google/wiki40b huggingface dataset:
Vööt-põõsalind

Levila

Vööt-põõsalind on levinud Euraasias Kesk-Euroopast kuni Kesk-Aasia mäestikeni. Lääne-Euroopas ta puudub. Ta on rändlind, talvitab Ida-Aafrikas.
Eestis on vööt-põõsalind ebaühtlaselt levinud harv kuni harilik haudelind, sagedam Lääne-Eestis ja läänesaartel. Pesitsusaegset arvukust on hinnatud 15 000–25 000 paarile. Saabub mais, lahkub augustis, vähesed septembris.
Vööt-põõsalind oli Eestis 19. sajandi lõpul haruldane lind. 20. sajandi esimesel poolel muutus ta Lääne-Eestis tavalisemaks seoses levila laienemisega põhja poole.

Välimus ja hääl

Pikkus 16–18 cm. Vanalinnu ülapool on pruunika varjundiga hall, hõredate valkjate suleääristega. Alapool on valge, tumedate hallpruunide lainjate vöötidega. Hoosuled on tumepruunid. Tüürsuled on hallpruunid, valgete tipuservaga. Vanalinnul on kollased silmad. 
Noorlind sarnaneb aed-põõsalinnuga, kuid on suurem, osal tiivasulgedel on heledad servad ja sabaalusel on tavaliselt nõrk tume vöödistus. Noorlinnul on tumedad silmad.
Vööt-põõsalinnu laul sarnaneb aed-põõsalinnu ja pruunselg-põõsalinnu lauluga. Ärevushüüd on täristav trrrrt-tk-tk-tk-tk, seda põimib ta aeg-ajalt laulusse. Kutsehüüd on tek-tek-tek.

Elupaik

Vööt-põõsalind asustab põõsasniite, mitmesuguseid võsasid ja põõsastikke, kadastikke, kohati ka rabavõsasid. Sageli leidub teda samas elupaigas, kus punaselg-õgija.

Pesitsemine

Isaslind laulab pesitsusaja algul põõsaladvas või liblika sarnasel kaarjal laululennul, samuti ehitab enne emaslinnu saabumist mängupesi. 
Vööt-põõsalind teeb pesa põõsa või noore tiheda okaspuu okste vahele, enamasti üsna maapinna ligidale. Pesa koosneb väljast kohevalt asetatud peentest raagudest, rohukõrtest ja vahel ka vähesest samblast, pesalohk on vooderdatud peente rohukõrtega ja väheste jõhvidega.
Kurnas on viis kuni kuus peaaegu ühevärvuselist valget nõrga hallika laigustusega muna, mida peamiselt emaslind haub 12–14 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanalinnud putukate ja nende vastsetega. Pojad lahkuvad pesast 11–12 päeva vanuselt.

Toitumine

Sööb peamiselt putukaid, ka marju.
Paigallend

Sisukirjeldus

Romaan on läbilõige ühe eestlase loost, mis sümboolselt sõlmub Eesti Vabariigi looga. Romaan jutustab Jaan Krossi põlvkonnakaaslase Ullo Paeranna eluloo. Sellesse mahuvad luksuslik lapsepõlv, vaene noorukiiga, töö peaministri kantseleis, mis näib noorukile tuule tiibade alla toovat, aga siis saab aeg otsa. Järgneb punane aasta, saksa okupatsioon, osalemine iseseisvuslaste, Eesti Rahvuskogu tegevuses, poolelijäänud paotee ja siis enam kui 40 aastat paigallendu ehk siseemigratsiooni (enesesalgamine ja vale). Elukäik, mis iseloomulik küllap paljudele autori põlvkonnakaaslastele.
Kaseküla asulakoht

Kaseküla asulakoht on asulakoht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kasekülas.
Asulakoht on tunnistatud kultuurimälestiseks (nr 9833).
Asulakoht on asustatud alates I aastatuhande keskpaigast eKr.
Muistne asulakoht leiti 1970. aastate arheoloogiliste väljakaevamiste käigus, mida juhtis Vello Lõugas.
Aleksi Härkönen

Aleksi Härkönen (sündinud 15. mail 1952) on Soome diplomaat, kes oli 17. septembrist 2010 kuni 1. septembrini 2014 Soome Vabariigi suursaadik Eesti Vabariigis.
Ta lõpetas Helsingi Ülikooli aastal 1977 ühiskonnateaduste kandidaadi kraadiga.
Alates 1980. aastast töötab ta Soome välisministeeriumis. Ta on töötanud muu hulgas Soome suursaatkondades Caracases, Bonnis ja Washingtonis. Aastatel 2002–2007 oli ta Viinis Soome alaline esindaja OSCE juures ning seejärel Soome OSCE eesistumissekretariaadi juhataja.
Alates märtsist 2009 oli ta Soome presidendi Tarja Halose välispoliitikanõunik.
Gustáv Husák

Gustáv Husák (10. jaanuar 1913 – 18. november 1991) oli slovaki rahvusest Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane, Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär (1971. aastast peasekretär) aastatel 1969–1987.
Gustáv Husák oli pärit vaesest töölisperekonnast. Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse astus ta üliõpilasena 1933. aastal. Lõpetas 1937. aastal Bratislavas Komenský Ülikooli õigusteaduskonna. Teise maailmasõja ajal oli 1940–1943 mitu korda vangis. Kuulus 1943–1944 illegaalse Slovakkia Kommunistliku Partei juhtkonda. Oli 1944 Slovakkia Kommunistliku Partei ja Slovakkia Rahvusnõukogu aseesimees ning Slovakkia ülestõusu üks juhte. 
Oli 1945–1950 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ning 1946–1950 Slovakkia Volinikekorpuse esimees (sisuliselt peaminister). Ta etendas Slovakkias olulist osa kommunistide võimuhaaramises 1948. aasta veebruaris.
Stalinistlike arveteõienduste käigus süüdistati teda väikekodanlikus natsionalismis. 1951. aastal Husák arreteeriti ning mõisteti 1954. aastal eluks ajaks vangi. 1960. aastal vabastati ta amnestiaga, ning 1963. aastal rehabiliteeriti täielikult ning tema liikmesus kommunistlikus parteis taastati.
1968. aasta aprillist augustini oli ta Tšehhoslovakkia Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1960. aastatel oli Husák reformimeelne ning kritiseeris Tšehhoslovakkia neostalinistlikku ja vanameelset juhtkonda. 1968. aasta augustis Nõukogude Liidu juhtkonnaga toimunud läbirääkimiste käigus muutis Husák aga pragmaatiliselt oma seisukohti ning asus toetama Brežnevit. Praha kevade mahasurumise järel mängis Husák olulist rolli "normaliseerumisprotsessis". 1968–1969 oli ta Slovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär, 1969–1971 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär ja 1971–1987 peasekretär. Lisaks selle oli ta 1971–1988 Tšehhoslovakkia Rahvusrinde esimees ning 29. maist 1975 kuni 10. detsembrini 1989 Tšehhoslovakkia president.
Pärast Sametrevolutsiooni toimumist nimetas ta 10. detsembril 1989 ametisse Marián Čalfa mittekommunistliku valitsuse ning astus samal päeval presidendiametist tagasi. 1990. aasta veebruaris visati ta kommunistlikust parteist välja. Gustáv Husák suri unustatuna Bratislavas 1991. aasta novembris.
ThinkPad

Ajalugu

IBM tutvustas esmakordselt oma tootevalikus ThinkPadi sülearvutit 1992. aastal.
2005. aastal ostis Lenovo IBMi personaalarvutiäri ja koos sellega ka ThinkPadi brändi.

Nimi

ThinkPad on toode, millel on oluline osa IBMi ajaloos ja kultuuris. Esmakordselt kasutas motot "THINK!" IBMi loosungina Thomas J. Watson 1920. aastal. Nimi "ThinkPad" tuleneb ingliskeelsest sõnast "notepad", mis tähendab märkmikku. Aastaid andis IBM nii töötajatele kui ka külalistele märkmikud, mille pruunidele nahkkaanetele oli kirjutatud ettevõte hüüdlause "THINK" ehk "mõtle". Nime "ThinkPad" soovitas IBMi töötaja Denny Wainwright. Uus nimi ei saanud kuigi head vastuvõttu, kuna IBMil oli kombeks oma tooteid tähistada numbritega. Enne 1992. aastat kandsid kõik IBMi tooted vaid numbreid ning traditsioonidest polnud arvatavasti lihtne loobuda. 
Lõpuks jäädi siiski ThinkPadi juurde ning toode osutus äärmiselt populaarseks. Ilmselt tekitas inimestes suuremat huvi meeldejääv nimi kui mittemidagiütlev numbrikombinatsioon.

Varasemad mudelid

Kolme esimest sülearvuti ThinkPad mudelit 700, 700C ja 700T esitleti 1992. aasta oktoobris.
700C-l oli 25 MHz 486SLC protsessor, 120 MB kõvaketas, 10,4" värviline TFT-ekraan, mudeli mõõtmed olid 56×300×210 mm ja kaal 2,9 kg. Helepunane juhtkuul klaviatuuril võimaldas sülearvutit kasutada ka lennuki klapplaual ilma hiireta.
Justinianus II

Justinianus II (669 kuni 4. november 711) oli Bütsantsi keiser aastail 685–695 ja 705–711.
Eesti põlevkivimaardla

Eesti põlevkivimaardla on üleriigilise tähtsusega põlevkivimaardla, mis asub Ida-Viru ja Lääne-Viru maakonnas. Maardla on jagatud 23 kaeve- ja uuringuväljaks. Maardla pindala on 1695 km² (koos juba kaevandatud ala ja prognoosalaga 3000 km²).
Tootsa kihi paksus on 1,4 – 2,9 m ja geoloogiliselt on see Ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Kiviõli kihistiku 7 kukersiidikihti, mille vahel on 6 lubjakivikihti. Maardla katendi paksus on mõni meeter kuni üle 100 m.
Maardla põlevkivi kasutatakse peaasjalikult kütteks (82%), vähem teisteks otstarveteks, nt keemiatööstuse tarbeks.
Maardlast alustati kaevandamist 1918. aastal ja 2002. aastaks oli kaevandatud kokku ligi 940 mln tonni põlevkivi. Praegu kaevandab maardlast Enefit Kaevandused.
Skandaal rajooni tasandil

Süžee

Filmi tegevus toimub 1980. aastate algul Leningradis. Ühe Leningradi linnarajooni komsomoli rajoonikomitee esimest sekretäri Nikolai Šumilinit ootab ees ametikõrgendus. Seetõttu toimub uute liikmete vastuvõtt komsomoli seekord kiirendatud korras. Seejärel suundub Šumilin koos teiste komsomolitöötajatega sauna ametikõrgendust tähistama. Pidutsemine toimub ohtra alkoholi ja tüdrukutega. Lõpuks on kogu seltskond alasti basseinis. Kui Šumilin varahommikul peolt koju jõuab, siis teatab ta naine talle, et kavatseb lahutust nõuda.
Hommikul selgub, et öösel on komsomoli rajoonikomiteesse sisse murtud. Muuhulgas on ära viidud ka lipp ja spartakiaadi karikas. Varsti toimub aga spordipalees rajooni komsomoliorganisatsiooni pidulik kokkutulek. NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski annab Šumilinile probleemi lahendamiseks kaks päeva aega.
Sattunud väljapääsmatusse olukorda püüab Šumilin abi leida oma endiselt armukeselt NLKP rajoonikomitee sekretärilt Koroljovalt. Koroljova aga räägib, et tema ei saa Šumilinit kuidagi aidata. Kuid ta vihjab, et Šumilin pääseb minimaalse karistusega. Seejärel võtab vihane Šumilin ühes tehases toimuval komsomolikoosolekul teravas toonis sõna, rääkides komsomolitööst tõtt.
Seejärel läheb Šumilin oma armukese Tanja juurde, murrab ta köögilauale maha ja astub temaga vahekorda. Taustaks kostab televiisorist Brežnevi kõne. Šumilin ja Tanja lähevad diskoteeki. Diskoteegis märkab Šumilin, et vaasina on seal kasutusel rajoonikomiteest varastatud karikas. Pärast seda selgitab miilits kiiresti välja rajoonikomiteesse tunginud varga, kelleks osutub probleemsest perest pärit Jura Semjonov. Seejärel selgub, et nüüd inkrimineeritakse Šumilinile tema kõne tehases ja rajoonikomiteele lihtsalt eraldatakse uus lipp. Aga filmi lõpus teatab NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski, et Šumilini esinemisest tehases tehakse uus algatus – üleliiduline siiruse õppetund.
Ivar Kalma

Ivar Kalma (sündinud 30. augustil 1959 Rõuges) on eesti bridžimängija ja insener.
Ta lõpetas aastal 1977 Nõo Keskkooli ja aastal 1982 automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta on aastast 1992 AS-i Kulbert juhataja.
Ta hakkas turniiribridži mängima 1974. Saanud bridžiolümpial 1992 Salsomaggiores 29., 1996 Rhodosel 41. ja 2004 İstanbulis 41. koha. Võitnud NL-i võistk mv-tel 1990 hõbeda. 1990–2017 saanud Eesti mv-tel 28 medalit, sh 1990, 1992, 1995, 1997, 1998, 1999, 2004, 2005, 2010 ja 2015 võistk ning 2011 indiv kulla. Tulnud 2010 Eesti paaride karika võitjaks. Võitnud 2013 Läti segapaaride mv-tel pronksi. Mänginud 1993, 1995 ja 1997 Eesti koondises paaride EM-il ning 1997 ja 1999 võistk EM-il. Eesti Turniiribridžiliidu suurmeister (2000). A-st 1992 AS-i Kulbert juhataja
Darf ich ...

"Darf ich ..." on eesti helilooja Arvo Pärdi 1995. aastal (teine versioon 1999. aastal) loodud teos. Muusikateose pikkus on kolm minutit. Teos kanti esimest korda ette 8. augustil 1995 Menuhini muusikafestivalilGstaadis Šveitsis.
Mihkel Jõeveer

Mihkel Jõeveer  (3. juuli 1937 Tori vald, Pärnumaa – 6. juuni 2006 Tõravere) oli eesti astronoom.

Elulugu

Mihkel Jõeveer sündis taluniku peres. Ta lõpetas 1955 Vändra Keskkooli ja 1960 Tartu ülikooli matemaatikaosakonna astronoomina. Tema ainuke töökoht oli Tartu Observatoorium Tõraveres, kus töötas alates 1960. aastast nooremteadurina, vanemteadurina, juhtivteadurina ja laborijuhatajana. Ta täiendas end 1987–88 Leideni Ülikoolis ja 1989–90 Cambridge'i Ülikoolis. Jõeveer suri 2006 Tõraveres ja on maetud Nõo kalmistule.

Teadustöö

Jõeveer kaitses 1984 Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Galaktika struktuur Päikese ümbruses ja varjatud massi probleem". Tema juhendaja oli Jaan Einasto.
Jõeveer uuris galaktikate ja galaktikasüsteemide ehitust ja dünaamikat, tumeda aine hulka ja jaotust galaktikates ning teaduse ajalugu.
Ta kuulus akadeemiku Jaan Einasto galaktikauurijate koolkonda. Jõeveer avastas galaktikate suuremõõtmelises jaotuses lineaarsed ja lapikud struktuurid ning supernoovade anomaalse punanemise nähtuse.
Jõeveer oli 1976–2006 "Tartu Tähetorni Kalendri" peatoimetaja. Ta avaldas üle 70 teadustrükise ja umbes 70 aimeartiklit.
Peep Rausberg

Peep Rausberg (sündinud 21. novembril 1961 Tallinnas) on Eesti keemik.

Elulugu

Lõpetas 1980 Tallinna 2. Keskkooli ja 1985 TÜ keemikuna; MSc (rohumaaviljelus ja söödatootmine) (1994, EPMÜ), väitekiri "Keemiliste konservantide mõju rohusilo kvaliteedile ja proteiini koostisele". Olnud 1985–92 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) nooremteadur, 1992–2001 keemialabori juhataja, 2001– Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse keemia- ja bioloogiaosakonna peaekspert.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: väetamise ja viljelusviisi mõju aia- ja põllukultuuride saagile ning kvaliteedile; keemiliste konservantide mõju silo söödaväärtusele ja kvaliteedile.
42nd Street

42ⁿᵈ Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Tegu on nii-öelda kanjontänavaga.
Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia (horvaadi keeles Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti; akronüüm HAZU) on Horvaatia teadusakadeemia, riigi tähtsaim teadusasutus.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. Ta asutati 1866. aastal Zagrebis piiskop Josip Juraj Strossmayeri eestvedamisel esialgse nimega Jugoslaavia Teaduste ja Kunstide Akadeemia. Akadeemia esimene president (1866–1886) oli ajaloolane Franjo Rački. Sõltumatu Horvaadi Riigi ajal (1941–1945) kandis akadeemia nimetust Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia. Jugoslaavia Föderatiivse Rahvavabariigi koosseisus tegutses akadeemia vana nime all edasi.
Bang Kho Laem

Bang Kho Laem (tai บางคอแหลม) on Bangkoki linnaosa.
Elanike arv on 106 500 (2004) ja pindala 10,9 km².
Töö (füüsika)

Töö (tähis W või A) on füüsikaline suurus, mis iseloomustab ühelt füüsikaliselt objektilt teisele kanduva energia hulka. 
Töö mõõtühik SI-süsteemis on džaul.
Peeter Süda tänav

Peeter Süda tänav asub Tallinnas Kesklinna linnaosas. Tänaval leidub mitmeid ehitismälestistena arvele võetud hooneid. Süda tänaval kasvab Eesti suurim hõlmikpuu.
Elad vaid kaks korda

"Elad vaid kaks korda" ("You Only Live Twice") on viies James Bondi film, mis esilinastus 12. juunil 1967 Londonis Odeonis Leicester Square'il. 
Selle eelarve oli 9 500 000 dollarit ja ülemaailmne kogukasum oli 2012. aasta seisuga 111 600 000 dollarit. See on Sean Connery viies Bondi-film (järgmise filmi ("Tema majesteedi salateenistuses") peaosatäitja on George Lazenby, kuid sellele järgneva filmi ("Teemandid on igavesed") peaosatäitja on taas Sean Connery).
Mäetuul

Mäetuul on katabaatiline tuul, mis puhub mägedes ülevalt alla. Öösel mäenõlvad kiiresti jahtuvad ja sellega põhjustavad õhu jahtumist. Külm õhk laskub mäenõlvadest alla orusse ja tekib mäetuul.
Päeval nõlvade ja õhu selle peal soojenemisel tekib orutuul. Selline mäe- ja orutuule vahetus on sarnane briisiga.
Mäetuulteks võib nimetada ka muusid külmaid katabaatilisi tuule: boora, liustikutuul, böhmwind, mistraal, tramontana ja elvegust.
Mäetuuled tekivad ka siis, kui kuiv ja külm õhk liigub tuulealustest nõlvadest alla. Alguses õhk tõuseb mööda tuulepealset nõlva üles ja kaotab niiskust, seejärel laskub õhk mööda tuulealust nõlva alla ning muutub soojemaks ja kuivemaks adiabaatilise protsessi käigus. Need soojad mäetuuled on föön, chinook, chanduy, puelche, suhhovei ja zonda.
Arvi Kallakmaa

Arvi Kallakmaa (sündinud 27. novembril 1937) on eesti põllumajandustegelane ja majandijuht.
1957. aastal lõpetas ta Jõgeva Keskkooli.
1970. aastast oli ta Paide rajooni kolhoosi "Õiguse Võit" esimees, aastatel 1976–1992 Järva-Jaani kolhoosi esimees.
Aastatel 1975–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseisu saadik.
Aastatel 1993–1996 oli ta Järva-Jaani vallavolikogu liige.
1997. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, 2012. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Kambja ristimänd

Kambja ristimänd (ka Kaatsi ristimänd II) on looduskaitsealune mänd (ristipuu) Prangli laanes. Puu asub Tartumaal Kambja vallas.
Ümbermõõt 3 m, kõrgus 39 m (1999).
Männi tüvesse on sellest möödunud matuserongid kuni nelja meetri kõrgusele lõiganud riste. Puu tüvel on spiraalne koorevigastus, mis on tekkinud välgulöögist.
Reinickendorf

Linnarajooni areng

Reinickendorfi rajoon moodustati 1920. aastal Reinickendorfi, Wittenau, Tegeli, Heiligensee, Hermsdorfi ja Lübarsi küladest ning kolmest põllumajandusmõisast.
Linnarajooni ilmestavad metsad ja veekogud, kuigi lõunapoolseim osa Reinickendorfist on linnaehituse käigus omandanud suure sarnasuse naabruses asuva Mitte rajooni Weddingi linnaosaga. Lisaks sellele asub Reinickendorfis aastatel 1929–1931 ehitatud asum Weiße Stad (Valge linn) ning korterelamupiirkonnana aastatel 1963–1974 rajatud Märkisches Viertel, kus praegu elab enam kui 30 000 inimest. Linnarajooni teistes linnaosades domineerivad ühepereelamud, mis on näiteks Hermsdorfis ja eriti Frohnaus paljuski villastiilis ehitatud.
Riigivolikogu 45. valimisringkond

Riigivolikogu 45. valimisringkond asus Tartus.
Ringkonda kuulusid Tartu linna tänavad: Aia, Botaanika – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid 2–18, Elva, Era, Filosoofi, Gustav Adolfi – paarisnumbrid 12–74, Hommiku, Juhan Liivi, Ilmatsalu, Kabeli, Kastani, Kase, Katoliku, Kesk-Kaar, Kitsas, Kooli, Kungla, J. Kuperjanovi, Käo, Lai – nr 1, 2, 3, Lembitu, Lossi, Lõo, Lõuna, Näituse – paaritud numbrid 1–5 ja paarisnumbrid, Kindral Põdra, Pääsukese, Raja, Raudtee, raudtee majad, Riia – paaritud numbrid 156–129 ja paarisnumbrid 60–100, Riia maantee, Ropka aianduskrundid, Räni, Sakala, Soinaste, Suur-kaar, Tamme, Tasuja, Tiigi, Toomemägi, Tähe – paaritud numbrid 1–15 ja paarisnumbrid 2–14, Tööstuse – algusest kuni Näituse tänavani, Tamme puiestee, Tammekuru, Vabriku, Vaksali, Vallikraavi, Vambola, Vapramäe, Veeriku, Veski, Viljandi, Väike-kaar, Väike-Maarjamõisa, Västriku, Võidu – paaritud numbrid 19–39, Võru – paaritud numbrid 1–95, Õhtu, Õpetaja, Äri, Ööbiku, Ülikooli – paarisnumbrid 2–40.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9679 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Aleksander Tõnisson (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Jaan Tõnisson, kes said vastavalt 1610 ja 6041 häält, seega valiti 45. valimisringkonnast Riigivolikogusse Jaan Tõnisson.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Valli Haldre, vastaskandidaat Jaan Tõnisson.
Philosophia prima, sive Ontologia

"Philosophia prima, sive Ontologia methodo scientifica pertractata, qua omnis cognitionis humanae principia continentur" ("Teaduslikul meetodil käsitletud esimene filosoofia ehk ontoloogia, milles sisalduvad igasuguse inimtunnetuse printsiibid") on Christian Wolffi 1731 ilmunud teos.

Tõlge

Esimese filosoofia ehk ontoloogia prolegomenid

§ 1. Esimese filosoofia definitsioon

Ontoloogia ehk esimene filosoofia on teadus (scientia) olevast üldse (in genere) ehk kuivõrd ta on olev.
Selle definitsiooni andsime "Loogikale" eelnevas eelkõnes (§ 73). Seda filosoofia osa nimetatakse aga ontoloogiaks sellepärast, et ta käsitleb olevat üldse, oma nime aga on ta saanud objektilt, millega ta tegeleb. Esimeseks filosoofiaks harjuti sedasama nimetama sellepärast, et ta annab esimesed printsiibid ja mõisted (notiones), mida arutlemisel kasutatakse. Vaevalt on tänapäeval põlatumat nime kui ontoloogia oma. Kui skolastikute viljatu käsitlus oli filosoofia selle ülikasuliku ja fundamentaalse osa põlatavaks teinud, heitsid tormakad rajajad selle päris kõrvale, mitte ilma kahjuta teadustele. Meie vabastame ta põlguse alt, mille all ta kannatab, pöörates viljatu käsitluse viljakaks.

§ 2. Kas ontoloogilisi asju tuleb tõestada

Et teadus on hoiak väiteid (asserta) tõestada (eelkõne § 30), siis seda, mida ontoloogias proponeeritakse, tuleb tõestada.
Skolastikute käsitlus oli kahtlemata viljatu, sest nad ei pööranud tähelepanu tõestava meetodi vormile, rahuldudes ähmaste, õigupoolest kohe otse ähmaste mõistetega (notionibus) ja olles võõrad määratud proportsioonidele ja nende seesmistele põhjustele.

§ 170. Võimalikkuse a posteriori tunnetamise printsiip

Mis eksisteerib, see on võimalik. Tõepoolest, oleta, et miski, mis eksisteerib, on võimatu (§ 53). Järelikult on väär, et võimatu ei saa eksisteerida; et see on absurdne (§ 132), siis mis tahes, mis eksisteerib, on võimalik.
Sama väljendatakse tavaliselt nii: Järeldus olemiselt olla võimisele kehtib, ehk, mis on samaväärne, järeldus eksisteerimiselt võimalikkusele kehtib. Siit on ka ilmne võimalike asjade olemise aposterioorse tunnetamise moodus, mida tõesti väga laialdaselt kasutatakse, sest paljude asjade tunnetamiseni jõuame nii, et nad aitavad siis aprioorselt või arutluse teel mõisteid (notionibus) moodustada ning suunavad meie tegusid. See printsiip tuleb arvata ühiste arusaamade (notiones communes) hulka, sest selle alusel me tavaliselt otsustame, et see, mille eksisteerimist me oleme muul moel kogenud, on võimalik.
Salva Kiir Mayardit

Salva Kiir Mayardit (sündinud 13. septembril 1951) on Lõuna-Sudaani sõjaväelane ja poliitik, alates 2005. aastast Lõuna-Sudaani president.
Salva Kiir Mayardit on päritolult dinka. 1960. aastate lõpul liitus ta Lõuna-Sudaani iseseisvuse eest võitleva armeega Anyanya. Teises kodusõjas liitus ta Sudaani Rahva Vabastusarmeega.
9. jaanuaril 2005 sai temast Lõuna-Sudaani asepresident. Pärast president John Garangi hukkumist nimetati Salva Kiir 11. augustil 2005 presidendiks; ühtlasi sai temast Sudaani esimene asepresident.
Aprillis 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta 93 protsendiga häältest ametisse tagasi.
Metafooriteooria

Metafooriteooria on keeleteaduse, konkreetsemalt kognitiivse lingvistika osa, mis tegeleb metafooride uurimisega.
Varem uuriti metafoore kui kirjanduslikke nähtusi, tänapäeval käsitletakse metafooridena pea kõike keeles leiduvat, välja arvatud inimese vahetu füüsilise kogemusega seotud väljendid.
Näide: "Kärbes lendab" on füüsilise kogemusega seotud, seetõttu metafooride hulka ei kuulu, küll aga kuulub "Aeg lendab": siin kasutatakse ruumis liikumist tähistavat sõna ülekantud tähenduses.
Metafooriteooria uurimistulemuste põhjal püütakse teha üldistusi inimeste mõttemudelite kohta.
Kuislemma raba

Kuislemma raba on raba Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Raba (täpsemalt turbamaardla) pindala on 3078,78 ha. Rabast kaevandatakse turvast.
Yilin

Yi Lin (易林), "Muutuste Mets", on Jiao Shi (Jiao Yanshou) või Xu Jun’i poolt umbes 25 eKr kirjutatud  raamat. Tekst käsitleb 4096 (64²) guad ja on esitatud salmidena. Tavaliselt neli korda neli hierooglüüfi iga gualaadse märgi kohta. Raamat ammendab iga Muutuste raamatu  kuusjoone  (heksagramm) muutumise teiseks kuusjooneks.
Rudolf Uus

Rudolf Uus (eesnimi ka Rudolph; 4. september 1894 Laeva vald, Kursi kihelkond, Tartumaa – 28. august 1964 Toronto, Kanada) oli Eesti politseinik.
Ta mobiliseeriti 1915. aastal ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Läks 1917. aastal üle 1. Eesti Polku, võttis osa Vabadussõjast.

Hariduskäik

Ta lõpetas 1927. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis aastatel 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsioon Ugalasse.

Töökäik

Astus 1920. aastal Eesti kaitsepolitsei teenistusse Narvas ja teenis pikemat poliitilise politsei juhina Valgas. Oli ka Valga linnavolikogu liige.
Ta oli aastatel 1939–1940 Pärnu poliitilise politsei komissar. Ta läks 21. juunil 1940 põranda alla ja oli edaspidi Nõukogude võimuorganite poolt tagaotsitav.
Ta määrati Saksa teise okupatsiooni aegu 28. augustil Tallinna välispolitsei juhatajaks, oli ka Tallinna ja Harju abiprefekt ning prefekt. Vastuolude tõttu Saksa politseijuhtidega viidi ta Tallinnast ära ja määrati juulis 1944 Võru ja Petseri prefektiks. 
Põgenes 1944. aastal koos perega Rootsi ja läks sealt 1952. aastal Kanadasse.