Rakvere ajalugu

Liivimaa sõda

Vene-Liivi sõjas, 1558. aastal pärast Narva alistamist Vene vägede poolt jätsid Rakveret kaitsnud saksa garnison linnuse maha ja ala võttis üle Boris Kolõtševi salk 1558. aasta augustis. Samal aastal sai Rakvere Moskva tsaaririigi kontrolli all oleva maakonna keskuseks ning oli tugevalt kindlustatud. Rakvere kindlusmüüri ehitamiseks aga lammutati Rakvere linnas frantsisklaste Püha Mihkli katoliku kiriku mungaklooster, Mihkli kirik, gildimaja ja mõned kodanike kivimajad.
Liivimaa sõja algetapi Vene-Liivi sõja tulemusel 1558–1561 läksid Venemaa tsaaririigi valdusse Narva, Tartu ja Alutaguse, mõningad Järvamaa ja Virumaa maakonnad ning Venemaaga piirnevad alad.
Järgnevas Liivimaa sõjas, 1568. aastal piirasid edutult Rakveret ja põletasid maha linna ümbritsenud alevi, Pärnust tulnud mõisamehed, Poola kuninga pooldajad. 1572. ja 1574. aastal piirasid linnust Rootsi väed, kuid samuti tulemusteta. 1581. aastal piirasid linnust Rootsi väed Pontus De la Gardie juhtimisel ning neid saatis edu. Vene garnison kapituleerus 4. märtsil 1581. 1583. aastal sõlmitud Pljussa vaherahuga läks linn Rootsi haldusse.
Pljussa vaherahuga määratletud uue piiriga Rootsi ja Venemaa tsaaririigi vahel, muutus Rakvere endisest piirilinnast sisemaalinnaks, mis soodustas linna arengut ja kaubandust, kuid 1590. aastal algas uus sõjategevus Venemaaga Kahekümneviieaastases sõjas – Vene-Rootsi sõda. 1590. aasta 2. veebruaril jõudsid Ivangorodi ja Narva linnuste alla Vene põhiväed ning algas kindluste piiramine. Narva ja Ivangorodi piiramise ajal rüüstasid Vene ratsaväed ka Alutaguse ja Rakvere piirkonnas, kellele Rootsi väed astusid vastu 4. veebruaril 90 km laugusel Narvast. Lahing toimus Varja ja Pikaristi postijaama vahel, milles langenuile paigaldati ka Viru-Nigula lähedale Kõrkküla kivirist.

Rakvere allakäik

1618. aastal läänistati Rakvere linnuse ala 20 adramaaga ja Toolse linnusega hollandlasele Reinoud van Brederodele (1567–1633), kelle Rootsi kuningas Gustav II Adolf 12. juunil 1616 oli Rakvere vabahärraks teinud ja kes Hollandi saadikuna oli osalenud Stolbovo rahuläbirääkimistel ning loodi Rakvere mõis. 
1631. aastal andis Gustav II Adolf Brederodele ka Rakvere linna. Sõdades laastatud linn kaotas Brederode eraomanduses omavalitsuse ja kohtupidamiseõigused ning mandus aleviks. 1669. aastal omandasid Rakvere mõisa Tiesenhausenid ning 19. sajandi keskel Rennenkampffid.

Põhjasõjas

Põhjasõja ajal 1703. aastal koondas Wolmar Anton von Schlippenbach väed Lääne-Virumaale, kuid jätsid piiräärsed alad idapoolsed alad Vene vägede meelevalda. Vene rüüsteväe liikumisel Viru-Nigula kihelkonda, taganesid Rootsi väed Sõmerult Rakverre ja seejärel Tallinnasse. 5. septembril ületasid Vene väed Kunda jõe ning eelväed tungisid Rakverre, kus viimased Rootsi väed süütasid linnas asunud moonalaod ja taganesid lahinguta. Rakverre jäänud linnaelanikud tapeti ning Rakvere linn põletati Vene vägede poolt. Vene väed lõid uue tugipunkti Rakvere juurde, kust suundusid rüüstesalgad (kalmõkid jt) rüüstama ümberkaudseid Haljala kihelkond, Kadrina, Rakvere, Jakobi ja Simuna kihelkonda, mis järgmise kahe päeva jooksul rüüstati. Virumaa järel tungisid vene rüüstesalgad Järvamaale.