (2012), "Puhastus" (2012), "Minapilt" (BFM tudengifilm, 2012), "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" (2013) ja "PEAOSA" (BFM tudengifilm, 2013), "Perekonnavaled" (2016), "Päevad, mis ajasid segadusse" (2016) ja "Polaarpoiss" (2016) ning seriaalis "Tuulepealne maa. Ei ole sõda noortele meestele." (2013).
Ta oli aastatel 2014–2016 Vanemuise teatri draamanäitleja. Alates 2016. aastast on Jaanika Arum vabakutseline näitleja.
Neanurme külanõukogu

Neanurme külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga.
NAVI

NAVI (ka Naviband) on Valgevene indie muusikat viljelev popduo, kuhu kuuluvad Artsjom Lukjanenka (laul, kitarr) ja Ksenija Žuk (laul, klahvpillid).
Duo esindas Valgevene 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Historyja majho žyccia". Laul saavutas 83 punktiga 17. koha.