Natroni järv

Elustik

Kõrge temperatuur ja suur soolasisaldus loob organismidele võrdlemisi ebasoodsad elutingimused. Siiski elab järves muu hulgas endeemseid vetikaid. Elustik ei saa kiidelda mitmekesisusega, kuid üksikud kohastunud liigid on see-eest esindatud arvukalt.
Suure soolsusega vees levivad halofiilsed mikroorganismid, sealhulgas tsüanobakterid, mille fotosünteesi kaaspigmendid värvivad järve keskosa sügavpunaseks ja madalamad kohad oranžiks. Ka järvele tekkiv soolakoorik on sageli mikroorganismide toimel punakaks või roosaks värvunud.
Järve ümbritsevad sooldunud mudaväljad ja soolakõrbed, kus ei ole kuivaperioodil elutegevust täheldatud, kuid vihmaperioodil kattuvad need sinivetikatega. Piirkonna soolasood ja mageveelised märgalad on mitmekesisema taimestikuga. Piirkonnast on leitud järgmisi taimi: lõikheina Cyperus laevigatus, varesheina perekonda kuuluvaid liike, luga Juncus maritimus, tugevat paindpuud, pillaheinu Sporobolus spicatus ja Sporobolus robustus, soodaheina Suaeda monoica ja korvõielist Triplocephalum holstii. Vähem sooldunud aladel kasvavad mitmesugused kõrrelised ja sesbaania Sesbania sesban ning üksikud toonikuvahhelliad.

Loomad

Järves elab selgrootuid ja väiksema soolsusega piirkondades ka kalu.
Natroni järve kallas on umbes 2,5 miljoni Ida-Aafrika väikeflamingo ainuke regulaarne pesitsuspaik. Pesitsuspaikade kadumise tõttu arvatakse väikeflamingo ohulähedaste liikide hulka. Flamingod toituvad järves elavatest Spirulina perekonda kuuluvatest sinivetikatest ja ehitavad pesa vulkaanilisest tuhast tekkinud mudast. Järve kaldal elab ka heleflamingo, kes toitub madalas vees elavatest aerjalalistest. Soolane keskkond ja imetajatele liikumiseks sobimatu pehme muda hoiavad eemal lindude võimalikud ohustajad. Enamik väikeflamingodest koorub Natroni järves. 
Järve ääres peatub ka umbes 100 000 muud lindu, kellest osa on Palearktisest pärit rändlinnud.
Järves elab kaks endeemset kalaliiki – kirevahvenlased Alcolapia latilabris ja Alcolapia ndalalani. Järves elab ka Alcolapia alcalica. Kalad elutsevad kuumaveeallikate ümbruses, kus vee temperatuur on 36–40 °C.

Keskkonnaohud

Järve ümbruses puuduvad püsielanikud, kuid seal käiakse hooajal loomi karjatamas ja maad harimas.
Järvevee soolatasakaalu võib ohustada ummistumine setete tõttu, mida võib põhjustada muu hulgas lisanduv metsaraie ja Keenia piiri äärde Southern Ewaso Ng'iro jõele plaanitav hüdroelektrijaam. Kuigi järve kaitseks magevee eest kavatsetakse ehitada tamm, ei peeta seda piisavaks abinõuks.
Järve ohustab ka üldine pikaajaline kliima kuivenemine.
India keemiakontsern Tata Chemicals plaanis järve kaldale ehitada pesuvahendi tootmise tehase, mis kasutaks toorainena järvest saadavat naatriumkarbonaati. Tehase umbes tuhandele töötajale plaaniti ehitada majad ja lisaks rajada tehast energiaga varustav soojuselektrijaam. Tootmise tõhustamiseks plaaniti järve elama tuua ka lõpusjalgsete hulka kuuluva Artemia perekonda kuuluvaid liike. Juunis 2013 tehase kavandamine siiski peatati.
Turistid eriti järve ökoloogiat ei ohusta, sest järv on seda ümbritsevate mudaväljade tõttu suhteliselt raskesti ligipääsetav, ümbruskonnas puuduvad ka turistidele mõeldud mugavused. Järve ümbruses on küll telkimiskohti. Sealt alustatakse muu hulgas ka ronimist Ol Doinyo Lengaile. Jahipidamine on piirkonnas lubatud, kuid reguleeritud.
Keemiaettevõte Tata Chemical Industries ja Tansaania valitsuse arenguagentuur otsustasid 2008. aastal ehitada järve äärde naatriumkarbonaadi tootmise tehase. Tansaania valitsus otsustas 2018. aastal tehast mitte ehitada Natroni järve äärde BirdLife Internationali liikmesorganisatsioonide tegevuse ja Charles Darwini fondi kolmeaastase projekti tõttu. Tehase uueks asukohaks valiti Natroni järvest 50 km kaugusel asuv Engaruka.