google/wiki40b huggingface dataset:
Kalle Remm

Kalle Remm (sündinud 9. aprillil 1954 Tartus) on eesti zooloog, geograaf, kartograaf ja orienteeruja.

Haridus

1972. aastal lõpetas Tartu 5. Keskkooli. 1977. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia eriala. 1990. aastal sai Leningradis Zooloogia instituudist bioloogiakandidaadi kraadi. 1999. aastal sai Tartu Ülikoolist teadusmagistri kraadi geoinformaatika ja kartograafia erialal.

Töö

Aastatel 1977–1993 töötas Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis inseneri ja nooremteadurina. 1993–1998 töötas Eesti Kaardikeskuses insenerina, 1998–1999 Maa-ametis kartograafiabüroo peaspetsialistina. 1998. aastast Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna teadur, 2002. aastast TÜ Ökoloogia- ja Maateaduste Instituudi geoinformaatika ja kartograafia teadur, 2005. aastast vanemteadur.

Sporditegevus

Orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 4 kuldmedalit (1979 tavarajal, 1975, 1981 ja 1983 teatejooksus), 1 hõbemedali ja 1 pronksmedali. Kergejõustiku Eesti meistrivõistlustel võitnud 1983 pronksi 30 km maanteejooksus ja 1985 pronksi maratonis.
TRÜ võistkonnas on ta viis korda tulnud Jüriööjooksu võitjaks.

Teadustöö

Üle 50 teaduspublikatsiooni. 2011. aastast Rahvusvahelise Arvutusökoloogia Seltsi liige.

Tegevus kartograafina

Ta on koostanud üle 70 orienteerumiskaardi, lisaks mitmesuguseid turismikaarte, linnaplaane ja muid kaarte.

Pere

Tema isa oli Hans Remm ja ema on Eevi Remm. Maido Remm on tema vend. 
Ta on Tiit Remmi ja Jaanus Remmi isa.
Rørosi vald

Ajalugu

Läbi aegade on lõunasaamid seda maa-ala kasutanud põhjapõtrade karjatamiseks. Seda teevad nad tänapäevani.
Rørosi linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna "os", mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje.
Rørosi vald asutati 1. jaanuaril 1838. 1. jaanuaril 1875 liideti temaga Åleni valla asustamata osa (seda valda enam ei eksisteeri). 1. jaanuaril 1926 jagati Rørosi vald neljaks vallaks, mille nimed olid Rørosi vald, Røros landsogn, Brekken ja Glåmos. Pärast seda oli Rørosi vallas kõigest 2284 elanikku. 1. jaanuaril 1964 liideti need neli valda taas üheks. Enne liitumist oli Rørosi vallas 3063 elanikku. 21. aprillil 1989 anti asustamata osa Rørosi vallast üle Holtåleni vallale, mis on Åleni valla õigusjärglane.
Rørosi valla vapp võeti vastu alles 29. oktoobril 1992. Kuna Røros on vana kaevanduslinn, siis on vapil kujutatud punasel taustal kollasega vase sümbol, mille all on ristatud kaks kaevandustööriista.

Loodus

Rørosi vald asub põhiliselt platool, mis ida suunast lääne poole laskub. Kõige madalam koht vallas on pisut üle 600 m kõrgusel merepinnast, aga kõrgeim tipp Storvigelen küündib üle 1200 meetri.
Vald on põhiliselt kaetud kaasikute ja männikutega, aga metsapiir ei jää kaugele.
Valla suurim järv on 46 km² suurune Aursund, millest algab Glåma jõgi. Rørosi vallas on ka Norra suuruselt 3. järve Femundi (203 km²) põhjatipp. Lisaks neile on vallas hulgaliselt väiksemaid järvi. Rørosi valla jõed ja järved sobivad kanuuga sõitmiseks ja kalastamiseks.
Vallas asuvad Femundsmarka rahvuspark ja Forollhogna rahvuspark.
Valda läbib Rørosbanen.
Akulina

Akulina on ladina päritolu slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3645. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Akulina 6 naisel.
Rēzekne Kõrgkool

Rēzekne Kõrgkool (läti Rēzeknes Augstskola) on 1993. aastal Rēzeknes asutatud kõrgem õppeasutus. Ülikoolil on kolm teaduskonda. Peahoone asub Rēzeknes aadressil Atbrīvošanas aleja 90.

Ajalugu

1. septembril 1990 alustas Rēzeknes sealse pedagoogikainstituudi juures tegevust Läti Ülikooli filiaal, kus õpetati majandust ja filoloogiat. Hiljem rajas linna oma filiaali ka Riia Tehnikaülikool. Aastal 1993 need filiaalid liitusid, pannes aluse Rēzekne Kõrgkoolile. Aastal 1995 liitus kooliga ka Rēzekne pedagoogikainstituut, millest sai ülikooli pedagoogikateaduskond. Aastal 2008 oli koolil neli teaduskonda: majandusteaduskond, pedagoogikateaduskond, humanitaar- ja õigusteaduskond ning inseneriteaduskond. Ülikooli rektoriks on Edmunds Teirumnieks.
Hulunbuir

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid Hulunbuiri elanikest 81,85% hiinlased, 8,6% mongolid ja 4,13% mandžud.
Eesti Kool Hollandis

Eesti Kool Hollandis (hollandi keeles Estse School in Nederland) on Hollandis aastast 2007 tegutsev eesti keelt ja kultuuri õpetav pühapäevakool.
Koolis õpetatakse eesti keelt, rahvatantsu, laulmist, meisterdamist, ajalugu, draama- ja loodusõpetust.
Kool toimub iga kuu teisel pühapäeval Amsterdamis.
Alexander Postels

Alexander Johann Gustav Postels (24. august 1801 Tartu – 28. juuni 1871 Viiburi) oli Venemaa mineraloog, maadeuurija. Ta oli Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia liige.
Kaltsupaber

Kaltsu- ehk pütipaber on linastest ja puuvillastest kaltsudest valmistatud paber.
Euroopas võeti kaltsupaber kasutusele kirjutusmaterjalina 12. sajandil, asendades seni kasutusel olnud pärgamendi. Kuna tooraineks kasutatavad riideid olid enamuses valmistatud linasest materjalist, oli tooraine odav ja seda leidus praktiliselt kõikjal. Euroopas kasutati toormaterjalina ka puuvilla, millest paberi omadused olid halvemad kui linasel kaltsupaberil. Veelgi halvem oli siidi ja villaste kaltsudega valmistatud paberi kvaliteet, see paber sobis ainult pakkepaberiks. Suure veekulu tõttu ehitati paberiveskid veerohkete jõgede kallastele. Eesti esimesed paberiveskid olid Emajõe, Võhandu ja Härjapea jõe ääres.
Demokraadid 66

Demokraadid 66 (hollandi Democraten 66, ametlik nimi: Politieke Partij Democraten 66, lühend: D66) on Hollandi sotsiaalliberaalne partei. Partei asutati aastal 1966.

Valimistel

2006. aasta Hollandi parlamendivalimistel võitis partei parlamendi teises kojas (Tweede Kammer) 3 kohta 150-st (2,0% häältest). Kaudselt valitud parlamendi esimeses kojas (Eerste Kammer) 3 kohta 75-st.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai D66 1 koha 27-st (4,2% häältest).

Rahvusvahelised kontaktid

D66 kuulub Liberaalsesse Internatsionaali, Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse ja Allianssi Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest.
Kaasasündinud kloriididiarröa

Kaasasündinud kloriididiarröa ehk kaasasündinud kloriidikõhulahtisus (inglise keeles congenital chloride diarrhea, lüh CCD) on retsessiivselt päritav soolestiku- ja ainevahetushäire liik, millele on iseloomulik looteperioodil algav ja kogu ülejäänud üsavälise elu kestev kloriidi imendumishäirest niudesoole ja jämesoole epiteelis, tulenev osmootiline kõhulahtisus. 
Kaasasündinud kloriididiarröaga kaasneb sageli ka soolapuudus, mida püütakse leevendada suukaudsete kloriidide manustamisega. 
Kaasasündinud kloriididiarröa on kantud Soome haiguspärandisse ja selle levik Soomes on 1: 37 000 kohta, maailmas on teada rohkem kui 140 haigusjuhtu. 
CCD- geen paikneb lookuses 7q31, teatakse rohkem kui 30 SLC26A3 mutatsiooni.  
Vastsündinutel ja väikelastel avaldub häire rohke vesise roena ja hiljem kasvupeetusega. Häiret päevad lapsed võivad vajada meditsiinilist sekkumist, vältimaks dehüdratsiooni ja komplikatsioone nagu hüpokloreemia, hüpokaleemia, alkaloos jmt.  
Perekondlikku kloriidi imendumishäire esmakirjeldus nimetusega congenital alkalosis with diarrhea avaldati Gamble et al ja Darrow poolt 1945. aastal.
II liiga 2006

II liiga 2006 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2006. aasta hooaeg.
20. aprill

Pühad

20. aprill (tuntud kui 420) on kontrakultuuri tähtpäev, mil tähistatakse kanepi tarvitamist.
Järvamaa teenetemärk

Järvamaa teenetemärk on Järva maakonna autasu (teenetemärk).
Teenetemärgiga autasustatakse isikuid, kes on nt Järva maakonna arengule oluliselt kaasa aitanud.
Autasustamise otsustab Järva maavanem asjakohase korraldusega.
Eelvangistus

Eelvangistus vahistatud isiku kinnipidamine vanglas enne kohtuprotsessi toimumist.
Eelvangistatud isikut nimetatakse mitte kinnipeetavaks vaid vahistatuks ning tal on kinnipeetavast rohkem õiguseid.
Meistriliiga 2012

Hooaja esimene pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja teine pool

Allikas: Eesti Jalgpalli Liit
¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.
Värvid:: Sinine = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Kinaver

Kinaver on punakat värvi sulfiidne mineraal.
Kinaveri keemiline valem on HgS (elavhõbesulfiid).
Kinaver kristalliseerub heksagonaalse süngoonia kristallidena. Kristallid on prismalised või nõeljad. Esineb enamasti teraliste agregaatidena. Erikaal on 8...8,2. Kõvadus Mohsi astmikul on 2...2,5.
Kinaver on peamine elavhõbeda maak. Esineb settekivimeis lõhetäitena ning vulkaanilistes piirkondades fumaroolide ümbruses. Moodustab kooslusi püriidi, stibniidi ning realgaariga; lõhedes ka kvartsi, kaltsedoni, kaltsiidi ning barüüdiga.
Sõjateadlane (ajakiri)

Sõjateadlane (inglise keeles Estonian Journal of Military Studies), endise nimega KVÜÕA toimetised (Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste toimetised; inglise keeles ENDC Proceedings), on Eesti sõjateaduslik ajakiri, mida annavad välja Kaitseväe Ühendatud Õppeasutused.
Ajakiri ilmub aastast 2003. Ilmumissagedus on vähemalt kord aastas, lisaks allsarjad. Artiklid ilmuvad nii eesti kui ka inglise keeles. Alates aastast 2016 kannab ajakiri nime Sõjateadlane. Sõjateadlase peatoimetaja on Andres Saumets.
Oleg Rogatšov

Oleg Rogatšov (23. november 1959 – 24. juuli 2016) oli Eesti näitleja.
Ta on lõpetanud Vene Teatri stuudio.
Ta töötas aastatel 1981–2016 näitlejana Vene Teatris.
Oleg Rogatšov suri 24. juulil 2016 ja ta maeti 26. juulil 2016 Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema abikaasa oli näitleja Svetlana Dorošenko (1954–2016).
Virtsu poolsaar

Virtsu poolsaar on poolsaar Lääne-Eestis Lääneranna vallas Suure väina ääres.
Poolsaarel asub Virtsu alevik koos Virtsu sadamaga.
Poolsaare lõunaosas on Puhtu.
Virtsu poolsaare pindala koos Puhtulaiuga on umbes 7 km². Mandriga ühines 19. sajandil maatõusu ja teetammi ehitamise tagajärjel.
Carmen Amaya

Carmen Amaya (2. november 1913 Barcelona – 19. november 1963 Barcelona) oli flamenkotantsija ja laulja. 
Ta sündis Hispaanias Barcelonas Somorrostro agulis. Tantsimisega alustas 7-aastaselt. 
Tema debüüt oli 1929. aastal Pariisis, mil teda tervitati soojade kiiduavalduste ja imetlusega. 1936. aastal kolis ta Ameerikasse, kus ta astus üles mitmetes filmides, mis purustasid kassarekordeid. Nende seas "Romeo ja Julia" muganduses "Los Tarantos" ja lühifilmis "Danzas Gitanas" ("Mustlastantsud").
1944. aastal esines Carmen Valges Majas Franklin Roosevelti kutsel ja 1953. aastal Harry S. Trumani kutsel. 
Carmen Amaya on maetud Cementiri del Sud-Oesti Barcelonas Montjuïci mäel.
Rääma mõis

Rääma mõis (saksa keeles Rawasaar) oli linnamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Mõisast on teateid alates 1560. aastast. Mõisa omanik oli Pärnu linn.
1920. aastal liideti mõisa alad Pärnu linnaga.
Kaguvere mõis

Kaguvere mõis (saksa keeles Kaggofer) oli Haimre mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Leptodeira bakeri

Levila

Leptodeira bakeri on levinud Arubal, Paraguaná poolsaarel ja Falcóni osariigis Venezuelas.

Nimi

Maoliik Leptodeira bakeri on nime saanud zooloogi dr. Horace Burrington Bakeri (1889 – 1971) auks.
Päri raamatukogu

Päri raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Päri külas. Raamatukogu juhataja on Sirje Saard.
Bogoroditse Djevo

"Bogoroditse Djevo" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1990. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 1 minut. Teose kandis esimest korda ette Cambridge'i Kuningliku Kolledži koor (dirigent Stephen Cleobury) 24. detsembril 1990 Cambridge'is Suurbritannias.
Blounti maakond

Ajalugu

Blounti maakond moodustati 11. juulil 1795. aastal kümnenda Tennessee maakonnana. Maakond sai nime Edela-Territooriumi kuberner William Blount järgi.
Paju tänav (Narva)

Paju tänav on tänav Narvas Pähklimäe linnaosas Rakvere tänavast põhja pool ja Daumani tänavast lõuna pool. Algab Puškini tänavast, kulgeb lääne pool ja lõpeb kvartalisisese teega ristudes. Tänav on umbes 165 m pikk.
Enne teist maailmasõda oli see asustamata ala. Pärast sõda tekkis samasse kohta 2. Rakvere tänav. 24. juunil 1958 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 184 Puškini tänavast lääne pool asuv 2. Rakvere tänavümber Paju tänavaks oletatavasti seal kasvavate paljude pajude järgi.
Vanasadama Jahisadam

Vanasadama Jahisadam on 2010. aasta mais avatud väikelaevade sadam Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Vanasadama Jahisadam kuulub ASile Tallinna Sadam kui osa Vanasadamast.
Jahisadamas on laevadele 62 kohta ujuvkaide ääres. Ujuvkai kõrgus veepinnast on 0,6 m. Ujuvkaide äärde mahuvad kuni 18 m pikkused laevad süvisega kuni 4 m. Admiraliteedi basseini kaide äärde mahuvad kuni 50 m pikkused laevad süvisega kuni 4,3 m. Navigatsioonihooaeg algab 1.aprillil ja lõpeb 30.novembril ning võib muutuda sõltuvalt jää- ja ilmastikuoludest.
2010. aasta sügisel pälvis Jahisadam auhinna "Tallinna Turismitegu 2010".
Vanasadama Jahisadama postiaadress on Sadama 25, 15051, Tallinn, Eesti.
Vaba radikaal

Vaba radikaal on keemias aatom või aatomite rühm, millel on paaritu arv elektrone, see on elektroneutraalne osake, mille üks valentselektron on paardumata. Samas tähenduses kasutatakse tihti ka mõistet radikaal.
Vabad radikaalid on tavaliselt väga suure reaktsioonivõimega, seega väga lühiealised intermediaadid ja reageerivad kiiresti teiste radikaalide või molekulidega. Vabad radikaalid moodustuvad paljudes põlemis-, polümerisatsiooni-, pürolüüsi, biokeemilistes jt reaktsioonides.
Keemilistes reaktsioonides tähistatakse vaba radikaali, märkides selle punktiga vastava aatomi või aatomite rühma taga. Näiteks kloori molekulid võivad ultraviolettkiirguse toimel anda atomaarsed kloori radikaalid, kusjuures toimub Cl–Cl sideme homolüüs.
Baškortostani Vabariigi lipp

Baškortostani Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Baškortostani vabariigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 25. veebruaril 1992.

Lipu kirjeldus

Plagu on horisontaallaidudega trikoloor, sini-valge-roheline (ülevalt alla). Valge laiu keskel on embleem, millel on kujutatud kollast sõõri, mille sees on lilleõis seitsme kroonlehega. Laiud moodustavad võrdselt 1/3 lipu kõrgusest.
Lipu proportsioonid on 2:3 (kuni 2003 aastani 1:2).

Sümbolite tähendused

Sinine sümboliseerib erksust, voorust ja mõtete puhtust, valge rahu, avatust ja koostöövalmidust, roheline aga vabadust ja igavest elu. Lilleõis on sõpruse sümbol, tema seitse kroonlehte valgel taustal tähistavad seitset hõimu, kes peavad end ühtseks rahvuseks Baškortostanis. Sõõr ümber õie sümboliseerib igavest liikumist. Sinine ja valge värv pärinevad Venemaa lipult. Sellega näidatakse, et baškiirid on sõprussidemetes Venemaaga juba iidsetest aegadest.
Faní Chalkiá

Olümpiamängud

Chalkiá võitis 400 meetri tõkkejooksu kuldmedali Ateenas toimunud 2004. aasta suveolümpiamängudel. Võistluste poolfinaalis püstitas Chalkiá ajaga 52,77 sekundit olümpiarekordi (mille jooksis 2008. aasta mängudel üle Melaine Walker).

Võistluskeeld

Pekingis toimunud 2008. aasta suveolümpiamängude ajal selgus, et Chalkiá oli andnud mängudeks valmistudes positiivse dopinguproovi, mistõttu ta ei saanud mängudel osaleda ja oma tiitlit kaitsta. Chalkiá oli manustanud metüültrienolooni ehk metribolooni. Chalkiá lükkas keelatud aine kasutamise süüdistused tagasi ning soovis, et analüüsitaks ka tema B-proovi. See osutus samuti positiivseks.
Sama aasta 12. detsembril teatas rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF, et Chalkiále määrati kaheaastane võistluskeeld.
Stephenie Meyer

Stephenie Meyer (sünninimi Stephenie Morgan; sündinud 24. detsembril 1973 Hartfordis) on Ameerika Ühendriikide kirjanik.
Stephenie Meyeri esimene teos oli vampiiriromaan "Videvik", mis ilmus 2005. aastal ja tegi autori kohe tuntuks. Järgnenud aastatel kujunes selle põhjal välja romaanisari "Videvik".
Meyer kasvas üles Arizonas kuuelapselises perekonnas. Ta lõpetas keskkooli Arizonas ja astus Brigham Youngi ülikooli Utah's, mille lõpetas bakalaureusekraadiga inglise kirjanduses.
Ta tutvus Christian Meyeriga ajal, mil ta elas Arizona osariigis, ja abiellus temaga 1994, kui nad mõlemad olid 21-aastased. Christian oli audiitor, kuid loobus ametist, et pere eest hoolitseda. Neil on kolm poega ja nad elavad Arizonas Glendale'is.
Enne kirjanikuks hakkamist oli Meyer töötanud vaid kinnisvaraettevõttes külastajate vastuvõtjana. Ning enne "Videviku" sarja polnud ta üldse midagi kirjutanud, isegi lühijutte mitte.
Meyer on mormooni kiriku liige. Ta on teatanud, et on oma vaadetelt kitsarinnaline, ei joo alkoholi ega suitseta.
2008. aastal linastus romaani "Videvik" põhjal vändatud film "Videvik". 2009. aastal lavastas Chris Weitz romaanisarja teise raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Noorkuu". 2010. aastal lavastas David Slade romaanisarja kolmanda raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Päikesevarjutus". 2011. aastal lavastas Bill Condon romaanisarja neljanda raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Koidukuma – osa 1" ja 2012. aastal "Videviku saaga: Koidukuma – osa 2".
Kollane Allveelaev G

Kollane Allveelaev G oli eesti ansambel. See asutati 1989. aastal.
Mari (eesnimi)

Mari on naisenimi bretooni, eesti, jaapani, kõmri, norra, rootsi, soome ja ungari keeles.
Euroopa keeltes on see nimi üldiselt nime Maria variant.
Hildebrand Veckinchusen

Hildebrand Veckinchusen (u 1370 – juuli 1426 Lübeck) oli saksa kaupmees. 
Hildebrand alustas kaupmehetööd Brugges aastatel 1395–1398, mille järel ta siirdus Riiga, kus abiellus. 
Alates 1399. aastast oli ta Lübecki kodanik. Aastatel 1402–1426 peatus ta peaaegu pidevalt Brügges. Veckinhuseni kaubatehingute raskuspunkt oli Preisi- ja Liivimaal. Samuti püüdis ta laiendada äri Veneetsiani. Viimane ettevõtmine läks küll 1412 pankrotti. Mitmete ebaõnnestunud krediiditehingute tagajärjel sattus Hildebrand 1422. aastal Brügges kolmeks aastaks võlavangi, kust vabanes alles veidi enne oma surma. Hildebrand Veckinchuseni Tallinna Linnaarhiivis säilinud üheksa arveraamatut ja sajad erakirjad moodustavad ühe olulisema keskaegse kaupmehearhiivi Alpidest põhja pool.
Harlani maakond

Ajalugu

Harlani maakond moodustati 28. jaanuaril 1819. aastal Floyd ja Knoxi maakonna osadest.
Perssoni lõhiksammal

Perssoni lõhiksammal (Lophozia perssonii) on kulbikuliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas kaljudel ja liivikuil.
Juhan Simonson

Juhan Simonson (1. juuni 1933 Elva – 16. november 2012 Lakewood, USA) oli eesti vabadusvõitleja, organisatsiooni Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides kauaaegne juht.
Erialalt oli Simonson linnaplaneerija. Tema peamisteks projektideks olid USA-s New Jersey osariigi põhjaosas asuvate sooalade planeerimine ja väljaarendamine elamurajoonideks, kaubandustsentrumiks ja spordikompleksiks.

Ühiskondlikud ametid

Simonson oli ajalehe Vaba Eesti Sõna toimetuskolleegiumi liige, Ühendatud Balti-Ameerika Komitee president, Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu USA delegatsiooni esimees (15 aastat), Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides (ERKÜ) juhatuse liige 1966-1972, abiesimees 1972-1978 ning esimees 1978-1996. Samuti oli ta E.E.L.K. Lakewoodi Pühavaimu Koguduse nõukogu liige ja Eesti Arhiivi Ühendriikides juhatuse liige.
El (jumal)

El (ka il) on semiidi keeltes jumala kohta kasutatav sõna. See esineb nii koha- kui ka isikunimedes (Paabel,  Iisrael; Elohim, Eelija, Eliisa). 
Nime või epiteedina on El kasutusel nii polüteistlikes kui ka monoteistlikes Lähis-Ida usundites. Akkadi keeles tähendas elu(m) või ilu(m) lihtsalt jumalat ja ei olnud kasutusel nimena. Ugariti usundis oli El konkreetne jumal, kes oli küll valitsev peajumal, ent siiski vaid üks paljudest, jumalanna Ašera abikaasa. Heebrea usundis nimetati Eliks aga juba ainujumalat.
Eve Pormeister

Eve Pormeister (aastani 1987 Vahtrik; sündinud 19. aprillil 1956 Raplas) on Eesti germanist, kirjandusuurija ja kultuurivahendaja.

Haridus

Eve Pormeister lõpetas Lydia Koidula nim. Pärnu II Keskkooli 1974. aastal. 1980. aastal omandas ta uurimusega Gertrud Leuteneggeri proosast ja kirjanduskäsitusest ("Erzählende Prosa und Literaturauffassung von Gertrud Leutenegger") Leipzigi Ülikoolis diplomigermanisti kraadi. 1992. aastal sai ta Tartu Ülikoolis väitekirjaga "Põhilised arengusuunad 1970. ja 1980. aastate Šveitsi kirjanduses" ("Grundlegende Entwicklungstendenzen in der Schweizer Literatur der 70er und 80er Jahre des 20. Jahrhunderts") filosoofiamagistri kraadi saksakeelses kirjanduses. 2003. aastal kaitses ta sealsamas Claus Sommerhage juhendamise all väitekirja "Naiselikkuse pildid saksakeelses Šveitsi naiskirjanduses" ("Bilder des Weiblichen in der deutschsprachigen Schweizer Frauenliteratur") ja sai filosoofiadoktori kraadi.

Töökäik

Eve Pormeister töötas Tartu Ülikoolis aastatel 1980–1992 saksa filoloogia kateedri õpetajana, 1992–2004 germaani-romaani filoloogia osakonna saksa keele ja kirjanduse õppetooli lektorina ning 2004–2014 uuema saksakeelse kirjanduse dotsendina. Ta on õpetanud praktilist saksa keelt, foneetikat, uuemat saksakeelset kirjandust jm ning koostanud kõrg- ja üldhariduskooli õppevahendeid.
Eve Pormeister on olnud perioodiliselt ilmuva teaduskogumiku "Humaniora: Germanistica" rahvusvahelise toimetuskolleegiumi liige.
Ta on täiendanud end aastatel 1991–2001 mitu korda eri organisatsioonide stipendiaadina Saksamaal, 1994 ja 2002 Šveitsis.
Eve Pormeister on ühingu "Gesellschaft für die Erforschung der Deutschschweizer Literatur" (Basel/Šveits) liige. Ta on kuulunud Eesti Goethe Seltsi ja Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni (EVKA). Aastatel 1994–2000 juhatas ta Eesti-Šveitsi Kultuuriseltsi.

Teadustöö

Eve Pormeistri uurimisvaldkonnaks on saksakeelne kirjandus (Šveits, Saksamaa, Austria), uurimisteemadeks kunstniku ja modelli / kirjaniku ja muusa vahekord loomingulises protsessis, naiste ajalooline ja kultuuriline roll, mäletamine ja unustamine, lõplikkuse kirjanduslikud antropoloogiad.
Ta on avaldanud teadustrükiseid, tõlkeid jm; koostanud ja toimetanud kogumikke, organiseerinud rahvusevahelisi kirjanduskonverentse ja muid üritusi.
Tema saksakeelne raamat "Piirilkõndijad. Gertrud Leutenegger ja kirjutav nunn Silja Walter Šveitsist" ("Grenzgängerinnen. Gertrud Leutenegger und die schreibende Nonne Silja Walter aus der Schweiz") ilmus 2010. aastal Berliniis.
Cambridge (Massachusetts)

Cambridge on linn Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis, üks Middlesexi maakonna kahest halduskeskusest. Ta moodustab koos Charlesi jõe vastaskaldal asuva Bostoniga kaksiklinna.
Cambridge'is asuvad Harvardi Ülikool ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituut.
Linna kohal paiknes Newe Towne'i asula alates 1630. aastast. 1636. aastal rajati seal Newe College kirikuõpetajate koolitamiseks, mis 1639. aastal nimetati Harvardi Ülikooliks selle rahalise sponsori John Harvardi järgi. Linnaõigused sai linn 1636. aastal, 1638. aastal nimetati linn kuulsa Inglismaa ülikooli järgi Cambridge'iks.
Laurentius (vastupaavst)

Laurentius (suri 506) oli vastupaavst aastast 498 kuni surmani.
Ta valiti Symmachuse vastupaavstiks 22. novembril 498.