google/wiki40b huggingface dataset:
Retti sündroom

Rett sündroom (ladina keeles Syndroma Rett, inglise keeles Rett syndrome) on kaasasündinud geneetiliselt määratud arenguhäire, mis esineb tüdrukutel.
Haigus algab vanuses 6 kuud kuni 18 kuud. Eelnevalt normaalse lapse areng seiskub ja taandarenema hakkavad nii oskused kui ka arusaamine. Haigus tabab tütarlapsi sagedusega 1:10000-1:15000. Haigust ei saa ravida, kuid on võimalik leevendada mitmeid haigussümptomeid.

Tekkepõhjused ja mehhanismid

Haiguse tekkepõhjuseid täpselt ei teata. Tõenäoliselt peetub loote närvisüsteemi areng raseduse lõppfaasis või varases imikueas. Tegemist on geneetilise ehk päriliku haigusega, mis on seotud X-kromosoomiga ehk nais-sugukromosoomiga. Defektse kromosoomiga poisslapsed hukkuvad juba lootena. Kuna haiguse täpseid tekkepõhjuseid ei teata, ei saa seda ennetada.

Diagnoosimine ehk millised uuringud võidakse teha ja miks

Avastatud ei ole ühtegi näitajat, mis kinnitaks diagnoosi. Haigusele viitab vastavate sümptomite olemasolu ja arenguhäire teiste põhjuste puudumine.
Elektroentsefalograafia (EEG) uuring tehakse selleks, et veenduda ajukahjustuses, mida näitavad muutunud aju elektrilised potentsiaalid.

Ravivõimalused

Haigust ei ole võimalik ravida. Eesmärk on leevendada haiguse ilminguid. Sageli on vajalik selja kõverdumise raviks teha ravivõimlemist, et tugevdada seljalihaseid. Raskematel juhtudel võib vajalikuks osutuda operatiivne ravi, kus toestatakse selgroogu metallist plaatidega. Krampide esinemisel kasutatakse ravi antiepileptikumidega (karbamasepiin). Kõne arendamiseks on vajalik logopeediline abi ja üldarendavad programmid sotsiaalsete oskuste parandamiseks (erilasteaiad, psühholoogiline nõustamine)

Prognoos

Lapsed elavad kuni täiskasvanueani (umbes 35. eluaastani). Kuna haigus avastati alles 1980. aastal, siis ei ole edasist haiguse kulgu võimalik prognoosida.
Juuni

Muud nimetused

Juuni rahvapärased nimetused on kesakuu, jaanikuu, pärnakuu ja piimakuu.
Monteortone

Monteortone (ka Monte Ortone) on asula Itaalias Veneto maakonnas Abano Terme vallas.
Keskmine kõrgus merepinnast on 41 m. Vahetult asulast idas on Monte Ortone küngas (168 m).
Asulast ning Monte Ortonest lõunas kulgeb Via Monteortone, millelt algab asulat läbiv põhja suunas kulgev Via delle Terme. Asula sees on veel Via dei Castagni.
Monte Ortone idaserval on palverännukirik Madonna della Salute.
Voldemar Kirotar

Voldemar Kirotar (18. jaanuar 1906 Võru – 3. juuni 1942 hukati Irkutskis Venemaal) oli eesti vaimulik.
Lõpetas aastal 1926 Räpina ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1929–1933. Oli prooviaastal Tartu Pauluse ja Rõuge Maarja koguduses. Ordineeriti pastoriks 10. detsembril 1933. 
Oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja 1933–1936. 1936–1937 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduses Joosep Liivi isiklik adjunkt. 1937–1941 oli Käina Martini koguduse õpetaja ning aastatel 1939–1941 Kärdla Johannese koguduse ja Pühalepa Laurentsiuse koguduse asetäitja õpetaja. Lisaks oli 1937–1941 Saarte-Lääne praostkonna abipraost ja 1939–1941 Saarte-Lääne praostkonna praosti kohusetäitja. Viidud asumisele Venemaale.

Isiklikku

Abikaasa isa oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor Joosep Liiv. Abikaasa Salme Kirotar (ja ka abikaasa õe Helga Kibbermanni perekond) said tuntuks saksa-eesti ja eesti-saksa sõnaraamatute koostamisega.
McLeani maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1830. aastal.
Allar Jõks

Elulugu

Allar Jõks lõpetas 1983. aastal Kullamaa Keskkooli ning 1991. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1991–1995 töötas Jõks Lääne Maakohtus kohtuniku ja kohtu esimehena.
Aastatel 1995–2001 Tallinna Ringkonnakohtu kohtunikuna, samal ajal oli ta ka Eesti Kohtunike Ühingu esimees.
Aastal 2001 nimetati ta president Lennart Meri ettepanekul õiguskantsleriks. 2007. aasta detsembris esitas president Toomas Hendrik Ilves Allar Jõksi järgmiseks seitsmeaastaseks ametiajaks õiguskantsleri kandidaadiks. Rahva hulgas populaarse Jõksi toetuseks tegid ühisavalduse neli väiksemat Riigikogu fraktsiooni. 18. detsembril toimunud salajasel hääletusel anti Jõksi vastu 56 häält ning tema poolt 36 häält. Erapooletuid ei olnud. Seega ei valinud Riigikogu Allar Jõksi õiguskantsleriks tagasi. Jõksi ametiaeg lõppes 7. märtsil 2008.
Pärast õiguskantsleri ametiaja lõppemist on Jõks töötanud ÜRO mandaadiga eksperdina 8 riigis ning nõustanud sealseid valitsusi demokraatia pidurite eemaldamisel ja inimõiguste kaitsega tegelevate institutsioonide ülesehitamisel.
2. aprillist 2009 liitus ta advokaadibürooga Sorainen.
23. mail 2016 teatas soovist kandideerida Eesti Vabariigi presidendi ametisse pärast seda, kui 14 tuntud ühiskonnategelast olid teinud avaliku pöördumise tema toetuseks. Presidendivalimistel sai Allar Jõks 24. septembril valimiskogu esimeses voorus kõige rohkem hääli (83) ja pääses edasi teise vooru. Teises voorus sai ta 134 häält, jäädes küll Siim Kallasele alla, kuid kumbki ei osutunud valituks. Jõks loobus edasisest kandideerimisest.

Isiklikku

Allar Jõks on isa ja kahekordne vanaisa. Allar Jõksi elukaaslane on Eesti Loodusmuuseumi direktor Heidi Vilu.
Jõks on jooksnud Haapsalu rajooni rekordi 800 meetris. Ta harrastab jalgpalli ja joogat.

Tegevus

Õiguskantslerina nõudis Allar Jõks ELiga liitumisel rahvahääletusele pandud põhiseaduse muudatusse põhiseaduse kaitseklausli lisamist, mis sätestab Eesti põhiseaduse põhimõtete ülimuslikkuse Euroopa Liidu õiguse ees.
Õiguskantslerina oli Allar Jõks üks neist, kes sõnastas Eesti-Vene piirilepingu preambulis viite Tartu rahule.
Johan Transchiöld

Johan Transchiöld (enne aadeldamist Johan Trana; 1656 Nyköping – 7. september 1699) oli rootsi matemaatik ja riigiametnik.
Aastast 1677 oli ta Tartu ülikooli matemaatikaprofessor.
1690 sai ta aadlitiitli.
Utsali

Utsali oli küla Tartumaal Pedja jõe ääres, ajalooliselt Vana-Põltsamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jüriküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kursi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jürikülaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Утсали), ehkki juba 1770 mainitakse nime (Utsala).
Kadri Muischnek

Kadri Muischnek (sündinud 15. jaanuaril 1965) on eesti keeleteadlane.
Ta lõpetas 1988. aastal TRÜ filoloogiateaduskonna eesti keele ja kirjanduse erialal. 
1998 kaitses Tartu Ülikoolis magistrikraadi üldkeeleteaduse alal (juhendaja Haldur Õim).
2006. aastal omandas doktorikraadi Tartu Ülikoolis väitekirjaga "Verbi ja noomeni püsiühendid eesti keeles" (juhendaja Mati Erelt).
Wilfred Bungei

Wilfred Bungei (sündinud 24. juulil 1980 Kabirisangis) on Keenia kergejõustiklane (800 m jooksja).
Andres Koort

Andres Koort (sündinud 17. mail 1969 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, stsenograaf, kujundaja ja kuraator.
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia lavakujunduse eriala (õppis seal 1987–1993) ja täiendas end aastal 1991 Hollandis Groningenis Academia Minervas maali erialal.
Koort on osalenud näitustel alates aastast 1991, on Eesti Maalikunstnike Liidu juhatuse liige 2002. aastast ning on loonud lavakujundusi lavastustele Eesti Draamateatris, Tallinna Linnateatris, Pärnu teatris Endla, Eesti Nukuteatris ja Theatrumis. Tema töid leidub Tartu Kunstimuuseumi ja Leedu Kunstimuuseumi kogudes. Koorti töid on raske paigutada traditsiooniliste kunstivoolude raamidesse. Kunstnik kasutab äratuntavaid kujundeid, mistõttu tema maastikud näivad teatud määral realistlikud, sealjuures ei järgi ta oma ruumikäsitluses elementaarseid perspektiivi reegleid ega ürita luua valguse ja varju efekti. Perspektiiv ja varjud määravad hetke ja koha, nende puudumine võib viidata kunstniku soovile kujutada reaalsust üldises võtmes, väljaspool aega ja ruumi 
.
Andres Koorti vanavanaisa oli skulptor Jaan Koort.

Näitused

Andres Koort on osalenud järgmistel näitustel:

Teatrikujundused

1990 “Kodanlasest aadlimees” (Molière) Eesti Draamateater
1996 “Petra von Kanti kibedad pisarad” (R.W.Fassbinder) Tallinna Linnateater
1999 “Hades” (A.Strinberg) Pärnu Teater „Endla“
2000 “Taevatrepp” Eesti Nukuteater
2001 “Vader kus tukk on” (G.Görgey) Theatrum
2005 „Juveliiri poe ees“ (K.Wojtyla) Theatrum
2007 „Kokteiliõhtu“ (T.S.Eliot) Theatrum
2008 „Maarja kuulutamine“ Theatrum
STS-2

Meeskond

Missioonile määrati kaks astronauti, kelleks olid Joe Engle ja Richard H. Truly. Engle oli algselt määratud missioonile Apollo 17, kuid ta eemaldati sealt pärast ülejäänud Apollo programmi missioonide tühistamist, et Kuule saaks minna geoloog Harrison Schmitt ja selle tulemusel tekkis NASA-s ebatavaline olukord, kus kõik missioonil osalevad astronaudid olid oma esmalennul. Pärast STS-2 lõppu, muutis NASA reegleid ja edaspidi pidid kõik missiooni komandörid olema varem kosmoses käinud. Muudatuste tulemusel sai missiooni STS-2 meeskonnast NASA viimane algajatest koosnenud kosmoselaeva meeskond.

Missioon

Space Shuttle'i programmi teine missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 12. novembril 1981 kell 10:10 kohaliku aja järgi. Missioon startis 7 kuud pärast missiooni STS-1. Algselt pidi Columbia startima 7:30, kuid tehnilise rikke tõttu lükati start edasi ja rike kõrvaldati Challengerilt võetud varuosaga. 
Varem oli start määratud 9. oktoobrile, kuid see tuli RCS-tõukurite süsteemi tankimise ajal edasi lükata, sest süsteem hakkas lekkimaja seetõttu tuli üle 300 kuumuskilbi termokaitseplaadi asendada. Õnneks sai teha stardiplatvormil ja järgmiseks tähtajaks määrati 4. november, kuid siis tuli start tehnilise rikke tõttu taas edasi lükata.
STS-2 oli esimene missioon ajaloos, mil taaskasutatav kosmoselaev naasis kosmosesse teise meeskonnaga. Missiooni ajal külastas missiooni juhtimiskeskust president Ronald Reagan, kes pidi keskust algsete plaanide kohaselt külastama missiooni STS-1 ajal.
Missioon pidi kestma viis päeva ja selle ajal oli planeeritud Canadarmi testimine, kuid lennujuhid otsustasid Canadarmi testimisest loobuda ning lendu kahe päeva võrra lühendada, kui üks kolmest kütuseelemendist rikki läks. Engle ja Truly otsustasid korraldusi eirata ja püsisid plaanipärastel magamisaegadel ärkvel, et Canadarmi salaja katsetada. Vahelejäämise vältimiseks, katsetasid nad Canadarmi, kui nad polnud missiooni juhtimiskeskuse raadioside levialas.
Columbia maandus 14. novembril kell 13:23 Edwardsi õhujõudude baasi. Columbia sisenes Maa atmosfääri komandör John Engle'i käsitsi juhtimisel ja Engle sai ainsaks astronaudiks, kes juhtis kosmosesüstikut alates atmosfääri sisenemisest kuni maandumiseni. Ülejäänud missioonidel juhtis atmosfääri sisenemist arvuti ja piloodid võtsid juhtimise üle viis minutit enne maandumist.
Lühendatud lennust hoolimata täideti üle 90% missiooni eesmärkidest. Starditorni helisummutamissüsteemile tehtud parandused olid edukad ja STS-2 stardi ajal ei kaotatud ühtegi kuumuskilbi termokaitseplaati ning ainult 12 sai viga.
STS-2 oli Space Shuttle'i programmi esimene missioon kus märgati tahkekütusekiirendite O-tihendite ebatavalist kulumist. NASA uuris seda ja leidis, et see pole kosmosesüstikutele ohtlik. O-tihendite ebatavalist kulumist märgati veel 14 missioonil ja see sai 28. jaanuaril 1986 toimunud kosmosesüstik Challengeri katastroofi põhjuseks.
Lisaks oli STS-2 Space Shuttle'i programmi viimane missioon, kus Space Shuttle'i välispaak oli värvitud valgeks. Kaalu vähendamiseks jäeti välispaak edaspidi värvimata ja see muutis paagi 272 kilogrammi kergemaks.
Olgred Aule

Olgred Aule (22. november 1916 Tartu – 13. märts 2015 Heidelberg) oli eesti majandusteadlane ja linnaplaneerija, riigiteaduse doktor (1953, Köln).

Elulugu

Ta lõpetas 1934. aastal Tallinnas Westholmi Gümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna. Ta oli korporatsioon Vironia liige.
Olgred Aule õppis 1938–1941 Berliini majanduskõrgkoolis (Wirtschaftsschule Berlin) ja 1950–1952 Kölni ülikoolis. 
Ema päritolule tuginedes lahkus perekond Aule 1941. aastal põgenikena Saksamaale, kuid tuli juba järgmisel aastal Eestisse tagasi. Kaks aastat hiljem olid nad sunnitud uuesti Saksamaale põgenema.
Ta osales teises maailmasõjas (astus vabatahtlikuna Saksa maaväkke, sai Itaalias kolmel korral haavata, sõja lõpu poole viidi üle Eesti Diviisi), oli 1945–1950 Venemaal sõjavangis (pääses Saksamaale, kuna teda peeti baltisakslaseks). 
Oli aastail 1952–1957 Kölni ülikooli ehitusmajanduse osakonna teadur, aastail 1958–1963 Müncheni majandusuuringute instituudi teaduslik referent, aastail 1963–1976 ehituse ja korterimajanduse osakonna juhataja ning aastail 1976–1980 samas instituudis teadur, ühtlasi Saksa ehitusministeeriumi komisjonide teaduslik nõustaja. Temalt on ilmunud uurimusi ehitusmajanduse teemal.
Olgred Aule on olnud International Association of Construction Coordinatorsi (IACC) asepresident.
Olgred Aule oli Balti Seltsi Saksamaal juhataja ja seltsi ajakirja Mitteilungen aus baltischem Leben toimetaja.

Tunnustused

2002. aastal andis Eesti Vabariigi president Arnold Rüütel Olgred Aulele eestluse hoidmise eest Saksamaal Valgetähe V klassi teenetemärgi.

Isiklikku

Tema isa oli eesti poliitik ja pangandustegelane Eduard Aule, ema Sophie Aline, neiuna Jehnich. Olgred Aule oli pere noorim laps, tal oli õde Ruth Mary ning vennad Ilmar, Erik ja Olaf. Olgred Aule abiellus 1952. aastal.
Tšehhi kroon

Tšehhi kroon (tšehhi keeles koruna česká, lühend Kč) on olnud Tšehhi Vabariigi rahaühik alates 8. veebruarist 1993. See vahetas välja Tšehhoslovakkia krooni.
ISO 4217 kood on CZK.
Üks kroon on sada hellerit (tšehhi keeles haléř, lühend h)
Tšehhi plaanis euro kasutusele võtta aastal 2010, praegu on see edasi lükatud ja täpne aeg pole kindlaks määratud.
Audoktor

Audoktor (doctor honoris causa, dr. h. c.) on tiitel, mida antakse erilise austuse märgiks mingi ülikooli poolt. Audoktori kraadi ei saa taotleda, selleks ei pea kirjutama doktoritööd  ega sooritama eksameid.
Tiirimetsa mõis

Tiirimetsa mõis (saksa keeles Tirimetz) oli riigimõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandi keskel.
Enno Raidma

Enno Raidma (8. veebruar 1938, Antsla vald, Võrumaa – 9. juuni 2006, Kohtla-Järve) oli Eesti keemik.

Elulugu

Enno Raidma oli Salme Alise Raidma ja Eero Raidma poeg.
Lõpetas 1956 Võru 1. Keskkooli, 1961 Tartu Ülikooli; 1969–72 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Исследование возможностей получения, свойств и областей применения эпоксидной смолы на базе смесей алкилрезорцинов". Oli aastast 1961 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis, aastast 1994 juhtteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: põlevkiviõliproduktide, eriti alküülresortsiinide koostise eraldamise ja kasutusvõimaluste uurimine. Ligi 40 teadustrükist, 9 autoritunnistust.
Pehmelakk

Ajalugu

Esimeseks pehmelakitehnika kasutajaks peetakse sakslast Dietrich Meyerit (1572–1658).
Sonia Sotomayor

Sonia Sotomayor (sündinud 25. juunil 1954 Bronxis New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide jurist, alates 8. augustist 2009 Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu liige. 
Enne seda töötas ta 17 aastat osariigi kohtunikuna. Tema vanemad on pärit Puerto Ricost.
Sibula järv

Sibula järv (ka Karula Sibulajärv) on järv Antsla vallas. 
Selle pindala on 3,3 ha.
Schmidt (aadlisuguvõsa)

Schmidt oli Saaremaa aadlisuguvõsa. 
1918 kanti Georg von Schmidt Saaremaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 
Suguvõsale kuulus Eesti alal nt Kaisma mõis.
Hiiu folk

Hiiu folk on rahvamuusikaüritus, mis toimub Hiiumaal alates 2005. aastast, juulikuu keskpaigas.
Festivali korraldab MTÜ Hiiu Folk, festivali peakorraldaja on selle algusest peale olnud Astrid Böning-Nõlvak. Festivali omapäraks on, et kontserdid ei toimu ühes kindlas asulas, vaid saarel paljudes kohtades ning naabersaartelgi – näiteks Kassaril, Saarnakil jm. Festival on lisaks rahvakultuurile ja muusikaelamustele propageerinud ka looduslähedast käitumist, korraldanud matku ja kaasanud muuseume. Oluliseks on peetud alkoholivaba peokultuuri ning peokoha ja looduse puhtana hoidmist.
Festival valiti aastal 2009 Karskusliidu aasta tegijaks ja Hiiumaa kultuuripärliks ning aastal 2015 ajakirja Pere ja Kodu valikul Eesti kõige peresõbralikumaks festivaliks.
Fennoskandia kilp

Fennoskandia kilp ehk Balti kilp on kilp Põhja-Euroopas.
Fennoskandia kilbil asuvad täielikult Soome ning osaliselt Rootsi, Norra ja Venemaa.
Fennoskandia kilp on osa Ida-Euroopa kraatonist.
Aastal 1992 (Kyōtos 24–28. august) langetas Commission for the Geological Map of the World soovitusliku otsuse  nimetada seda kilpi Fennoskandia kilbiks.  Varem on teda nimetatud nii Fennoskandia kui ka Balti kilbiks. Termini "Fennoskandia kilp" võttis 1909. aastal kasutusele soome geoloog Wilhelm Ramsay.
Kilbil avanevad peamiselt Arhaikumi ja Proterosoikumi, kuid piiratud ulatuses ka Fanerosoikumi vanusega kivimid. Suur osa Fennoskandia kilbist on moodustunud Svekofenni orogeneesi käigus (Paleoproterosoikum). Orogeneesi käigus konsolideerunud vastavat maakoore osa nimetatakse Svekofenni kompleksiks.
Kilp on kivimiliselt koostiselt mitmekesine. Levinud on mitmesugused moondekivimid ning neid lõikavad arvukad intrusioonid.
Samasugused kivimid, mis paljanduvad Fennoskandias, moodustavad ka Eesti setenditega kaetud aluskorra.
Kilbi ehitusest aitas täiendavat aimu saada Koola ülisügav puurauk.
Püramiidi tipus

"Püramiidi tipus" on Eesti Televisioonis aastast 2015 näidatav telesaade. Saates räägivad Eesti või Eesti juurtega teadlased ja insenerid populaarteaduslikus võtmes teaduse ja tehnika tähtsusest tänapäeva ühiskonnas.
Saadet juhivad Neeme Raud ja Astrid Kannel. Saate produtsent on Ene-Maris Tali, režissöör Tarvo Mölder ja operaator Tauno Sirel.
Saade valmib Euroopa Sotsiaalfondi toetatava TeaMe programmi raames.
Löwen

Löwen (ka Löwe) oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa kanti Eestimaa rüütelkonda 1746. aastal.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal Koluvere, Vääna mõis.
Niidu-võiliblikas

Levila

Niidu-võiliblikas elab kõikjal Euroopas, välja arvatud selle äärmine põhjaosa, lisaks Türgis, Kaukaasias, Kasahstanis, Kesk- ja Lõuna-Siberis kuni Jakutski ja Irkutskini, Mongoolias ja Loode-Hiinas.
Niidu-võiliblikas on Eestisse sisserändav liik. Ta suudab Eestis talvituda, kasvatab kohapeal aastas kaks põlvkonda.

Kirjeldus

Liblika esitiiva pikkus on 23–28 mm. Tiivad on ülaltpoolt kahvatud, kollakasrohelised, vahel algusest musta mustriga. Esitiiva ots on samuti musta mustriga. Igal tiival on täpp, esitiibadel must, tagatiibadel oranž. Emasliblikal on tiivaotstes olev must muster vähemärgatav ja mõnikord puudub täiesti. Emane on ka pisut heledam. Tundlad on otsast jämedamad kui algusest, aga see üleminek ei ole järsk. Tundel on ülalt tume ja alt roosa.
Liblikas lendab levila põhjaosas, kus aastas on üks põlvkond, juulis-augustis, aga levila lõunaosas pool aastat aprillist oktoobrini ja seal läheb üks põlvkond teiseks üle nii, et vahet näha polegi. On täheldatud niidu-võiliblikate rännet.

Areng

Emased munevad munad ühe-kahekaupa toidutaime lehe alaküljele või varrele. Toidutaimedeks on liblikõielised, näiteks hiirehernes, lutsern, nõiahammas ja ristik. Röövikut on täheldatud ka teistel taimedel: võilillel, mailasel ja mesikal. Röövikud tulevad munast välja umbes nädala pärast. Röövik on roheline, 4 kollase pikitriibuga. Keha seljapoolel jookseb neil 2 rida musti täppe. Röövikuid kohtab juunist sügiseni. Röövik on aeglane ja veedab harilikult kogu oma röövikuea ühel taimel. Algul sööb röövik lehti enam-vähem tervenisti ja muudab need rootsudeks, pärastpoole näsib ta lehti ainult servast. Lõpuks nukkub ta sellesama taime varrel.
Liblikas talvitub peamiselt röövikuna kõdus või pinnases, kevadel ronib välja ja lõpetab arengu. Vahel talvituvad nukud.
Tiit Nikopensius

Tiit Nikopensius (sündinud 24. oktoobril 1963 Tartus) on Eesti bioloog ja molekulaargeneetik.

Elulugu

Tiit Nikopensius on inseneri poeg.
Nikopensius lõpetas 1981 Tartu 7. Keskkooli, 1986 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna ning kaitses 1996. aastal EPMÜ-s loodusteaduste magistri kraadi väitekirjaga "ELISA-testi väljatöötamine veiste infektsioosse rinotrahheiidi viiruse (BHV-1/IBRV) vastaste antikehade määramiseks". Ta oli 1986–88 KBFI vaneminsener, 1989–94 Eesti Agrobiokeskuse nooremteadur ja 1995–99 teadur, 2000–02 TÜ Tehnoloogiakeskuse geenitehnoloogia osakonna erakorraline teadur, 2003–05 Eesti Biokeskuse teadur. 2006. aastast on ta TÜ MRI teadur.
2011. aastal kaitses doktoritöö teemal "Genetic predisposition to nonsyndromic orofacial clefts" (Mittesündroomsete suulõhede geneetiline eelsoodumus).

Teadustöö

Tiit Nikopensius on uurinud molekulaargeneetikat, DNA microarray-tehnoloogia arendust ja geneetilist epidemioloogiat. Ta on avaldanud üle 10 teadustrükise.
Jaanitule kivi

Jaanitule kivi ehk Mohni saare rändrahn on rändrahn Mohni saarel.
Rändrahnu geograafilised koordinaadid on 59° 40′ 56″ N, 25° 47′ 45″ E.
Rahnu mõõtmed on 7 x 6 x 5,2 meetrit.
Dolores Hoffmann

Dolores Hoffmann (sündinud 1. septembril 1937 Leningradis) on eesti-saksa päritolu Eesti vitraažikunstnik.
Ta õppis aastatel 1945–1955 Tallinna 19. Keskkoolis. Aastal 1962 lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal. 
Aastail 1963–1995 töötas samas kompositsiooni õppejõuna. Ta on 1992. aastal loodud Domini Canes OÜ omanik.
Brachyurophis

Levila

Neid võib kohata Austraalias.
2004. aasta Oscari auhinnad

2004. aasta Oscari auhinnad ehk 76. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad jagati 1. märtsil 2004 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2003. aasta parematest filmidest.
Oscari-õhtu juht oli Billy Crystal.

Parim kaameratöö

"Kapten ja komandör: Retk maailma äärele" – Russell Boyd

Parim kunstnikutöö

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Grant Major, Dan Hennah ja Alan Lee

Parimad kostüümid

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Ngila Dickson and Richard Taylor

Parim heli

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Christopher Boyes, Michael Semanick, Michael Hedges ja Hammond Peek

Parim filmitöötlus

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Jamie Selkirk

Parim helitöötlus

"Kapten ja komandör: Retk maailma äärele" – Richard King

Parimad eriefektid

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Jim Rygiel, Randall William Cook, Alex Funke and Joe Letteri

Parim jumestus

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Richard Taylor ja Peter King

Parim filmilaul

"Into the West" filmist "Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Annie Lennox, Fran Walsh ja Howard Shore

Parim filmimuusika

"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Howard Shore

Parim lühijoonisfilm

"Harvie Krumpet"

Parim lühifilm

"Two Soldiers"

Parim lühidokumentaal

"Tšernobõli süda"

Parim dokumentaalfilm

"The Fog of War: Eleven Lessons from the Life of Robert S. McNamara"

Parim võõrkeelne film

"Barbarite sissetung" (Kanada)

Parim joonisfilm

"Kalapoeg Nemo"

Oscari ülistusauhind

Blake Edwards
Kadrina Keskkool

Kadrina Keskkool on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina alevikus.
Kooli direktor on aastast 2000 Arvo Pani. Aastail 1963–2000 juhtis kooli Otto Amer.

Ajalugu

30. septembril 1902 alustas Kadrina lähedal Kadapiku külas tegevust kihelkonnakool, mis tegutses ühe aasta.
1906. aastal avati kool taas Johannes Lutheri erakooli nime all. Hooned kooli tarbeks renditi kiriku läheduses.
1920. aastast läks kool Undla valla haldusse. Tolle aja tuntuima koolijuhi Paul Pedissoni sõnul oli selleks aastaks kooli lõpetanud 153 õpilast.
Koolijuht Ott Siiraki ametiajal, 29. mail 1938, pandi uuele koolihoonele nurgakivi. Ehituseks kulus veidi üle aasta, tänapäeval on see kooli A-korpus.
1941. aastal asus kooli juhtima Elmar Kanter. 1957. aastal sai mittetäielik keskkool keskkooliks. 1959. aastal alustati taas juurdeehitust ning praegune B-korpus valmis 1962. aasta sügiseks.
Aastatel 1961–1963 oli kooli direktor Kaljo Lomp.
Kooli staadion, praegune C-korpus ja aula koos videosaaliga valmisid legendaarse direktori Otto Ameri ajal, kes juhtis kooli aastatel 1963–2000. Otto Amer ning tolleaegse EPT juhataja ja hilisem vallavanem Enno Põllu moodustasid tõsise koolielu ehitajate tandemi.