Õpivilumuste spetsiifilised häired

Õpivilumuste spetsiifilised häired kuuluvad koos kõne ja keele, motoorika ja pervasiivsete arenguhäiretega RHK-10 psühholoogilise arengu häirete rühma (F80–F89).
Õpivilumuste spetsiifilised häired (F81) on krooniliste häirete heterogeenne rühm; need häired avalduvad lastel olulistes raskustes kuulamisharjumuse, kõne, jutustamise, lugemise, kirjutamise või matemaatiliste oskuste omandamises. Kirjanduses kasutatakse selles tähenduses ka termineid "õpivilumuse häire", "õppimisraskus" ja "õpiraskus".

Definitsioon

Õpiraskustega lapsed on need lapsed, kellel on häire ühes või mitmes psühholoogilises baasprotsessis, mis on seotud suulisest ja/või kirjalikust kõnest arusaamise ja kasutamisega. See võib ilmneda piiratud võimes kuulata, mõelda, rääkida, lugeda, kirjutada või arvutada. See mõiste hõlmab tajupuudeid, ajukahjustust, minimaalset ajategevuse häiret, düsleksiat ja arenguhäirest tingitud afaasiat. Mõiste ei hõlma lapsi, kelle õppimisprobleemid on nägemis-, kuulmis- ja motoorsete puuduste, vaimse alaarengu, emotsionaalsete häirete või ebasoodsate keskkonna-, kultuuriliste või majanduslike tingimuste tagajärg.

Kõne ja keele spetsiifilised arenguhäired

Keele normaalne omandamine (rääkimise ja keele õppimise kulg) on häiritud varasest arengustaadiumist peale. Üldnimetus häirele: düsfaasia (keelehäire), mis on kaasa sündinud. Välistatud on keskkonna tegurite ebasoodne toime, neuroloogilised kahjustused, sensoorsed defektid. Häire väljendub artikuleerimise, oma mõtete väljendamise (ekspressiivne kõne) või teiste inimeste kõnest arusaamise (retseptiivne kõne) raskusena või mõlemana. Kõne- ja keelehäirete kognitiivsed probleemid: infotöötluse kiirus langenud, töömälu maht väike, eksekutiivsete funktsioonide defitsiit (ei suuda eirata ebaolulist, jääb kinni detailidesse), vead verbaalse info integreerimisel, verbaalne üldistamisoskus, põhjendamine-järeldamine kesine. Eesti psühholoogidest on Tartu Ülikooli arengupsühholoogia professor Tiia Tulviste uurinud Eesti laste kõne arengut.

Motoorika spetsiifiline arenguhäire

Iseloomulik motoorse koordinatsiooni, peen- ja üldmotoorika raske puue, millega kaasneb sageli mõningane nägemis-ruumilise tunnetuse puudulikkus. Markerid: laps on ebakindla, kohmaka kõndimisviisiga; hilisem jooksma, hüplema, trepist üles-alla käimise õppija. Raskused kingapaelte sidumisel, nööpimisel, palli viskamisel-püüdmisel. Joonistamisoskus halb, sageli ei oska kokku panna mosaiikpilte, raskusi pildilt detailide leidmisel. Halb käekiri. Motoorne areng võib pidurdada kõne ja keele arengut – eriti artikulatsiooni. Motoorse kohmakusega kaasneb sageli õppimisraskus. Umbes pooltel lastest, kellel on enne kooliiga motoorse koordinatsiooni häired, tekib koolitöös probleeme, enamasti on õpiraskused kerged.

Pervasiivsed arenguhäired

RHK-10 F84
Häirunud on vastastikune sotsiaalne mõjutamine ja suhtlemine, millega kaasneb huvide ning tegevusaktiivsuse piiratus, stereotüüpsus ja monotoonne korduvus. Häiret diagnoositakse lapse käitumises iseloomulike tunnuste alusel. Häirete rühm sisaldab: Lapse autism (F84.0), atüüpiline autism (F84.1), Retti sündroom (F84.2), lapse muu desintegratiivne häire (F84.3), Hüperaktiivsus motoorsete stereotüüpiate ja vaimse alaarenguga (F84.4), Aspergeri sündroom (F84.5).

Hüperkineetilised häired. Aktiivsus- ja tähelepanuhäire

RHK-10 F90
Iseloomulik varane algus (esimese viie eluaasta jooksul), püsivuse puudumine tegevustes, mis nõuavad vaimset pingutust, kalduvus üle minna ühelt tegevuselt teisele, midagi lõpetamata, süsteemitu, laialivalguv ja liigne askeldamine. Suhted täiskasvanutega sageli pidurdamatud, eakaaslaste hulgas võivad olla tõrjutud. Sageli võib esineda komorbiidsust motoorse arengu ning keelearengu spetsiifiliste häiretega. Häire võib põhjustada düssotsiaalset käitumist ja enesehinnanguprobleeme. Keskseteks märksõnadeks keskendumisvõime ja tähelepanu nõrkus, liigne impulsiivsus, hüperaktiivsus. Inglise keeles ADHD (Attention-Deficit / Hyperactivity Disorder). Almquist (e.k 2006) toob välja ADHD-ga laste ühise joone – imikuna on nad kõik kohmakad, aeglased potil käimise ja puhtusepidamise õppijad.