Auckland

Geograafia

Auckland asub maakitsusel, mis jääb edelas oleva Manukau ja kirdes oleva Hauraki lahe vahele. Kõige kitsamas kohas on see vähem kui 2 km lai.
Aucklandi ümber on moodustunud linnastu. Selles on mitu enam kui 100 tuhande elanikuga linna: Aucklandist loodes Waitakere, põhjas North Shore ja kagus Manukau.
Halduslikult on Auckland Aucklandi piirkonna keskus. See piirkond on märksa suurem linnastust.

Kliima

Nagu kogu Põhjasaarel, nii on ka Aucklandis lähistroopiline kliima.
Kõige kõrgem Aucklandis registreeritud temperatuur on +34,4 °C ja kõige madalam on -0,6 °C. Lumesadu on äärmiselt haruldane. Seda on juhtunud 27. juulil 1939 ja 15. augustil 2011, aga lumikatet pole seal veel iial täheldatud.
Aastas sajab vihma keskmiselt 137 päeval. Tugevaid vihmahooge võib esineda ükskõik millisel aastaajal. Keskmiselt on kõige sademeterohkemad kuud juuli (146 mm) ja juuni (139 mm), kõige kuivemad veebruar (65 mm) ja jaanuar (75 mm).
Päikest paistab kõige rohkem jaanuaris (229 tundi) ja detsembris (197 tundi), kõige vähem juunis (110 tundi) ja juulis (128 tundi). Auckland on üks Uus-Meremaa päikselisimaid kohti, kus päikest on näha keskmiselt 2007 tunnil aastas.
Auckland kannatab vahel õhusaaste all. See tekib süsihappegaasi emissiooni tagajärjel. Meretuul puhub saaste tavaliselt kiiresti laiali, aga vaiksetel talvepäevadel esineb vahel täielik tuulevaikus ja siis võib linnas tekkida sudu.

Ajalugu

Maoorid asustasid selle maakitsuse 1350. aasta paiku. Sel ajal oli sealkandis viljakas maa. Maoorid rajasid sinnakanti palju kindlustatud külasid. Enne eurooplaste saabumist elas neis umbes 20 tuhat inimest.
Eurooplased saabusid kõigepealt tänapäevasesse Northlandi piirkonda ja tõid endaga kaasa tulirelvad. Nendega korraldasid maoorid laastavad hõimudevahelised sõjad. Selle tulemusena oli Aucklandi linna asutamise ajaks maooride arv sealkandis üsna väike. Kuid pole põhjust arvata, et see sõda oli tahtlikult valgete kolonisaatorite korraldatud.
27. jaanuaril 1832 ostis Sydneyst pärit Joseph Brooks Weller tänapäeva Aucklandi ja North Shore'i maa-ala ühe suure tünni püssirohu eest. 6. veebruaril 1840 sõlmiti Waitangi rahu, millega Uus-Meremaa läks Suurbritannia koosseisu. Loodi Uus-Meremaa kuberneri ametikoht. Esimeseks kuberneriks sai William Hobson, kes valis maakitsuse oma pealinna asupaigaks, ja nimetas sinna rajatud asula 1. Aucklandi hertsogi George Edeni järgi, kes oli sel ajal India asekuningas. Eden oli oma tiitli saanud Inglismaal Durhami krahvkonnas asuva West Aucklandi küla järgi. Auckland kuulutati 1841 Uus-Meremaa pealinnaks ja 1842 toodi pealinn Northlandi põhjakaldal olevast Russellist sinna ka tegelikult üle. Aucklandi eeliseks Russelli ees oli see, et ta asus rohkem Põhjasaare keskosas, kuid oli sellegipoolest kahelt poolt meritsi hästi ligipääsetav.
Kuid juba 1840 märgiti, et Uus-Meremaa pealinnaks oleks veelgi kohasem Wellington, mis asus Põhjasaare lõunaotsas väga Lõunasaare lähedal, sobides seega mõlema saare valitsemiseks. Lõunasaar jäi Aucklandist liiga kaugele. Esialgu ei saanud pealinna sinna viia, sest nii-öelda tsiviliseeritud ehk eurooplastega asustatud ala oli Uus-Meremaal veel väike. Alles 1865 oli Põhjasaare lõunaosas ja Lõunasaarel eurooplaste asundusi nii palju, et pealinn viidi Wellingtoni. Auckland jäi provintsikeskuseks kuni provintside kaotamiseni Uus-Meremaal 1876.

Rahvastik

2010. aastal elas linnas 1 354 900 inimest. 31% Uus-Meremaa elanikkonnast elab Aucklandis.
2006. aasta rahvaloenduse andmetel oli 37,0% Aucklandi elanikest sündinud välismaal.
Aucklandis on ka tänapäeval maailma suurim polüneeslaste kogukond.

Haridus

St Peter's College on üks suuremaid katoliiklike koole Uus-Meremaal.
1868 asutatud Auckland Grammar Schoolis käis 2008. aastal 2483 õpilast ja see kool on seega Uus-Meremaa üks suurimaid koole.

Majandus

2003. aastal oli Aucklandi sisemajanduse kogutoodang 47,6 miljardit USA dollarit.
2006. aastal oli Aucklandi keskmine sissetulek ühe inimese kohta 26 850 Uus-Meremaa dollarit.