google/wiki40b huggingface dataset:
Gustav III kohvieksperiment

Gustav III kohvieksperiment oli Rootsi kuninga Gustav III käsul läbi viidud uuring, mille eesmärgiks oli uurida kohvi mõju tervisele. Kuigi selle sündmuse ehtsuses on kaheldud, ei suutnud 18. sajandi teises pooles läbi viidud eksperiment kohvi kui joogi ohtlikkust tõestada.

Taust

Kohv jõudis esimest korda Rootsi küll 1674. aasta paiku, kuid kuni sajandivahetuseni tarbiti seda vähe. Alles seejärel läks jook jõukate seas moodi. Aastal 1746 anti välja kohvi ja tee tarbimise vastu suunatud kuninglik edikt, mis tulenes "ülemäärasest tee ja kohvi joomisest ja selle väärtarvitamisest". Nende jookide tarbimine maksustati suurte maksudega ja ettenähtud maksu mittetasumise tulemuseks olid trahvid ja tasside ning nõude konfiskeerimine. Kuigi hiljem keelustati kohv täielikult, selle tarbimine jätkus.
Gustav III, kes nägi kohvi tarbimises ohtu rahvatervisele ja kes oli täis otsustavust tõestada selle negatiivset mõju tervisele, andis käsu teadusliku katse läbiviimiseks.

Eksperiment

Kuningas andis käsu eksperimendi läbi viimiseks kahel identsel kaksikul. Mõlemad neist olid sooritatud kuritegude eest süüdi mõistetud ja neile oli määratud surmanuhtlus. Eksperimendis osalemise tingimusel muudeti nende karistused eluaegseteks vangistusteks: seda juhul kui üks kaksikutest nõustus iga päev kuni elu lõpuni jooma kolm kannu kohvi ja teine sama koguse teed.
Eksperimendi jälgimiseks ja kuninga selle tulemustest teavitamiseks määrati ametisse kaks arsti. Paraku surid mõlemad arstid enne eksperimendi lõppemist (oletatavalt loomulikku surma). Enne lõpptulemuste nägemist suri 1792. aastal ka kuningas Gustav III ise.
Eksperimendis osalenud kaksikutest suri esimesena 83-aastaselt see, kes jõi teed. Temast kauem elanud kohvi joonud katseisiku surmaaeg ei ole teada.

Tagajärjed

Aastal 1794 otsustas Rootsi valitsus taas kohvi ära keelata, kuid keeld, mida uuendati korduvalt kuni 1820. aastateni, ei olnud kohvi tarbimise vastu võitlemisel kunagi edukas. Kui keeld lõpuks tühistati, sai kohvist Rootsis kõige populaarsem jook ja sellest alates on Rootsi olnud üks suurima kohvi tarbimisega riike maailmas (elaniku kohta).
Eksperimenti on naljatlevalt kutsutud ka "Rootsi esimeseks kliiniliseks uuringuks".
Ekraanisalvestus

Mõiste päritolu

2004. aastal kutsus Jon Udell oma blogis üles lugejaid pakkuma nime arenevale žanrile. Udell võttis kasutusele termini "screencast", mida pakkusid korraga Joseph McDonald ja Deeje Cooley.
Sõnu "screencast" ja "ScreenCam" on kasutatud sünonüümidena
 tulenevalt asjaolust, et ScreenCam oli 1990ndate alguses populaarseks muutunud ekraanisalvestustarkvara.
 ScreenCam on Ameerika Ühendriikides registreeritud kaubamärk, screencast seda ei ole ja on seega laiemalt kasutust leidnud.

Kasutusalad

Ekraanisalvestus aitab demonstreerida ja õpetada tarkvara kasutamist. Ekraanisalvestise loomine aitab tarkvaraarendajatel oma tööd näidata. Haridustöötajad võivad samuti kasutada ekraanisalvestisi integreerimaks tehnoloogiat õppesse. 
Õpilased saavad salvestada video ja heli demonstreerides ülesande lahendust smart boardil ehk interaktiivsel puutetahvlil.
Ekraanisalvestuse võimalus on kasulik ka igapäevase tarkvara kasutuse juures: Nende abil on võimalik raporteerida tarkvara vigadest, millest teavitamine tekstina võib olla keerukalt seletatav.
Seminaride organiseerijatel on võimalik salvestada terve seminari ajal arvutis näidatu ja teha video hiljem osalejatele kättesaadavaks või jagada videot nendega, kellel kohal ei olnud võimalik olla.
Arvutiesitluste salvestus nõuab tihti kõrget kvaliteeti ja loetavust, mida ei ole võimalik saavutada tavalise videokaameraga arvutiekraani filmides.
Ekraanisalvestised võimaldavad õpilastel liikuda oma tempos, kuna videot on võimalik pausile panna ja erinevaid osi korrata.
Ekraanisalvestised võimaldavad infot edastada nii kõnes kui ka pildis.

Tarkvara

Enamus ekraanisalvestustarkvarade prooviversioone kasutavad vesimärke motiveerimaks kasutajat ostma programmi täisversiooni, mille puhul vesimärki ei näidata.
Québeci lipp

Québeci lipp (prantsuse keeles Fleurdelisé (Liiliaõis)) on Kanada Québeci provintsi lipp, mis võeti ametliku lipuna kasutusele 1948. aastal. Valge rist lipul pärineb Prantsusmaa kuningate lippudelt ja valgeid liiliaõisi sinisel taustal, mis tähistavad neitsi Maarja puhtust, kasutasid Prantsuse-Kanada väed.
Buada laguun

Buada laguun on järv Nauru saarel, Nauru suurim siseveekogu.
Ta paikneb saare edelaosas Buada ringkonnas 1,3 km kaugusel mererannast 4–5 m merepinnast madalamal, keset kesklava asetsevas 12 ha suuruses soolohus.
Laguuni pindala on 3–4 ha (suurim pikkus 280 m, suurim laius 140 m), suurim sügavus 5 m, keskmine sügavus 1–2 m.
Võrreldes Okeaania atollide laguunidega on Buada laguun üsna väike. Ta on kujunenud endise atolli laguunist tektooniliste liikumiste toimel.
Saari laguunis ei ole.
Laguuni lähedal on Arenibeki küla ja Buada kabel.
Buada laguuni peetakse Nauru saare kauneimaks kohaks.

Teke

Lohk, milles laguun asub, on moodustunud korallilubjakivi lahustumise tõttu, millele on järgnenud pinnase vajumine. Lohu tekke ajal oli merepind praegusest madalamal.

Vee omadused

Moqua Welli ja veel mõne väikese tiigi kõrval on Buada laguun Nauru ainus mageveeallikas, kuigi vee soolsus on 2 promilli, nii et tegu on pigem riimveega. Vee pH on 8. Vesi on pisut rohekas.

Veebilanss

Laguuni toidab äravoolav pinnavesi peamiselt mussooni ajal novembrist veebruarini.
Aasta keskmine sademete hulk on 2000 mm.
Vastavalt hooajale laguuni veetase tõuseb või langeb.
Vooluveekogusid laguuniga seotud ei ole.

Ümbrus ja keskkond

Laguuni ümbritseb tihe valdavalt kiu-ilulehiku mets (on ka kookospalme) ja soo.
Seetõttu on fosforiidikaevanduste keskkonnareostus laguuni väga vähe puudutanud. Laguun on saare ainsale laululinnule, Nauru roolinnule, ligitõmbav pesitsuskoht.
Aastatel 1979 ja 1980 kasutati FAO raames mosambiigi tilaapiate hävitamiseks rotenooni, mis tekitas keskkonnaprobleeme (tilaapiad introdutseeriti 1960. aastatel sääsevastsete hävitamiseks).
Laguuni on korduvalt risustatud prügiga.

Majandus

Laguunis on varem kasvatatud piimkala. Kalad kasvasid aeglaselt; põhjuseks oli osalt laguunis elavad mosambiigi tilaapiad, osalt vähene looduslik toit.
Laguun on jaotatud eri hõimude kalakasvatusaladeks. Mehed on pidanud laguunis regulaarselt tammuma, et vees oleks rohkem hapnikku ja toitaineid.
Viimasel ajal on võetud meetmeid piimkala intensiivseks kasvatamiseks, sest piimkala peetakse rasvunud naurulaste oluliseks kvaliteetseks toiduks.
Laguuni ümbritsevas soos kasvatatakse vähesel määral kruvipuud, hõlmist leivapuud, pärisbanaani ja mitmesuguseid köögivilju.
Buada laguunist saadakse ka joogivett.
Buada laguuni juurest läheb maantee Aiwo ringkonda.
Sherry-Netherland Hotel

Sherry-Netherland Hotel on 40-korruseline korterhotellist kõrghoone New Yorgis Kesk-Manhattani ärikeskuses tänava East 59th Street ja puiestee Fifth Avenue nurgal Central Parki ääres.
170,7-meetri kõrgune elegantne hotell on uusgootika nüanssidega prantsuslikult uusrenessanslik ehitis, mis valmis aastatel 1926–1927. Selle projekteerisid arhitektuuribürood Schultze & Weaver ja Buchman & Kahn. 1981. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon hoone koos kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark) Upper East Side Historic District piirkonnas.
Dücker

Dücker oli Vestfaalist pärit aadlisuguvõsa. Vestfaalist rändasid suguvõsa liikmed Baltikumi, kust hiljem rändasid Rootsi ja Austriasse Tirooli.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Hellenurme, Vääna mõis.
Stiilimeetria

Stiilimeetria on stiili seaduspärade uurimine.
Stiilimeetria meetodeid kasutatakse näiteks tekstide autorsuse kindlakstegemisel.
Stiilimeetria üheks rajajaks oli Wincenty Lutosławski 1890ndail aastail.
Ilmarine (teater)

Ilmarine (ametliku nimega MTÜ Stuudioteater Ilmarine) on Narvas aadressil Vabaduse tänav 20 tegutsev kutseline teater.
Teatri nimi "Ilmarine" on inspireeritud Narvas 1874–1940 tegutsenud Narva Eesti Seltsist Ilmarine.
Teater asutati 1989 Juri Mihhaljovi ja Irina Mihhaljova eestvõttel.
Aastast 2010 on teatril oma maja.
Kuse-suguurge

Kuse-suguurge ehk urogenitaalsiinus (sinus urogenitalis) on lootel valdavalt embrüonaalses arengujärgus esinev suguelundite arengustaadium, mil tagasool lõpeb kloaagiga. Hilisemas arengujärgus (4.–6. nädalal) jaotab vahesein kuse-suguurke pärasooleks ja urogenitaalsiinuseks.
Puusaehe

Kirjeldus

Puusaehe on püstise ristküliku kujuline jäik voodriga riidetükk, mille keskel on ristikujuline tikand (leidub ka nabedrennikuid, millel on figuraalne tikand, näiteks Jumalaema kujutis), alumine serv võib olla kaunistatud narmastega. Ülemiste nurkade külge on kinnitatud lint üle õla riputamiseks. Tavapäraselt kantakse seda üle vasaku õla paremal puusal, aga kui preestril on ka palitsa kandmise õigus, siis üle parema õla vasakul puusal. Võrreldes palitsaga on ta mõõtudelt ja pindalalt suurem.

Ajalugu

Venemaal võeti puusaehe kasutusele 16. sajandil võib-olla palitsa ühe erikujuna, teistes õigeusu kirikutes ja traditsioonides seda ei tunta (erandiks on Venemaa õigeusu kirikust välja kasvanud kirikud, teiste seas ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik). Mõne autori arvates pärineb selle vorm õlakotist. Selle kandmise õigust ei ole igal preestril, vaid seda antakse ustava või silmapaistva kirikliku teenistuse eest esimese autasuna. Tavaliselt eeldab see vähemalt kolmeaastast teenistust preestriametis, aga erandjuhtudel võidakse see anda vaimuliku seminari haridusega preestritele ka nende ametisse pühitsemisel. Nabedrenniku sätestas kirikliku autasuna Moskva ülempiiskop Platon (Malinovski) 18. sajandi keskpaigas.

Sümboolika

Puusaehe sümboliseerib "vaimumõõka", mida apostel Paulus mainib oma kirjas efeslastele (6:17). See tähendab, et preester on vastavalt apostli juhistele varustatud Jumala Sõnaga; puusaehte nelinurkne kuju viitab omakorda neljale evangeeliumile, mille kujul on Jumala Sõna inimestele antud.

Muud

Lääne-Euroopa raskerelvastuses rüütli varustuse kontekstis tähendab venekeelne sõna набедренник reieturvist.
Graham Greene

Elulugu

Tema vanemad Charles Henry ja Marion Raymond Greene pärinesid suurest mõjukast perekonnast, kuhu kuulus pankureid, ärimehi ja pruulikoja omanikke. Isa oli Berkhamstedi erakooli direktor. Vanemast vennast Raymondist sai väljapaistev füüsik ja mägironija, noorem vend Hugh sai BBC peadirektoriks (1960–1969).
1922 astus Greene lühikeseks ajaks Suurbritannia Kommunistlikkusse Parteisse.
Aastal 1926 astus Greene katoliku usku, et abielluda Vivien Dayrell-Browninguga, kes oli samuti katoliiklusse pöördunud. Abielu sõlmiti 1927 ning sellest sündis kaks last, Lucy Caroline (1933) ja Francis (1936). 1948 asusid nad lahku elama, aga kuna lahutus oli neile kui katoliiklastele vastuvõetamatu, siis jäid nad ametlikult abiellu kuni Graham Greene'i surmani. Naine elas temast 12 aastat kauem, 99-aastaseks.
Aastatel 1926–1930 töötas Greene ajalehe Times kirjade osakonnas.
Teise maailmasõja ajal tegutses ta Briti luures. Selle koha otsis talle tema õde Elisabeth, kes juba varem Briti luures töötas. Greene'i ülemuseks ja sõbraks sai Kim Philby, kes hiljem osutus NSV Liidu spiooniks. Spioonitöö viis Greene'i paljudesse maailma vähetuntud paikadesse, mida ta edaspidi oma romaanides sageli kujutas. Tema esimene välisreis viis 1935 Libeeriasse. 1938 sõitis ta Mehhikosse ja uuris sealset katoliku kiriku varade sekulariseerimist. Maailmasõja veetis ta Sierra Leones.
1940 ilmus Greene'i esimene põnevusromaan "Vägi ja au", mille tegevus toimus Mehhikos. 1953 teatas Vatikani Püha Usu Doktriini Kongregatsioon, et see romaan kahjustab preestrite mainet, aga hiljem õnnestus Greene'il kui katoliiklasel kohtuda paavsti Paulus VI-ga ja paavst ütles, et kuigi tema romaani mõned osad võivad mõnda katoliiklast solvata, ei peaks Greene vastavat kriitikat liiga tõsiselt võtma.
Üks Greene'i tuntumaid teoseid on romaan "Meie mees Havannas", mis ilmus 1958 ja ilmus Lennart Mere tõlkes juba 1961 eesti keeles Loomingu Raamatukogus. See räägib mehest, kes raha teenimiseks võtab vastu töö spioonina ja fabritseerib terve spioonivõrgu, et ise tähtsamana paista ja selle spioonivõrgu ülalpidamiseks rohkem raha saada. Esialgu plaanis Greene selle romaani tegevuskohaks Eestit, aga romaani kirjutamise ajaks polnud Eesti enam maailmas aktuaalne teema, küll oli oluline Kuuba kriis ja sellepärast viis Greene sündmustiku Kuubale.
Toila valla spordi- ja kultuurikeskus

Toila valla spordi- ja kultuurikeskus on asutus Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka asulas. Asutuse juhataja on Peeter Sööt.
Jalaka tänav (Tallinn)

Jalaka tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku asumis.
Tänav sai nime 1927.
Toomas Tool

Turumanipulatsiooni kohtuasi

2009. aastal said Toomas Tool ja endine SEB börsimaakler Karoly Kirber süüdistuse: börsil Arco Vara aktsiaga manipuleerimises, mille eesmärk oli nende turuhinna alandamine ja nende hilisem omandamine turuhinnast odavamalt, mille lõppeesmärgiks oli firma üle võtta.
 
„Toomas Tooli süüdistatakse selles, et olles oma abikaasa volitatud esindaja, andis ta ajavahemikul 14.-21.07. 2008 SEB panga maaklerile Karoly Kirberile telefoni teel tehingukorraldused müüa oma abikaasa kontol olevad aktsiad suurtes kogustes ajas järjest madalama hinnaga. Sellise tegevuse eesmärgiks oli viia AS Arco Vara aktsia turuhind allapoole 0,56 eurot, mis andis Toolile võimaluse mõjutada teisi Arco Vara suuraktsionäre otsuste tegemisel.“
 – 
7. oktoobril 2010 mõisteti Toomas Tool ja Karoly Kirber esitatud süüdistuses I astme Harju maakohtus õigeks. Tallinna ringkonnakohus mõistis 29. oktoobril 2012 Tooli ja Kirberi väärtpaberituru mõjutamise süüdistuses süüdi ning mõistis mõlemale suured rahakaristused. Kohus mõistis Toolile rahakaristuse 500 000 eurot. 17. mail 2013 jättis Riigikohtu kriminaalkolleegium muutmata Karoly Kirberi ja Toomas Tooli süüdimõistmise turumanipulatsioonis, kuid mõistetud rahalise karistuse määra osas saatis selle ringkonnakohtule uueks arutamiseks.

Isiklikku

Toomas Tool on lõpetanud Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaaria erialal.
2000. aasta märtsis teatas ärimees Eesti elanikregistrile, et ta pole Eesti elanik. Kolis toona USA-sse Miamisse, sealt aga Lätti ning edasi Monaco vürstiriiki, mis on tuntud maksuvabaduste poolest ja kus novembriski on 20 kraadi sooja. Kui Tool on Eestis, elab ta Kadriorus. 
Toomas Tool on abielus Kanal 2 uudistesaate "Reporter" endise ilmatüdruku Mari Uusõuega (sünd. 21. november 1977) (nüüd Tool); 6. juunil 2008 sündisid nende kaksikud tütred. Toolil on erinevatest abieludest kokku 4 tütart ja poeg. Teise abikaasa Mariga on sündinud tütred Elisabeth ning kaksikud Jacqueline ja Josephine, kes kõik on sündinud Soomes. Tooli esimene naine oli Jana Tool (sündinud Grištšenko), kellega Toomasel on tütar Saskia ja poeg Steven.
Alfons Håkans

Alfons Håkans on 1910 asutatud pukseerimisteenuseid osutav Soome laevakompanii.
Kompanii esimene laev valmis 1907. 
Septembris 2004 alustas kompanii Soome sadamate kõrval tegutsemist ka Eesti sadamates. Sellel eesmärgil loodi tütarfirma Alfons Håkans OÜ ning kaks laeva hakkasid sõitma Eesti lipu all. 
Detsembris 2013 sai Alfons Håkans kogu ASi PKL aktsiapaki omanikuks.
Nõmme vennastekoguduse palvela

Nõmme vennastekoguduse palvela (rahvapäraselt ka Harku tänava palvemaja) on Tallinnas Harku tänaval 48 asuv Eesti Evangeelsele Vennastekogudusele (EEVK) kuuluv palvela. Hoone ehitati aastatel 1927-1931.
Hassiidid

Hassiidid antiikajal

Hassiidid olid umbes 334 eKr – 152 eKr eksisteerinud juudi usuline rühmitus. Nad olid hellenismi ja rahva religioosse segunemise vastu, pöördusid Toora seaduse range täitmise poole ("tegid aia ümber seaduse"). Moosese seadusele lisasid nad kommentaarid ehk eestipäraselt käsuõpetuse. Jumala käskude täitmiseks koostati eeskirjakogu, mis kaitsesid seadust, kuid kes neid rikkus, ei olnud veel seadust rikkunud (Mk 7,13). Hassiidide järeltulijad on variserid ja Qumrani esseenid.
Teet Raik

Teet Raik (sündinud 10. mail 1977) on eesti muusik.
Ta mängib trompetil, flüügelhornil ja kitarril.
Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist

Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist oli väliseestlaste poolt aastatel 1957–1959 Stockholmis välja antud entsüklopeedia, mida jõuti välja anda kaks vihikut (512 veergu, kuni märksõnani Boose).
Entsüklopeedia tegevtoimetaja oli Heino Meister. Entsüklopeedia andis välja kirjastus Estonia. Teos pidi tulema 20 vihikus, 13 000 märksõnaga, 2500-leheküljeline ja 2000 illustratsiooniga.
Entsüklopeedia toimetuse kolleegiumisse kuulusid Evald Blumfeldt, Richard Indreko, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Armin Tuulse, Oskar Loorits ja Paul Poom.
Toimetajad olid Evald Blumfeldt (ajalugu), Richard Indreko (arheoloogia), Hugo Kaho (botaanika), Gustav Ränk (etnograafia), Oskar Loorits (folkloor), August Tammekann (geograafia), Edmund Bölau (geoloogia), Edvin Reinvaldt (kalandus), Andrus Saareste (keeleteadus), Herbert Salu (kirjandus), Armin Tuulse (kunst), Arnold Kivimäe (loomakasvatus), Rudolf Jalakas (majandusteadus), Eduard Kägi (merendus), Andres Mathiesen (metsandus), Juhan Aavik (muusika), Artur Adson (näitekunst), Theodor Künnapas (pedagoogika), Jaan Mets (põllumajandusteadus), Aleksander Kaelas (sotsiaalpoliitika ja tööõigus), Reino Sepp (sport), Peeter Kangro (sõjandus), Hans Kauri (zooloogia), Jakob Aunver (usuteadus), Paul Poom (õigusteadus).
Roman Nõvandi

Roman Nõvandi (sündinud Roman Neumann; 31. august (vkj 18. august) 1914 Petrograd – 11. veebruar 1980 Tartu) oli eesti spordipedagoog ja -teadlane.

Elulugu

Roman Nõvandi lõpetas 1934 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi, 1937 Tallinna Sõjakooli, 1940 Sõjaväe Tehnikakooli, 1949 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, pedagoogikakandidaat (1964, TRÜ), väitekiri "Stardihüppe efektiivsuse määramise ja ujumisliigutuste õigeaegse alustamise kontrolli metoodikast".
Punaarmeesse mobiliseerituna võttis Nõvandi osa teisest maailmasõjast. Oli 1946–1966 TRÜ veespordi kateedri vanemõpetaja, 1966–1978 raskejõustiku ja veespordi kateedri juhataja, 1970–1980 dotsent. Koostanud õppevahendeid ja teinud 4 õppefilmi (1967, 1973, 1978, 1980).

Sport

Oli 1947–1949 kolmekordne Eesti NSV meister veepallis, ületas ujumises korduvalt Eesti rekordeid. Üleliiduline aukohtunik ujumises (1965).

Teadustöö

Roman Nõvandi uuris ujumise stardihüppe efektiivsust ja kiiruse dünaamikat ujumisdistantside läbimisel. 30 teadustrükist ja õpikut, aimeartikleid.

Isiklikku

Tema õde on ujuja Nora Kutti.
Bifoorne aken

Bifoorne aken (ladina keeles biforis, 'kahetiivaline') on iseloomulik 2-tiivaline püstne aken, harilikult kaarsillustega, sagedane gootikas ja renessansis.
Varangu linnus

Varangu linnus ehk Varangu Veskikants ka Veskikants asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas, Varangu külast idas, Selja jõe idakaldal, jõekääru sopistuval neemikul, kus teda kaitseb ka ida poolt jõkke suubuv Pehku oja. Varangu linnus pärineb varasema dateeringu järgi esimese aastatuhande teisest poolest, uuematel andmetel 11.–13. sajandist. Arheoloogilisi kaevamisi pole linnuses tehtud.
Umbes 4500 m² suurune linnuseõu on viiekandilise põhiplaaniga ning on eraldatud 3–4 meetri kõrguse valliga, mis tundub olevat peamiselt paekivist. Valli ette jääb madal, umbes 0,5 meetri sügavune kraavitaoline nõgu. Madalam, 1–1,5 meetri kõrgune vall piirab ka linnamäe ida- ning lõunaserva. Lääneküljel, kus neemiku looduslik nõlv on suhteliselt kõrgem ja järsem, näib vall välisel vaatlusel puuduvat. Siiski leidub ka seal suuri paeplaate, mis võisid olla kaitserajatise osad. Põhjapoolse valli lääneotsa ning neemiku serva vahele on kaevatud umbes 4 meetri laiune avaus, kus on näha tules punakaks tõmbunud ja tahmunud paetükke. Algne sissepääs linnusesse paiknes suure tõenäosusega linnamäe kirdenurgas, kus põhjapoolse otsavalli üleminekul idapoolseks küljevalliks on madal nõgu.
Otsavalli ees, kümmekond meetrit põhja pool, paikneb veel üks 0,75–1 meetri kõrgune vallitaoline moodustis, mis näib olevat kuhjatud liivast. Linnuse õue katab 30–40 cm paksune söetükke sisaldav kultuurikiht, kuid leide sealt avastatud pole.
Linnamäest põhja poole jäävast asulast on leitud mõned I aastatuhande teisest poolest pärinevaid savinõukillud ja rootsuga nooleots.
Hoopis suurem asula asetseb aga linnuse vastas Selja jõe kaldal. Varangu külast 600–700 meetrit lääne poole põllule jääb kuus seni uurimata kivikalmet, millest kolm meenutavad väliselt I aastatuhande tarandkalmeid.
Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina

MTÜ Valgevene Kultuurikeskus Batkavštšina on Eesti valgevenelaste organisatsioon. Organisatsiooni kontor asub Tallinnas aadressil Mere puiestee 5. Organisatsiooni juhatuse esimees on Nina Savinova.
Organisatsioon asutati 20. jaanuaril 1995.
Grypotyphlops

Levila

Need maod elavad Indias: Kerala, Tamil Nādu, Andhra Pradeshi, Karnātaka, Goa, Mahārāshtra, Gujarāti, Madhya Pradeshi, Uttar Pradeshi, Bihāri, Jhārkhandi, Chhattīsgarhi, Odisha ja Lääne-Bengali osariigis.
Tallinna Kaasani kirik

Tallinna Kaasani kirik (ametliku nimega Tallinna Jumalaema Sündimise Kaasani pühakuju kirik) on õigeusu kirik Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 38.
Kirikuhoone valmis 1721. aastal ja on Tallinna vanim säilinud puidust sakraalhoone. Kirik ehitati ümber ja remonditi 19. sajandi esimesel poolel. Hoone vooderdati väljast laudadega ja nii interjöörile kui ka eksterjöörile anti ajastule iseloomulik klassitsistlik ilme.
Kirik kuulub Eesti riigile ja on antud tasuta kasutamiseks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna Jumalaema Sündimise (Kaasani) kogudusele.
2009. aasta 16. juuli ööl oli kirikus tulekahju.
Ingmar Randvee

Ingmar-Rudolf Randvee (sündinud 12. detsembril 1933) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Ingmar Randvee on teenistujate poeg, kuid kasvas lastekodus.
Lõpetas 1954 Tallinna 21. Keskkooli, 1959 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina, 1963–1966 Ukraina Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis aspirant; tehnikakandidaat (1969, Kiievi Polütehniline Instituut), väitekiri "Kaevanduste ventilatsioonisüsteemide automatiseeritud juhtimise algoritmid". Olnud 1959–1960 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika Instituudi insener, 1960–1963 ja 1966–1969 Küberneetika Instituudi vaneminsener, nooremteadur ja peainsener, 1969–1991 samas juhtimissüsteemide osakonna vanemteadur, grupijuht ja sektorijuhataja, 1991– Küberneetika Instituudi vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: infointegreeritud tootmissüsteemide struktureerimine ja kontseptuaalne modelleerimine; hierarhilise struktuuriga dünaamiliste süsteemide oleku hindamise ja optimeerimise meetodid; Nashi ja Stackelbergi lahenduste suhtes optimaalsed juhtimisalgoritmid. Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis) (1982). 73 teadustrükist.