google/wiki40b huggingface dataset:
UDA-tehnoloogia

Professor Hindi hüpotees

Johannes Hindi oletusel pidi aine, inertsi- ja gravitatsioonijõu vahel eksisteerima sõltuvus, mis sarnaneb Albert Einsteini avastatud energia seosega massiga. Hint oletas, et selles võiski peituda aine kardinaalse muutumise põhjus ja kogu UDA-tehnoloogia alus.

UDA-tehnoloogia praktikas

Kuigi tehnoloogia teoreetiline baas jäi viimistlemata, rakendati UDA-tehnoloogiat edukalt ning kõigepealt XX sajandi keskel leiutatud tsemendita ehitusmaterjali – silikaltsiidi tootmiseks. Tsemendivaba tehnoloogia üksigi oli ehitusala suursaavutus.
Aga UDA-tehnoloogia esimesed praktilised tulemused tõotasid mitte ainult energia kokkuhoidu, vaid ka täiesti uue energialätte avamist, samuti tööstusliku tootmise olulist vabastamist jäätmeist, kaasa arvatud radioaktiivsest saastest.

Tehnoloogia levitamine

Tehnoloogia üleilmseks levitamiseks asutati nõukogude korra oludes esmakordselt ühisettevõte lääne ettevõttega, milleks oli Austria-Eesti tehnoloogiabüroo Dessim.
NSV Liidu Riiklik Plaanikomitee võttis 1981. aastal vastu UDA-tehnoloogia kompleksse arenguprogrammi, mis pidi ellu viidama kümne aastaga. Selle väljatöötamise põhijõuks oli Tallinnas asuv erikonstrueerimisbüroo Desintegraator, mille teadlased arvestasid, et lähema kümnendiga säästaks sihtprogramm Nõukogude Liidule umbes viis miljardit rubla. 
Kuid samamoodi nagu silikaltsiidi evitamine enne, koges tugevat süsteemset vastuseisu ka dr Hindi väljatöötatud UDA-tehnoloogia.
Plaanikomitee sihtprogramm jäi teostamata Hindi poliitilise represseerimise tõttu ning perspektiivne tehnoloogiaarendus vaibus Desintegraatori teadusbüroos karmistatud kommunistliku partei poolse ja salapolitseiliku kontrolli tõttu.
Soome hertsog

Soome hertsog (rootsi hertig av Finland, soome Suomen herttua) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid (lisaks printsidele kandis tiitlit ka Magnus IV armuke Bengt Algotsson).
Chagose saared

Chagose saared on saarestik India ookeani keskosas, mis koosneb 7 atollist ja kuhu kuulub üle 60 saare. Saarestik asub 500 km Maldiividest lõuna pool, Tansaaniast ja Indoneesiast peaaegu samal kaugusel.
Chagose saared on Briti India ookeani ala osa. Püsielanikke saartel ei ole, need asustati ümber 1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses. Saartel elab umbes 3000 Briti ja USA sõjaväelast ning abitöölist.
Friedrich Schmidt

Carl Friedrich Schmidt (ka Fjodor Schmidt, vene: Фёдор Богданович Шмидт, 15. jaanuar 1832, Kaisma, Liivimaa – 8. november 1908, Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa Keisririigi akadeemik, geoloog, paleontoloog, stratigraaf ja botaanik.
Friedrich Schmidt sündis Kaisma mõisaomaniku Gustav Andreas Gottlieb von Schmidti ja Joachim Rudolf Hippiuse tütre Anna Margarethe pojana. Lõpetas Tallinna Kubermangugümnaasiumi ja õppis Tartu Ülikoolis 1849–1853, tudeeris ka Moskva Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis botaanika eradotsendina 1857–1859 ja Tartu Ülikooli Botaanikaaia direktori abina 1856–1859.
Aastatel 1859–1863 juhtis Amuuri-Sahhalini uurimisreise.
Aastatel 1873–1900 oli Peterburi Teaduste Akadeemia Mineraloogia Muuseumi direktor ning aastast 1874 akadeemikuna Keiserliku Teaduste Akadeemia liige.
Uuris taimestikku ka Muhumaal, Saaremaal ja Gotlandil, ning lõi põhjapaneva taimegeograafilise jaotuse.
1902. aastal anti talle Wollastoni medal teadusliku töö eest geoloogia vallas.
Jörmungandr

Jörmungandr (ka Jörmungand, Midgardrimadu ehk Maailmamadu) oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda maost poeg, kes oli tõmbunud rõngasse ümber kogu Keskmaa ehk Midgardri, inimeste maailma.
Jumalad röövisid Loki lapsed - hunt Fenriri (Fenrisúlfri), Heli ja Jörmungandri - ja Odin viskas Jörmungandri ookeani, mis ümbritseb Midgardrit. Madu kasvas nii suureks, et suutis tõmbuda rõngasse ümber kogu Maa ning võtta oma saba suhu. Kui ta oma sabast lahti laseb, tuleb maailma lõpp Ragnarök. Ragnaröki sündmuste ajal tuleb Jörmungandr maa peale ja langeb võitluses oma ürgvaenlase jumal Thoriga, kes upub omakorda tema mürgiloiku.
Pilvelõhkuja

Etümoloogia

Sõna "pilvelõhkuja" on tuletatud ingliskeelse sõna skyscraper (toortõlkes kui 'taevakraabits' või 'taevakraapija') eeskujul. Ingliskeelne termin pärineb merendusest, kus sellega tähistati purjelaeva väikest ülemist kolmnurkset purje. Kõrghoonete kohta hakati seda sõna kasutama 19. sajandi lõpul, kuna nende kõrgus võis linnakodanikke kohutada. Näiteks kutsusid tallinlased 1920. aastatel enda praeguse kuju saanud hoonet aadressil Pikk 36 omaniku järgi rahvasuus Samuelitchi pilvelõhkujaks, sest 6-korruselise elumajana mõjus see vanalinna tavapäraste mõnekorruseliste elumajade seas hiiglaslikuna. Tõenäoliselt tuletati pilvelõhkuja nimetus selle järgi, kuidas Põhja-Ameerika suurlinnades kutsuti sealseid kõrghooneid, mitmetel eestlastel oli olnud võimalus juba Uude-Maailma reisida.

Emporis Standards Committee

Mahukat andmebaasi haldav erafirma Emporis defineerib kõrghooneks ehitist, mille arhitektuuriline kõrgus on 35–100 meetrit. Ehitist loetakse nende järgi kõrghooneks ka siis, kui sellel on 12–39 korrust, olenemata sellest, kas kõrgus on teada või mitte.

Pilvelõhkujad

Ingliskeelses inforuumis loetakse tänapäeval pilvelõhkujaks valdavalt sellist kõrghoonet, mille kõrgus on üle 150 meetri.

Ülikõrged pilvelõhkujad

Ingliskeelses inforuumis on hakatud kasutama väljendit supertall kirjeldamaks hooneid, mis on kõrgemad kui 300 meetrit. Esimese taolise hoonena valmis 1930. aastal Chrysler Building, see ületas esimese hoonena maailma kõrgeima ehitise Eiffeli torni tollast täpset 300-meetrist kõrgust.
2018. aasta seisuga on maailmas 142 superkõrget pilvelõhkujat, millest vaid 50 on tarindatud enne 2009. aastat. Nendele peaks aastate jooksul lisanduma 135 seni veel ehitamisjärgus olevat ülikõrget pilvelõhkujat, kuigi paljud ehitusprojektid tõenäoliselt katkestatakse.

Hiiglakõrged pilvelõhkujad

Ingliskeelses inforuumis on hakatud kasutama väljendit megatall kirjeldamaks hooneid, mis on kõrgemad kui 600 meetrit. 2018. aasta seisuga on maailmas kolm sellist kõrghoonet (Burj Khalīfah, Shanghai torn ja Abraj Al-Bait) ning lisaks on veel kolm ehitamise algstaadiumis.

Asukohad

Tänapäeval on pilvelõhkujad tavalised paikades, kus maad on vähe ja see on kallis, näiteks suurlinnade keskmes. Kui omanik hoone korrused välja rendib, on tal võimalik saada hoonealuse maa pindalaühiku kohta väga suurt sissetulekut. Kuid pilvelõhkujaid ei ehitata üksnes ruumi säästmiseks. Nagu templeid ja paleesid peeti minevikus vaimuliku ja ilmaliku võimsuse sümboliteks, peetakse tänapäeval pilvelõhkujaid linna majandusliku jõukuse sümboliteks. Samuti muudetakse pilvelõhkujate abil linna siluetti, mis on sageli linna sümbol ja aitab linnu üksteisest eristada. Seetõttu on paljudes linnades, mis soovivad oma siluetti säilitada, teatud piirkõrgusest kõrgemate hoonete ehitamine keelatud.

Antennid

Pilvelõhkuja tippu pannakse sageli teleraadioantenne, et massiteabe edastamiseks ei oleks vaja eraldi suuri translatsioonirajatisi püstitada. Hoone kõrguse määramisel on sageli vaidlusi tekitanud, kas mõõta tuleb maapinnast katuseharjani või antenni ülemise tipuni: sellest on sõltunud ka see, missugust ehitist peetakse maailma kõrgeimaks.
Bertel van Radiver

Bertel van Radiver oli Luua mõisnik 15. sajandil.
Ta maeti Palamuse kirikusse, hauaplaat mõõtmetega 180 × 111 cm ja tekstiga begraven bertel van radiver bidd unsen herr got vor sine seele on suuremas osas säilinud, daatum puudub, kuna nurk on ära löödud. Dateering on tuletatud stiili sarnasuse põhjal samasse maetud Anders Tuve (1460) ja Johannes Czoie naise Gertrudi (1458) hauaplaadiga. Hauaplaadil on kujutatud vapp: adratera roosiga kummalgi küljel, kilbi kohal palveränduri riietuses mees, kes toetub parema käega kepile ja vasakus hoiab haamrikujulist eset. Palamuse koguduse õpetaja August Westren-Doll pidas hauakivist ettekande Õpetatud Eesti Seltsis 4. veebruaril 1920. Hauaplaat eemaldati algsest asukohast 1929. aastal seoses Palamuse kiriku remondiga ja müüriti uue läänepoolse eeskoja põrandasse. Hauaplaat pole muinsuskaitse all.
Oletatavasti oli Bertel van Radiver Luua mõisnik enne selle nimetamist Ludenite järgi. Tänapäeval eksisteerib Raaduvere küla (Dorf Raddofer).
Hiiesaar (perekonnanimi)

Hiiesaaron eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Hiiesaar on nimede eestistamisel pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Israel ja Toubould. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Sihtasutus Tallinna Lauluväljak

Sihtasutus Tallinna Lauluväljak on Tallinna lauluväljakut haldav organisatsioon.
Aastal 1994 asutati Puhkeparkide Direktsiooni õigusjärglasena eraõiguslik aktsiaselts Tallinna Lauluväljaku AS, mille kõik aktsiad kuulusid Tallinna Linnavalitsusele.
Aprillis 2004 reorganiseeriti see Sihtasutuseks Tallinna Lauluväljak.
Sihtasutuse juht on Riho Rõõmus.
Riina Riisalo

Riina Riisalo (aastani 1975 Pedak, sündinud 24. juunil 1954 Tallinnas) on Eesti psühholoog.

Elulugu

Riina Riisalo on teenistujate tütar.
Lõpetas 1972 Tallinna 39. Keskkooli ja 1979 TÜ psühholoogia osakonna. Oli 1982–93 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vanemlaborant ja nooremteadur, 1993–2001 teadur, 2002– EV sotsiaalministeeriumi peaspetsialist.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: arsti-patsiendi suhtlemine, emade meditsiinialased teadmised ja hoiakud, krooniliselt haige lapse rehabiliteerimisvõimalused, kutsehaiguste diagnoosimise uued neuropsühholoogilised meetodid. Võtnud osa kooli tervisekasvatuse programmi väljatöötamisest.
Nõva looduskeskus

Nõva looduskeskus on piirkonna loodust, metsandust ja pärandkultuuri tutvustav keskus Läänemaal Lääne-Nigula vallas Perakülas. Looduskeskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).
Looduskeskus pakub teavet Nõva puhkeala vaatamisväärsuste ja matkaradade kohta, korraldab metsanduse ja loodusega seotud näitusi ja üritusi.
Looduskeskus avati 2003. aastal.
Asklepios

Asklepios (ladinapäraselt Aesculapius) oli vanakreeka mütoloogias tervisejumal. Ta oli Apolloni ja tema armukese järvenümf Koronise poeg. Koronis võttis endale Apolloni seljataga teise armukese. Legendi kohaselt tõi sõnumi Koronise pettusest ilusa valge sulestikuga vares, kelle Apollon raevuhoos mustaks muutis. Erinevate legendide kohaselt tappis Apollon ise truudusetu armukese, või saatis oma õe Artemise teda alati tabava noolega tapma. Kui matuseriida leegid Koronist puudutasid, hakkas Apollonil oma sündimata pojast kahju. Ta eemaldas lapse ema surnukehast ja nii sündiski Asklepios.
Apollon viis lapse kentaur Cheironile, kes poisi oma Pelioni mäe koopas üles kasvatas. Cheiron õpetas talle arstimite kasutamist, manamist valude vastu ja võlujookide valmistamist. Asklepios oli peagi võimeline kõigi tõbede vastu abi leidma.
Kord anti Asklepiosele võime üks õnnetu surnuist ellu äratada ja ravitseja tegi seda. Mõne legendi kohaselt oli see Hippolytos, Theseuse poeg, kes ei surnud enam kunagi uuesti, vaid elas igavesti. Teda kutsuti Virbiuseks ja austati nagu jumalat.
Zeusile ei meeldinud Asklepiose tegu ja ta tappis ravitseja piksenoolega. Apollon sattus poja surma tõttu raevu ja tappis vibuga kükloobid (teise legendi kohaselt kükloopide pojad). Zeus karistas teda omakorda, pannes jumala teenima kuningas Admetost. Kuningas Admetos oli seesama kuningas, kelle naise Alkestise Herakles Hadesest päästis. Apolloni soovi kohaselt asetati ravitsejajumal tähtede sekka Ophiuchose ehk Maokandja nime all.
Kuulsaim Asklepiose pühamu asus Epidauroses, alates 5. sajandist eKr rajati teisigi asklepieioneid (Kosi saarel, Pergamonis jne). Asklepiost kujutatakse kunstis habetununa, mantlisse rõivastununa ning ravikunsti sümbolit – kepi ümber keerdunud madu – käes hoidvana.
Cynefin

Cynefin on raamistik, mis aitab kaasa otsuste tegemisele. Raamistiku mõtles 1999. aastal välja Dave Snowden, kes töötas IBM-is. Raamistikku on kirjeldatud ka kui "mõistuspärasuse mehhanismi". Cynefin on kõmrikeelne sõna, mis tähendab elukohta.
Cynefini raamistik pakub viit otsustuskonteksti või -domeeni – "ilmselge" (kuni 2014 tuntud kui "lihtne"), "keeruline", "kompleksne", "kaootiline" ja "korrapäratu" – mis aitavad juhtidel identifitseerida situatsioone ja mõista enda ja teiste inimeste käitumist.
Gediminase torn

Gediminase torn (leedu: Gedimino pilies bokštas) on ainus säilinud osa Vilniuse ülemisest kindlusest Vilniuses Leedus.
Esimesed kindlustused ehitati Leedu suurvürsti Gediminase käsul ja need olid puust. Esimesed tellistest kindlustused valmisid Vytautase käsul 1409. aastal.
Torni juurde pääseb jalgsi või funikulööriga.
Tornil on riiklik ja ajalooline tähtsus ja see on üks Leedu sümboleid.
Paide piiramine (1558)

Eellugu

1558. aastal tungis Moskva tsaaririigi sõjavägi Liivimaale ja vallutas mitu linnust. Nii mõnegi neist jätsid orduhärrad venelaste hirmus maha. 18. juulil alistus Tartu. 19. juulil jõudis Paidesse hulk Tartust lahkunud inimesi, kes olid teel Tallinna. Nad rääkisid, et Moskva vägi on tugev ja ilmselt ründab lähiajal Paidet. Järva foogt Bernd von Smerten pidas nõu linnuseülema ja sõjasulaste ülematega ning otsustas, et Paide ordulinnust ei saa tõhusalt kaitsta.
Smerten lahkus viie teenri ja kolme falkoniga Pärnusse. Tema lahkumise järel rüüstasid sõjasulased linnuse ning võtsid saagiks poolarkebuuse, hellebarde, pikkpiike, tina, pekki, liha jne ning lahkusid Tallinna.
Linnusesse jäänud teenrid läksid aga foogtile järele ja kokku saades otsustasid, et naasevad linnusesse.

Piiramine

8. augustil tulid 8000 venelast Aleksei Basmanovi juhtimisel linnuse alla ja nõudsid korduvalt linnuse alistumist nii vene kui ka saksa keeles, kirjalikult ja suuliselt. Järva foogtile lubasid nad tema eluajaks anda Albu mõisa. Foogt keeldus siiski alistumast.
Seejärel tulid venelased Mäo mõisast üle tammi, mispeale linnuse kaitsjad tulistasid neid tornist ja tapsid neid hulga. Langenute täpset arvu ei saadud teada, sest venelased põletasid oma surnud Paide lähedal Froidenbergi mäel ja Mäos.
Kui venelaste pihta tulistama hakati, hargnesid nad ja ründasid linna eri külgedest. Osa läks läbi soode ja rabade Mündi mõisa kaudu linna, teised aga otse üle Lühikese silla. Venelasi juhtis linna Paidest pärit poiss Hans Bare, kes hiljem selle eest rattale tõmmati. Moskva väed süütasid linna põlema.
Tulekahjus hukkus üks saksa sepaemand, kes oli end leivaahju peitnud. Hospidalis tapeti ka hulk vaeseid inimesi.
Linnast lahkudes lubasid Vene väed peagi suurtükkidega tagasi tulla. Lahkudes tapsid nad Järvamaal hulgaliselt inimesi.

Järellugu

Piiramise järel sai foogt Tallinnast lisaks 100 sõjasulast. Peagi läks Järva foogt ordumeistri juurde, andis foogtkonna käest ning sai endale elatiseks Saarde mõisa.
Endla tänav

Ajalugu

Varem oli tänava nimi Wittenhofi (ka Wittimõisa, Väike-Wittenhoffi tee), Endla ja Mustamäe tee nurgal asunud Wittenhofi suvemõisa järgi, mille omanik oli Tallinna bürgermeister Jürgen Witte (1684–1755). Millal tänav tekkis, pole täpselt teada. Endla tänav kannab oma praegust nime 17. jaanuarist 1923.
Kesköö

Kesköö on kellaaeg, mil algab uus kalendriööpäev (muutub kuupäev):  kell 12 öösel, kell 24.00 ehk kell 00.00.
Vanarooma ajaarvamissüsteemi järgi oli kesköö täpselt päikeseloojangu ja päikesetõusu vahel.
60 meetri tõkkejooks

60 meetri tõkkejooks on kergejõustiku ala (üks tõkkejookse). 60 meetri tõkkejooks on sisekergejõustiku ala, mis on kavas nii meestel kui ka naistel. 60-meetrisel rajal on viis tõket.
60 meetri tõkkejooksu maailmarekordi omanik on britt Colin Jackson (7,30), kes püstitas selle 6. märtsil 1994 Sindelfingenis. Naiste maailmarekord kuulub rootslanna Susanna Kallurile (7,68), kes jooksis selle 10. veebruaril 2008 Karlsruhes.
Vanapagana jäljehauad

Vanapagana jäljehauad on kolm lähestikku asuvat piklikku ja järsuveerulist sulglohku Paganamaal Võrumaal Rõuge vallas. Nende lohkude läbimõõt on 50–100 m ja sügavus 15–20 meetrit. Veergude kallakus ulatub kuni 25 kraadini (ja kohati isegi üle selle). Lohkude põhjad on erinevates soostumise staadiumites ja nende nõlvad on tugevasti võsastunud. Jäljehaudade ümbrus olevat olnud vanasti lage ja piklikud lohud meenutanud kõrgemalt vaadates hiiglaslikke jalajälgi.

Teke

Sulglohud kujunesid moreeni sisse jäänud jääpankade sulamisel.

Rahvapärimus

Koht on seotud rahvapärimusega, mille kohaselt Vanapagan maganud, käed-jalad laiali, lähedases Kurõsuus (Kuresoos). Vanajumala müristamise peale pagenud pagan Kikkajärve. Jäänudki järele inimese kehakujuga lohk ja jäljehauad.
Kuna Vanapagan üritanud igal sammul oma kuju muuta, on jäljehauad selle tunnistajatena erinevad.

Täpsem iseloomustus

Esimene jäljehaud on kinnine sulglohk, mille põhjas püsis varem vesi ja selles leotati linu. Teine jäljehaud on suurem, umbes 50 meetri pikkune ja 30 meetri laiune. Kolmas jäljehaud on teistest veidi väiksem ja asub teest 60 meetri kaugusel.
Eesti-Hispaania suhted

Eesti-Hispaania suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hispaania vahel.
Hispaania tunnustas Eesti Vabariiki 25. märtsil 1921.
Eesti esindaja Hispaanias Villibald Raud oli ametis kuni 1979. aastani.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. septembril 1991.
1997 avati Eesti Suursaatkond Madridis. 2004 avati Hispaania Suursaatkond Tallinnas.
Johannes V (paavst)

Paavstiks saamine

Johannes V pühitseti paavstiks 23. juulil 685, kui Bütsantsi eksarh oli teda tunnustanud.

Suhted Sardiinia piiskoppidega

Johannes V taunis Cagliari piiskopi Citonatuse tegevust.
Citonatus oli aastal 685 ordineerinud Sassari (Turris-Libisonis) piiskopi Novelluse ilma Roomaga konsulteerimata.
Johannes V pidas Roomas sinodi, kus ta kinnitas paavsti autoriteeti Sardiinia piiskopkondade üle.

Liturgilised otsused

Johannes V kinnitas 8. mail 686 avaldatud bullas "Audite sententiam" Arras' Saint-Marie kiriku privileegid.

Ordinatsioonid

Johannes V ordineeris 13 piiskoppi.

Tervis

"Liber Pontificalise" järgi oli Johannes V tervis sedavõrd vilets, et tal oli raskusi ordineerimisega.

Surm

Johannes V suri 2. augustil 686 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Surres pärandas ta vaimulikele, kloostritele ja ilmiksakristaanidele 1900 solidust.
Pendletoni maakond (Lääne-Virginia)

Ajalugu

Pendletoni maakond moodustati 4. detsembril 1787. aastal Augusta, Hardy ja Rockinghami maakonna osadest. Maakond sai nime Virginia juristi ja poliitiku Edmund Pendletoni järgi.
Undo Uus

Undo Uus (sündinud 27. märtsil 1941) on eesti filosoof ja astrofüüsik.
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna 1964. aastal. Ta on töötanud Tõraveres Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis algul teaduri, hiljem vanemteadurina. Ta sai 1971. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. Ta on avaldanud töid tähtede evolutsiooni teoreetiliste probleemide kohta. Temalt on ilmunud ulatuslik monograafia.
Enn Kasak on väitnud, et ta on saanud mõjutusi Undo Uusilt.

Liikmesus teadusliitudes

Ta on Rahvusvaheline Astronoomiauniooni liige.
Dietrich von der Balen

Dietrich von der Balen, teise nimega Fleck oli Liivi ordu liige, Rēzekne foogt ja eelviimane Kursi komtuur.
Dietrichi vanemad olid Dietrich von der Balen-Fleck Fleckenhausist ja Margarete von Berge-Trips. Ta pärines Reinimaalt Glehnist Neussi lähedalt. Ta oli suhteliselt lähedane sugulane teise orduvenna Wilhelm von der Baleniga.
Ta oli aastatel 1526–1531 Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur) ja osales 1530. aastal Augsburgi riigipäeval, kus keiser Karl V andis Wolter von Plettenbergile riigivürsti tiitli. Balen oligi seal Plettenbergi peamiseks esindajaks, võttes riigiregaalid keisri käest vastu. Sealjuures täheldati tema veendunud katoliiklust ja ka seda, et ta oli vastu sekulariseeritud Preisimaa fiktiivsele läänistamisele Saksa meistrile Walter von Cronbergile, väites, et Plettenberg suudaks selle tunduvalt lihtsamalt tagasi vallutada. Seega kuulus ta Liivi ordus ilmselt selle vähemuse hulka, mis lootis Preisimaad veel ordule reaalselt tagasi võita. 1532. aastal sai temast Rēzekne foogt, sellest ametist lahkus ta aga juba 1535, tõenäoliselt pärast Plettenbergi surma. Võimalik, et selle põhjuseks olid ordusisesed vastuolud. Alles 1548. aastal sai temast Kursi komtuur. Pärast 1552. aastat lahkus ta sellest ametist ja teated temast sellega ka lõppevad.
Vaskrääma raudteepeatus

Vaskrääma raudteepeatus oli raudteepeatus Pärnumaal Pärnu linnas Vaskrääma külas. Läbi Vaskrääma kulges kuni 2008. aastani Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis omakorda oli osa Tallinna–Riia raudteest.
Vaskräämale eelnes laiarööpmelisel raudteel Pärnu poolt tulles Pärnu raudteejaam ja järgnes Surju raudteejaam. Vaskräämale eelnes kitsarööpmelisel raudteel Pärnu poolt tulles Papiniidu raudteejaam ja järgnes Surju raudteejaam.
Raudteepeatuses asus üks madal perroon ja jaamahoone, mis praegu on eraomanduses.

Jaamahoone

Vaskrääma jaamahoone on ehitatud tõenäoliselt 1920. aastatel eriprojektina. Traditsioonilises stiilis maakivist jaamahoone asetseb endise raudtee kirdeküljel, kunagise raudteeülesõidu kõrval. Aastast 2006 kuulub jaamahoone pedagoog Toomas Pikhofile.

Reiu raudteesild

Endise peatuskoha lähedal asub Reiu jõe raudteesild. 2010. aastal sild remonditi ja sellest sai osa Reiu–Raeküla terviserajast. 
Teine Reiu raudteesild (jääb Vaskräämast mitu kilomeetrit Pärnu poole) on seevastu halvas seisukorras ja suletud.
Eesti Maaülikooli loomakliinik

Eesti Maaülikooli loomakliinik asub Tartus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 62. Loomakliinik kuulub Veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi koosseisu, olles Maaülikooli õppebaasiks. Ühtlasi osutatakse tasulist raviteenust haigetele loomadele.
Eesti Maaülikooli loomakliinik ravib nii väikeloomi kui ka suurloomi.
Värvi-leetpõõsas

Värvi-leetpõõsas (Genista tinctoria) on leetpõõsa perekonda kuuluv liik liblikõielisi.
Ta on lihtlehtedega, kollaste õitega, madal (kuni 1 m kõrge) taim. 
Tema looduslik areaal haarab Kesk- ja Lõuna-Euroopat ning Türgit, idas kuni Uuraliteni. 
Eestis leidub harva metsistunult.
Raudseppade Torn

Raudseppade Torn (rumeenia keeles Turnul Fierarilor) paikneb Sighisoara tsitadellis Murese maakonnas Rumeenias. Asetsedes kloostri taga, oli tema põhiroll kaitsta seda rünnakute eest. Torn ehitati 1631 vana Pardurite Torni varemetele. Tsitadelli sisemusest paistab torn üsna väike, kuid väljast idapoolset müüri vaadates on torn vägagi muljetavaldav.
Ristkülikukujulise põhjaga torn on tsitadelli kirdeosa kindlustuse kõige domineerivam osa. Kunagi oli tornil kolm laskeavadega korrust.
Pärast strateegilise tähtsuse kaotamist renditi torni välja ning 1874. aastal sai sellest tuletõrjedepoo. Selle aja jooksul tehtud renoveerimistööd muutsid ulatuslikult torni sisemuse arhitektuurilist väljanägemist.