google/wiki40b huggingface dataset:
Aktsiaorder

Aktsiaorder on börsimaaklerile esitatud kliendi nõue osta või müüa orderil määratud kogus väärtpabereid. Tehing toimub korraldusel märgitud hinnaga või turuhinnaga. Aktsiaorderi hind võib olla nii määratud kui ka määramata. 
Aktsiaordereid ehk tehingukorraldusi on erinevaid. Populaarsemad tehingukorralduse liigid on turuhinnaga order, limiitorder, päevane order, stopporder ja täismahus order. Erinevate väärtpaberite puhul on oluline, millist tehingukorraldust kasutada, et vältida kahjumlikke tehinguid.

Turuhinnaga order

Turuhinnaga order (ingl market order) täidetakse nii kiiresti kui võimalik ja hetkel parima saada oleva turuhinnaga. Ostuorderid täidetakse avatud börsil müügihinnaga või sellele lähedase hinnaga. Müügiorderid täidetakse avatud börsil ostuhinnaga või sellele lähedase hinnaga. Turuhinnaga order täidetakse järgmisel päeval avamishinnaga või sellele lähedasega juhul, kui tehingukorraldus sisestatakse peale börsi sulgemist. 
Turuhinnaga orderi pluss on kohene täitmine, kuid investor võtab endale hinnariski – tehingu hind sõltub oluliselt turu hetkeolukorrast. Seepärast peaks investoril olema hea ülevaade turu hetkeolukorrast ning ta peaks loobuma turuhinnaga orderi kasutamisest vähem likviidsete väärtpaberite korral.

Limiitorder

Limiitorderit (ingl limit order) kutsutakse muuhulgas ka piirangukäsuks. Piirangukäsk määrab väärtpaberi piirhinna. Limiitorderi ostukorraldus aktiviseerub alla piirhinna või piirhinnaga. Limiitorderi müügikorraldus aktiviseerub piirhinnaga või üle selle. 
Limiitorderi puhul määrab investor ise kõrgeima vastuvõetava ostuhinna või madalaima vastuvõetava müügihinna. Kui tellimust ei saa kohe täita, jääb see ootele. 
Kõige agressiivsemat limiitorderi hinda nimetatakse parimaks hinnaks (ingl best bid). Odavaimat müügihinda küsivat orderit nimetatakse madalaimaks müügihinnaks (ingl best bid). Parima hinna ja madalaima müügihinna vahet nimetatakse kursivaheks (ingl spread). Limiitorderi eelis on võimalus määrata ise sobiv tehinguhind, kuid samas võtab investor riski, et tehinguni jõudmine võtab rohkem aega või soovitud tehingut ei toimugi.

Päevane order

Päevane order (ingl day order) ehk päevakäsund on orderi tingimus, mis käsib tellimuse tühistada, kui seda ei suudeta täita käesoleva päeva jooksul. Puhkepäevadel sisestatud päevane order kehtib järgmise kauplemispäeva lõpuni.

Stopporder

Stopporder (ingl stop order) aktiveerub aktsiahinna jõudmisel kindlaksmääratud stopp-hinnani. Stopporderi ostukorraldus aktiveerub peale hinna langemist allapoole stopphinda. Stopporderi müügikorraldus aktiveerub turuhinna jõudmisega stopp-hinnani. 
Tavaliselt kasutatakse seda orderit siis, kui positsioon on juba soetatud ja eesmärgiks on kahjumi piiramine. Stopporderi puhul tuleb jälgida, et stopplimiit oleks turuhinnast madalam, sest vastasel juhul aktiveerub order kohe.

Täismahus order

Täismahus (ingl all or none, all or nothing) orderi tingimus, mille järgi maakler täidab orderi vaid juhul, kui saadaval on kogu soovitav kogus. Kui soovitavat väärtpaberit ei ole võimalik vajalikus koguses turult saada, siis jääb order kuni märgitud lõpptähtajani täitmata.
Bagvali keel

Bagvali keel ehk bagvalali keel (vananenud nimetus kvanada keel) on Dagestanis Ahvahhi rajoonis ja Tsumada rajoonis kõneldav keel, mida räägivad põhiliselt bagvalid. 
See kuulub andi keelte hulka. Lähim sugulaskeel on tindi keel.
Kõnelejaid on umbes 4500. 
ISO 639-3 keelekood on kva.
Jevgeni Leonov

Jevgeni Leonov (vene Евгений Павлович Леонов; 2. september 1926 Moskva – 29. jaanuar 1994 Moskva) oli vene näitleja.
Jevgeni Leonovi isa oli insener, kes töötas lennukitehases, ema oli koduperenaine. Põhikooli järel õppis Leonov Sergo Ordžonikidze nimelises Lennundustehnikumis. Tehnikumi kolmandal kursusel astus ta Moskva Eksperimentaalse Teatristuudio näitekunsti osakonda, mille lõpetas 1947. aastal. Seejärel töötas Moskva Dzeržinski Rajooni Teatris. Alates 1948. aastast oli Leonov Moskva K. S. Stanislavski nimelise Teatri näitleja. 1968. aastal asus Jevgeni Leonov tööle Moskva Vladimir Majakovski nimelises Akadeemilises Teatris. Seoses sagedaste filmivõtetega tekkisid Leonovil erimeelsused teatri kunstilise juhi Andrei Gontšaroviga ja 1974. aastal sai Leonovist Moskva Leninliku Komsomoli nimelise Teatri (tänapäeval Lenkom) näitleja.
Filmides mängis Leonov alates 1949. aastast. Laiema populaarsuse saavutas ta filminäitlejana 1960. aastate algul. Ta mängis koomilisi, mitmel juhul tragikoomilise varjundiga osi.
Neoandertals

Neoandertals on Eesti death metal 'i bänd, kuhu kuuluvad Rain Pohlak (bass ja vokaal) ja Sandra Vungi (trummid).
Igavene haud

"Igavene haud" ("Into Eternity") on taani režissööri Michael Madseni 2010. aastal valminud dokumentaalfilm Olkiluoto tuumaelektrijaama juurde rajatavast tuumajäätmete hoidlast Soomes Rauma linna lähedal Olkiluoto saarel.
Onkalo tuumajäätmete hoidla on umbes 500 m sügavusel asuv maa-alune hoidla. Film võtab erilise tähelepanu alla küsimuse, kuidas tuleks see ohtlik paik tähistada, et tähis oleks arusaadav saja tuhande aasta jooksul (ükski keel teatavasti nii kaua ei kesta).
AS ELVESO

AS ELVESO ajalugu

AS ELVESO ajalugu sai alguse 1972. aastal, mil Jüri alevikus valmis EKE EMV poolt ehitatud kolme katlaga tsentraalkatlamaja. Kuna sel ajal arenes Jüris koos tootmisüksuste ehitamisega ka elamumajandus, siis arenesid hoogsalt ka ühisveevärk ja -kanalisatsioon, kaugküte ning elektrivõrgud. Sellega seoses koondati nende valdkondadega tegelevad töötajad kokku ja moodustati peaenergeetiku alluvusse vastav struktuuriüksus.
Erastamisprotsessiga anti 1992. aasta detsembris EKE EMV energeetikaameti käsutuses olnud varad üle Rae vallale ja moodustati Rae valla munitsipaalettevõte ME ELVESO.
1996. aastal reorganiseeriti ME ELVESO aktsiaseltsiks ELVESO. 
1999. aastal liideti ASga ELVESO Tammiku Maja Hoolduse AS. Hiljem likvideeriti AS Wait ja OÜ Lagedi VEK  ning nende energeetika- ja veemajandusalased kohustused pandi ASle ELVESO.
Tegevusobjekt

Tegevusobjekt on tegusõna seotud laiend, mis näitab kellele või millele on tegevus või protsess suunatud: Isa loeb ajalehte.
Mart ehitas endale maja.
Tegevusobjekt esineb lauses peamiselt grammatilise objekti ehk sihitisena: Ma mängisin palli või harvem määrusena: Ma mõtlesin talle.
Tegevusobjekt toimib süntaktiliste protsesside kontrollijana. Kui lauses on tegevusobjekt, siis enamasti kontrollib see infinitiivi tegevussubjekti väljajättu. Lauses Ema kutsus lapse tuppa sööma on laps (tegevusobjekt) see, kes tuleb/hakkab sööma, mitte ema (tegevussubjekt).
Kontakti loomine

Kontakti loomine on teise inimese tähelepanu võitmine, huvi äratamine enda ja/või suhtlusteema vastu kehakeele (mittesõnaliste vahendite) ja sõnade abil ning püüd kaasata teist inimest aktiivsesse suhtlusesse ning dialoogi.
Psühholoogiline kontakt on kahepoolne akt, mis hõlmab keskendumist suhtluspartnerile ja veendumust, et tema vastab omapoolse keskendumisega.
Uuringud seostavad kontakti kvaliteeti sellega, missugune esmamulje tekib kontakti loomisel.
Viljade ehitus

Viljade üldine ehitus

Vilja ehitus erineb suuresti liigist ja sortidest ning sellest oleneb ka, mis osad on söödavad. Luuviljadel ja marjadel moodustab viljakest söödava koe ümber seemnete. Teistes puuviljades nagu tsitruselised on söödav ainult osa viljakestast.

Viljakesta ehitus

Lihakviljade viljakestas tehakse vahet tavaliselt kolmel erineval kihil: väliskest ehk eksokarp, vahekest ehk mesokarp ja sisekest ehk endokarp. Tsitruslistel moodustab väliskest ja vahekest vilja koore. Kuivadel luuviljadel on viljakesta kihtidel raskem vahet teha.

Endokarp sisekest

Vilja seina siseosa, mis katab seemet.  See moodustab tugeva luu, kaitsmaks selle sees olevat seemet.

Mesokarp vahekest

Perikarbi keskmine kiht, sageli see osa, mida söötakse

Eksokarp ehk väliskest

Väliskest on puuvilja kõige välimine kiht, mis moodustab tugeva kaitsva kihi ümber vilja. Äärepoolseim kiht viljapähklit virsiku või viinamarja naha all

Viljapõhi

Põhiliselt tsitrulistel esinev tselluloosne kiht, mis sisaldab ka eeterlikke õlisid, vahasid, steroide, rasvhappeid, ensüüme ja pigmente.
Tsitrulistel koosneb viljapõhi mitmest erinevast kihist, mis aja jooksul on paksenenud ja tugevamaks muutunud.
Valminud viljas viljapõhja rakud sisaldavad rohkesti karotenoide kromoplastides, mis eelnevatel etappidel on asunud kloroplastides. Sellest tulenevalt muudavad viljad valmimisel oma värvi rohelisest kollaseks/punaseks.
Kristiina Davidjants

Kristiina Davidjants (sündinud 9. detsembril 1974 Bakuus) on Eesti filmirežissöör.
Aastatel 1982–1993 õppis ta Tallinna 1. Keskkoolis. Ta lõpetas 2001. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna filmi ja video bakalaureuseõppe.

Tunnustused

Eesti filmiajakirjanike ühing valis ta 2003. aasta parimaks filmiajakirjanikuks.

Isiklikku

Tema isa Artem on Bakuus sündinud armeenlane, ema Inge Riias sündinud eestlanna ja üks vanaisadest on lätlane.
Tal on õed Jaana, Brigitta ja vend David.
Libedik

Libedik ehk libemagu (abomasum) on mäletsejaliste seedeelund, liitmao viimane osa.
See vastab lihtmaoga loomade maole. 
Libediku maht on varieeruv nii liigiti kui isenditi ja arenguastmeti. Veistel on see 15 ja lammastel ning kodukitsedel 3,5 liitrit. 
Vastsündinul seedib libedik üksnes piima.
Libedik asetseb kiideka all ja on kiidekast eraldatud sügava ringvaoga. 
Libedikul eristatakse parietaalset ja vistseraalset pinda, libedikupõhja (fundus abomasi), libedikukeha (corpus abomasi) ja lukutiosa (pars pylorica). 
Lukutiosa läheb maksa pinnal üle kaksteistsõrmikuks.
Libediku sein koosneb lihas- ja limaskestast. Sarnaselt ühekambrilise maoga sisaldab libediku põhja ja keha limaskest mao- ehk maopärisnäärmeid. 
Libedikku varustavad verega arterid ja närvistuse tagavad nucleus posterior nervi vagi ja uitnärvi haru.
Lümfisüsteemi struktuurideks libedikus on väiksemad lümfisõlmed. 
Libedik on kantud kehtivasse loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinariasse.
Veiste libedikku kasutatakse juuretisena.
Libedikku kasutatakse ka kulinaarias - söödav libedik kannab nimetust Lampredotto ja seda peetakse Firenze linnas kulinaarseks hõrgutiseks.
Kirjakjärv

Kirjakjärv (ka Kirjakujärv, Suur Kirjakjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 13,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1952 m.
Michail Antonio

Michail Gregory Antonio (sündinud 28. märtsil 1990 Londonis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib Premier League'i klubis West Ham United.
Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Tooting & Mitcham Unitedis. 2008. aasta oktoobris liitus ta esiliiga klubiga Reading. Readingu põhimeeskonnas sai ta kõige enam mängu aega hooajal 2010–11, kui ta pääses liigas väljakule 21 mängus ja lõi ühe värava. Ülejäänud ajal oli ta laenul madalamate liigade klubides, sealhulgas hooajal 2009–10 Southamptonis ja 2011–12 Sheffield Wednesdays. Hooajal 2011–12 tõusis ta Sheffield Wednesdayga esiliigasse, misjärel sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.
2014. aasta augustis sõlmis ta lepingu teise Inglismaa esiliiga klubiga, Nottingham Forestiga. Üleminekusumma oli umbes 1,5 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2014–15 lõi ta esiliigas 14 väravat. 2015. aastal valiti ta Nottingham Foresti aasta mängijaks.
2015. aasta septembril sõlmis ta nelja-aastase lepingu West Ham Unitediga. Üleminekusumma oli umbes seitse miljonit naelsterlingit. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas ja ühtlasi oma esimese Premier League'i värava 28. detsembril 2015 mängus Southamptoni vastu. 2017. aastal valiti ta West Ham Unitedi aasta mängijaks.
Inari saami keel

Inari saami keel (Inari saami keeles anarâškielâ) on uurali keelte rühma kuuluv saami keel, mida kõneleb umbes 400 inimest Soomes Inari järve ümbruses.
Emakeelena kõneles aastal 2008 kokku 279 inimest Inari saami keelt.
Inari saami keelt õpetatakse keelepesas, lasteaias ja algkoolis.
Inari saami keeles ilmub ajaleht Anarâš ja ajakiri Kierâš.
Uurali keelkonna kõigile keeltele omaselt on Inari saami keel soovõrdne, selles puudub grammatiliselt sugu.

Noomenid

Inari saami keele noomenid käänduvad üheksas käändes kahes arvus: ainsuses ja mitmuses. Käänded on nominatiiv (nimetav), genitiiv (omastav), akusatiiv (sihitav), illatiiv, lokatiiv, komitatiiv (kaasaütlev), abessiiv, essiiv (olev) ja partitiiv (osastav).

Verbid

Inari saami keele verbid pöörduvad kõigis üheksas isikus ja kõigis ajavormides. Aegu on neli: olevik, lihtminevik, täisminevik ja enneminevik.
Arvo Loorits

Tunnustused

Pärnu linna teenetemärk (2008).

Isiklikku

Tema poeg on sõudja Timo Loorits.
Eneseloome

Eneseloome on Richard Rortyl nõue, et ühiskonnas oleks suurem avatus ja ruum eneseteostuseks. Eneseloome näib tal väljendavat eraelu väljal toimuvat. Vastandina ülevus väljendab ühiskondlikul väljal toimuvat. Isikuvabaduste ühiskonnas peaks lõpetama eneseloome ja poliitika ühendamise katsed, nt nagu oli marksismis. Niklas Luhmannil on enesevõimeline selline süsteem, mis koosneb osadest, mida luuakse ja taasluuakse nendestsamadest osadest. Nii taastoodetakse kindlat ühiskondliku sidususe viisi või kultuurilist keskkonda.
Kiviõli–Varja maantee

Kiviõli–Varja maantee (registrinumbriga 34) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Kiviõli linnas Sämi–Sonda–Kiviõli tee (Kiviõli linna tänavana Sonda tee) ja Vabaduse puiestee ristmikult. Tee pikkus on 8,7 km. Tee lõpeb Tallinna–Narva maantee 142. kilomeetril Jabara, Mustmätta ning Varja külade piiril. Erra aleviku, Erra-Liiva küla ja Lüganuse aleviku tänavana kannab nime Kiviõli tee.

Asulad Kiviõli–Varja maanteel

Kiviõli linn, Erra alevik, Erra-Liiva küla, Lüganuse alevik, Mustmätta küla.
Suhkrupeet

Suhkrupeet (Beta vulgaris spp. vulgaris var. altissima) on maltsaliste sugukonda kuuluv kaheaastane kultuurtaim, hariliku peedi teisend.
Suhkrupeet on parasvöötme kliimas kasvatatav juurvili, millest valmistatakse lauasuhkrut ehk sahharoosi. Maailma suhkrutoodangu osakaalust moodustab suhkrupeedist toodetav umbes 30%. Ülejäänud ehk 70% lauasuhkrust toodetakse lähistroopilises ja troopilises kliimavöötmes kultiveeritavast suhkruroost.
Viimase kahesaja aasta jooksul toimunud aretustöö tulemusena on suhkrupeedi sahharoosisisaldus tõusnud 8% pealt 18%-ni.

Kasv

Suhkrupeet on nõudlik mullaviljakuse suhtes. Sahharoos moodustub suhkrupeedi lehtedes fotosünteesi käigus, mida saab iseloomustada keemilise valemiga:
12CO₂ + 11H₂O = C₁₂H₂₂O₁₁ + 12O₂
Kasvuperioodi teisel poolel toimub suhkru ladestumine lehtedest juurikasse, mistõttu vajab taim palju päikesevalgust.
Suhkrupeedi juurikas kasvab jämedamaks mitmete kambiumkihtidena (nagu ka punapeet). Juurika alumine osa läheb üle peajuureks, mis võib ulatuda pinnases kuni 2 m sügavuseni. Kasvuaeg ise on üsna pikk, ulatudes 160–170 ööpäevani. Juurikas on koristamiseks valmis, kui vanemad lehed on elutegevuse lõpetanud ja ülejäänud leherosett muutub heledamaks. Valminud juurikas on keskmiselt 20–35 cm pikkune.

Koristamine ja töötlemine

Suhkrupeedi koristamine põldudelt toimub kombainide abil. Koristamise ajal eemaldatakse juurikalt lehed ja peajuure tipp, mis ei sisalda märkimisväärsel hulgal sahharoosi.
Suhkruvabrikus peedid pestakse ja peenestatakse. Seejärel leotatakse sahharoos peenestatud massist välja. Ülejääv peedimass pressitakse kokku ning seda kasutatakse loomasööda valmistamiseks (nii silo kui ka kuivmassina). Kristalliseerunud toorsuhkru saamiseks aurutatakse sahharoosirikast peedimahla. Lauasuhkur saadakse omakorda toorsuhkru töötlemisel. 100 kilogrammist suhkrupeedist saab töötlemise käigus 12–15 kg lauasuhkrut, 3,5 kg melassi ja 45 kg peedimassi. Tootmisel ülejääv tumedavärviline siirupitaoline melass sisaldab sahharoosi ligi 50% ning seda kasutatakse loomasöödana või toorainena pärmi, piirituse, äädika jm tootmisel.
Suhkrupeedi lehed on mahlased ning sobivad hästi loomasöödaks – nii värskelt kui ka silona. Samuti kasvatatakse loomasöödaks suhkrupeedi juurikat.
Ambla vallamaja

Ambla vallamaja on Järva maakonnas Järva vallas Ambla alevikus asuv vallamaja. Maja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Maja ehitati 1893.
Maja on ühekorruseline, lakatubadega, viilkatusega, krohvitud seintega.
Tõrma hiiemägi

Tõrma hiiemägi on hiiemägi Virumaal Rakvere kihelkonna Tõrma külas. 
Matthias Johann Eisen on Tõrma hiiemäe tekkemuistendit refereerinud järgnevalt: "Pilv viib Tõrma järve oma teed, asemele tuleb hiiemägi, mille ees sikk jookseb ja hoiatab. Teated puuduvad hoiatuse tähelepanemise kohta."
Erich Seiler

Erich Wilhelm Seiler (30. aprill 1922 Pärnu – 14. veebruar 1986 Pärnu) oli Eesti sõudetreener ja sporditegelane.
Õppis 1937–1941 TTÜ-s maaparandust.
Võttis Punaarmeesse mobiliseerituna osa II maailmasõjast.

Kohtunikuna

Seiler tegutses ka kohtunikuna (1956 ülel kat, 1963 rhv kat), 1971–75 oli Sõudespordiföd-i kohtunikekogu esimees. 
Oli 1951–75 ja 1979–83 Sõudeföd-i presiidiumi liige, 1956–59 esimees ja 1959–71 aseesimees. 
Kalevi auliige (1965). 
B: Eesti sõudespordi ajalugu. [Koostanud H-H. Artma] Tln, 2001, lk 356–363.
Föhr

Föhr (põhjafriisi keeles Feer, taani keeles Før) on Saksamaale kuuluv saar Põhjameres, üks Põhja-Friisi saartest.
Föhr asub Saksamaa suurimast Põhjameres olevast saarest Syltist kagus ja Amrumist kirdes. Need kaks saart kaitsevad Föhri tormide eest ja Föhri kutsutakse sellepärast roheliseks saareks.
Saare pikkus idast läände on 12 km, põhjast lõunasse 6,8 km ja pindala on 83 ruutkilomeetrit. Ta on pindalalt Saksamaa 5. saar. Friisi saartest on ta pindalalt Hollandile kuuluva Texeli, Taanile kuuluva Rømø ja Saksamaale kuuluva Sylti järel neljandal kohal. Rannajoon on liigestumata.
Saar on madal, kõrgus kuni 13 meetrit. Saarest rõhuv enamik on vähem kui 2 meetrit kõrgel merepinnast ja osa saarest on merepinnast allpool, kõrgemad kohad on lõunarannikul. Piki rannikut asuvad umbes 2 meetri kõrgused düünid, mis kaitsevad saare keskosa mere eest.
CSS

Süntaks

CSS-il on lihtne süntaks, milles kasutatakse ingliskeelseid märksõnu erinevate laadiomaduste nimede täpsustamiseks.

Deklaratsioon

Deklaratsiooniväli sisaldab deklaratsioonide listi, mis pannakse sulgudesse. Iga deklaratsioon koosneb atribuutist, koolonist(:) ja väärtusest. Kui deklaratsiooniväljal on mitu väärtust, tuleb need üksteisest eraldada semikooloniga(;).

Kasutamine

Enne CSS-i, kõik ettekandelised atribuudid kasutati HTM-märgenduse sees. CSS annab autoritele võimaluse paigutada suurema osa sellest informatsioonist teise faili, laadilehele, mis lihtsustab HTML-dokumenti.
Näide selle kohta, kuidas oli HTML-is defineeritud punast värvi pealkiri. 
<h1><font color="red"> Esimene peatükk </font></h1>
 
Sama näide, aga kasutades CSS-i. 
<h1 style="color:red"> Esimene peatükk </h1>
  
Eelis ei ole eriti selge, kuid see muutub selgemaks, kui CSS-i laadi omadused on paigutatud eraldi CSS-faili. 
Eeldame, et dokumendis on järgmine laadielement: 
<style><h1 {color: red;}</style>
 
Kõik dokumendis olevad h1 pealkirjad muutuvad punaseks, ilma et teha HTML-failis mingeid muudatusi. Kui autor soovib muuta kõik h1 pealkirjad siniseks, siis ta peab muutma värvi punasest siniseks ehk
<style><h1 {color: blue;}</style>
 
Laadid võivad olla paigutatud ka eraldi CSS-faili ning laaditud, kasutades järgmist süntaksi
<link type="text/css" rel="stylesheet" href="path/to/file.css"/>

CSS-i eelised

Sisu ja vorm on eraldatud
CSS kergendab sisu erinevates formaatides avaldamist nominaalsete parameetrite põhjal. Nominaalsete parameetrite hulka kuuluvad konkreetse kasutaja eelistused, erinevad veebibrauserid, selle seadme tüüp, mida kasutatakse sisu kuvamiseks, kasutaja geograafiline asukoht ja palju muud.
Terviklikkus
CSS võimaldab mõjutada ja disainida lehekülje elemente sisu puutumata. Olukorras, kus on vaja muuta või lisada elemente, võib muudatusi teha globaalses laadilehes. See säästab aega ja raha.
Ülekandekiirus
Seespidine või välispidine laadileht täpsustab laade mitmele HTML-elemendile, mille juures on märgitud vastav klass, tüüp või relatsioon. See tähendab, et veebilehekülje koostaja ei pea iga elemendi juures kirjutama laadispetsifikatsioone, piisab ühest korrast. See on efektiivsem kui iga elemendi juures informatsiooni kordamine.
Kui veebilehe kujundus on paigutatud ühte faili, siis peab kasutaja selle alla laadima vaid ühe korra. Teised leheküljed näevad juba varem allalaaditud laadilehte.
Kättesaadavus
Ilma CSS-ita peaksid disainerid paigutama kogu informatsiooni ühte HTML-faili, mis raskendaks lehe arusaamist halva nägemisega inimeste jaoks.

Eestikeelne termin

CSS-i ingliskeelse täistermini lahtiseletus on "kaskaadlaadistik"  . Toortõlget "kaskaadsed stiililehed" kohtab harvemini.
Ecuadori jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Ecuadori jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
MM-finaalturniiril debüüdi teinud Ecuador sai valikturniiril alagrupis üllatuslikult Argentina järel teise koha. Lõpuks suutis Ecuador ühe punktiga edestada koguni neljakordset maailmameistrit Brasiiliat.

Peatreener

Hernan Dario Gomez
1G

Esimese põlvkonna mobiilside (1G) on 1980. aastatel kasutusele võetud mobiiltelefonside tehnoloogia, mis põhineb analoogsidel. 
Esimesele põlvkonnale eelnes mobiil-raadiotelefonidel põhinev nullpõlvkond (0G). Esimese põlvkonna uuendus võrreldes traditsiooniliste raadiotelefonide ja nullpõlvkonnaga oli see, et kasutaja hakkas saama tugijaamade piirkondade vahel liikudes kõnet katkestuseta jätkata.   
Analoogside kasutamine on tema põhiline erinevus hilisemast teise põlvkonna mobiilsidest, mis põhineb digitaalsidel. Mõlemad süsteemid kasutavad raadiotornide ühendamiseks ülejäänud telefonivõrguga   digitaalsignaali. Esimese põkvkonna mobiilsides ainult moduleeritakse kõne heli kõrgemale sagedusele (alates 150 megahertsist), teise põlvkonna mobiilsides kodeeritakse see digitaalsignaalideks.
Esimese põlvkonna mobiilside kõrgaeg oli 1990. aastatel. Soomes ja Rootsis oli selle kasutajate osatähtsus umbes 5%, teistes maades ei ületanud see 2%. 
Esimese põlvkonna puuduste hulgas oli rändluse puudumine ja piiratud andmesidevõimalused. 
Enamikus maailma maades on esimese põlvkonna mobiilside kasutamisest loobutud. Eestis lõpetas Eesti Mobiiltelefon NMT kasutamise detsembris 2000. Soomes loobuti NMT-st 31. detsembril 2002 ja mindi üle GSM-ile.
Arved Raudkivi

Teoseid

On kirjutanud kümme tehnilist raamatut ja sadakond teadusartiklit.

Isiklikku

Arved Raudkivi peres on 3 last ja 5 lastelast, kes kõik on omandanud kõrghariduse.
Raeküla männikud

Raeküla männikud on kaitsealused männikud, mis jäävad Pärnu linna territooriumile. 
Männik võeti kaitse alla 1958. aastal (Raeküla männikute kaitseala; pindala 126 ha). Metsaalal on ka väärtuslik puhke- ja spordipaik. Praegu on männikud Pärnu maastikukaitseala koosseisus.
Kioma vald

Kioma vald oli vald Võrumaal.
Kioma vald moodustati 1866. aastal. Vald hõlmas suurema osa praeguste Kiuma, Aarna ja Varbuse küla maadest. Vallamaja asus Kiumas, praeguses raamatukogu hoones. 1934. aastal ühines Kioma vallaga Kähri vald, ühinemisotsus oli tehtud juba 1931. aastal.
1939. aasta vallareformiga jagati Kioma vald Põlva valla ja Kõlleste valla vahel. Suurem osa Kioma vallast läks Põlva valla koosseisu, Ahja jõest lääne pool olevad alad Kõlleste valla koosseisu.
Haljala vald (Haljala kihelkond)

Haljala vald oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1917–1939.
Haljala vald kaotati 1939. aasta vallareformi käigus, mil moodustati uus Haljala vald, mille piirid ei kattunud varasema Haljala vallaga.