Narva Elektrijaamad

Eesti Energia Narva Elektrijaamad AS (kuni 18. maini 2009 AS Narva Elektrijaamad) on Eesti Energia tütarettevõte, mis asutati 1999. aastal Balti soojuselektrijaama ja Eesti soojuselektrijaama baasil.
Kaks elektrijaama ühendati ühtse juhtimise alla majandusliku efektiivsuse tõstmiseks. Loodud ettevõte kanti äriregistrisse 4. oktoobril 1999.
Lisaks Balti ja Eesti soojuselektrijaamadele kuulub ettevõtte alla ka 2015. aastal tööd alustanud Auvere elektrijaam. Need on kolm maailma suurimat põlevkivil töötavat elektrijaama ning Eesti suurimad elektri- ja soojusenergia tootjad, mis annavad üle 90% Eestis toodetavast elektrienergiast ning varustavad soojusega kogu Narva linna.
Kõik Eesti Energia Narva Elektrijaamade aktsiad kuuluvad Eesti Energiale.

Juhtkond ja töötajad

Eesti Energia Narva Elektrijaamade juhatuse ainus liige on 15. aprillist 2010 Tõnu Aas.
Ettevõttes tegutseb Narva Energia Ametiühing, mille juhatuse esimees on Vladimir Aleksejev.

Majandustegevus

Eesti Energia Narva Elektrijaamad varustab elektrienergiaga Eesti tarbijaid ja soojusenergiaga Narva linna. Narva elektrijaamade toodang müüakse Põhjamaade elektribörsile Nord Pool Spot.

Jagunemine

23. jaanuaril 2007 võttis Eesti Energia nõukogu vastu otsusele moodustada omaette äriühing (Eesti Energia Narva Õlitehas AS), Narva elektrijaamadele kuuluva vedelkütuseid tootva õlitehase baasil.
AS Narva Õlitehas moodustati Eesti Energia Narva Elektrijaamade jagunemisel eralduva aktsiaseltsina. Narva Õlitehas on 100-protsendiline Eesti Energia tütarettevõte. Õlitehas asub Eesti Elektrijaama territooriumil umbes 25 km Narvast edelasse. Õlitehas alustas tööd 31. detsembril 1979. 7. juunist 2007 asus ASi Narva Õlitehas uue juhatuse esimehena ametisse varasem Narva Elektrijaamade finantsdirektor Igor Kond. Õlitehase juhtimise kõrval jätkas Kond ka Narva Elektrijaamade finantsdirektori ametikohal.

Ümberkorraldused ettevõttes

Aastail 2010 ja 2011 viidi mitusada Narva Elektrijaamade töötajat üle Eesti Energia teistesse tütarettevõtetesse Eesti Energia Kaevandused ja Eesti Energia Tehnoloogiatööstus.

Keskkonnamõju vähendamine

Viimastel aastatel on Eesti Energia teinud suuri investeeringuid, et vähendada elektritootmise keskkonnamõju.
Euroopa Liiduga ühinemisel kohustus Eesti vähendama vääveldioksiidi heitkoguseid ligikaudu 2,5 korda – kuni 25 000 tonnini aastas.
Eesti Energia Narva Elektrijaamad sõlmisid 2009. aasta märtsis firmadega Alstom Estonia AS & Alstom Power Sweden AB lepingu paigaldamaks kahele Eesti elektrijaama energiaplokile vääveldioksiidi (SO₂) püüdmise seadmed (deSOx). 2010. aasta jaanuaris otsustati paigaldada seadmed veel kahele plokile. Projekti kogumaksumus oli 110 miljonit eurot ja selle tulemusel vähenesid väävliheitmed ligi kolm korda.
Lõpule on jõudnud ka lämmastikuheitmete vähendamise pilootprojekt, mille käigus katsetas Eesti Energia 2013. aastal ühel energiaplokil Fortum Power and Heat Oy poolt paigaldatud seadmeid. Projekti käigus vähenes heitmekodus filtriga energiaplokis peaaegu kaks korda. 2016. aastaks paigaldatakse lämmastikufiltrid Narva Elektrijaamade seitsmele katlale.
Põlevkivi on suure mineraalse osa sisaldusega kütus, mistõttu tuleb elektritootmise protsessis tekkivale põlevkivituhale leida kas taaskasutus või ladestada see tuhaväljale. Põlevkivituhaga inimestel kokkupuude puudub, sest tuhamäele tavalisel inimesel pääseda ei ole võimalik. Tuhk on kas veega segatud või kivistunud kujul, õhku tuhamäelt ühendeid ei lendu ning ka põhjavette sealt samuti midagi ei imendu – tegu on suletud süsteemiga. Seda kinnitasid ka 2013. aastal läbiviidud eriuuringud, mis kinnitasid, et Narva elektrijaamade tuhahoidlad on keskkonnaohutud.
Lisaks heitmepüügi seadmetele kasutavad Narva elektrijaamad õhuheitmete vähendamiseks teisigi võimalusi. 2005. aastal avas ettevõte kaks uut keevkihttehnoloogial energiaplokki – ühe Eesti ja ühe Balti elektrijaamas. Renoveerimistööd teostas Soome ettevõte Foster Wheeler Energia OY. Projekt läks maksma ligikaudu 244 miljonit eurot.  Keevkihtkatla põlemistemperatuurid on madalamad kui tolmpõletuskatla puhul ning põlevkivi põletamisel toimub märkimisväärne väävli sidumine, mille tõttu on vääveldioksiidi heitmed neis kateldes minimaalsed.
Kõige selle tulemusel on Narva elektrijaamades võimalik säilitada aastane tootmisvõimekus tasemel 9–10 TWh ka pärast 2016. aastat, mil Euroopa Liidu keskkonnanõuded taas karmistuvad.