google/wiki40b huggingface dataset:
Rein Randma

Rein Randma (15. märts 1935 Tallinn – 17. november 1999 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Rein Randma isa oli agronoom ja ema õpetaja. Tiina Randma-Liiv on Rein Randma tütar.
Lõpetas 1954 Tallinna Kommunaal-ehitustehnikumi ja 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-elektrikuna; tehnikateaduste kandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut), väitekiri "Теоретическое и экспериментальное исследование шаговых электродвигателей с печатной обмоткой". 1954–61 tehases Volta insener ja tehnilise kontrolli osakonna juhataja, 1961–92 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi insener, grupijuht, labori juhataja, 1992–99 Riigikontrollis peaspetsialist ja peakontrolör.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: jõupooljuhtide tehnoloogiliste protsesside juhtimine. 1 autoritunnistus, 15 teadustrükist.
Lille-Astra Arraste

Lille-Astra Arraste (sünninimi Lille-Astra Ruus; sündinud 15. märtsil 1933 Karksi-Nuias) on eesti rahvatantsujuht.
Ta oli XIII ja XIV üldtantsupeo üldjuhte.
Ta on olnud ka paljude Viljandimaa rahvatantsupidude üldjuht ja lavastaja.
Kaarik

Kaarik (põhjaeesti murretes käru, Saaremaal reined (ainult mitmuses)) on kahe rattaga vanker, mida kasutati veo- ja sõiduvahendina. Kaarik on vanim ratasveok.
Eestis kasutati kaarikut võrreldes neljarattalise vankriga vähe.
Sanitaartehnika

Sanitaartehnika on tehnikaharu (ühtlasi rakendusteadus), mille ülesanne on soodsate sanitaarolude loomine elamuis, ühiskondlikes ja tootmishooneis ning asulais. Sanitaartehnika alla kuulub nii veevarustus kui kanalisatsioon, gaasi- ja soojavarustus, ventilatsioon ja õhu konditsioneerimine, prügikoristus ja -käitlus ning asulate korrashoid.
Vikerlase tänav

Vikerlase tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Tänav algab Kalevipoja tänavalt ja lõppeb Varraku tänavaga ristudes.
Tänav sai praeguse nime 19. juulil 1994. Enne seda kandis see aastast 1979 nime Kuramaa tänav
Marssal

Marssal (ka feldmarssal, kindralfeldmarssal) on paljude riikide kõrgeim sõjaväeline auaste.

Etümoloogia

Sõna pärineb germaani sõnadest marah "hobune" ja scalc "teenija" ning tähendab "tallimees".

Auaste tänapäeval

NATO maade maavägedes on marssali auaste teoreetiliselt kõige kõrgem sõjaväeline auaste Suurbritannias, Portugalis, Poolas ja Türgis. Hispaanias vastab marssalile kindralkapten ja Ameerika Ühendriikides armeekindral. Reeglina antakse marssali auastet eriliste teenete eest sõjas, pärast Teist maailmasõda väga harva.
Būbiyāni saar

Būbiyān on saar Pärsia lahes Shaţţ al-‘Arabi suudme lähedal.
Pindala 863 km². Saar on madal ja tasane. Kuulub Kuveidile.
Saar on asustamata, seal on sõjaväebaas.
Jaan Tepandi

Jaan Tepandi (29. september 1917 Tartu – 23. detsember 2004) oli eesti majandusteadlane ja Eesti NSV toiduainete tööstuse minister.
Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna. Ta oli EÜS-i liige. Aastal 1974 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja, aastal 1990 majandusteaduste doktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1943–1950 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikus Plaanikomitees, aastatel 1951–1954 Eesti NSV Kohaliku, Põlevkivi- ja Keemiatööstuse Ministeeriumi Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudis, aastatel 1954–1957 Eesti NSV Põlevkivikeemiatööstuse Ministeeriumis. Aastatel 1957–1963 oli ta Eesti NSV kohaliku majanduse ministri asetäitja, aastatel 1963–1965 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu esimehe asetäitja ja aastatel 1965–1979 Eesti NSV toiduainetetööstuse minister. Aastatel 1979–1984 oli ta Eesti TA Majanduse Instituudi juhtivteadur.
Aastatel 1971–1980 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, aastatel 1966–1981 EKP Keskkomitee liige.
Jaan Tepandi suri 23. detsembril 2004 ja ta maeti 6. jaanuaril 2005 Pärnamäe kalmistule.

Isiklikku

Tema poeg Jaak Tepandi on matemaatik ja arvutiteadlane, teine poeg Tõnu Tepandi on näitleja, kes oli Riigikogu liige VII ja VIII koosseisus.
Tabara

Asukoht

Tabara küla asub Saue vallas Harju maakonnas, umbes 38 kilomeetri kaugusel Tallinnast. Küla piirneb lõunas Viruküla ja Kivitammi, läänes Siimika, põhjas Aude ja läänes Vilumäe külaga. Kagupiiril on Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee.

Loodus

Küla põhjaservas asub Orkjärve soo, mis kuulub Orkjärve looduskaitseala alla.

Küla nimi

Taani hindamisraamatus nimetati küla Tabajärveks. Viruküla–Padise tee äärne raba oli kunagi olnud järv, mille juures oli tapetud rüüstajate eest pakku läinud inimesi. Kirjanduses, arhiivides ja Läti Henriku kroonikas sellele sündmusele otsest kinnitust pole, küll aga on leitud kaudseid viiteid sarnastele sündmustele.

Tuntud inimesi

Tabara külas sündis ja kasvas lavastaja Priit Põldroos.
Haapsalu raad

Haapsalu raad oli Haapsalu linna valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani.
Haapsalu rae koosseisu kuulusid bürgermeister ja kolm raehärrat, kellest vanim pidas kohtufoogti ametit.
Gsies

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2256 inimest ja valla pindala on 108.7km².
Gsies külgneb järgmiste valdadega: Toblach, Innervillgraten (Austrias), Welsberg-Taisten, Rasen-Antholz, St. Jakob in Defereggen (Austrias) ja Niederdorf.

Frazioni

Gsiesi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerpichl (Colle di Fuori), Innerpichl (Colle di Dentro), St. Magdalena-Niedertal (Santa Maddalena Valbassa), St. Magdalena-Obertal (Santa Maddalena Vallalta), St. Martin-Niedertal (San Martino Valbassa), St. Martin-Obertal (San Martino Vallalta), Oberplanken (Planca di Sopra) ja Unterplanken (Planca di Sotto).

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98.29% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1.62% itaalia keelt ja 0.09% ladiini keelt.
Porgandi sild

Porgandi sild on maanteesild Põlva maakonnas Põlva vallas Kärsa–Eoste teel. Sild ületab Ahja jõe. Sild ehitati 1978. Silla pikkus on 12  m.
Andero Uusberg

Elukäik

Andero Uusberg pälvis summa cum laude psühholoogia doktorikraadi 10. juunil 2014 Tartu Ülikoolis. Doktoritöö teema oli "Electroencephalographic insights into affective attention" . Aastast 2007 on ta töötanud Tartu Ülikooli psühholoogia instituudis teadurina . Andero Uusberg on Tartu Ülikooli kognitiivse psühholoogia ja mõjutamispsühholoogia ainete õppejõud.
Aastast 2003 on Uusberg teinud koolitusi MTÜ Eesti Väitlusseltsi Väitluskoolituses teemadel "Kuidas jõuda heade otsusteni?", "Mõtestatud esinemine" ning "Argumenteerimine ja veenmine".
2007. aastani töötas ta Tartu Linnavalitsuse avalike suhete osakonna juhatajana. 2003. aastast töötas ta Terevisiooni saatejuhina.

Isiklikku

Ta on Urve Uusbergi ja Valter Uusbergi poeg ning Pärt Uusbergi ja Uku Uusbergi vend.
Voldemar Alev

Voldemar Alev (28. august 1902 Luuga – 22. august 1975 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta õppis aastatel 1915–1919 Peterburis velskrite koolis ja aastatel 1924–1927 Tallinna Draamastuudio teatrikoolis. Ta töötas aastatel 1927–1975 Eesti Draamateatris, tegutsedes seal ka nukuteatri lavastajana. Oli 1940ndail ja 1950ndail Eesti Raadios valitsustegelaste kõnede ettelugeja ja Tallinnfilmis kroonikafilmide tekstiesitaja.

Isiklikku

Tema elukaaslane oli näitleja Linda Tubin, tütar on näitleja Meeli Sööt.
Enûma eliš

"Enûma eliš" on Babüloonia loomismüüt, mida nimetatakse selle algussõnade ("Kui üleval") järgi. See on üks tähtsamaid allikaid Babüloonia maailmapildi mõistmisel. "Enûma eliši" keskmes on peajumal Marduki ülemvõim ning inimeste loomine jumalate teenistusse. Teksti algne eesmärk oli mitte teoloogia või teogoonia kujutus, vaid Babüloni linna jumala Marduki tõstmine kultuses teistest Mesopotaamia jumalatest tähtsamale kohale.
Tekst pärineb tõenäoliselt pronksiajast, kas siis ligikaudu Hammurabi valitsusajast või kassiitide perioodi algusest (18.-16.sajand eKr), ehkki mõne hinnangu kohaselt sündis see alles 1100. aasta paiku eKr.
"Enûma eliš" koosneb umbes tuhandest reast, mis on kirjutatud vanababüloonia keeles seitsmele savitahvlile, millest igal on 115-170 rida. Viies tahvel on tänini suuremalt jaolt puudu. Teksti taasavastas Austen Henry Layard 1849. aastal (fragmentidena) Aššurbanipali raamatukogu varemeis Ninives (tänapäevane Mosul Iraagis) ning avaldas George Smith 1876. aastal.
Ћ

Ћ (ћ) on kirillitsa täht, mis esineb serbia tähestikus 23. tähena. Tähistab /t̠͡ɕ/-häälikut (helitu alveolopalataalne afrikaat). Serbia ladina tähestikus vastab sellele täht ć, mida kasutatakse selle tähe vastena ka eesti transkriptsioonis.
ћ esineb sageli serbia perekonnanimede lõpus.
Näota mõrvarid

"Näota mõrvarid" (rootsi keeles "Mördare utan ansikte") on 1991. aastal ilmunud Henning Mankelli kriminaalromaan. See on Wallanderi sarja esimene raamat. Raamatu tõlkis eesti keelde Irja Kiisküla ja see ilmus 1997. aastal sarjas "Mirabilia".
1992. aastal võitis "Näota mõrvarid" esimese Klaasist Võtme auhinna.

Sisu

Peaaegu isoleeritud Skåne farmis Lunnarpis piinatakse surnuks vana mees Johannes Lövgren, tema naine Maria leitakse aga läbipekstult ja köiega ümber kaela. Mõrvu saadetakse uurima inspektor Wallander, 42-aastane Ystadi politseiuurija ja tema rühm: eakas reuma all kannatav Rydberg, 29-aastane kollanokk Martinsson, kiilanev neljakümnendates uurija Svedberg ning Näslund, Hansson ja Peters. Viimane sõna, mille surev Maria Lövgren jõuab öelda, on "välismaalane".
Rydberg ütleb, et ta pole näinud varem sellist sõlme, mis oli Maria kaela ümber, ja pakub, et mõrva sooritasid välismaalased. See oletus viib mitme rassistliku rünnakuni, kui info lekib ajakirjandusse.

Televisioon ja raadio

Romaani on kasutatud Wallanderi Briti ja Rootsi televersioonis.
Romaani on üle kantud raadiojaamas BBC Radio 7, kus seda luges Briti näitleja David Warner. David Warner mängis Wallanderi Briti versioonis Wallanderi isa.
Eliisabet (eesnimi)

Eliisabet on eesti naisenimi.  Selle eeskujuks on Ristija Johannese ema Eliisabeti nimi Uues Testamendis.
Imukvere jõgi

Imukvere jõgi on jõgi Lääne-Viru ja Jõgeva maakonnas.
Jõgi suubub pärast 15,5 km läbimist Pedja jõkke.
Imukvere jõe valgala suurus on 67,9 km².
Jaakna

Ajalugu

Vanade kaartide järgi on Jaakna külast põhjas olnud Nõmme (Nömme) maanteekõrts (Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Risti ja Palivere vahelisel teelõigul). 
Keila–Haapsalu raudteel oli Jaakna küla lähedal Vaharu raudteepeatus.
Kserofüüdid

Kserofüüdid ehk kuivustaimed on taimed, millel ehituslikud ja talitluslikud kohastumused võimaldavad aktiivsel elujärgul pikka aega taluda õhu ja mulla kuivust. Kserofüüdid on iseloomulikud ariidsetele aladele (stepid, kõrbed, poolkõrbed), samuti leidub neid kuivadel nõlvadel ja liivikuil.
Kuivustaimed on näiteks harilik kadakas, harilik mänd, läikiv hõbepuu, harilik robiinia.
Kserofüüte saab jagada kolmeks: kseromorfsed, eukserofüüdid ehk päriskuivustaimed ja turdtaimed ehk sukulendid.
Mitophis

Levila

Need maod elavad Haiti saarel.
Peep Kuld

Peep Kuld (sündinud 28. jaanuaril 1972 Paides) on eesti ettevõtja ja veebikaubanduse-logistika innovaatiliste tehnoloogiate arendaja.
Peep Kuld on sündinud 1972. aastal Paides. Koolis käis Viljandi V Keskkoolis (praegune Viljandi Paalalinna Kool), on selle vilistlane. 1990ndatel omandas kõrghariduse Tallinna Tehnikaülikoolis majanduse erialal. Pärast seda täiendas ennast Saksamaal rakenduslikus Karlsruhe Tehnika- ja Majanduskõrgkoolis. On töötanud Tallinna Kaubamajas, Hoiupangas finanstspetsialistina ja 2003. aastani Hansapangas fondijuhina.
2003. aastast tegutseb koos äripartner Arno Kütiga innovaatiliste äriprojektide arendamisel. Samal aastal tuli kaasosanikuks Küti asutatud mööbli veebipoe firmasse ON24 AS. 2006. aastal käivitati oma logistikavõrk ja töötati välja kaupade klientidele kojuveo süsteem, mis viis edasi logistikaosakonna baasil loodud pakiautomaatide tootmiseks mõeldud idufirma SmartPosti loomiseni 2008. aastal. 2009. aastal nimetati SmartPosti pakiautomaatide võrk Eesti aasta logistikateoks. Samal aastal sai ON24-st Eesti suurim mööblimüüja. Edukas postiautomaatide üle-eestilise võrguga firma müüdi 2010 Soome postiettevõttele Itella.
Selle asemele lõid Peep Kuld ja Arno Kütt Viljandisse firma Cleveron AS, mis asus pakiautomaate ja -roboteid edasi arendama. Plaanis on rajada Eestisse 500 aparaadiga pakirobotite võrgustik CollectNet, mida saaksid kasutada kõik logistikafirmad, ettevõtted, era­isikud või e-poed. 2017 aastal pakuvad klientidele täisteenindust uue generatsiooni pakiautomaadid, nagu PackRobot ja Flex, mis viivad pakkide kättetoimetamise efektiivsuse ja kasutajamugavuse täiesti uuele tasemele. 
Viljandi külje all asuvas moodsas Cleveroni laboratooriumis testitakse uusi postipakkide kojukandedroone. Peep Kuld on firmas äristrateegia paikapanemise poole peal, Arno Kütt rohkem robotite tehnoloogia väljatöötaja.
2017. aasta märtsis valiti Peep Kuld ja Arno Kütt Eesti aasta ettevõtjateks.
Peep Kuld tulevikuplaanidest: "Tahame luua Eesti kõige väärtuslikuma ettevõte".
Peep Kulla üks juhtmoto: "Ma ei õpi mitte selleks, et töötada, vaid töötan selleks, et õppida!"
Peep Kuld on mitme äriühingu osanik ja MTÜ Eesti E-Kaubanduse Liidu juhatuse liige.
Pagulasseisundi konventsioon

ÜRO Pagulasseisundi konventsioon (inglise Convention Relating to the Status of Refugees) on konventsioon, millega 1951. aastal määratleti rahvusvahelised reeglid pagulasseisundi defineerimiseks ning varjupaiga andmist puudutavad reeglid. Need annavad kõigile põgenikele õiguse sellele, et nende avaldust vähemalt kaalutakse riigis, kus nad varjupaika taotlevad.
Esialgne 1951. aasta konventsioon puudutas Euroopa sõjapõgenikke, kuid 1967. aastal laienes selle kehtivus kogu maailmale. 
Konventsiooniga ei saa kehtestada vastutavale riigile kohustust läbi vaadata varjupaiga taotlust; kohustuse kehtestab Dublini konventsioon.
Eesti liitus pagulasseisundi konventsiooniga 1997. aastal
Kultuurimälestiste riiklik register

Kultuurimälestiste riiklik register on muinsuskaitseseaduse alusel kultuurimälestiseks tunnistatud asjade riiklik register Eestis.
Registri asutas Eesti valitsus muinsuskaitseseaduse alusel 14. oktoobril 1994, selle pidamine on sama seaduse kohaselt Muinsuskaitseameti üks põhiülesandeid (§ 7). Registri pidamist sätestab kultuurimälestiste riikliku registri pidamise põhimäärus.
Registris on kõik Eestis riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Andmebaasist saab teha päringuid mälestise asukoha aadressi või katastriüksuse tunnuse, samuti mälestise registreerimisnumbri, nime ja liigi järgi. 2012. aasta suvel valmis registri mobiilirakendus.
Jasper Linde

Jasper Linde (surnud 29. juunil 1524) oli Riia peapiiskop aastatel 1509–1524.
Linde oli, nagu enamik Liivi ordu liikmeid, pärit Vestfaalist Camenist Reini äärest ning sai ordumeister Wolter von Plettenbergiga hästi läbi. Linde oli ise ka Saksa ordu preestervend.
1509. aasta veebruaris valiti Linde Riia peapiiskopiks. Seejärel käis ta Roomas, kus sai paavstilt 23. mail konfirmatsiooni (ametliku kinnituse) peapiiskopi ametile. Teel Rooma ja tagasi külastas ta ka Saksa Ordu kõrgmeistrit Preisimaal.
Tema ametiaja esimesel poolel Vana-Liivimaal suhteline rahu, kuid tema ametiaja lõpus jõudis Liivimaale reformatsioon, mis vapustas kõige enam just katoliiklikke kõrgvaimulikke.
Jasper Linde püüdis levitada katoliku usku maarahva seas, selleks kavandas ta 1512, 1513, 1514. aasta maapäeval Valmieras, partikulaarkoolide asutamist linndes ja maapiirkonddes, kuid ei saavutanud linnade toetust ettevõtmisele.
1522. aastal sõlmisid Liivimaa linnad ja vasallid maapäeval Valmieras liidu ning ordumeister ja piiskopid ei suutnud neid lepitada.
1524. aastal kuulutas Riia linn end avalikult protestantlikuks ja püüdis Riia peapiiskopi võimu alt vabaneda. Linde suri enne, kui ta suutis midagi selles suhtes ette võtta ning reformatsiooniprobleemid langesid tema järglase ning veendunud katoliiklase Johann Blankenfeldi kaela, kes 1523. aasta lõpus oli saanud tema koadjuutoriks.
Linde püüdis 1513. aastal sundida endale kuulekusvannet andma ka Preisimaa sufragaanpiiskoppe (Ermlandi, Kulmi, Pomesaania ja Samlandi piiskoppe), kuid edutult.
Põhja-Tallinna linnaosavalitsus

Põhja-Tallinna linnaosavalitsus (ametlikult Põhja-Tallinna Valitsus) on Tallinna linna Põhja-Tallinna linnaosa juhtimiseks moodustatud ametiasutus.
Linnaosavalitsus asub aadressil Niine tänav 2.
Linnaosa vanem on Peeter Järvelaid, vanema asetäitja Julianna Jurtšenko.
Eduard Tinn (publitsist)

Hariduskäik

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1970. aastal teatriteaduse erialal GITIS-e, õppis aastatel 1970–1972 Moskva Kunstide Ajaloo Instituudis, 1978–1981 Moskvas NLKP Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuris (aastast 1981 filosoofiakandidaat) ja 1986–1988 samas doktorantuuris (aastast 1988 filosoofiadoktor).

Töökäik

Ta töötas aastatel 1972–1974 Tallinna Pedagoogilises lnstituudis õppejõuna, 1974–1975 EKP Tallinna Linnakomitees, 1975–1978 Sirbi ja Vasara toimetajana, oli 1982–1990 TRK esteetikaõppejõud (1982–1985 Lavakunstikateedri juhataja) ning 1988–1990 ühtlasi ajakirja Poliitika (Eesti Kommunist) peatoimetaja. 
Aastatel 1990–1998 elas ta peamiselt välismaal. Pärast Eesti taasiseseisvumist on ta tegutsenud välismaal ja Eestis muu kõrval ka ärimehena (OÜ Rendmark jm).
Aastast 2000 töötas ta Tallinnas Euroülikoolis professorina.

Sporditegelasena

Tinn oli nõukogude ajal Eesti karateföderatsiooni eestvedaja.

Liikmesus

Tinn oli NLKP liige.

Isiklikku

Ta on näitleja Olev Tinni poeg ning näitleja ja lavastaja Eduard Tinni pojapoeg.
Valter Viks

Valter Karl Viks (20. jaanuar 1895 Kambja – 10. august 1959 Chicago) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Peterburi Klassikalise 3. Gümnaasiumi, õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1921 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lisaks oli ta aastatel 1916–1918 sõjaväeametnik ja võttis aastatel 1918–1920 osa Vabadussõjast. Ta oli EÜS-i vilistlane. Aastatel 1921–1922 oli ta usuõpetajaks Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. juunil 1922 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1922–1936 Rõuge Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1936–1938 oli ta Väike-Maarja koguduse asetäitja õpetaja. Rõugest kõrvaldati ta seoses osavõtuga Vabadussõjalaste liikumisest. Aastatel 1938–1941 oli ta Ilumäe koguduse õpetaja, olles aastatel 1939–1940 veel Piirimaade Seltsi sekretär. Aastatel 1942–1944 oli ta Tallinna Peetruse koguduse organiseerija õpetaja.
Aastal 1944 lahkus ta Saksamaale. Aastal 1944 oli ta eestlaste kirikuõpetaja Lübecki ümbruses, aastatel 1945–1949 oli ta eestlaste vaimulik Briti okupatsioonitsoonis. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1959 oli ta Chicago Esimese koguduse õpetaja, olles aastatel 1954–1959 veel USA Chicago praostkonna praost. Chicagos olles oli ta ka lühikest aega ajakirja "Usu Sõna" toimetaja.

Isiklikku

Tema vend Heino Viks oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja.
Aaro Pärn

Aaro Pärn (ka: Aaro August Osvald Pärn; 26. juuli 1910 Mahu küla, Kunda-Malla vald – 4. veebruar 1990) oli eesti ooperilaulja (bass).
Aastatel 1938–1940 oli ta Estonia ooperikoori laulja. Aastatel 1940–1941 ja 1944 oli ta Vanemuise teatri ooperisolist, aastatel 1945–1968 Estonia ooperisolist.

Isiklikku

Ta abikaasa oli Enna Maripuu. Tema tütar on Leelo Talvik.
Lineaarvõrratusesüsteem

Lineaarvõrratusesüsteemi lahendamine

Näide 1
Viime tundmatuga liikmed ühele poole ja vabalt liikmed teisele. Sellega muutub liigutatava arvu märk.
Jagame alumise võrratuse läbi x ees oleva arvuga
Saame

Näide 2
Nüüd avame sulud
Viime tundmatuga liikmed ühele poole ja vabalt liikmed teisele . Sellega muutub liigutatava arvu ja y märk
Nüüd arvutame mõlemad pooled ära
Jagame mõlemad võrratused läbi y eesoleva arvuga
Saame
Maaris Raudsepp

Maaris Raudsepp (sündinud 8. detsembril 1955 Tallinnas) on eesti psühholoog.

Elulugu

Maaris Raudsepp on sõjaväelase ja filoloogi tütar ning Terje Raudsepa õde.
Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1981 TÜ psühholoogina, 1988 samas aspirantuuri ja 2000 TPÜ doktorantuuri; MSc (psühholoogia) (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Väärtused ja keskkonnateadvus", Ph.D. (sotsioloogia, 2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Loodussäästlikkus kui regulatiivne idee: sotsiaalpsühholoogiline analüüs". Oli 1981–88 TPÜ keskkonnapsühholoogia uurimisgrupi nooremteadur, 1989–93 Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi nooremteadur, aastast 1993 TLÜ keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia uurimisgrupi teadur ja vanemteadur, aastast 2007 ka TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: keskkonnapsühholoogia ja -sotsioloogia.
Green Grass of Tunnel

Muusikavideo

Laulu "Green Grass of Tunnel" muusikavideo loodi arvutigraafika abil Briti kunstnike Joe Gerhardti ja Ruth Jarmani (ehk Semiconductor) meeskonna poolt ning see oli inspireeritud kohast, kus album loodi. Video järgib linnuparve ning näitab majakat, mis arvatavasti sarnaneb väga majaga, kus nad peatusid.
Lugu kasutati 2004. aastal Hispaania telekanali TVE1 klippides.
Rufina Noor

Rufina Noor (aastani 1982 Rufina Kozlova; sündinud 25. jaanuaril 1949 Venemaal Permi oblastis Vissimi külas) on Eesti baleriin ja balletilavastaja. 
Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna Koreograafiakooli Niina Kuusiku klassis.
Aastatel 1969–1991 oli ta Vanemuise teatri balletisolist, aastast 1981 ühtlasi repetiitor ja lavastaja assistent.
Ta lavastas 2002. aastal Vanemuises Chopini "Chopiniana" Fokini koreograafiale.

Isiklikku

Tema abikaasa on laulja Taisto Noor.
Nehatu vald

Vallavanemad

1879. aastal oli Nehatu vallavanem Priidik Potisepp.
1924. aastal oli vallavanem Hans Sommerling, kommunistliku mässaja Arnold Sommerlingi isa.
1928. aastal oli vallavanem Konstantin Jüssi.
1938. aastal oli Nehatu vallavanem Johannes Mõisama.
Hermann Arnold Lezius

Hermann Arnold Lezius (31. märts/12. aprill 1863 Nõo – 1. juuli 1928 Narva) oli Eesti vaimulik.
Lezius õppis aastatel 1870–1871 Blumbergi koolis, aastatel 1872–1879 Tartus gümnaasiumis. Aastatel 1880–1881 õppis ta Tartu Ülikoolis filoloogiat, aastatel 1881–1886 usuteadust (sai aastal 1883 hõbeauraha). Korporatsioon Neobaltia liige.
Prooviaastal oli ta aastal 1886 Kuressaare Laurentiuse koguduses Daniel Burchard Lemmi juures. Ordineeriti 15. veebruaril 1887 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1887–1888 Kuressaare Laurentiuse koguduse adjunktõpetaja, olles samaaegselt usuõpetajaks gümnaasiumis ja tütarlastekoolis. Aastatel 1888–1901 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja ning samaaegselt Pärnu praostkonna vaimulik koolirevident. Aastatel 1901–1913 oli ta Tartu linna vikaarõpetaja ja samaaegselt õpetajana Zeddelmanni erakoolis, aastal 1902 jaanuarist aprillini oli ta veel Tartu Ülikooli koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1913–1915 oli ta Samaara koguduse õpetaja, teenides sakslasi ja eestlasi. Aastatel 1913–1915 oli ta Siberisse välja saadetud. Aastatel 1917–1922 teenis ta jälle Samaara kogudust. Aastatel 1923–1927, pärast opteerumist oli ta taas Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Emerituuri jääb ta aastal 1927. Emerituuris olles elas ta Tartus ja Narvas. Narvas ta ka suri.

Isiklikku

Tema isa Andreas Friedrich Lezius oli Tõstamaa ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, vend Friedrich Eduard Lezius oli Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja ning Greifswaldi Ülikooli õppejõud, Kieli ja Königsbergi Ülikooli professor. Vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor, onu Friedrich Ernst Bidder oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppejõud, teine onu Paul Roderich Bidder oli Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja, onupoeg Roderich Bidder oli õpetajaks Harju-Risti, Nissi ja Tallinna Peeteli koguduses, teine onupoeg Alfred Bidder oli õpetajaks Tallinna Toomkoguduses. Tema kälimees Wilhelm Karl Emil Bergmann oli tegeliku usuteaduse professor Tartu Ülikoolis.
Renault Scenic

Renault Scenic on Renault' mahtuniversaal. Seda on toodetud kolm põlvkonda. Igast põlvkonnast tehti ka maastikuversioon. 1. põlvkonna auto kandis nime RX4, 2. põlvkonna oma Conquest ja 3. põlvkonna oma XMOD.
3. põlvkonna autosid müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 39 tükki.