BitTorrent

Indekseerimine

BitTorrenti protokoll ei võimalda torrentfailide indekseerimist, mistõttu torrentfaile hoitakse veebilehtedel. Paljud sellised veebilehed hoiavad torrentfaile, mis viitavad autoriõigustega kaitstud materjalidele. Seetõttu on paljudel torrentfaile hoidvatel veebilehtedel juriidilisi probleeme.
Torrentfailide otsimiseks ja allalaadimiseks on mitut tüüpi veebilehti.
Avalikud torrentfaile hoidvad veebilehed võimaldavad igal lehe külastajal torrentfaile otsida ja alla laadida. Kasutajatel on võimalus ise veebilehe kogusse torrentfaile üles laadida. Sellistel veebilehtedel on tihti oma jälitaja kogus olevate torrentfailide jaoks. Siiski võib veebilehel leiduda torrentfaile, mis kasutavad mõne teise veebilehe jälitajat.
Privaatsed torrentfaile hoidvad veebilehed piiravad ligipääsu lehel hoitavatele torrentfailidele. Torrentfaile saavad otsida ja alla laadida ainult registreeritud kasutajad. Sellised veebilehed jälgivad andmehulki, mida kasutaja üles ja alla laadib, vähendamaks leech-kasutajate arvu. Leech on kasutaja, kes laadib üles vähem kui alla, seda siis kas madala üleslaadimise kiiruse pärast või sihilikult üleslaadimise kiirust piirates.
Otsingumootorid võimaldavad torrentfaile otsida mitmelt erinevalt lehelt. Kasutaja sisestab otsisõna või -fraasi ning otsingumootor tagastab nimekirja torrentfailidest, mis pärinevad erinevatelt avalikelt torrentisaitidelt.

Internetipiraatlus

Kuna BitTorrenti protokoll on sobiv suurte ja populaarsete failide vahetamiseks, kasutatakse seda tarkvara, filmide ja muusikaalbumite jagamiseks, millest on hinnanguliselt 63,7% autoriõigusi rikkuv materjal. Aastal 2011 tehtud suurima avaliku jälitaja PublicBT liikluse analüüsis avastati, et 10 000 kõige suuremast sülemist tegeles uuringu ajal illegaalsete failide vahetamisega 99,24%, 0,75% materjalist ei olnud tuvastatav ja autoriõigusteta materjali oli vaid 0,01%. Ligikaudselt samad tulemused saadi, kui uuriti suvalisi sülemeid, mis jäid esialgsest uuringust välja.
Motion Picture Association of America väidab, et aastas kaotab MPAA 6,1 miljardit dollarit piraatluse tõttu. Recording Industry Association of America väidab, et internetipiraatlus on väga oluline tegur muusikamüügi kahanemises 31% võrra aastatel 2004–2010. Seetõttu on filmi- ja muusikatööstus aktiivselt nõudmas autoriõiguste rikkumise karistamist ja takistamist. Kuna BitTorrent on populaarseim failivahetusprotokoll ja tugevalt digitaalse piraatlusega seotud, siis on torrentisaidid ning nende kasutajad piraatluse vastase tegevuse sihtmärgid. Ameerika Ühendriikides on olnud üle 200 000 kohtuasja BitTorrenti kasutajate vastu. Ka Eestis on BitTorrentiga seotud kohtuprotsesse olnud. Mitmed torrentfailide otsingumootorid on suletud piraatluse tõttu, näiteks Suprnova.org  ja Finreactor . Populaarne torrentisait ThePirateBay.se on olnud seotud mitme kohtuprotsessiga ja on saanud hulgaliselt juriidilisi ähvardusi .
Torrenti otsingumootorite süü juriidilises mõttes on vaieldav, sest nende serverites ei asu illegaalsete materjalide koopiaid, vaid metaandmed nende materjalide kohta. Metaandmete faili omamine ei ole illegaalne.
MPAA väiteid on nimetatud eksitavateks puudulike uurimuste tõttu . Samuti on uurimusi, mis väidavad, et BitTorrent suurendab muusika müüki tasuta reklaami näol . Ühel juhul teenis filmi looja rohkem kasumit tänu "tasuta reklaamile", kui tema dokumentaalfilmi hakati autoriõigusi rikkudes BitTorrenti kaudu jagama. Mitmed teised iseseisvad filmiloojad on mõistnud BitTorrenti kasu filmide levitamisel ja reklaamimisel .
Piraatluse vastase tegevusena jälgitakse populaarsemate torrentifailide liiklust asitõendite kogumiseks. Ühe uurimuse tulemusena avastati, et kui luua ühendus parasjagu populaarse autoriõigusi rikkuva multimeediumfaili jagava sülemiga, on tõenäoline sattuda jälgimise alla enne kolme tunni möödumist. BitTorrent ei paku anonüümsust. Jälitaja võib kätte saada nii sülemiga parasjagu ühenduses olevate kui ka varem sülemis olnud liikmete IP-aadresse.