google/wiki40b huggingface dataset:
Heinrich Caspar von Stackelberg

Heinrich Caspar von Stackelberg (1702 – 30. august/10. september 1778 Triigi) oli Eestimaa ja Saaremaa mõisnik ning Preisimaa sõjaväelane (leitnant).
Heinrich Caspar von Stackelberg sündis  Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergi (1662–1710) ja Gertruda Regina von Radinghi (1675–1751) pojana.
Talle kuulusid Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõis.
Suur-säsiürask

Kirjeldus

Täiskasvanud suur-säsiürask on 3 kuni 5 mm pikkune mardikas.

Haudepilt

Suur-säsiüraskid kaevandavad käike harilikult nõrgestatud peremeespuude aga ka toore metsamaterjali sees. Noormardikad kaevandavad käike aga noorte kasvavate männivõrsete säsis.

Peremeespuude võrsekahjurina

Mardikate peremeespuudeks on harilikult harilik mänd. Täiskasvanud mardikate poolt söödud võrsed varisevad maha ja seetõttu loetakse mardikaid metsakahjuriteks.

Levila

Neid võib kohata Euroopas (sh Eestis) ja Ameerika Ühendriikides.
Paolo Lucio Anafesto

Paoluccio ehk Paolo Lucio Anafesto (ladina keeles Anafestus Paulucius või Paulicius) oli arvatav esimene Veneetsia doodž. Olles piirkonna tolleaegse tähtsaima linna Eraclea aadlik, valiti ta aastal 697 kogu Veneetsiat ümbritseva laguuni juhiks. Tema ülesandeks oli lõpetada mitmesuguste tribuunide, kes olid kuni selle ajani piirkonna erinevaid osi valitsenud, omavahelised konfliktid ja koordineerida kaitset nende asundustesse tungivate langobardide ja slaavlaste vastu. Ent Anafesto olemasolu ei kinnita üksi 11. sajandist varasem allikas.
Ajaloolase John Julius Norwich järgi oli Paolo Lucio Anafesto tegelikult eksarh Paulus. Lisaks sellele oli Pauluse ühel kõrgemal sõjaväelasel (magister militum) sama nimi, mis Paolucciole järgnenud arvataval doodžil – Marcello Tegalliano (ka Marcellus Tegallianus). See omakorda pani ajaloolase ka doodži ehtsuses kahtlema.
San Francisco Lastekool

San Francisco Lastekool (inglise keeles Estonian School in San Francisco) on USAs San Franciscos tegutsev eesti kool.
Kool toimub kaks kord kuus. Koolis õpetatakse eesti keelt ja eesti kultuuri, ajalugu, maateadust läbi laulu, tantsu ja mängu.
Enn Seppet

Enn Seppet (26. veebruar 1950 – 29. september 2012) oli eesti arstiteadlane.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1974. aastal.
Ta töötas Tartu Ülikoolis patoloogilise füsioloogia professorina.
1972–1974 mängis ta basskitarri ansamblis Fix.
Teherani Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam

Teherani Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam (pärsia keeles: فرودگاه بینالمللی امام خمینی) (IATA: IKA, ICAO: OIIE), on peamine rahvusvaheline lennujaam Teheranis, Iraani pealinnas. Lennujaam asub umbes 30 kilomeetrit Teherani kesklinnast. Teherani Imam Khomeini rahvusvahelist lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 8,8 miljonit reisijat. Lennujaam on Iran Airi ja Mahan Airi kodulennujaam.
Zeus

Zeus (kreeka keeles Zεύς) ehk Dias (kreeka keeles Δίας) ('jumalik kuningas') on vanakreeka mütoloogias peajumal ning taeva- ja äikesejumal.

Zeusi müüt

Zeus oli vanakreeka mütoloogias titaanide Kronose ja Rhea poeg. Kronos tahtis kõik oma vastsündinud lapsed alla neelata. Zeusil õnnestus pääseda seeläbi, et ta ema Rhea andis Kronosele neelamiseks mähkmetesse pandud kivi. Väike Zeus aga saadeti Kreeta saarele ja kasvatati seal üles. Kui Zeus vanemaks sai, otsustas ta oma isa kukutada. Zeus valmistas võlujoogi, mis pani ta isa kõiki allaneelatud lapsi välja oksendama.
Pärast Kronose kukutamist jagas Zeus maailma oma vendade Hadese ja Poseidoniga. Zeus sai valitsemiseks taeva, Poseidon mere ja Hades allmaailma. Maapinda ja jumalate kodu Olümpost peeti ühiseks valitsemise territooriumiks.

Zeusi kultus

Zeusi austamine sai alguse Minose kultuuri pärijatelt Mükeene kultuuris, kus teda tunti Maaraputaja nime all. Atribuut või sümbol: valitsuskepp, piksenool, kotkas. Talle vastab vanarooma mütoloogias jumal   Jupiter.
Antiikaja sünkretistlikus ettekujutuses seostati teda mitmete teiste jumalustega  (Amon vanaegiptuse mütoloogias, Tinia etruski mütoloogias ja võib-olla isegi Dyaus Pitar hinduismis).
Paljud Zeusi austamisega seotud pühakohad on tammed või tammesalud. Tähtsaimaks neist pühapaikadest on peetud Dodonet. Homeros kirjeldab "Iliases", kuidas Achilleus kõnetab Zeusi (16. laul, värsid 231–235). Siin mainitakse kõigepealt ka Dodone oraakleid.
Õue keskele astudes nüüd valas ohvrit ta, vaatas taevaste poole ja palvetas – ning isa Zeus teda kuulis: "Zeus, pelasgide kaitsja ja valdijas kauges Dodonas ikka-talvises, seal, kus su ennustustargad on, Sellid, kes ei eal pese jalgu ja puhkavad maaemal paljal!"
Norwegian Air International

Norwegian Air International on Iirimaa lennukompanii, mille tütarettevõtteks on Norwegian Air Shuttle. Veebruaris 2014 loodud Boeing 737-800 ja Boeing 737 MAX 8 teenindavad regulaarselt Euroopas. Alates 2017. aastast pakub see ka teenuseid Euroopa ja sihtkohtade vahel Ameerika Ühendriikide idarannikul, sealhulgas New York ja Rhode Island.
Värsimõõt

Värsimõõt ehk meetrum on viis, kuidas rõhulised ja rõhutud või pikad ja lühikesed silbid värsis vahelduvad, määrates selle pikkuse ja rütmi.
Värsis korduvat rütmilist üksust nimetatakse värsijalaks.
Näiteks jamb on värsijalg, mis koosneb ühest lühikesest/rõhutust ja ühes pikast/rõhulisest silbist. Trohheus on värsijalg, kus ühele pikale/rõhulisele silbile järgneb üks lühike/rõhutu. Daktülis järgneb ühele pikale/rõhulisele silbile kaks lühikest/rõhutut.
Regivärsi värsimõõduks on neljajalaline trohheus ehk trohheiline tetrameeter, st koosneb neljast trohheuse nime kandvast värsijalast. See on ka eesti luule tavalisim värsimõõt. Klassikalises inglise luules kasutatud blankvärss on jambiline pentameeter - koosneb viiest jambist. Klassikalistes vanakreeka eepostes on kasutatud daktülilist heksameetrit, st kuuest daktülist koosnevat värssi.
Antiikluule värss oli välteline ehk kvantiteeriv, st põhines lühikeste ja pikkade silpide vältuse vastandusel. Püsiva sõnarõhuga keeltes (prantsuse, itaalia, poola jt) on kasutatud silbilist, teistes rõhulist ja silbilis-rõhulist (klassikaline vene värss, väidetavalt ka nn eesti värss) värsisüsteemi.
Rølo de Ylmensalo

Rølo de Ylmensalo ( Rølo de Ylmezal) oli Eestimaa vasall 13. sajandil.
Ainsad olemasolevad andmed temast on tuletatavad pärast tema surma, 1346. aastal, antud kahest ürikust. Ta võis olla surnud juba mitu aastat varem (1343?). Talle kuulus Ylmensalo (Ylmezallo) mõis Harjumaal. Rohkem Ylmensalo-nimelisi isikuid pole teada, tõenäoliselt oli ta viimane oma nime kandja. Ylmensalod võisid varem olla Lodede allvasallid.
Ilmasoo (Ilmaso) küla kuulus 20. sajandi algul Põllküla mõisale Harju-Madise kihelkonnas. Taani hindamisraamatus seda küla mainitud pole.
5. veebruaril 1346 (Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a) pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest.
24. mail 1346 (Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a) andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.
Esmakordselt

"Esmakordselt" on Erika ja Evald Vainu laul, mis ilmus 1961. aastal. 
Laulu on esitanud Ivo Linna albumil "Enne ja pärast päeva".
Jämesool

Madudel

Madudel läheb kõhuõõnes paiknev peensool saba piirkonnas üle jämesooleks. Jämesool omakorda läheb üle kolmekambriliseks kloaagiavauseks ja saakloomade seedimatud osad (karvkate) väljutatakse kloaagi roojasoolde (coprodeum).

Jämesoole osad

Jämesoolel on kolm osa: umbsool, käärsool ja pärasool.

Koduloomadel

Koduloomadel kuuluvad jämesoole hulka umb-, käär- ja pärasool ning pärakukanal.

Lümfikoed

Jämesoole lümfisooned, lümfisõlmed paiknevad ja kulgevad sarnaselt arteritega.

Patoloogia

Kui jämesooles on vee tagasiimendumine häiritud, tekib kõhulahtisus. Pikaajaline kõhulahtisus on ohtlik, sest organism kaotab palju vett ja eluks vajalikke mineraalaineid.
Jämesoolepõletik on koliit.
Jämesooles paikneb hulgaliselt müü-retseptoreid, mistõttu opioidipõhiste analgeetikumide kasutamine võib esile kutsuda opioid-indutseeritud kõhukinnisust.
Jämesoole pahaloomulisi kasvajaid nimetatakse jämesoolevähiks.
Baali keel

Keele kasutus

Baali keele positsioon selles piirkonnas on kõige kõrgem, sest see on peamine räägitav keel. Lisaks baali keelele räägitakse seal suahiili, lingala ja prantsuse keelt.
Kongo Suahiili keelt kasutavad juhid, peaaegu kõik noored ja mehed. Enamik naisi ja vanemaid mehi kasutavad vähem. Paljude vanemate naiste ja väikelaste oskus on madal.
Lingala keelt kasutavad peamiselt need, kes on ajateenistuses või reisivad.
Prantsuse keelt kasutavad vähem kui 5% keskkooli haridusega inimesi.
Ihlienworth

Ajalugu

Ihlienworth kuulub Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal (de jure 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. Kui hertsogisoo meesliin 1689. aastal hääbus, läks Ihlienworth – nagu ka kogu Land Hadeln – keiserliku eestkoste alla. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni.
Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Ihlienworthist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Petitsioon

Petitsioon (ladina keeles petitio) on kollektiivne palvekiri.
Kingda Ka

Kingda Ka on ameerika mägede tüüpi atraktsioon New Jersey osariigis Jacksoni linnas Six Flags Great Adventure teemapargis.
See on maailma kõrgeim ja kiiruselt teine seda tüüpi atraktsioon maailmas. Atraktsiooni kõrgus on 139 meetrit ja sõidu ajal saavutavad vagunid kiiruseks 206 km/h, mis tähendab, et sõitjad saavad 1,67 G suuruse ülekoormuse. Kogu trassi pikkus on 950 m ja see läbitakse 28 sekundiga. Kingda Ka suudab teenindada 1400 inimest tunnis. Atraktsioon avati 2005.

Vagunid

Kingda Ka atraktsiooni teenindab mootor, mille võimsus on 20,8 tuhat hobujõudu. Kingda Ka-s on kasutusel neli "rongi", mis kõik koosnevad viiest vagunist. Igas sõidukis on kohti 18-le inimesele, kuid tulevikus plaanitakse kohtade arvu kahe võrra suurendada. Kasutusel on kaks paralleelset rada, mõlemal kaks rongi. Sõitma tohivad minna inimesed, kes on pikemad kui 137 cm.

Nimi

Kingda Ka on nimetatud Bengali tiigri järgi, kes elab Six Flags Great Adventure teemapargi loomaaias.
Viive-Riina Ruus

Viive-Riina Ruus (sündinud Pruuli; 3. september 1936 Tallinn – 11. juuli 2018) oli eesti kasvatusteadlane.

Elulugu

Viive-Riina Ruus oli riigiametniku ja lasteaedniku tütar.
Lõpetas 1955 Tallinna 17. Keskkooli ja 1960 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal, 1967–1970 TÜ aspirant; pedagoogikakandidaat (1982, TÜ), väitekirjas käsitles õppeteksti kasvatuslikku efektiivsust. Oli 1960–1967 eesti keele ja kirjanduse õpetaja Märjamaa, Tallinna 46. ja 7. keskkoolis. 1970–1988 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi teadur, 1988 Eesti Hariduse Arenduskeskuse dotsent, 1988–1989 valitsuse hariduskonsultant, 1989–1990 taas Eesti Hariduse Arenduskeskuse dotsent, 1991–1992 TPÜ haridusuuringute instituudi didaktika sektori juhataja, 1992–1994 üldhariduse õppekava aluseid väljatöötava TPÜ projektirühma juht, 1994–1995 TPÜ õppekava uuringute osakonna juhataja, 1995 Haridusministeeriumi hariduspoliitika osakonna juhataja kohusetäitja, 1996–1997 TPÜ kasvatusteaduskonna didaktika õppetooli dotsent, 1997–2002 koolipedagoogika õppetooli professor, 2002– emeriitprofessor. Hiljem jätkas tegevust õppetöös, teadusprojektides, rahvusvahelise ekspertkomisjoni liikmena ning väitekirjade juhendajana.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: õppekava teooria, hariduspoliitika, õpetaja professionaalsus, pedagoogika diskursus. Saanud kasvatusteaduse alal riiklikke preemiaid, Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige. Üle 20 teadustrükise.

Isiklikku

Tema abikaasa oli filmikriitik Jaan Ruus (1938–2017).
Vaherahu nukk

Vaherahu nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Abruka saarel.
Nuki koordinaadid on 58° 8′ N, 22° 29′ E.
Szamos

Szamos [samoš] (ungari Szamos, rumeenia Someş) on jõgi Kesk-Euroopas Rumeenias ja Ungaris. Algab Transilvaanias Deji linnas. Ülemjooksul voolab loodesse läbi Transilvaania platoo. Alamjooksul laskub Kesk-Doonau madalikule ja suubub vasakult Tiszasse. Pikkus 465 km.
Ants Haljaste

Ants Haljaste (sündinud 3. märtsil 1943 Haapsalus) on eesti füüsik.

Elulugu

Ta sündis põllumajandustöötajate peres. Lõpetas 1961 Märjamaa Keskkooli, 1970 Tartu ülikooli ja 1975 samas aspirantuuri. Aastast 1970 töötab Tartu Ülikoolis, alul stažöörina, siis teadurina, vanemteadurina aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide probleemlaboris, eksperimentaalfüüsika instituudis, LOTE gaaslahenduslaboris. On täiendanud end 1972 Moskva Ülikoolis, 1979-1980 Dresdeni Tehnikaülikoolis ja 1990 Turu Ülikoolis.
Butonid

Butonid (indoneesia keeles suku Buton) on austroneesia rahvas Indoneesias, Kirde-Sulawesi põlisrahvas. Kokku on butoneid 234 500. Enamik butoneid on islami usku.
Loodus (Ralph Waldo Emersoni essee)

"Loodus" on Ralph Waldo Emersoni kirjutatud essee, mis avaldati trükisena 1836. aastal. Esseega pani Emerson aluse oma transtsendentalistlikule filosoofiale, mis rajaneb ideel looduse tunnetamise täiusest. Transtsendentalism väidab, et loodus on küllastunud jumalikkusest või Jumalast ning seetõttu saab tegelikkust tunnetada loodust uurides. Emerson sai esseeks inspiratsiooni Pariisi loodusloomuuseumit külastades, ta arendas ideid edasi Bostonis peetud loengusarja jooksul ning vormistas need hiljem esseeks.
Emerson jagab looduse kasutusvõimalused neljaks: kaup, ilu, keel ja teadus. Need kategooriad määratlevad, et inimesed kasutavad loodust (1) põhivajaduste rahuldamiseks, (2) naudingu saamiseks, (3) omavaheliseks suhtluseks ja (4) maailma mõistmiseks. 

Sisu

"Loodus" tõstatab ja püüab lahendada abstraktset probleemi, et inimesed ei suuda täielikult mõista looduse ilu. Emerson kirjutab, et inimeste tähelepanu juhitakse kõrvale elu nõudmistega ja seetõttu ei suuda nad võrdväärselt vastata looduse pakutavale. Essee koosneb kaheksast osast: Loodus, Kaup, Ilu, Keel, Teadus, Idealism, Vaimsus ja Väljavaated. Igas osas kirjeldatakse erinevast vaatenurgast suhet inimese ja looduse vahel.
Emerson selgitab essees, et me oleme loodud kogema looduse täiust, kuid me peame selleks eralduma ühiskonna poolt tekitatavast mürast ja häiringutest. Emerson uskus, et loodusega tõeliselt suhestumiseks on vaja olla üksinduses. Ta kirjutab: "Üksindusse minemiseks peab inimene eemalduma nii oma kambrist kui ka ühiskonnast. Ma ei ole üksinda ka lugedes ja kirjutades, kuigi keegi pole minuga. Selleks, et olla üksi, peab vaatama tähtede poole."
Kui inimene kogeb täielikku üksindust looduses, siis see "viib ta ära". Emerson väidab, et ühiskond hävitab täiuslikkuse, samas kui loodus on korraga nii materjal, protsess kui ka tulemus. Kõik looduse osad töötavad omavahelises koostöös inimese heaks: "Tuul külvab seemne; päike aurustab merevett; tuul puhub auru põllu kohale; planeedi teisel küljel asuv jää kondenseerib vihma siinsel küljel; vihm toidab seemet; taim toidab looma; nii töötab lõputu ring jumalikku heategu inimese toitmiseks."
Teoses on oluline ka vaimse suhte kirjeldus. Inimene leiab looduses oma vaimu ja võtab selle vastu kui Universaalse Olemise: "Loodus ei ole kindel, vaid voolav; puhtale vaimule on loodus kõik."

Mõju

"Loodus" võeti kriitikute poole vastu vastandlikult. 1837. aasta jaanuaris avaldatud kriitiline ülevaade nimetas seda filosoofiat halvustavalt "transtsendentaalseks", mille järgi hiljem ideed pooldavat liikumist tuntigi.
"Loodus" oli üks peamisi allikaid, millest arendas oma ideid edasi Henry David Thoreau, kes õppis teose ilmumise ajal Harvardi ülikoolis. Pikaajaline tutvus Thoreau ja Emersoni vahel viis ka Thoreau kuulsa kirjutise "Walden" ilmumiseni.
Robert Wilhelm Bunsen

Robert Wilhelm Eberhard Bunsen (31. märts 1811 Göttingen, Hannoveri kuningriik – 16. august 1899 Heidelberg, Saksa keisririik) oli Saksa keemik.
Ta töötas Marburgi (alates 1839), Breslau (1851–1852) ja Heidelbergi Ülikoolis (alates 1852).
Ta on üks spektraalanalüüsi loojaid; selle abil avastas ta (koos Gustav Robert Kirchhoffiga) tseesiumi ja rubiidiumi. Ta leiutas Bunseni põleti.

Tunnustused

Robert Wilhelm Eberhard Bunsen valiti 1862. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Hans Fromm

Hans Fromm (õieti Johan Fromm; 28. veebruar 1843 Kodasema, Järvamaa – 19. juuni 1873 Kuusalu) oli eesti koolmeister.
Alates 1867. aastast töötas ta Harjumaal Kuusalu kihelkonnas Hirvlis koolmeistrina. Asutas samas ka laulukoori. Käis 1869. aastal koos veel 8 mehega esimesel üldlaulupeol Tartus, asendades ühtlasi koorijuhina Kuusalu kirikuõpetajat Woldemar Friedrich Kentmanni.
Hans Fromm suri 19. juunil 1873 tiisikusse. Ta on maetud Kuusalu kalmistule.
Messier 62

Messier 62 (ka M62 ja NGC 6266) on kerasparv, mis asub Maokandja tähtkujus.
Parve avastas 7. juunil 1771 Charles Messier, kes lisas selle 1779. aastal oma kataloogi. Messier 62 kuulub Linnutee kümne massiivseima ja heledaima kerasparve hulka. Parve absoluutne tähesuurus on –9,18 ja selle mass on umbes 1,22×10⁶ Päikese massi. Messier 62 asub Maast 22200 valgusaasta kaugusel ja see jääb Linnutee keskosast 5500 valgusaasta kaugusele.
Alexander Martin Unterberger

Alexander Martin Unterberger (23. juuli 1827 Riia – 9. september 1875 Tartu) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.
Ta uuris tuvi solget ja kanamunade mikrofloorat.
Kontemplatsioon

Kontemplatsioon (ladina keeles contemplatio 'vaatlus') on üldises tähenduses mõtisklus või mõtisklev vaatlus. 
Lääne müstikatraditsioonis on kontemplatsioon eriline tajuseisund või avardunud teadvuseseisund, mida taotletakse kontemplatiivse eluviisiga. Kontemplatiivsele hoiakule on omane rahu ja passiivsus.  
Kontemplatiivse eluviisi all mõeldakse näiteks mitmesuguste usundite munkade eluviisi. Kontemplatsioonist võidakse rääkida ka seoses looduse või kunstiteose kaemisega. Seejuures peetakse silmas vaimsele sisule keskendumist. Kõige sagedamini räägitakse kontemplatsioonist religioosses mõttes. Religioosne kontemplatsioon on suunatud Jumalale, mõnele jumalusele või jumalikule loomingule.

Kaug-Ida müstika lääne variant

Erinevalt klassikalisest meditatsioonist (mõtlusest), mille puhul õpilane ehk otsija püüab oma vaimu tühjendada, et Jumalaga üheks saada, lähtuvad zen, mõned New Age'i voolud ja lääne elustiilile kohandatud Eckankar sellest, et rohkem kui püüdest vaimu täielikult tühjendada on kasu kontempleerides kaeda näiteks armastavaid mõtteid, tarkusi või armastatud inimesi. See tehnika annab usklikule ühelt poolt võimaluse täita end universaalse armastusega, teiselt poolt võtab arvesse, et väga raske on saavutada ja veel raskem hoida täielikku meelevaikust. Seetõttu on mõned esoteerikakollkonnad võtnud kasutusele kontemplatsiooni kui hõlpsama ja elulähedasema tee valgustumisele. 
Kontemplatsiooni praktiseerijate väitel on avardunud teadvuseseisund sügavas kontemplatsioonis samahästi võimalik nagu meditatsioonis.
Karl Orviku

Karl Orviku (aastani 1927 Janson, Jaansoon; 17. august 1903 Kohtla, Ida-Virumaa – 7. märts 1981 Tallinn) oli eesti geoloog, loodusteaduste doktor (1940), geoloogia-mineraloogiadoktor (1946).

Biograafia

Aastal 1922 lõpetas ta Rakvere poeglaste gümnaasiumi ja 1930 Tartu Ülikooli geoloogina.
Aastatel 1926–1958 töötas ta TÜ geoloogiakateedris (1926–1930 geoloogiakabineti abijõud, 1931–1939 vanemassistent, aastast 1939 instruktor-assistent, 1944–1956 TRÜ geoloogiakateedri juhataja).
Aastatel 1947–1952 oli ta ENSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudi asedirektor, aastail 1954–1968 samas direktor.
Aastatel 1946–1952 Eesti Loodusuurijate Seltsi esimees, aastast 1963 auliige.
Aastail 1961–1965 oli ta Rahvusvahelise Kvaternaariuurimisliidu täitevkomitee liige.
Ta on valitud Eesti 20. sajandi saja suurkuju hulka.

Teadustöö

Ta rajas Eesti nüüdisaegse litoloogia ja arendas litostratigraafiat. Ta rikastas ja korrastas eluta looduse kaitse ja geoloogia terminoloogiat.

Isiklikku

Karl Orviku abikaasa oli Leonidia Orviku. Neil on poeg Kaarel Orviku (1935), kes on samuti geoloog.
Metanaal

Metanaal ehk formaldehüüd on lihtsaim aldehüüd.
Metanaali keemiline valem on HCHO. Tema molaarmass on 30,03 g/cm³. Ta esineb ka tsüklilise trimeeri trioksaanina C₃H₆O₃ ja polümeeri paraformaldehüüdina HO(CH₂O)ₙH.
Metanaal on värvitu gaas. Tema tihedus on 1,38 g/cm³, sulamistemperatuur on –92 °C ja keemistemperatuur on –21 °C. Tema leekpunkt on +64 °C ja isesüttimistemperatuur on +430 °C.
Metanaali vesilahus on formaliin. Küllastunud vesilahust, mis sisaldab 37 massiprotsenti ehk 40 mahuprotsenti metanaali, nimetatakse ka 100%-liseks formaliiniks. Formaliinis reageerib metanaal veega, moodustades metaandiooli ehk metüleenglükooli H₂(OH)₂. See diool esineb ka tasakaaluolekus mitmesuguste oligomeeride ehk lühikeste polümeeridega. See tasakaal oleneb kontsentratsioonist ja temperatuurist.
Formaliinis kipub metanaal oksüdeeruma ja polümeriseeruma, mistõttu selle vältimiseks lisatakse formaliinile stabilisaatorit, näiteks metanooli. Tavaliselt kaubeldakse niisuguse formaliiniga, mis sisaldab 10–12% metanooli ja lisaks mitmesuguseid metallilisandeid.
Metanaal esineb looduslikult keskkonnas, mis koosneb süsinikust, vesinikust ja hapnikust. Maa atmosfääri ülakihtides toimuvates looduslikes protsessides võib olla tekkinud kuni 90% Maal leiduvast metanaalist. Metanaal on metaani ja teiste süsinikuühendite oksüdeerumise ehk põlemise vahesaadus ning seda leidub näiteks metsatulekahju suitsus, auto heitgaasis ja tubakasuitsus. Metanaal võib tekkida ka päikesekiirguse ja hapniku mõjul atmosfäärimetaanist ja teistest süsivesinikest ja saada osaks sudust.
Esimesena sünteesis metanaali vene keemik Aleksandr Butlerov ja esimesena määras selle kindlaks August Wilhelm von Hofmann.
Raimonds Lapiņš

Raimonds Lapiņš (sündinud 1969) on läti orienteeruja ja rogainija.
Rogaini MM-il on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Anita Liepiņa ja Guntars Mankusega kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksi. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel 2005. aastal Nõval võitis ta meeskondade arvestuses koos Kaspars Kursinskisega hõbeda.
Kuunkuiskaajat

Kuunkuiskaajat on Soome duett. Dueti liikmed on Johanna Virtanen ja Susan Aho.
Kuunkuiskaajat esindas Soomet 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos lauluga "Työlki ellää" (eesti keeles Töögi toidab). Laul sai oma poolfinaalis 49 punktiga 11. koha ja jäi esimesena finaalist välja.
Mänguväljak

Mänguväljak on mängimiseks ettenähtud ala.
Avalikud mänguväljakud on tavaliselt kõigile vabalt kasutatavad ning mõeldud lastele. Enamasti püstitatakse neile mitmesuguseid turnimisrajatisi, kiikesid ja karusselle, kuid ka võrkpallivõrke ja korvpallirõngaid. Avalikke mänguväljakuid rajavad tihti kohalikud omavalitsused, kuid ka asumi- ja külaseltsid või seltsingud, harvemini organiseerumata kohalikud elanikud kodukandi laste tarbeks.
Samuti rajatakse mänguväljakuid lasteasutuste juurde nagu lastesõimed, lasteaiad ja koolid. Need võivad olla mõeldud vaid konkreetse lasteasutuse lastele. Vahel ehitatakse väiksemaid mänguväljakuid ka eraotstarbeks koduõuele või aeda.

Spordis

Mänguväljakuks nimetatakse ka meeskonnaspordis kasutatavat ala, mis on üldjuhul spetsiaalselt ettevalmistatud, märgistatud ning piiratud. Selliseid mänguväljakuid tarvitatakse näiteks jalgpallis, korvpallis, võrkpallis ja jäähokis.