RoHS-i direktiiv

RoHS-i direktiiv (RoHS 1 ehk 'Restriction of Hazardous Substances Directive') on ohtlike ainete kasutamist piirav Euroopa Liidu direktiiv 2002/95/EC. See võeti Euroopa Liidus vastu 2003. aastal ja see käsitleb teatud ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes.
RoHS 1 direktiivis sätestatud piirangud jõustusid 2006. aastal kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides ja piiravad peamiselt kuue aine ja ühendi kasutamist liikmesriikides turustatud uutes toodetes.
Ohtlike ainete kasutamist piirav direktiiv 2002/95/EC on tihedalt seotud WEEE direktiiviga 2012/19/EU, mis reguleerib elektrooniliste jäätmete käitlemist ja taaskasutust.

2011/65/EU (RoHS 2)

Uus RoHS-i direktiiv 2011/65/EU hakkas kehtima 3. jaanuaril 2013, mil see asendas RoHS 1 direktiivi. Uues direktiivis on selgemalt välja toodud uued kategooriad, millele piirangud kehtima hakkavad. See hõlmab eelnevast laiemat hulka seadmeid ja tooteid.
Kõige märkimisväärsem muutus uuendatud direktiivis puudutab Euroopas Liidus universaalset CE-märgistust. Kõik tootjad peavad enne CE-märgistuse saamist viima oma toote vastavusse ka RoHS-i nõuetega. See tähendab, et edaspidi hõlmab CE-märgistus ka RoHS-i direktiivi nõudeid ja nendele vastavust pole eraldi vaja tootele märkida. CE-märgistuse olemasolu eest vastutavad nii kauba importija kui ka edasimüüja.
Eemaldati mõne tootekategooria vabastus ja lisati punkt, mille järgi alates 22. juulist 2019 hakkab ohtlike ainete kasutamise piirang kehtima kõigile elektroonikaseadmetele, kui antud tähtaega järgmise direktiiviga ei uuendata.
RoHS 2 järgi rakendub piirang ka kaablitele ja varuosadele alates hetkest, kui piiratakse ohtlike ainete kasutamine ka kõigis seni eranditena esinenud elektroonikaseadmetes.

Ohtlikud materjalid ja "e-prügi"

Euroopas ja ka mujal maailmas tekib märkimisväärsel kogusel e-prügi ehk elektroonikaprügi igal aastal. Aastal 2014 visati ÜRO haridus- ja teadusameti andmetel maailmas ära 41,8 miljonit tonni elektroonilisi jäätmeid. Kogu selle prügiga saaks täita 1,15 miljonit raskeveokit ja need moodustaksid 23 000 kilomeetri pikkuse rivi. Sellest kogusest töödeldi seaduse kohaselt ümber vaid üks kuuendik.
Suurte e-prügi koguste tõttu ongi tähtis ohtlike ainete keelustamine elektroonikaseadmetes, et takistada nende loodusesse sattumist.

Keskkondlikud mõjud

Tänu ohtlike ainete keelustamisele on mürgiste ainete kasutamine ja kogus jäätmetes vähenenud.
Rakendatud piirangute tulemusel oli Euroopa Liidu jäätmetes sisalduva plii kogus langenud 20%, kaadmiumi kogus 63% ja elavhõbeda kogus 56%.
Pliiga ja pliita tina kasutamisel on energiakulu erinevus 40%. Suurenenud energiakulu peamine põhjus peitub jootetina sulamistemperatuuris. Pliiga jootetina (Sn63Pb37) sulamistemperatuur on 183 °C ja nüüd kasutatava tavalise pliivaba jootetina (Sn96.5 Ag3.0 Cu0.5)  sulamistemperatuur on 220 °C.  Lisaks sulamistemperatuurile suurendab üldist energiakulu ka alternatiivsete jootetina lisandite kaevandamine.

Majanduslikud mõjud

Euroopa Liidus oma elektroonikatooteid turustavate firmade kulutused seoses RoHS-i nõuetega kasvasid arvestatavalt.
Direktiivi jõustumisel kulus ettevõtetel enda toodete RoHS-i nõuetega vastavusse viimiseks keskmiselt 1,9% ning väiksematel ettevõtetel koguni 5,2% müügitulust.
Üheks suurimaks kulutuste kasvu põhjuseks oli üleminek pliivabale jootetinale, mille kõrgema sulamistemperatuuri tõttu kulub tootmisel jootetina sulatamiseks 19% rohkem energiat. Peale selle on pliivaba jootetina pliid sisaldavast sulamist kaks korda kallim, kuna sisaldab kallimaid metalle nagu kuld ja hõbe.
Nõuetega seotud jätkuvad püsikulud moodustavad ettevõtete müügitulust umbes 0,4%. Osa suurenenud püsikuludest moodustavad näiteks administratiivkulud, mis on seotud varustajatelt RoHS-i sertifikaatide muretsemise ja komponentide testimisega.

Hiina

Hiina lõi Euroopa Liidu eeskujul enda versiooni RoHS-i direktiivist, mille täisnimi on "Administratiivne meede elektroonikatoodete põhjustatud saaste kontrollimiseks". Dokument avaldati  märtsis 2006. aastal ja rakendati 1. märtsil 2007. Kõik keelatud ained ja nende maksimaalsed kogused on Hiina direktiivis samad nagu Euroopa Liidul, kuid piirangud kehtivad teistele tootekategooriatele kui Euroopa Liidus.
Hiina RoHS-i direktiivis ei ole piirangu alla jäävad tooted kirja pandud kategooriatena. Iga toode ja aeg, millal sellel piirang rakendub, on välja toodud kataloogis.

Ameerika Ühendriigid

2009. aastal tutvustati Ameerika Ühendriikides tema esindajatekoja eelnõud, milles on määratud piirangud samadele ainetele nagu RoHS-i direktiivis. 2015. aasta novembriks ei ole eelnõud veel hääletamisele antud.

Türgi

Juunis 2009. aastal jõustus Türgis nende oma versioon RoHS-i direktiivist. Tootjad peavad säilitama 5 aasta jooksul dokumendid, mis tõestavad uute toodete turule sobivust.