google/wiki40b huggingface dataset:
Savik Šuster

Savik Šuster (ukraina keeles Савік Шустер, sünninimi Ševelis Šusteris; sündinud 22. novembril 1952 Vilniuses) on Ukraina ajakirjanik. 
Ta oli telesaate "Шустер live" autor ja saatejuht. Saade ilmus teleekraanile 2008. aastal. 2016. aasta detsembris telesaade lõpetati.

Elukäik

Šuster omab Kanada (1978) ja Itaalia kodakondsust, ta plaanib taotleda ka Ukraina kodakondsust. Tema emakeel on leedu keel. Lisaks valdab ta ivriidi , inglise, prantsuse, itaalia, vene, saksa ja ukraina keelt.
1971. aastal emigreerus Šuster koos vanematega Kanadasse. 1976. aastal lõpetas ta Montrealis McGilli Ülikooli biokeemia ja füsioloogia teaduskonna. Seejärel töötas ta mõnda aega Firenzes ühes meditsiiniuurimiskeskuses. 26-aastaselt otsustas ta vahetada kardinaalselt elukutset.
Alates 1978. aastast tegutses ta kümmekond aastat sõjakorrespondendina maailma eri paigus – Afganistanis, Liibanonis, Palestiinas, Iisraelis, Nicaraguas, Tšaadis, seejärel jälle Afganistanis. Tema kaastööd on avaldanud Newsweek, Der Spiegel, Libération, La Repubblica ja teised väljaanded.
Aastail 1988–2001 töötas Šuster Vabadusraadios, algul Münchenis, seejärel oli ta aastast 1992 Vabadusraadio Moskva büroo rajaja ja juht. 
Aastail 2001–2004 töötas ta Moskvas saatejuhina NTV telekanalil, juhtides mitut saadet, sealhulgas jalgpalliteemalisi. Poliitikasaade "Sõnavabadus" ("Свобода слова") sai 2004. aasta juulis Venemaa teleakadeemia auhinna Tefi. Samal kuul saade suleti.
Venemaa opositsioonipoliitiku Boriss Nemtsovi, kes oli 2005. aastal saanud Ukraina presidendi Viktor Juštšenko nõunikuks, kaasabil pakuti Šusterile võimalust teha oma saadet Ukraina telekanalil ICTV. Septembris 2005 alanud poliitikasaatesari "Sõnavabadus" pälvis 2006. aastal Ukraina telepreemia Teletriumf.
Šuster oli 2008. aastal teleproduktsioonifirma Савік Шустер Студіос kaasasutaja. 2009. aastal ainuomanikuks saanud Šuster muutis firma nime: Студія Савіка Шустера. 
Šusteri meelishuvialaks on jalgpall. Ta on mänginud Leedu NSV noortekoondises, hiljem Kanadas osalenud Kanada meistrivõistlustel ning asutanud McGilli ülikooli jalgpallimeeskonna.
Eesti Kirikuloo Selts

Eesti Kirikuloo Selts (lühend EKLS) on 1997. aastast tegutsev Eesti kirikuloo uurijaid ja kirikuloost huvitatuid ühendav akadeemiline organisatsioon.
Põhikirja järgi on seltsi eesmärk toetada, edendada ja propageerida Eesti kirikuloo uurimist ning luua kontakte Eesti kirikuloo uurijate vahel.
Seltsi eestvedamisel toimuvad kahel korral aastas Eesti kirikulugu ja sellega piirnevaid teemasid käsitlevad avalikud ettekandekoosolekud.
Eesti Kirikuloo Selts esindab Eestit ka rahvusvahelises kirikuloo seltside ja ühenduste assotsiatsioonis Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme.
Joel Anthony

Joel Vincent Anthony (sündinud 9. augustil 1982 Montrealis) on Kanada korvpallur, kes 2007. aastast mängib NBA meeskonnas Miami Heat.
Stummerberg

Geograafia

Stummerberg asub Zillertali keskosas Stummi kohal.
Obdjohhi jõgi

Obdjohhi jõgi (vene keeles Обдёх; ka Optjoki jõgi) on jõgi Venemaal Petseri rajoonis; Setumaa idaosas.
Jõe pikkus on 19 km.
Jevgeni Bokarjov

Jevgeni Bokarjov (vene Евгений Алексеевич Бокарёв; 25. veebruar (vkj 12. veebruar) 1904 Sredni Jegorlõki küla, Stavropoli kubermang (tänapäeval Rostovi oblast) – 11. märts 1971 Moskva) oli vene keeleteadlane, dagestani keelte spetsialist ja esperantoloog.
1925. aastal lõpetas ta Rostovi Ülikooli ja töötas seejärel õpetajana.
Alates 1931. aastast töötas Bokarjov Dagestani Pedagoogilises Instituudis, kandidaadidissertatsiooni kaitses 1937. aastal. 1941–1946 teenis Balti laevastikus. Alates 1956. aastast osales aktiivselt Nõukogude Liidu esperantistlikus liikumises.
Alates 1946. aastast töötas ta vanemteadurina NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keele ja Mõtlemise Instituudis, alates 1950. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia keeleteaduse Instituudis. Lisaks oli ta aastatel 1952–1955 ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija vastutav sekretär.
Birgit Varjun

Muusikaline tegevus

Birgit Varjun on laulnud juba lapsest peale, lauluõpetajateks Jaana Aaviste ja Ülle Rebane. Osalenud kahel korral nii "Laulukarusselli" kui ka "Kaks takti ette" televoorus.
2009. aastal osales mitmel jõulutuuril. Koos Getter Jaani, Jaanus Saago ja Marten Kuningaga astuti üles Birgit Õigemeele, Tanel Padari ja Tallinna Poistekoori kontserdisarjas "Jõulupuudutus". Detsembri teisel poolel ühines Rein Rannapi ja Riho Sibula kontserditurneega.

Isiklikku

Birgit Varjunil on poeg Andero.
Öakse laid

Nimi

Laiu nime päritolu on selgusetu. Laidu on esmakordselt 1886 mainitud kui Öjakse laid.

Asend

Öakse laid asub Hiiumaa rannikust 500 meetrit kagus Salinõmme sadama lähedal. Öakse laiu ja Hiiumaa vahel asuvad veel Auklaid ja mitu väikest kare ja rahu. Saarest põhja pool asub Suur Pihlakare. Saarest 600 meetri kaugusele lõuna poole jääb Saarnaki laid.

Loodus

Saar koosneb kahest kõrgemast puude ja põõsastega osast, mida ühendab kitsas maariba.
Öakse laid kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidude sihtkaitsevööndisse. Laiul on lubatud viibida 15. juulist kuni jääkatte lagunemiseni kaitseala valitseja nõusolekuta ning 1. juulist 15. juulini kaitseala valitseja nõusolekul.
Pimen Sofronov

Pimen Maksimovitš Sofronov (9. september 1898 Tiheda – 16. mai 1973 Melville, Suffolki maakond, New Yorgi osariik) oli Peipsi-äärsest vene vanausuliste kogukonnast pärit ikoonimaalija.
12-aastaselt asus ta õppima tuntud ikoonimaalija Gavriil Frolovi juurde Raja külla ning tegutses tema käe all 17 aastat. Pärast seda töötas ta aastast 1928 kolm aastat Riias, seejärel Pariisis ja Belgias ning korraldas ikoonimaali kursusi Prahas. Jugoslaavia kuninga Aleksander I kutsel töötas ta aastatel 1933–1939 Rakovitsa kloostris ja Belgradis. 1939. aastal sai ta kutse Vatikani, kus maalis kirikuinterjööri ülemaailmse kristliku kunsti näituse jaoks. 
Aastast 1947 elas ta Ameerika Ühendriikides Melville'is ning tegutses mitme Ameerika Ühendriikide linna (Brooklyni, Syracuse'i, New Yorgi) õigeusu kirikutes.
On maalinud ikoone ja ikonostaase ning õpetanud ikoonimaalimiskunsti.
David Lascelles, kaheksas Harewoodi krahv

David Henry George Lascelles, Harewoodi krahv (sündinud 21. oktoobril 1950 Paddingtonis Londonis) on 8. Harewoodi krahv ning filmi- ja televisiooniprodutsent.
Ta on Briti troonipärilusjärjestuses 2019. aasta seisuga 60. kohal.
Kuni oma isa surmani 11. juulil 2011 kandis ta tiitlit "vikont Lascelles".

Perekond ja noorus

Ta on George Lascellesi ja tema esimese abikaasa Marion Steini vanim poeg ning kuningas George V tütrepojapoeg.
David Lascelles ristiti All Saintsi kirikus Harewoodis. Tema ristivanemad olid Elizabeth II (sel ajal Edinburghi hertsoginna), kuninganna Mary, Margaret Hamilton-Russell (Boyne'i vikontess), Benjamin Britten ja Gerald Lascelles.
Sheffield

Sport

Linnas tegutseb jalgpalliklubi Sheffield United.
Põldmurakas

Rahvapärased nimetused

Tema rahvapärased nimetused on marivars, põldvääne ja karumarjad.

Levila ja kasvukoht

Põldmurakas kasvab Kesk- ja Ida-Euroopas, Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kesk- ja Väike-Aasias. Eestis on ta levinum Lääne-Eestis. Mõnel pool maailmas peetakse teda umbrohuks.
Kõige sagedamini kasvab põldmari tee- ja metsaservadel, eriti loo- ja palumetsade läheduses. Ta eelistab lubjarohket pinnast.

Kirjeldus

Põldmurakas on ühekojaline sageli lamanduv põõsas, mis kasvab 0,5–1,5 meetri kõrguseks. Ta võib olla koguni roomav: vars hoidub vastu maad ja võib kogu ulatuses juuri alla võtta. Vars on kaetud peente jäikade karvakeste või ebakorrapärase kujuga ogadega. Varjulises alusmetsas kasvavad põldmarjad on rohkem põõsa kujuga ja ogasidki on neil palju vähem.
Tema lehed on jagunenud kolmeks osaks, justkui kasvaksid nad varrel kolmekaupa. Leheroots on 4–7 cm pikk ja samuti ogaline. Lehed on saagja servaga ja samuti karvased. Lehed jäävad põldmarjale sageli talveks külge, ainult muutuvad tumepunaseks. Põldmuraka lehti kasutatakse tee surrogaadi saamiseks.
Taim õitseb juunis ja juulis. Tema kahesugulised õied on valged ja suhteliselt suured, umbes 2 cm läbimõõduga. Õielehed on ellipsikujulised. Tupplehed on kolmnurksed, teritunud tipuga, vahel alusel näärmekarvadega ja hoiduvad hiljem vilja ligi. Tolmukad on peaaegu sama pikad kui emakas.
Vili on suurte luuseemnetega koguluuvili. See on toorelt roheline, aga küpsedes muutub algul punaseks ja lõpuks mustaks. Küps vili on mõnikord hallika kirmega. Hallikas kirme muudab viljad sinakaks ja see on taimele ka teadusliku nimetuse andnud: caesius tähendab ladina keeles kahvatusinist. Viljad on toiduks mitut liiki lindudele, kes ühtlasi levitavad taime seemneid.

Kulinaarias

Vili on söödav inimestelegi, kuid küpseid vilju on väga raske korjata ilma neid purustamata. Vili on väga mahlane, kuid halvemate maitseomadustega kui teised murakad, teised samasse perekonda kuuluvate liikide viljad. Põldmuraka luuviljades on ka kivid suhteliselt suured. Ometi on nii mõnegi arvates põldmarjad meeldiva maitsega ning nende korjamine väärib sellega kaasnevaid kriimustusi ja plekke. Viljadest valmistatakse hoidiseid, näiteks moosi, keedist, mahla ja marmelaadi.

Ravimtaimena

Põldmuraka preparaatidel on haavu parandav, röga lahtistav, põletiku– ja köhavastane, bakteritsiidne, higileajav, kuseeritust soodustav ja rahustav toime. Tarvitatakse klimakteeriumiperioodi neurooside, kõhulahtisuse, gastriidi, mao- ja kaksteistsõrmiku haavandtõve ja ülemiste hingamisteede raviks.

Meetaimena

Põldmurakas on hea meetaim. Ta annab külluslikult nektarit, mis võimaldab mesilastel igalt hektarilt keskmiselt 20 kg mett korjata. Põldmurakamesi on hele ja läbipaistev, mõnikord kollaka varjundiga ning lõhnab meeldivalt.
Antarktiline kliima

Tüüpilised kliimadiagrammid

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab antarktilisele kliimatüübile E polaarkliima kõige soojema kuu keskmise temperatuuriga alla +10 °C, kus eristatakse kaht kliimatüüpi: ET – tundrakliima kõige soojema kuu keskmise temperatuuriga 0 °C ja +10 °C vahel ja EF – külmakõrbe kliima, kui ühegi kuu keskmine temperatuur ei ületa 0 °C.
Gustav Simmo

Gustav Simmo VR I/3 (4/16. veebruar 1896 Tori-Jõesuu, Pärnumaa – 30. juuli 1958 Denver, USA) oli Eesti sõjaväelane (major).
Hariduse sai ta Tori-Viira vallakoolis, Tori kihelkonnakoolis. Lõpetas Rakvere Õpetajate Seminari. Õppis Moskva Aleksei sõjakoolis ja ohvitseride alalistel kursustel Tallinnas 1923-1924. Vabadussõjast võttis osa 1918. aasta detsembrist alates. Võttis lahingutest osa 5. Rakvere jalaväepolgu koosseisus algul Viru rindel ja aprillist 1919 lõunarindel. Pärast Vabadussõda lõpetas Alalisväe Ohvitseride Kursused Tondil ja teenis 5., 7. ja 6. rügemendis, 3. diviisi staabis ning seejärel pikemat aega Vabadussõja Ajaloo Komitees. 
1941. aastal kuulus nn Trossi polgu koosseisu. Kodumaale tagasi jõudis ta Pihkva sõjavangide laagri kaudu. Teenis Tallinna omakaitses. Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus töötas Alam-Saksis Schwarmstedtis puukoolis ja õppis Hannoveris aianduskursustel. 1950. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse, kus asus elama Denveris, kus avas puukooli. 
Talle anti 2. liigi 3. järgu ja 1. liigi 3. järgu vabadusrist ja autasuna talu Taali asunduses. Avaldanud sõjaajaloolisi kirjutisi ajakirjas Sõdur.
Pareto printsiip

Pareto printsiip ehk Pareto reegel ehk 80:20 printsiip on Vilfredo Pareto poolt 1897. aastal avastatud analüüsi- ja otsustusmudel, mille kohaselt põhjuste ja tagajärgede, sisendite ja väljundite ning töö ja tulemuste vahel valitseb loomupärane tasakaalutus. 
Põhjused, sisendid ja tööpanused jagunevad kahte kategooriasse: enamik, millel on tühine mõju ja väike vähemik, millel on valitsev mõju.
Pareto printsiipi rakendusvaldkonnad: majandus, ärijuhtimine, kvaliteedijuhtimine, personalijuhtimine, statistika, sotsioloogia, meditsiin jmt.  
80:20 printsiibi kohaselt leiame kaht põhjuste ning tagajärgede andmejada uurides ja analüüsides 
kõige tõenäolisemalt tasakaalu puudumise. See mõõtmistoiming järjestab teise andmejada tähtsuselt alanevaks ja võimaldab võrrelda kahe andmejada protsente. Kokkuleppeliselt mainitakse 20 protsendi põhjustena tipmist 20 protsenti, mitte alumist.

Nimetused

Vilfredo Pareto avastust on siiani nimetatud mitmeti - Pareto printsiibiks, Pareto seaduseks, 80:20 reegliks, vähima pingutuse põhimõtteks ja tasakaalutuse põhimõtteks.

Ajaloolist

80:20 printsiibi aluseks oleva mudeli avastas aastal 1897 Itaalia majandusteadlane Vilfredo Pareto, kes uuris jõukuse ja sissetulekute struktuuri 19. sajandi Inglismaal ja leidis, et tema valimites läks suurem osa sissetulekuid ja vara väga väheste kätte.
Rebas

Rebas (Rebbas) on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Rebas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Repel.
Perekonnanime Rebas on pandud 10 Eestimaa ja 6 Liivimaa mõisas.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Rebas 31 mehel ja 25 naisel. Nimekuju Rebbas kandjaid on 2018. aasta 1. jaanuari seisuga 9 meest ja 13 naist.
Umbisikuline tegumood

Eesti keel

Umbisikuline tegumood näitab, et tegijaks on keegi tundmatu tegija, niinimetatud umbisik, kes jääb lauses väljendamata, näiteks Teises toas lauldi. Tegija ei pea olema tingimata elus, näiteks Kirstus lamatakse.
Eesti keeles on põhiline tegumoevastandus personaal: impersonaal (morfoloogiline), aga leidub ka mittemorfoloogiline (süntaktiline) passiiv. Impersonaali ülesanne ei ole tegevussubjekti esiplaanile seadmine.
Paljusid verbe ei saa tavalises kontekstis umbisikulises tegumoes kasutada. Need on enamasti samad verbid, mis isikulise tegumoe korral esinevad tavaliselt ainult 3. pöördes, näiteks kostma, sadama, helendama.

Aktiiv ja passiiv

Teistes keeltes on tuntuim tegumoevastandus aktiiv: passiiv. Laused, milles tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina, on aktiivilaused. Laused, kus antud vastavus puudub, on passiivilaused.

Süntaktiline lähenemine

Süntaktilise tegumoena käsitletakse grammatilise subjekti ja tegevussubjekti vahekorda.
Eesti keelele on omased alusega passiiv, näiteks Uksed olid avatud ja aluseta passiv, näiteks Pärast tööd mindi baari
Subjektilise passiivi korral nihkub grammatilise subjekti positsiooni tegevusobjekt, samal ajal kui tegevussubjekt jääb lausest välja, näiteks Patsiendid said (arsti käest) noomida.
Eesti keeles on levinud ka seisundipassiiv, näiteks Ta on üllatatud. Sellise lause korral pole grammatiline subjekt enam tegevusobjekt, vaid tegevussubjekt. Selline lause ei erine muudest seisundilausetest, näiteks Ta on vihane.

Morfoloogiline lähenemine

Umbisikulise tegumoe tunnusel esineb seitse kuju: -takse, -dakse, -akse, -t, -d, -ta, -da: ela/takse, laul/dakse, süü/akse, ela/t/i, laul/d/i, laul/da/vat. 
Umbisikuline tegumood võib avalduda ka liidete variantides -tud ja -dud, milles väljenduvad koos umbisiku, mineviku ja kesksõna tähendus: ela/tud, laul/dud. 
Morfeemivariandid -takse, -dakse ja -akse esinevad ainult kindla kõneviisi oleviku jaatusvormides, kus neile ei järgne enam ühtegi muud tunnust: ela/takse, laul/dakse, süü/akse. 
Kujud -t ja -d esinevad ainult kindla kõneviisi mineviku jaatusvormides, kus neile järgneb mineviku tunnus -i: ela/t/i, laul/d/i. 
Ülejäänud umbisikulise tegumoe vormides (kus ei kasutata kesksõna) väljendavad umbisikulist tegumoodi -ta ja -da: ela/ta/vat, laul/da/vat, ela/ta/ks, laul/da/ks, ela/ta/gu, laul/da/gu, ei ela/ta, ei laul/da. 
-t ja -d variandid moodustavad kumbki omaette sarja: ühelt poolt -takse, -t, -ta ning liide -tud, teiselt poolt -dakse, -d, -da ning formatiiv -dud: elama: ela/takse, ela/t/i, ela/ta/vat, ela/tud; laul/ma: laul/dakse, laul/d/i, laul/da/vat, laul/dud. 
Kolmanda kindla kõneviisi olevikuvormis kasutatava kujuga -akse kaasnevad ülejäänud vormides -d tunnusevariandid: -akse, -d, -da ja liited -dud, näiteks sööma: süü/akse, söö/d/i, söö/da/vat, söö/dud. Valik kolme sarja vahel sõltub sõnatüübist.
Populaarteaduslik kirjandus

Populaarteaduslik kirjandus ehk aimekirjandus on kirjanduse liik, mille eesmärgiks on laiale auditooriumile selgitada teadust kergemini mõistetavas vormis. 
Selle hulka kuuluvad teaduslike uurimuste tulemuste populaarsed esitused, aga samuti mitmesuguste teadusharude andmeid kasutav kirjandus (ajalugu, psühholoogia, meditsiin, politoloogia jne). Sageli esitatakse populaarteaduslikus vormis ka tõestamata oletusi, hüpoteese, arvamusi jpm. 
Tänapäeval käsitletakse aimekirjandusena peamiselt teadusuuringute ülevaateid ja maailma aimekirjutised pärinevad peamiselt vastava ala teadlastelt, üliõpilastelt ja teaduritelt.

Aimekirjandus maailmas

Vanim (alates 1888. aastast) seni ilmuv ja üleilmselt levinuim populaarteaduslik ajakiri on National Geographic kogutiraažiga 6,1 miljonit eksemplari (2017).
Suurima levikuga ingliskeelsed populaarteaduslikud üldajakirjad on Scientific American ja New Scientist.
Valdavalt on aimekirjanduse autoreiks alates 1980. aastaist sellele spetsialiseerunud teaduskirjanikud.
Roosilill

Roosilill on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Roosilill (Rosilill) on pandud Puurmani mõisavallas Kursi kihelkonnas ja Nüpli mõisavallas Otepää kihelkonnas, mõlemad Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Roosilille-nimelistele isikutele uueks  perekonnanimeks Muks. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosilill Eestis 9 mehel ja 17 naisel.
Ropsitakud

Ropsitakud, ka eietakud või roogetakud olid lina ropsimisel väljalangenud lühikesed ja jämedad linakiud.
Ropsitakke kasutati ehitustel palgivarade tihendamiseks, samuti nööri keeramiseks ja kotiriide valmistamiseks. Ropsimise lõpuosas saadud takk oli üldjuhul puhtam ning sellest sai valmistada takulõnga.
Raunkiæri eluvormiliigitus

Raunkiæri eluvormiliigitus ehk C. Raunkiaeri eluvormide klassifikatsioon (ka Raunkiæri süsteem) on botaanik Christen C. Raunkiæri poolt välja töötatud kõrgemate taimede liigitus eluvormideks, põhinedes taimede uuenemispungade olemasolul ja paiknemisel ebasoodsate aastaaegade ehk kriitiliste eluperioodide (külma talve, põuase suve) üleelamiseks. Pungades on varjul taime kõige õrnemad osad – kasvukuhikud.
Hilisemad autirod on süsteemi täiendatud.
Raunkiæri süsteemi põhirühmad (eluvormid) on fanerofüüdid, kamefüüdid, hemikrüptofüüdid, krüptofüüdid ja terofüüdid.
Javier Marías

Javier Marías Franco (sündinud 20. septembril 1951 Madridis) on hispaania kirjanik ja tõlkija. Alates 2006. aastast on Marías Hispaania Kuningliku Akadeemia (Real Academia) liige. Tema teoseid on tõlgitud 40 keelde ja avaldatud 50 riigis.
Raivo Puhke

Raivo Puhke (sündinud 24. mail 1966 Tapal) on eesti spordifüsioloog.

Elulugu

Raivo Puhke on töölise poeg.
Lõpetas 1984 Tapa 1. Keskkooli ja 1991 TÜ kehakultuuriteaduskonna. 1992 alustas magistriõpinguid, 1993 stažeeris Jyväskylä Tippspordi Uuringute Keskuses, sporditeaduste magister (1994, TÜ), väitekiri "Erineva iseloomuga vastupidavustreeningu mõju müofibrillaarvalkude sisaldusele ja omavahelistele seostele".
2006 kaitses doktoritööd teemal "Pikaajalise jõutreeningu mõjul toimuvad adaptatiivsed muutused müosiini isovormilises kompositsioonis keskealiste inimeste skeletilihases".
Oli 1994–1997 TÜ kehakultuuriteaduskonna treeningõpetuse õppetooli teadur, 1997–2003 spordibioloogia ja füsioteraapia instituudi funktsionaalse morfoloogia õppetooli teadur, 2004– erakorraline teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kehalise aktiivsuse mõju skeletilihaskiudude ja kontraktiivvalkude isovormilisele kompositsioonile ning II tüüpi diabeedi kujunemisele riskirühma patsientidel; puusaliigese osteoartriidi mõju ümbritsevate lihaste kontraktsiooniaparaadile ning metaboolsetele omadustele. Üle 30 teadustrükise.
Elistvere

Asend

Elistvere küla asub Tartu maakonna põhjaosas Elistvere järvest lääne pool Elistvere voorel. Küla lähistel paikneb lisaks järvele, Elistvere peakraav ja Elistvere soo. Nava oja üks nimevariante on olnud samuti Elistvere oja.
Külas asus Elistvere mõis. Tänapäeval on esinduslikust mõisaansamblist säilinud vaid mõni kõrvalhoone, nende hulgas ka suurejooneline kaaristuga ait, Eesti kaunemaid hilisbarokseid aitu . 
Piirkonna suurimaid turismimagneteid on Elistvere loomapark.
Liitumisreaktsioon

Sün- ja anti-liitumine

Orgaaniliste liitumisreaktsioonide korral tähendab sün-liitumine mõlema liituva rühma ühinemist kaksik- või kolmiksidemega ühelt ja samalt poolelt.
Anti-liitumise korral ühinevad rühmad molekuliga selle vastaspooltelt.
Peeter Sisask

Peeter Sisask VR I/3 (20. oktoober 1885 Õisu vald – 5. november 1969 Stockholm) oli Eesti insener ja sõjaväelane (leitnant). 
Sündis talupidaja pojana. Õppis Õisu vallakoolis, Paistu kihelkonnakoolis, omandas keskhariduse Tartu reaalkoolis ning kõrghariduse Riia Polütehnilises Instituudis, mille lõpetas 1911. aastal ehitusinsenerina. Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.
Oli Vene sõjaväes teenistuses Helsingis, hiljem Viiburis, kus juhatas militaarehitiste rajamist. Vabadussõja ajal oli Eesti Kaitseväe ehituse- ja korteriosakonna juhatajaks. Ehitas Tallinna Juhkentali sõjaväehaigla uue peahoone ning uued kasarmud Tapale, Rakverre ja Võrru.
Ta oli Tallinna linnanõunik ja ehituskomisjoni esimees.
Port Moresby

Kliima

Port Moresbys on lähisekvatoriaalne kliima. Aasta läbi on ühtlaselt palav, kuid eksisteerivad kuiv ja märg aastaaeg.
Kõige kõrgem õhutemperatuur, 37 °C, on mõõdetud jaanuaris, kuid igas kuus on mõõdetud sooja üle 30 °C. Kõige madalam temperatuur on 18 °C, mis on mõõdetud aprillis ja juunis.
Aastane keskmine sademete hulk on 1012 mm. Kõige sademeterohkemad kuud on veebruar (198 mm) ja jaanuar (178 mm). Kõige sademetevaesemad kuud on august (18 mm) ja september (25 mm).
Düoteletism

Düoteletism on kristoloogiline õpetus, mille kohaselt Kristusel oli kaks tahet, millest üks on jumalik ja teine inimlik, kusjuures inimlik tahe on jumalikule tahtele allutatud, nii et nende vahel ei ole lõhet.
Selle õpetuse töötas vastukaaluks monoteletismile välja Maximos Usutunnistaja, kes nägi monoteletismis hereesiat.
Düoteletismi võttis dogmana vastu Konstantinoopoli III kirikukogu 680 ning mõistis ühtlasi hukka monoteletismi.
Emakas

Madudel

Emastel madudel paikneb paaritu emakas munajuhade lähedal. Munajuhade kaudu liiguvad viljastatud munad enne väljutamist emakasse.

Emasloomadel

Emasloomadel koosneb emakas emakasarvedest, emakakehast ja emakakaelast. Emakasarvi on kaks vasak ja parem emakasarv (cornu uteri: sinistrum et dextrum)- nende ning emakakaela vahel paikneb emakakeha.
Verevarustuse tagavad sisemisest häbemearterist lähtuv emakaarter. Emakaarteriga anostomoseeruvad munasarjaarter ja tupearteri emakaharu. 
Lümfivoolu tagavad mediaalsed niudelümfisõlmed ning aordi-nimmelümfisõlmed.
Emaka närvivarustuse hulka loetakse loomadel vaagna-, emaka-tupe ja munasarjapõimiku närvikiud.

Naistel

Naistel asub suurim silelihas emakas väikevaagnaõõnes kusepõie ja pärasoole vahel. Emaka ülemine osa on emakapõhi (fundus uteri), keskmine emakakeha (corpus uteri) ja alumine osa emakakael (cervix uteri). 
Munajuhad suubuvad emaka ülemistesse nurkadesse.
Emaka suurus ja tema seina morfoloogia sõltuvad naise vanusest ja ka funktsionaasest faasist. 
Harilikult loetakse emaka kaaluks 50 grammi, raseduse lõppfaasis aga kuni 1 kilogramm.