Andrus Rõuk

Elukäik

Pärast Tallinna 46. Keskkooli lõpetamist 1976. aastal asus ta tööle toonasesse Noorsooteatrisse reklaamikujundajana. Kunstnikudiplomi sai Andrus Rõuk Eesti Riiklikust Kunstiinstituudist, olles seal õppinud aastail 1979–1981 arhitektuuri ja 1984–1989 teatrikujundust.

Kunstilooming

Oma esimese ühisnäituseni Tartu Ülikooli vanas kohvikus jõudis Andrus Rõuk geomeetriliste guaššjoonistustega 1977. aastal. Maalijana võib tema inspiratsiooniallikana näha nn maalilisejärgse abstraktsionismi voolu, mis kerkis Ameerikas esile 1960-ndate alguses reaktsioonina ülispontaansele abstraktsele ekspressionismile. Teravad, konkreetsed piirjooned (hard-edge) ja tasapinnaline dekoratiivne kujutis olid sellise maalikunsti iseloomulikud jooned. Ka Rõugu 1990-ndate abstraktsetes maalides on eri pindade lõikumist, hallikasvalge varjupoole ähvardavat pealetungi värvilistele pindadele.
Kunstniku maalid sümboliseerivad sisemaailma maastikke. Kunstnikule on pikka aega eeskujuks olnud mõistatusliku ja unenäolise maalilaadiga sürrealistid Joan Miro ja René Magritte, kelle töödes sümbolid on muudetud abstraktseteks märkideks. Andrus Rõugu töödes on märgid võtnud sagedasti geomeetrilise vormi, mis oli eriti selgelt välja joonistunud loometee alguses. Selle aastatuhande esimesel kümnendil oli tema töödes olev maailm väga lai ning koloriidilt avardunud. Varasemate hallide, mustade, pruunide toonide asemele olid tulnud kollakad, sinakad, punakad toonid. Kuigi julge vormikäsitlus on jäänud, on seegi muutunud vabamaks. Andrus Rõuk teeb maalivisandeid pastellidega ning mõned neist jäävadki lõuendile kandmata.
Tema loomingu ühe osa moodustavad oma olemuselt ja stiilsuselt maalidega ühtivad, siiditrüki tehnikas graafilised tööd. Kohtab ka tušipliiatsiga tehtud abstraktseid joonistusi – mustvalgeid ja koloreerituid. Nende seas leiab kummalisi maailmu, aga leiab ka inimesi, inimloomi, justkui hirmuunenägude tegelasi. 
Osalenud riiklikel ülevaatenäitustel ning ühisnäitustel nii Eestis, Soomes kui ka mitmes endise Nõukogude Liidu osas. Autori teoseid on Eesti Kunstnike Liidu kunstikogus ning mitmetes ühiskondlikes hoonetes, asutustes ja erakogudes. Ta on Maalikunstnike Liidu ja Kunstnike Liidu liige aastast 1993. 
Teatrilavastustest on ta kujundanud 1988 Rakvere Teatris Perviku-Tootsi "Kunksmoori", 1989 Riiklikus Nukuteatris Ionesco-Lumiste "Ninasarviku" ning osalenud kunstniku-lavastajana 1990 valminud Sulev Keeduse telemängufilmis "Ainus pühapäev".

Kirjanduslik tegevus

1981. aasta Loomingu septembrinumbris leheküljel 1311 ilmus Andrus Rõugu luuletus, akrostihhon "Silmades taevas ja meri", mille ridade esimesed tähed andsid ülalt alla lugedes kokku sõnad "sini-must-valge":
Silmades taevas ja meri
Inimene sinisilmne
Nagu peoga kühveldet teri
Imeline valge
Meeled tuultele valla
Uued vaod vaotuman palge
Süda sädemeid kalla
Tuli kõik neelab alla
Voogab päev üle lõõsan maa
Algaman merel kui tõus
Lebada kauem ei saa
Geenid veel jõus
Eestimaa 

(1980)
Andrus Rõuk heideti seetõttu Kunstiinstituudist välja ja sai õpinguid jätkata alles mitme aasta pärast. Tema luuletusi on avaldatud veel Loomingus 1979/9, 1988/8 ja 2019/8. Samuti Vikerkaares 2019/4-5.
Aastal 2000 ilmus luulekogu "Vapp lipp pealinn: luulet 1976–1980" (Virgela, Tallinn, autori illustratsioonid, 96 lk).