google/wiki40b huggingface dataset:
Caspar Schuwenflug

Caspar Schuwenflug (ka Kaspar Schuwenpflug, end nimetas Schuwempflug; surnud 10. augustil 1423) oli Saare-Lääne piiskop 1420–1423.
Schuwenflug oli pärit Warmiast Pasymist (Passenheim). Ta oli 1398–1416 notar. Augustis 1404 ja jaanuaris 1405 mainiti teda Padovas. 1405 sai temast arstiteaduste doktor. 1411–1416 oli ta Warmia kanoonik. Ta osales Konstanzi oikumeenilisel kirikukogul. 1418–1419 oli ta Warmia praost, seejärel Saksa ordu kõrgmeistri kaplan ja Fromborki (Frauenburg) toomhärra.
Schuwenflugi on mainitud 13. septembril 1414 Saksa ordu kõrgmeistri teates Liivi ordu maameistrile kui Saksa ordu saadikut oikumeenilisel kirikukogul.  1418 arutasid Schuwenflug ja Saksa ordu prokuraator paavsti juures Riia peapiiskopkonna omandi üle, milles Schuwenflug andis 13. mail 1418 Saksa ordu kõrgmeistrile aru. 19. mail saatis Schuwenflug kõrgmeistrile oma soovituse ja 26. juulil 1418 saatis Schuwenflug meistrile oma tänukirja. 4. mail 1418 esitles Schuwenflug end Gniewi (Mewe) komtuuri Johann von Zelbachi juures. 13. mail 1418 mainis Martinus V teda oma teates vaherahu sõlmimisest Saksa ordu ja Poola vahel.
Schuwenflug oli seotud Riia peapiiskopi Johannes VI Ambundi ametissemääramisega, mistõttu augustis 1418 soovitas Saksa ordu kõrgmeister Michael Küchmeister von Sternberg paavsti määrata Schuwenflugi mõnele vakantseks jäävale ametikohale Preisimaal või Liivimaal.
Saksa ordu kõrgmeister soovitas teda paavstil ametisse määrata. 8. jaanuaril 1420 määras Martinus V Schuwenflugi piiskopiks.

Viibimine Eestis

Schuwenflug teatas 19. juulil 1420 Haapsalust Saksa ordu kõrgmeistrile, kuidas teda Lihulas vastu võeti, ta saatis oma teenri Hans Borchtorpi kõrgmeistri juurde ja saatis meistri teenri Hans Wargeli tagasi. 7. augustil 1420 oli ta Kuressaares ja 4. novembril 1420 Lihulas. 1422 on teda mainitud Võnnu maapäeva retsessis. 1423 oli ta Itaalias Montefiascones.

Palve paavstile

Schuwenflug saatis 7. augustil 1420 Saksa ordu orduprokuraatori kaudu kirja Martinus V-le, milles kirjeldas oma valduste olukorda.

Taani kaitse all

Taani kuningas Erik teatas 25. septembril 1420, et võttis Schuwenflugi ja Saare-Lääne piiskopkonna oma kaitse alla.

Tegevus rahuvahendajana

Schuwenflug saatis 4. novembril 1420 kirjad paavstile, Poola kuningale ja Leedu suurvürstile vaherahu sõlmimise asjus.

Surm

Caspar Schuwenflug suri 10. augustil 1423 Montefiascones.
Henn Tosso

Henn Tosso (sündinud 1945) on eesti majandusteadlane.
Ta on Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud.
Kanooniline õigus

Kanooniline õigus on roomakatoliku kirikus ja õigeusu kirikus tekkinud eeskirjade kogum.

Katoliku kirikus

Katoliku kirikus on kanooniline õigus kujunenud kiriku kaanoneist, kirikukogude otsustest ja paavstide käskkirjadest, katoliiklikel maadel kasutusel alates 4. sajandist.

Õigeusu kirikus

Õigeusu kirikus põhineb kanooniline õigus õigeusu kaanonitel, mis omakorda põhinevad apostlite ja kirikuisade valitud kirjutistel ning kirikukogude otsutel, mille juures tähtsaimad on oikumeeniliste kirikukogude otsused, mis on tehtud 4.–8. sajandil, kui kirik ei olnud veel lõhenenud katoliku ja õigeusu kirikuks. Õigeusu kiriku elukorraldus põhineb neil otsustel ja nende tõlgendamisel.
Iveta Mukutšhjan

Iveta Mukutšhjan (armeenia keeles Իվետա Մուկուչյան; esinejanimi Iveta Mukuchyan; sündinud 14. oktoobril 1986 Jerevanis) on Armeenia laulja, laulukirjutaja, modell ja näitleja.
Kui ta oli 5-aastane, kolis ta perega Saksamaale Hamburgi. 2009. aastal tuli ta tagasi Armeeniasse ja osales sealses talendisaates "Haj Supersthar", milles saavutas 5. koha. 2012. aastal kuulutati ta ajakirja El Style poolt seksikamaiks armeenlannaks.
Ta esindas Armeeniat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "LoveWave". Finaalkontserdil sai see 249 punktiga 7. koha.
Laansoo ansambel

Laansoo ansambel (ka: Emil Laansoo ansambel, ER-i instrumentaalansambel) oli aastatel 1954–1974 tegutsenud instrumentaalansambel, mille asutas Emil Laansoo.
Viljandi vanamuusika festival

Viljandi vanamuusika festival (harvem nimetatud Viljandi vanamuusika päevad) on aastast 1982 toimuv vanamuusika festival Viljandis. 
Viljandi vanamuusika festival on Eesti omataolistest vanim. Festivali peetakse igal suvel juuli keskel, selle kunstiline juht on Neeme Punder.
Festivalil on esinenud Paolo Pandolfo, John Holloway, Loecki Stardust Quartet, Lars Ulrik Mortensen, Paul Hillier, Andrew Lawrence-King, Jane Gingell, Trio Mediaeval, Paul Leenhouts, Tõnu Kaljuste, Conrad Steinmann ja tema ansambel Diferencias, Jevgeni Sviridov, Heiki Mätlik, klavessiiniduo Imbi Tarum - Julia Ageyeva Hess, Choir of Royal Holloway, Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Hortus Musicus, Viljandi Linnakapell, segakoor Latvija, Jouissance, Pierce Adams.
Festivali põhieesmärgiks on sajanditevanuse muusika tutvustamine, kaasates seejuures eriti noorsugu. Poolesaja noore vanamuusiku osalusel on etendatud müsteeriume ("Taanieli mäng"), oopereid (Monteverdi "Orpheus", Mozarti "Bastien ja Bastienne”), muusikalisi lavamänge ("Lillede mask", kreeka mütoloogial põhinev "Zeus ja Europe", Purcelli "Haldjakuninganna"). Lavastused valmivad Viljandi vanamuusika festivali laste ja noorte vanamuusikaansamblite seminarlaagris. 
Festivali kontserdid toimuvad Viljandi kirikutes, saalides ja teistes paikades üle linna.
Leonhard von Stryk

Leonhard Gottlieb Karl von Stryk (vene keeles Л. В. фон Штрик) (3. veebruar (vkj) 1834 Liivimaa – elas 1882. aastast Dresdenis) oli baltisaksa päritolu ajaloolane ja kirjanik.

Elulugu

Ta põlvnes nimekast baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli Liivimaa maanõunik ja Liivimaa konsistooriumi president Wilhelm von Stryk (1803–1890) Kriimani mõisast ja ema Eleonora von Mensenkampff (1798–1876). 1853–1856 tudeeris Tartu ülikoolis õigusteadust ja lõpetas stuudiumi õigusteaduse kandidaadi kraadiga. Järgnevalt oli tegev Liivimaa krediidiseltsis, kus oli esmalt eesti distrikti direktsiooni teine ja seejärel aastatel 1867−1882 esimene sekretär. 1882. aastal asus elama Saksimaale Dresdenisse. Alates 1884. aastast ei kuulunud enam Liivimaa rüütelkonda.

Perekond

Stryk abiellus Tartus 21. detsembril 1876 Võnnu lähedal Katrīnmuiža mõisas sündinud vabapreili Amalie Aline von Fölkersahmiga (1850–1914), kes oli Eugen von Fölkersahmi (1809–1883) ja vabapreili Maria Constantia von Vietinghoff-Scheeli tütar ning Liivimaa tsiviilkuberneri Georg Friedrich von Fölkersahmi pojatütar.
Tema vanaisa oli Kriimani ja Keeri mõisaomanik Leonhard Friedrich von Stryk (1763–1808), kes teenis Venemaa sõjaväeteenistuses välja kindralmajori aukraadi ja oli Butõri musketäripolgu ülem.
Jevgeni Solovjov

Jevgeni Solovjov (sündinud 26. märtsil 1948 Kiviõlis) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kvalifikatsiooniga.
Ta oli 1994–2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning aastatel 2003-2017 Keskerakonna liige.
Solovjov oli 2003–2016 Kohtla-Järve linnapea.
Ta oli 2007–2013 Eesti Jäähokiliidu juhatuse liige.
28. oktoobril 2015 mõistis Viru maakohus Solovjovi korruptsioonikuritegudes süüdi ning määras talle tingimisi 5-aastase vanglakaristuse. Ühtlasi mõisteti temalt ja temaga koos süüdi mõistetud aselinnapea Jüri Kollolt Kohtla-Järve linna kasuks välja rohkem kui miljon eurot linnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Pärast kohtuotsuse jõustumist 29. augustil 2016 teatas Solovjov, et lahkub ametist vastavalt seadusele ja jääb pensionile. Pensionile Solovjov ei jäänud, korruptsioonisüüdistustest pääsenud Ida-Virumaa ärimees ja Uikala prügila omanik Nikolai Ossipenko valis ta oma ettevõtte tegevdirektoriks.
Ķemeri lade

Ķemeri lade on alamdevoni ladestiku regionaalne lade. Ķemeri lade lasub Tilžė lademel ja see lamab Rēzekne lademe all. Lademe vanus on 408...400 miljonit aastat. 
Ladet hakkas esimesena eristama P. Liepiņš aastal 1960. Üleilmses standardis vastab sellele Praha lade, osalt ka Emsi lade, litostratigraafiliselt vastab sellele Eesti aladel aga tõenäoliselt umbkaudu Ķemeri kihistu (kuna selles puuduvad fossiilid, on taoline määratlus siiski oletuslik). Lademe stratotüübiks on Ķemeri puurauk,  millest kuuluvad lademesse meetrid 461-547,65.
Lademe paksus Eestis on kuni 6–8,4 m. Lätis on see Balti sünekliisi aladel kohati üpris paks, Skrīveri all on selle paksus 127 meetrit, Baldone all 169 meetrit, Vaiņodes 163 meetrit, Ezere all aga 172 meetrit.
Lademe kivimkoosseisus on Eestis palju kvartsirikast liivakivi. Läti aladel sisaldab lade ka ohtralt punakaspruuni aleuroliiti ja savi. Lademe savi sisaldab suhteliselt palju illiiti, liivakivi aga tsirkooni ja turmaliini. Ladestut eristataksegi selle mineraalse koostise järgi. Lade avandub üksnes väikesel alal Talsi ümbruskonnas.
2. Soomusarmee

2. Soomusarmee oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägede koosseisus võidelnud väliarmee.

Ajalugu

Soomusgrupp 2 formeeriti 16. novembril 1940. XIX korpusest. 28. juulist kuni 3. augustini 1941. eksisteeris väeosa soomusgrupp Guderiani nime all. 5. oktoobril 1941. nimetati ümber 2. Soomusarmeeks. Võitles idarinde kesksektoris kuni 1943. aasta augustini, mil viidi üle Balkanile partisanide vastastele operatsioonidele. Kapituleerus 1945. aasta mais.
Albert Razin

Albert Razin (udmurdi keeles Альберт Разин; 12. juuni 1940 Kuzjõmgurt – 10. september 2019 Ižkar) oli udmurdi sotsioloog, rahvusliku liikumise aktivist ja ühiskonnategelane. Ta süütas end põlema protestiks Venemaa keelepoliitika vastu.

Teaduslik ja ühiskondlik tegevus

Razin oli teaduste kandidaat, dotsent ja Udmurdi Vabariigi teeneline teadlane. Tema eestvedamisel viidi 1991. aastal läbi Udmurdi Rahva I kongress. 1994. aastal asutas ta udmurdi kultuuri ühingu "Demen". Ta oli üle kümne raamatu ja üle 200 teadusartikli autor.
Juunis 2018 oli ta üks paljudest, kes kirjutas alla avalikule kirjale, millega tauniti seaduseparandusi, millega lõpetati peale vene keele teiste keelte kohustuslik õpe üldhariduskoolides.
Razin oli Udmurdi Riikliku Ülikooli rahvussuhete laboratooriumi üks rajajatest. 1992. aastal osales ta Udmurdi Riikliku Ülikooli Inimese Instituudi loomises ja oli selle direktor.
Razin oli Alnaši rajooni aukodanik.

Enesetapp

10. septembril 2019 kell 8.30 tuli Razin Udmurdi Vabariigi duuma ette koos kahe kaaslasega piketile, kus hoidis venekeelseid plakateid, millest ühel oli Rassul Hamzatovi luulerida "Ja kui homme minu keel kaob, olen ma valmis täna surema" ja teisel küsimus: "Kas mul on kodumaa?". Kell 9.45 valas ta end üle bensiiniga ja süütas põlema. Tema kaaslased püüdsid teda kustutada. Razin viidi kiirabiga haiglasse, kus ta kell 14.20 suri. Enne piketti oli ta saatnud duumasaadikutele 8-leheküljelise pöördumise, milles kritiseerib nende tegevust ning esitab ettepanekud, mida tuleb teha udmurdi keele päästmiseks.
Razini ärasaatmine toimus 12. septembril Iževskis.

Mälestuse jäädvustamine

Baškiiri luuletaja Güzäl Sitdiqova kirjutas Razini mälestuseks luuletuse.
Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kirjastus

Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kirjastus oli Tallinnas tegutsev ja Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomiteele alluv kirjastus. Kirjastus sai alguse 1963 kirjastusest Perioodika eraldunud üksusest.
Kirjastus andis välja nii ajalehti, nt Rahva Hääl, Sovetskaja Estonija, Noorte Hääl, Säde, Õhtuleht, kui ka üheksat ajakirja.
EKP Keskkomitee Kirjastuse trükikoda asus Tallinnas, Tatari tänav 64.
Pajusti klubi

Pajusti klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Pajusti asulas. Asutuse juhataja on Urmas Lindlo.
Židikai

Ajalugu

XVI sajandi esimesel poolel on mainitud Židikai mõisa. Küla tekkis aastal 1568. Aastast 1618 kuulus see Kražiai jesuiitidele. Jesuiidid ehitasid sinna aastal 1636 kiriku. Aastal 1659 põletasid rootslased asula maha. Alev põles veel 1824., 1825., 1852. ja 1939. aastal.
Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli Židikais ligi tuhat elanikku. Alevis kraasiti villa, tegutses elektrijaam, seal oli ka saekaater. Sõda mõjus alevile laastavalt, aastal 1959 oli seal vaid 429 elanikku. Nõukogude ajal oli Židikai kolhoosikeskus.
Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond)

Ruhnu vald (saksa keeles Runö) oli vald Saaremaal Ruhnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.
Pomerantsipuu

Morfoloogia

Kasvab umbes 10 meetri kõrguseks. Lehed tumerohelised, munajad, oksad kaetud pikkade ogadega. Viljad meenutavad apelsini, ent on pisemad ja tumedamad.

Levila

Kasvab looduslikult Loode-Indias ja Hiinas. Kasvatatakse peamiselt Indias ja Vahemere maades.

Kasvatamine

Kultiveeritkase kõikides Kagu-Aasia riikides, Vahemere maades, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Kariibi mere saartel jm.

Vilja kasutamine

Väikse apelsinitaolise ereda oranžikas-punase vilja liha on mõrkjashapu. Mahlast saab väga head marmelaadi, samuti karastusjooke.
Pomerantsi koorest pressitud pomerantsiõli sarnaneb apelsiniõliga, kuid on mõru ja seda kasutatakse likööritööstuses. Parfümeeria ja meditsiini jaoks saab õli ka lehtedest, noortest võrsetest ja valmimata viljadest. Pomerants on meditsiinis laialt tuntud isutekitava vahendina. Tsitruseliste õitest, eriti aga pomerantsipuu õitest, saadakse Lõuna-Prantsusmaal väärtuslikku nerooliõli, mis läheb parfümeeriatööstusse.

Ajalugu

Aasiast jõudis pomerantsipuu 1002. aastal Sitsiiliasse.
Kivimi tekstuur

Kivimi tekstuuri moodustavad peamiselt kivimi makroskoopilist ehitust iseloomustavad tunnused.
Sageli on tekstuur paremini jälgitav paljandeis kui käsipalades või õhikuis. Siiski ei hõlma tekstuur ainult kivimi makroskoopilisi tunnuseid. Mõned tekstuurielemendid, nagu näiteks miarooliline tekstuur, ongi sageli nähtavad vaid mikroskoopi kasutades.

Tekstuur ja struktuur

Üldiselt nimetatakse kivimi struktuuriks kivimi koostisse kuuluvate mineraalide suurust ja omavahelisi suhteid, tekstuuriks aga nende paigutust ja nn ruumitäitmisviisi. Erinevalt tekstuurist on enamik struktuurseid tunnuseid paremini jälgitavad mikroskoobi abil.
Terminite "struktuur" ja "tekstuur" eristamine tekitab mõnikord segadust. Näiteks inglise keeles on mõnel juhul loobutud nende eristamisest ning asendatud nad terminiga fabric, mis hõlmab nii kivimi tekstuuri kui ka struktuuri. Segadust võib tekitada ka see, et mandrieuroopa ja ingliskeelsete maade traditsioonides on nende terminite kasutus vastupidine. "Struktuur" on inglise keeles texture ja tekstuur on structure.
Riiginõunik (Soome)

Riiginõunik (soome keeles valtioneuvos, rootsi keeles statsråd) on Soome aunimetus, mille annab Soome teenekatele riigimeestele ja poliitikutele Soome president.
Iseseisvas Soome riigis on riiginõunikuks nimetatud kaheksa inimest.
Estelle

Estelle (Estelle Silvia Ewa Mary; sündinud 23. veebruaril 2012 Solnas) on Rootsi printsess, Östergötlandi hertsoginna. Ta on kroonprintsess Victoria ja prints Danieli tütar.
Printsess Estelle sündis kell 4.26 kohaliku aja järgi ning kaalus sündides 3280 grammi ja oli 51 sentimeetrit pikk. Tema nime ja tiitli tegi 24. veebruaril 2012 teatavaks tema vanaisa kuningas Carl XVI Gustaf.
On oletatud, et ta sai nime Estelle oma sugulase Estelle Bernadotte'i järgi. Nimed Silvia ja Ewa tulevad emapoolse ja isapoolse vanaema järgi (kuninganna Silvia ja Ewa Westling). Nimi Mary on pandud Taani kroonprintsess Mary järgi, kes on Estelle'i ristiema.
2. märtsil 2016 sündis Estelle'i noorem vend Oscar.
Estelle on Rootsi troonipärilusjärjestuses ema järel ja venna ees teisel kohal. Lisaks hoiab ta kauget kohta Briti troonipärilusjärjestuses.
2018. aasta augustis alustas ta kooliteed Stockholmis Djurgårdeni saarel asuvas Campus Manilla nimelises õppeasutuses. Kui tema ema, kroonprintsess Victoria, käis tavakoolis, siis Manillaskolan on eliitõppeasutus, ja Estelle'i klassikaaslased tulevad Rootsi jõukamatest perekondadest.
Canticum

Canticum (ladina keeles 'laul' mitmus cantici) ehk kiituslaul on kristlikul jumalateenistusel lauldav või loetav hümn, mille tekst pärineb piiblist, aga mitte psalmide hulgast.
Anne Reemann

Anne Reemann (sündinud 30. detsembril 1962 Tallinnas) on eesti näitleja.
Aastal 1988 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana. Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris (varem kandis nime Eesti Noorsooteater). 
Reemann on mänginud telelavastustes ja mitmes filmis, näiteks "Sügis" (Maali Vispel).

Isiklikku

Ta on Elmo Nüganeni abikaasa. Peres kasvab kolm tütart: Saara, Maria-Netti ja Sonja.
Tema ema on Aino Reemann. Mari Viik on tema õde.
Chase'i maakond

Ajalugu

Chase'i maakond moodustati 11. veebruaril 1859 Butleri ja endise Wise'i maakonna osadest ning maakond oli 33. Kansase maakond. Maakond sai nime USA rahandusministri Salmon P. Chase'i järgi.
Ásgeir Ásgeirsson

Enne presidendiks saamist

Ásgeir lõpetas aastal 1915 Islandi Ülikooli teoloogia erialal, kuid teda peeti kirikuõpetajaks ordineerimiseks liiga nooreks. Aastal 1917 abiellus ta Dóra Þórhallsdóttiriga, kelle isa Þórhallur Bjarnarson oli olnud Islandi piiskop aastatel 1908–1916. Dóra vend Tryggvi Þórhallsson oli vahemikus 1927–1932 Islandi peaminister.
29-aastaselt valiti Ásgeir Arengupartei (Framsóknarflokkurinn) ridades Alþingi liikmeks. Aastal 1930, mil tähistati Alþingi tuhande aasta vanuseks saamist, pidas just tema Alþingi presidendina Þingvelliril kõnet. 1931. aastal sai temast riigi majandusminister ning aasta hiljem juba peaminister. Aastal 1934 lahkus ta Arenguparteist ning osales mõnda aega valimistel sõltumatu kandidaadina. Hiljem astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ning oli Alþingi liige kuni presidendiks valimiseni aastani 1952. Kuni presidendiks saamiseni oli ta ka Islandi panga Útvegsbanki Íslands president (aastast 1938). Útvegsbanki ning kolme teise panga põhjal moodustati hiljem Íslandsbanki, mis kannab tänapäeval nime Glitnir.
Karjakontrolliühing

Karjakontrolliühing (ka: karjakontrolliühistu) on organisatsioon, mis tegeleb karja jõudluskontrolliga.
Eestis asutati esimene karjakontrolliühing 1909. aastal Vändras. Aastal 1939 oli Eestis 390 karjakontrolliühingut, kus kokku oli 10 300 inimest.
Peeglikatse

Peeglikatse on katse millega tuvastatakse 
eneseteadlikkuse olemasolu inimestel ja osadel loomadel.
Katse töötas välja biopsühholoog Gordon Gallup noorem 1970. aastal šimpansite ja ahvide, Amsterdam (1972) imikute peal.
Imikud ja väikelapsed ei hakka iseennast peeglis ära tundma enne 12–20. kuu, teiste allikate kohaselt 18.–24. kuu, vanuseks saamist.
Testiga kontrollitakse katsealuse eneseteadlikkust. Uurides kuidas reageerivad inimesed ja katseloomad peeglit nähes omaenese peegelpildile.
Katseloomade näole tehakse maitsetu ja lõhnatu värvainega täpp ja asetatakse talle ette peegel, delfiinidele reflekteeriv pind. Teadlaste ülesandeks jääb vaadelda ja üles tähendada kui sageli katsealune loom täppi puudutas, või sellele tähelepanu pööras. Seejärel võrreldi tulemusi peeglita kontrollrühma tulemustega.
Šimpansid on läbinud katse ning ka teistel suurtel ahvidel – kääbusšimpansidel, orangutanidel ja gorilladel – on vastavat suutlikkust demonstreeritud. Hilisemalt on peegelkatse läbinud emased aasia elevandid ja isane silmikdelfiin (Tursiops truncatus).
Lindudest on katse sooritanud harakas.
Bernhard Salong

Bernhard Salong (28. september 1914 Tallinn – 18. aprill 1986 Tallinn) oli eesti poksija ja poksitreener.  
Salong poksis aastatel 1929–1946 Tallinna Poksiklubis ja Spartakis, tema treener oli Nigul Maatsoo. Ta pidas 228 kohtumist ja võitis neist 202.
Salong oli poolraskekaalus (kuni 79,4 kg) Eesti meister (1937) ja Eesti NSV meister (1945) ning keskkaalus (kuni 72,6 kg) Eesti NSV meister (1941). 
Salong sai NSV Liidu meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 79,4 kg) III koha (1944). Ta sai Spartaki üleliidulistel meistrivõistlustel esikoha (1945 ja 1946). Ta sai 1944. aastal Nõukogude Liidu meistersportlaseks.
Salong töötas hiljem poksitreenerina ja tegutses ka poksikohtunikuna. Ta sai 1973. aastal Kalevi auliikmeks.
Hilja Iher

Hilja Iher (sündinud 4. septembril 1944 Rae vallas Harjumaal) on eesti füüsik.

Elulugu

Ta sündis kooliõpetaja peres. Lõpetas 1962 Tallinna 2. Keskkooli ja 1967 Tartu ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. Aastast 1968 töötab TÜ-s, olnud vanemlaborant, vanemõpetaja, teadur. Alates 1990 Lõuna-Eesti keskkonnakaitselabori Tahkuse monitooringujaama juhataja.

Teadustöö

Magistritöö füüsikas "Aeroioonide mõõtmisest laboratooriumis ja looduslikus õhus", juhendaja Jaan Salm, kaitses TÜ-s 1994.
Uurimisalad: tahkiste teooria, optiliselt selgendavate katete arvutamine. Mõõtnud aeroioonide liikuvusspektreid ja õhu mikrolisandite mõju neile. Tahkuse labori mõõtmistulemusi on kasutatud käsiraamatus "Handbook of Chemistry and Physics". Osalenud õpilaste täppisteaduste olümpiaadi füüsikakomisjonis, koostanud füüsikaalaseid metoodilisi materjale.

Isiklikku

Tema abikaasa oli füüsik Rein Sepp.
Viljandi Saksa sõjaväekalmistu

Viljandi Saksa sõjaväekalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Reinu tee ja Kalmu tänava nurgal Viljandi linnas Viljandi maakonnas.

Ajalugu

Langenud Saksa sõjaväelastele eraldati kõige kagupoolsem osa vana kalmistust juulis 1941. Kalmistule maeti 1941. aastal ka kolm Viljandi punase terrori ohvrit, kes omakorda maeti 30. juunil 1942 ümber Viljandi Garnisoni kalmistule. Eraldi osad (mäekülje alumised astmed) võeti kasutusele 1942. ja 1943. aastal langenute matmiseks. 1944. aastal langenuid on sellele kalmistule maetud juba juhuslikult.
Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal hävitati kalmistu. Kalmistu korrastati 1993. aastal ja avati pidulikult sama aasta 5. septembril. Siia on teadaolevalt maetud umbes 700 inimest. Siia maetakse edaspidigi Viljandi maakonnast leitavad Saksa sõjaväelaste surnukehad, sest eriti 1944. aasta lahingutes langenud on maetud seni juhuslikult üle maakonna.
Tahkuranna valla vapp

Tahkuranna valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tahkuranna valla vapp.
Vapp kinnitati 29. augustil 1995.

Vapi kirjeldus

Kuldsel kilbil sinine laineline päis ja sinine kaheksaharuline täht milles hõbedane veskikivi.

Põhjendus

Kilbi kuldne värvus pärineb Pärnumaa vapilt. Kuld tähistab ühtlasi päikest ja liivarandu, samuti elujõudu ning rõõmu. Sinine värvus märgib merd ning kõike sellega seonduvat. Kaheksaharuline täht sümboliseerib vaimuvalgust, haridust ja taassündi. Veskikivi on Tahkuranna vallas sündinud Konstantin Pätsi vapimärk.
Protoplasma

Protoplasma (vanemas kirjanduses ka elav ollus, alglima) on organismi raku elusaine. Tänapäeva teaduskirjanduses seda mõistet peaaegu ei kasutata. Protoplasma hõlmab rakuplasma ehk tsütoplasma ja tuumaplasma ehk karüoplasma
Valkude, süsivesikute, rasvade, lipoidide, mitmesuguste soolade kolloidne süsteem või geel vees. Protoplasmas on 70–80% vett, täiskasvanud inimesel keskmiselt 73%.
Protoplasma esineb tsütoplasmana ja karüoplasmana.

Mõiste ajalugu

Termini võttis kasutusele 1825 või 1839 Jan Purkyně ühes ettekandes, kus ta defineeris seda primitiivse ollusena taimede ja loomade lootekeha rakkudes. Analoogsed mõisted olid samuti Purkyně kasutatud "kambium" ning "sarkood", mida Félix Dujardin kasutas esimest korda 1835 ainuraksete juurjalgsete puhul. Hugo von Mohl võttis selle rakusisese moodustise kohta kasutusele sõna "protoplasma".
19. sajandil ning 20. sajandi alguses kasutati terminit "protoplasma" laialdaselt biokeemias, meditsiinis, ensümoloogias jm.
Eesti Apostellik Administratuur

Eesti Apostellik Administratuur on Rooma-Katoliku Kiriku territoriaalüksus (apostellik administratuur) Eestis, mis katab kogu riiki.
Administratuur loodi 1. novembril 1924.
Hanila kalmistu

Hanila kalmistu on kalmistu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hanila külas. 
Kalmistu pindala on 2,85 hektarit.
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Pikkkoon-piugmadu

Levila

Neid võib kohata Sri Lankal, Bangladeshis, Birmas, Tais, Kambodžas ja Vietnamis.

Paljunemine

Emaste madude levinud suguliseks paljunemisvormiks on vivipaaria. Esineb ka partenogeneesi.

Nägemismeel

Nad on valdavalt päevase eluviisiga ja nende liikuv pea ning suured silmad (silmaava horisontaalne) võimaldavad neile, võrreldes teiste maoliikidega, üsna terava nägemise.
Laekvere

Ajalugu

Laekveret on seni teadaolevatel andmetel esmakordselt mainitud 1496. aastal. Tegemist on arvatavasti küla esmamainimisega. Laekvere mõisat (Ladigfer, Laydickfer) on esmakordselt mainitud 1547. aastal.