google/wiki40b huggingface dataset:
Atlas (mütoloogia)

Hesperiidide õunad

Üheteistkümnenda vägitööna käskis kuningas Eurystheus Heraklesel tuua kolm õuna Hera kuldselt õunapuult, mis kasvas aias Atlase mäe nõlvadel. Puu eest hoolitsemine oli usaldatud Atlase kolmele tütrele, hesperiididele. Kui Hera avastas, et näitsikud olid seda usaldust reetnud ja õunu varastasid, pani ta puu eest hoolitsema valvsa draakoni Ladoni. Heraklesele anti nõu ise mitte õunu noppida, vaid paluda seda teha Atlasel. Olles imelise puuvilja leidnud, lasi Herakles Ladoni noolega maha ja pakkus, et hoiab taevast, kuni titaan õunu korjab. Atlas rõõmustas, et vabaneb oma koormast tunniks ajaks, ning anus Heraklest, et see lubaks tal endal õunad Eurystheuse kätte toimetada. Herakles nõustus, kuid tüssas Atlast, paludes tal korraks koormat kanda, kuni tema midagi pehmenduseks pea peale paneb. Kui kergeusklik Atlas koorma võttis, võttis Herakles õunad ja kõndis minema.
Väike Härjamaa

Väike Härjamaa (ka Väike-Härjamaa) on 0,62 hektari suurune saar Väinameres, halduslikult Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu rahvuspargi alal. Saare rannajoone pikkus on 454 meetrit. Väikese Härjamaa kõrval 500 meetrit läänes on Suur Härjamaa.
Saare koordinaadid on 58° 51′ N, 23° 22′ E.
Curt Albert Glück

Curt Albert Glück (15. märts 1911 Tartu – 13. oktoober 1961 Weitmar-Mark) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tartu Saksa klassikalise gümnaasiumi. Õppis aastatel 1929–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Täiendas end Königsbergi ja Tübingeni ülikoolis. Oli prooviaastal Pärnu Nikolai koguduses. Ordineeriti õpetajaks 27. detsembril 1936.
Oli aastatel 1936–1939 Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Waldemar Thomsoni adjunkt.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Filehne koguduses (praegu Wieleń Czarnkowsko-Trzcianecki maakonnas Suur-Poola vojevoodkonnas). 1945–1947 oli pastor Bochum-Wiemelhausenis (Bochumi linnaosa Nordrhein-Westfaleni liidumaal), 1947–1950 oli Bochum-Weitmaris, 1950–1961 oli pastor Bochum-Weitmaris. Suri Weitmar-Markis (Bochumi linnaosa).
Calamophis

Levila

Neid madusid võib kohata Uus-Guinea rannikualade vetes.
Sojuzmultfilm

Sojuzmultfilm (vene Союзмультфильм) on Moskvas asuv animatsioonistuudio.
Sojuzmultfilm asutati 1936. aastal.
Konstantin Orgin

Konstantin Orgin (vene keeles Константин Петрович Оргин; 10. juuli 1910 Orenburgi oblast, Saveljevka küla – 5. oktoober 1964 Kumertau) oli Suures Isamaasõjas osaleja, Leningradi rinde 11. laskurdiviisi 219. laskurpolgu 3. kuulipildujate roodu kuulipildujalahingupaari esimene number, Nõukogude Liidu kangelane, nooremseersant.
Konstantin Orgin võeti 28. juulil 1941 Punaarmeesse ja osales Suure Isamaasõja lahingutes alates 1941. aasta augustist. 1943. aastal sai temast Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige. 28. juulil 1943 sai ta haavata. 1944. aasta veebruaris osales ta Narva pealetungis.
Lahingutes üles näidatud sõjalise vapruse eest sai ta Punatähe ordeni.
Teda autasustati ka medaliga Leningradi kaitsmise eest ja Suure Isamaasõja võidu medaliga.
5. oktoobril 1944 anti talle Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.
Pärast Teist maailmasõda töötas ta kolhoosi esimehena ja ettevõttes Baškirugol.
Konstantin Orgin on maetud Kumertausse.
Tema järgi olid nimetatud tänavad Kumertaus ja Narvas (Konstantin Orgini tänav aastatel 1978–1994).
Osten (Cuxhaven)

Ajalugu

Osten kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ostenist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Michałova metroojaam

Michałova metroojaam (vene keeles Михалово (Mihhalovo metroojaam), valgevene Міхалова (transkribeerituna Mihhalova metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Maskoŭski rajoonis Michałova linnaosas.
Jaam avati 6. novembril 2012, ehkki metrooliiklus hakkas toimima alles järgmisel päeval. Jaam on rajatud ühe vestibüüli ja väljapääsuga, mis asub perrooni keskel. See rajati meeter maad kõrgemale kui algses projektis ette nähtud; nii langes ära vajadus jaamale eskalaator rajada. Jaamas on invaliididele mõeldud lift.
Jaam asub endise samanimelise küla kohal. Jaam ise on mõeldud kujutama külma koiduaegset küla.
Mirante do Vale

Mirante do Vale on pilvelõhkuja Brasiilias São Paulos, riigi kõrgeim hoone.
Ehitis valmis aastal 1960. Pilvelõhkuja kõrgus on 170 meetrit ja sellel on 51 korrust. 1988. aastani oli selle nimi Palácio Zarzur Kogan – hoone arhitektide Waldomiro Zarzuri ja Aron Kogani järgi, kes olid eluaegsed sõbrad juba ülikooli ajast, kuni 1960. aastani, mil Kogan mõrvati.
2010. aasta seisuga on Mirante do Vale Lõuna-Ameerika kõrguselt 15. hoone.
Kohalikud ei tea tihtipeale, et Mirante do Vale on São Paulo kõrgeim hoone. Nimelt asub ta all-linnas orus ja sageli peetakse kõrgemateks hooneteks Edifício Itáliat ja Altino Arantes Buildingut. Peale selle on Mirante do Vale avalikkusele suletud, ehkki katusele pääsemiseks saab erilube.
Hoonel on kolm sissepääsu, igaüks ise tänaval.
Mõnel aastal on hoone tipus paiknenud metallkonstruktsioon ja sellel suurte neoontähtedega mõne ettevõtte reklaam. Niimoodi on end reklaaminud näiteks Fanta ja Sharp.
Simolin

Simolin oli aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Suguvõsast on teada Turust pärit Matthias Simolin, kes aastast 1710 oli Tallinna Rootsi Mihkli kirikus jutlustaja. Matthiase pojad olid Vene õukonna tegelased ja said 1754 Saksa-Rooma riigilt aadlitiitli. Vanem poeg Karl Edler von Simolin oli muu hulgas Vene tõeline riiginõunik, kes 1776 sai Kuramaal Poola vabahärra tiitli.
Suguvõsa kanti 1768 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Väo elektrijaam

Väo elektrijaam (tuntud ka kui Tallinna elektrijaam, Väo koostootmisjaam) on Tallinna idaservas Väo paekarjääri tühjaks ammutatud osas asuv biokütusel ja turbal töötav koostootmisjaam. Jaam varustab soojusega Lasnamäe ning Tallinna kesklinna piirkondi.
Jaama ehitus algas 2007. aastal ning oli planeeritud valmima 2009. aastaks. Esialgu oli projekti algatajaks Eesti ettevõtja Urmas Sõõrumaa, kes müüs oma osaluse hiljem Dalkiale. Alates 2011. aastast omab ettevõttes enamusosalust Eesti ärimees Kristjan Rahu.
Ingvar Rydell

Gustav Ingvar Rydell (7. mai 1922 – 20. juuni 2013) oli Rootsi jalgpallur.
Rydell kuulus pronksmedali võitnud Rootsi jalgpallikoondisesse 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel ja 1952. aasta suveolümpiamängudel.
Ingvar Rydell mängis rahvuskoondises 13 mängus ja lõi 9 väravat.
Vojtech Zamarovský

Vojtech Zamarovský (5. oktoober 1919 Zamarovce – 26. juuli 2006 in Praha) oli populaarne slovaki ajalookirjanduse autor (kirjutas antiikaja tsivilisatsioonidest, 14 raamatu autor).
Tõlkis ka inglise, saksa, prantsuse ja ladina keelest. Oli sotsialistlikus Tšehhosvakkias salapolitsei agent; kirjutas alla Harta 77 vastu suunatud nn Antihartale.
Rootsiküla lade

Rootsiküla lade on siluri ladestu Wenlocki ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Rootsiküla lademe all lamab Jaagarahu lade ja temal lasub Paadla lade.
Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Lademe stratotüüp asub Viita paemurrus, täiendatud stratotüüp on pärit Kipi puuraugust, neostratotüüp asub aga Vesiku jõe kaldal. Üleilmses standardis vastab sellele Homeri lade. Leedu aladel eristatakse selle analoogina Géluva ladet. Lade on oma nime saanud Rootsiküla järgi.
Lademe vanus on 427...422,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Rootsiküla kihistu, milles on eristatud Kuusnõmme, Soeginina, Vesiku ja Viita kihid, ning Sakla kihistu. Samuti kuuluvad sellesse Himmiste kihid.
Lademe paksus Eestis on nt 20–40 m.
Lademe avamusalad on Saaremaal Atlast Kübassaareni ja Mandri-Eestis Tõstamaa juurest Selisteni. Sealt edasi ida suunas lademe kivimeid ei esine.
Lade paljandub näiteks Soeginina ja Anikaitse pangal.
Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi.
Bo McCalebb

Lester Bo McCalebb (makedoonia Лестер „Бо“ Мекејлеб; sündinud 4. mail 1985 New Orleansis) on afroameerika päritolu Makedoonia korvpallur. 2010. aastal sai temast naturalisatsiooni teel Makedoonia kodanik ja sellest ajast esindab ta Makedoonia korvpallikoondist. Ta mängib tagamängija positsioonil.
Ta on 183 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Qanat Ïsläm

Harrastajana

Ta oli aastatel 2003 ja 2005 II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) Hiina Rahvavabariigi meister.
Ïsläm osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) pronksmedali 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carlos Banteux'le (Kuuba) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Neil Perkinsile (Inglismaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Manon Boonjumnongile (Tai) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta võttis 2011. aastal Kasahstani kodakondsuse. Ta elab alaliselt Ameerika Ühendriikides.

Elukutselisena

Ta poksis septembrist 2012 kuni septembrini 2017 elukutselisena. Ta pidas kokku 25 kohtumist ning võitis need kõik (neist 20 nokaudiga).
Ta on olnud elukutseliste seas erinevate kaalukategooriate ja organisatsioonide maailmameister.
Betty Lou Oliver

Betty Lou Oliver (16. juuli 1925 – 24. november 1999) oli Empire State Buildingu liftisaatja, kes elas samal päeval üle kaks suurt õnnetust. Ta on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui kõige kõrgemalt koos liftiga kukkumise üle elanud inimene.

Lennuõnnetus

28. juulil 1945 töötas Oliver Empire State Buildingu 80. korrusel, kui hoonet rammis pommitaja B-25 Mitchell. Ta sai vigastada, samal ajal 14 inimest hukkusid.
Kui päästetöötajad temani jõudsid, otsustati ta evakueerida liftiga. Päästjad ei olnud teadlikud, et liftikaablid on katkemiseni kahjustada saanud. Kui Oliver oli liftis ja uksed sulgusid, kaablid katkesid ja Oliver kukkus 75 korrust allapoole keldrisse. Ta jäi ellu, kuid päästetöötajad pidid ta teist korda päästma. Ta viidi tõsiste vigastustega haiglasse ja ta paranes.
Jaani seegi paviljon

Jaani seegi paviljon (ka: Jaani seegi muuseum) on Tallinna Linnamuuseumi filiaal, mis eksponeerib sellele kohale sajandeid tagasi asutatud Jaani seegi ja Kivisilla eeslinna ajalugu. Paviljon asub Tartu maantee läbimurde ääres ning selle ehitamise tõttu kitsamaks jäänud sõidutee põhjustas tallinlastes 2003. ja 2004. aastal suurt poleemikat, tekitades autojuhtide ja jalakäijate vahelise vastuseisu.
Paviljonis on näha 2003. aasta suvel ja sügisel toimunud väljakaevamistel päevavalgele tulnud hospidalihoone 14.–16. sajandist pärit kivimüürid. Müüride vahel on maasse süvistatud vitriinidesse paigutatud lähikonnast pärinevad arheoloogilised leiud – keraamika, raudesemete fragmente, münte. Ekspositsiooni täiendavad mahukad infotahvlid piirkonna ajaloost. Väljakaevamistel avastatud 13. sajandist pärineva keldri, 17. sajandi klaasimeistri töökoja ning kahe 19. sajandi elumaja varemed lubas muinsuskaitsenõukogu lammutada läbimurde ja sellealuse autoparkla rajamise huvides.
Arheoloog Villu Kadaka sõnul on seegisaali ajalooline telliskivipõranda rekonstruktsioon ekslikult laotud kunagisest põrandast madalamale, vundamendimüüride vahele, millega on tekitatud Tallinna ühe suurema keskaegse saali asemele hulk pisikesi ruumikesi, mistõttu ei saa külastajad tema hinnangul ettekujutust siin asunud suurejoonelisest hoonest. 
Hoone on projekteerinud arhitektibüroo Ansambel.
Rannapungerja mõis

Rannapungerja mõis (saksa keeles Ranna-Pungern) oli Pagari mõisa kõrvalmõis Iisaku kihelkonnas Virumaal.
Jõgeva valla vapp

Jõgeva valla vapp on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla vapp.
Vapp oli kinnitatud 14. detsembril 2017.

Vapi kirjeldus

Jõgeva valla vapil on hõbedane müürihambuline päis ja sinisel kilbil hõbedane kuueharuline jääkristall, mille harud on ristikulehe kujulised.

Põhjendus

Müürihambuline piit märgib Jõgeva vallas asuvat Laiuse lossi kui omaaegset tähtsat Venemaa-tee äärset vaenlaste vastu rajatud kindlustust. Lumehelves märgib Jõgevat kui Eesti külmalinna, kus 1940. aastal mõõdeti Eesti kõigi aegade madalaima õhutemperatuur miinus 43,5 kraadi. Lumehelbe kiirte otsad viitavad Jõgeva linna, Palamuse ning Torma valla vappidel olnud ristikheinalehtede kujutisele. Sinine värv tähistab Jõgeva valla territooriumile jäävaid Vooremaa järvi.
Sümboolika autor on Marju Pottisepp.

Jõgeva valla vapp aastani 2017

Vapp oli kinnitatud 9. veebruaril 1995.

Vapi kirjeldus

Rohelisel kaarlõikelise päisega kilbil viie kroonlehega kartuliõis ja selle all kaks langetatud lainelõikelist varrast – kõik hõbedased. Õie südamik on punane.

Põhjendus

Kaarlõikeline vapipäis sümboliseerib Laiuse voort, mis on Vooremaa kõrgeim. Kartuliõis tähistab üht Eesti tähtsamat sordiaretuse ja eriti kartulikasvatuse keskust ning punane õiesüdamik sellealast rahvusvahelise tunnustusega teadustööd. Lainelõikelised vardad kujutavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge. Vapikilbi roheline viitab valla elanike looduse ja põllumajandusega tihedalt seotud elamisviisile.
Neeru hüpoplaasia

Neeru hüpoplaasia ehk neeru vaegmoodustus on loomade (sealhulgas inimese) neeru arenguhäire, mille korral neer on normaalsest väiksem ning on kas osaliselt või täielikult funktsioneerimisvõimetu.

Veterinaaria

Haigust on kirjeldatud sigadel, koertel ja kassidel.
Abbeville'i maakond

Abbeville'i maakond (Abbeville County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°23' N, 82°45' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Abbeville.
Maakonna pindala on 1323 km². Veepindala on 8 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 417. Aastal 2000 oli elanike arv 26 167.
Maakond on tähestiku järgi USA maakondadest esimene.

Ajalugu

Abbeville'i maakond moodustati 12. märtsil 1785. aastal. Maakond sai nime Prantsusmaa linna Abbeville järgi.
Uks

Uksetüübid komponentide paigutuse põhjal

Uksekomponentide paigutuse põhjal liigitatakse uksi järgmiselt:

Uksetüübid ehitusmeetodi põhjal

Ehitustööde meetodi järgi liigitatakse uksed 4 tüübiks:

Traat- ja võrkuksed

Traatuksed võimaldavad looduslikku ventilatsiooni ja piiravad kärbeste, sääsed, putukate jms sissepääsu. Neid uksi kasutatakse tavaliselt hotellides, restoranides ja sööke sisaldavates kappides.

Uksetüübid tööoperatsioonide alusel

Uksed liigitatakse tööoperatsioonide alusel järgmiselt:

Pöörduksed

Pöörd uksed on eelistatud avalikes hoonetes, nagu näiteks: muuseumid, pangad, raamatukogud, hotellid, jms, pidevate külastajate tõttu.

Liuguksed

Sellisel viisil lükatakse uksed jalgade ja juhikabiini abil külgedele. Uksel võib olla saadaval üks või mitu libistatavat katikut, sõltuvalt saadaval olevast avaust.

Kiikuksed

Sel juhul on katik raami külge kinnitatud kahekordse toimega vedruga, mis aitab katikul sissepoole ja väljapoole liikuda.

Õõnesterasuksed

Nende uste tegemiseks kasutatakse õõnsaid terasetükke. Rööpad, raamid jne tugevdatakse keevitatud väikeste T või I sektsioonide sees.
Tanel Saar

Isiklikku

2007. aasta seisuga oli tal elukaaslane ja kaks last.
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei

Üldiseloomustus

Erakonna ideoloogia on sotsiaaldemokraatia. Partei on Soome kolme mõjukama partei hulgas konservatiivse Rahvusliku Koonderakonna ja agraartsentristliku Keskerakonna kõrval. SDP sotsiaaldemokraatlikku poliitikat peetakse mõõdukamaks kui Soome teise vasakpoolse partei Vasakliidu poliitikat. 
Pärast 1918. aastal toimunud Soome kodusõda kaotas partei oma toetust. Aastal 1919 sai SDP 37,98% häältest ja 80 kohta parlamendis. Suuruselt teine partei parlamendis oli 43 kohaga Maalaisliitto.
Parlamendi ja kohalikel valimistel on SDP saanud tavaliselt umbes neljandiku häältest. SDP-l on umbes 54 000 liiget. Partei esimees on alates 2014. aasta maist Antti Rinne. 
SDP kandidaat Tarja Halonen valiti presidendiks 2000. ja 2006. aasta valimistel. SDP kuulus aastatel 2003–2007 Keskerakonna juhitud koalitsioonivalitsusse koos Rootsi Rahvaparteiga. Pärast 2007. aasta Eduskunna valimisi oli partei opositsioonis. 2011–2014 osales Sotsiaaldemokraatlik Partei Jyrki Kataineni kuue partei koalitsioonivalitsuses.

SDP aated

SDP eesmärk on vaba, võrdne ja solidaarselt õiglane ühiskond.

SDP kohtade arv Eduskunnas alates 1945. aastast

Aasta

1916. 103

1917.  92

1919.  80

1945.  50

1948.  54

1951.  53

1958.  48

1962.  38

1966.  55

1970.  52

1972.  55

1975.  54

1979.  52

1983.  57

1987.  56

1991.  48

1995.  63

1999.  51

2003.  53

2007.  45

2011.  42

2015.  34

2019.  40
Soome parlamendis on 200 kohta.
2012. aasta Indoneesia maavärin

2012. aasta Indoneesia maavärin oli 11. aprillil 2012 Indoneesia Acehi provintsi lähedal India ookeanis toimunud maavärin tugevusega 8,6 palli Richteri skaalal.
See oli tugevuselt 11. maavärin alates 1900. aastast.
Maavärina epitsenter asus 434 kilomeetrit provintsi pealinnast Banda Acehist edelas. Maavärin kestis umbes 3 minutit. Võimud andsid alguses tsunamihoiatuse, kuid see tühistati hiljem. Erinevates piirkondades teatati siiski kuni 1 meetri kõrgustest tsunamilainetest.
Suurim järeltõuge oli 8,2 palli Richteri skaalal.
Olari Taal

Olari Taal (sündinud 7. augustil 1953 Valgas) on eesti ettevõtja ja poliitik.

Elulugu

Ta lõpetas 1971 Varstu Keskkooli ja 1976 Tallinna Tehnikaülikooli ehitusinsenerina.
Aastatel 1976–1979 oli ta Tallinna Ehitustrusti töödejuhataja ja 1979–1985 Tartu Ehitustrusti ehitusvalitsuse nr 2 juhataja. Pärast seda oli 1985–1992 Tartu Maja peadirektor.
1992. aastal oli ta Tiit Vähi esimeses valitsuses ehitusminister (30. jaanuar – 15. juuni) ja majandusminister (15. juuni – 21. oktoober).
1992–1993 oli Taal Eesti Pangas grupijuht ning 1993–1997 Eesti Hoiupanga juhatuse esimees. Ta oli ka üks Hansapanga asutajaid.
Ta oli 29. jaanuarist 1998 kuni 25. märtsini 1999 Mart Siimanni valitsuse siseminister.
Ta oli üks Erakonna Res Publica asutajaid ning kuulus X Riigikokku (2003–2007) Res Publica fraktsiooni liikmena.
Oli 1999–2001 ASi Ösel Foods juhatuse esimees. Aastatel 2001–2003 ja taas alates 2007. aastast Eggera OÜ juhatuse liige. Alates oktoobrist 2008 on ta Merko Ehituse nõukogu liige.
2018 Riigireformi SA üks asutajaid.
Ripskõhtsed

Liikumine

Ripskõhtsete lihaskond on taandarenenud. Nende lihased ei moodusta pidevat kihti, vaid paiknevad kehal eraldi "lintidena". Ripskõhtsete eellaste nahklihasmõigust on säilinud vaid üksteisest isoleeritud lihaskimbud. Niisuguse taandarengu peamiseks põhjuseks on loomade väikesed mõõtmed: nad liiguvad edasi keha kõhupoolt katvate ripsmete abil ja pisikestel loomadel sellest piisab. Selline lihaste degeneratsioon on osutunud ripskõhtsetel pöördumatuks. 
Ripsmed töötavad kooskõlastatult nagu ripsussidelgi ja tagavad looma küllalt kiire kulgemise. Ripskõhtsed oskavad ka ujuda ja teevad sealjuures sageli neile väga iseloomulikke hüppeid. Ühtlasi toimivad ripsmed mehhanismina, mis juhib toidu nende suuavani. Ripskõhtsed toituvad mitmesugustest pisiorganismidest, sealhulgas väikestest ripsloomadest. 
Suurematel ripskõhtsetel tekkis liikumisega probleem: ripsmed ei jaksa neid edasi vedada, aga lihased on juba mandunud. Kuidas siis liikuda? Suurematel ripskõhtsetel arenesid erilised haardetorukesed, mille otsas on kinnituskettad. Nende abil imevad ripskõhtsed end mingi pinna külge ja kulgevad niimoodi mööda põhja nagu torusid mööda sammudes. Arusaadavalt on selline liikumine väga aeglane.

Avastuslugu

Ripskõhtsed avastati 18. sajandil. Mikroskoopide puudulikkuse ja teadmiste vähesuse tõttu peeti neid esialgu ripsloomadeks, kellega nad on ühesuurused.
Ripskõhtsete olemuse selgitasid välja niisugused teadlased nagu O. Bütschli, I. Metšnikov ja C. Zelinka. Zelinka kirjeldas juba 1889 olulisi tunnuseid, millega selgitati ripskõhtsete iseärasused. Suur tähtsus ripskõhtsete uurimisel on olnud P. Schultze töödel. 20. sajandil on kõige suuremad teened ripskõhtsete süstemaatika, bioloogia ja ökoloogia uurimisel A. Remanel.
Maailmakord

Maailmakord on riikidevaheline poliitiline süsteem. Eristatakse ühepooluselist, kahepooluselist (vt külm sõda) ja mitmepooluselist (nn multipolaarsus, multilateraalsus) maailmakorda (vt ka polaarsus rahvusvahelistes suhetes).
Ajaloos on maailmakord kehtestatud sõjalise jõuga või riikidevaheliste lepingutega (nt enesemääramine; inimõiguste ülddeklaratsioon 1948). Ükski maailmakord pole jäik ega muutumatu. Alati kui rahvusvahelise süsteemi moodustavad üksused muudavad suhtestusi, järgneb segaduste ajajärk. Praegune maailmakord põhineb/toimib Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Bretton Woodsi asutuste koostöölepingutel ja teistel hargmaistel asutustel.
Henry Kissinger kirjeldab Euroopas kujundatud maailmakorra alust: "Vestfaali rahu oli hulk rahulepinguid, millega moodustati iseseisvate riikide süsteem, kus hoiduti sekkumast teiste riikide siseasjadesse ja valitses jõudude tasakaal. Selline maailmakord püsis Prantsuse revolutsioonini." H. Kissinger loetleb maailmakorra süsteeme: "Vestfali rahu (jõudude tasakaal püsis 150 aastat), Viini kongressi süsteem (100 aastat), Napoleon, Bismarck, külm sõda (40 aastat), 21. sajand."
Francis Fukuyama teoses "Poliitiline kord, poliitiline allakäik" kordab varasemat väidet (nn ajaloo lõpp), et demokraatia on ainsaks valitsemise vormiks, mis sobib kokku sotsiaal-majanduslikult uudse ühiskonnaga. Poliitilise korra tagavad tugev riik ehk tugevad asutused, nende selge vastutus ning õigusriigi põhimõtete selge ja tugev rakendumine. Samas ta lõppjäreldus on, et inimkond ei ole oma arengus veel nii kaugele jõudnud, et suuta luua asutusi, mis Lääne tüüpi demokraatia toimimise parimal võimalikul moel tagaksid. Lääne tüüpi demokraatia eeldab ühtset arusaama väärtustest, mis piirab parteilist mõtlemist. Hoopis teistsuguse, tsivilisatsioonide kokkupõrke mudeli esitas Samuel Huntington.
Miguel Poblet

Miguel Poblet Oriols (18. märts 1928 – 6. aprill 2013) oli hispaania maanteerattur.
Ta võitis aastatel 1957 ja 1959 Milano-Sanremo velotuuri ning 1952 ja 1960 Kataloonia velotuuri.
Markianos Herakleast

Markianos Herakleast (kreeka keeles , ladina keeles Marcianus Heracleensis; 4. sajand pKr) oli hilisantiigi hellenistlik geograaf.
Markianos mainib oma teostes muuhulgas Eestile lähedast jõge nimega Turuntes (kreeka Тουρουντης), mille asukoht on tänini teadmata. Ptolemaiose ja Markianose järgi sai Turuntes alguse Ripea mägedest ning suubus Sarmaatia ookeani (st Läänemere) Veneedi lahte. Pihkva ajaloolase Anatoli Aleksandrovi arvates võis see nimi tähistada pikemat veeteed, mis kulges Polova jõest mööda Velikaja jõge, üle Pihkva ja Peipsi järve ning lõpuks piki Narva jõge.
Eesti keeles on tema nimest kasutatud ka eksklikke, vene ja inglise keele kaudu tuletatud värdvorme nagu "Herakleitose Markianus".
Vigala raudteejaam

Vigala raudteejaam on hoonete kompleks Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Vigala külas, mis oli raudteejaam Rapla–Virtsu raudtee 46. kilomeetril. Peahoone on hästi säilinud ja seal töötab tänapäeval Vana-Vigala raamatukogu.
Täpselt sama projekti järgi ehitati Märjamaa ja Põlva jaamahoone.
Viimane rong lahkus jaamast 1968. aastal.
Kui vaadata raudteetammilt Virtsu poole, jääb jaamahoone vasakule.
Jahuleedik

Jahuleedik ehk jahukoi (Ephestia kuehniella) on leediklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.
Elab hoonetes, röövikud toituvad jahust.
Asunduse tänav

Asunduse tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. 
Asunduse tänav algab Lasnamäe tänavalt ja lõpeb Pallasti tänaval. Asunduse tänav on ligikaudu 290 meetri pikkune.
Asunduse tänav on nime saanud 1912. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Ansiedlungs-Strasse ja venekeelne Колониальная улица. Tänava rajas Eesti ajaloo värvikamaid kinnisvaraärimehi (maadega hangeldaja) Albert Koba 1910. aastal.