google/wiki40b huggingface dataset:
Aktsiabörs

Aktsiabörs ehk väärtpaberibörs ehk fondibörs või lihtsalt börs on institutsioon, mis viib kokku kauplejate (väärtpaberituru osaliste) ostu ja müügisoovid. Börs tagab tehingu toimumise ja turvalisuse. Lihtsamalt öeldes tagab börs ostjale kauba ja müüjale raha. Antud juhul on tegemist konkreetselt aktsiabörsiga, seega on kaubaks aktsia. Kuid samahästi võib olla kaubaks ka tulevikulepingud, võlakirjad, valuutavahetamise kokkulepped jne.
Selleks, et noteerida aktsiat avalikul börsil, peavad olema täidetud selle börsi poolt seatud nõuded. Nende täitmist kontrollitakse nii enne noteerimist kui ka jooksvalt ajal, mil aktsia on noteeritud. Seega saab noteerida ainult aktsiat, mis vastab nõuetele praegu ja ka tulevikus. Aktsia noteerimist nimetatakse ka IPO, mis tuleneb ingliskeelsest väljendist Initial Public Offering. Eesti keeles kasutatakse ka väljendeid aktsiate avalik esmaemissioon ja aktsiate (esmane) avalik pakkumine. Aktsia on oma olemuselt n-ö aegumatu finantsinstrument. See tähendab, et erinevalt tuletisinstrumentidest puudub aktsia noteerimisel lõppkuupäev (expiration date). Aktsiaga kauplemine lõpeb ainult juhul, kui noteerimine lõpetatakse (delisting), mis võib juhtuda mitmel põhjusel, nagu pankrot, äriühingute ühinemine, äriühingu ülevõtmine või turu nõudmistele mittevastamine.
Aktsiabörsi põhiolemus seisneb rahaliste ressursside efektiivsemas jaotamises. Äriühingud müüvad oma aktsiad selleks, et saada raha äritegevuse laiendamiseks või arendamiseks. Aktsiaid võivad osta ja müüa nii suured fondid kui ka tavainvestorid, kes võivad asuda ükskõik millises maailma otsas. Kauplemine toimub maakleri kaudu, kes koostöös konkreetse aktsiaturuga tagab raha ja aktsiate liikumise. Investor kasutab oma soovide edastamiseks ostu- (Buy) ja müügi- (Sell) korraldusi.
Börsil noteeritud aktsiale antakse sümbol. Näiteks Apple Computeri aktsia sümbol on APPL ja Tallinna Kaubamaja oma TKM1T. Sümboleid kasutatakse hinnainfo kompaktsemaks ja kiiremaks edastamiseks.

Seadused ja regulatsioon

Aktsiabörsid on tavaliselt reguleeritud mitmel tasandil. Järelevalveorganid kehtestavad aktsiabörssidel esitatavad nõuded ja jälgivad nende täitmist. Rikkumised toovad kaasa suured trahvid. USA riiklik järelevalveorgan on SEC (Securities and Exchange Commission). Eestis on selleks Finantsinspektsioon. Viimase aja üheks olulisemaks probleemiks on kujunenud siseinfot omavad kauplejad, kes ostavad või müüvad aktsiaid enne info avalikustamist. Iseenesest mis tahes info, sh siseinfo omamine on täiesti seaduslik. Seadusevastane on kasutada seda infot aktsiate või tuletisinstrumentide (optsioonide ja aktsiafutuuride) ostuks või müügiks. Selline reegel on iseloomulik just aktsiabörsile. Näiteks kui investor teab, et Apple Computer tuleb välja uue tootega, kuid seda informatsiooni pole avalikustatud, siis ei tohi ta seda kasutada Apple’i aktsiate ostu- või müügitehingute tegemiseks, sõltumata sellest, kas ta juba omab neid aktsiad või mitte. Samas näiteks kui investor teab, et sel aastal jääb maisisaak kehvaks, siis selle põhjal on täiesti seaduslik kaubelda maisi tulevikulepingutega.
Malvaste kabel

Malvaste kabel on õigeusu kabel Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare Malvaste külas Malvaste kalmistul. 
Puidust rookatusega kabel on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kabel ehitati 20. sajandi I veerandil.
Kahelehine käokeel

Levila ja kasvukoht

Kahelehine käokeel on levinud laialdaselt nii Euroopa kui Aasia parasvöötmes, kuid ka Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias. Euroopas ulatub ka polaarjoonest põhja poole. 
Eestis esineb hajusalt kõikjal (muuhulgas Vulbi, Ihamaru, Kallukse ja Saunaküla maastikukaitsealal, Kiisa pael ja Pähni, Ruila, Suurupi ja Keeri-Karijärve looduskaitsealal), ka Uljaste maastikukaitsealal,  kuid tavalisem on Lääne-Eestis (sealhulgas Pühametsa ja Karinõmme looduskaitsealal, Tuhu, Pajaka ja Vormsi maastikukaitsealal).
Kasvab päris-, soo- ja looniitudel, hõredamates salumetsades, soostuvates metsades, soosaartel ja nii madal- kui siirdesoos.

Kirjeldus

Kahelehine käokeel on 20–60 (90) cm kõrge.
Mõlemasugulised õied hoiduvad rõhtsalt. Välimised õiekattelehed on valged, sisemised harilikult kollakasrohelised, huul rohekasvalge, kitsas, kuni 1,4 cm pikkune. Õitel on kuni 3,5 cm pikkune, valkjas, kollaka tipuga, veidi kõverdunud kannus. Õisiku pikkus on 5–15 (22) cm ja läbimõõt 3–5 cm. Õisi on õisikus (7) 10–20 (30). Õite alusel on kollakasrohelised süstjad kandelehed. Õitel on tugev magus lõhn, mis on eriti hästi tuntav õhtul ja öösel. Õitseb juuni keskpaigast juuli lõpuni. Õis sisaldab nektarit. 
Pärast õitsemist tekivad püstised 1,2–1,8 cm pikkused ruljad kuprad.
Taimel on harilikult kaks suurt varrelehte, mis asetsevad peaaegu vastakuti varre alumises osas. Kujult on need elliptilised kuni veidi äraspidimunajad. Suurte lehtede pikkus on (7) 10–20 (27) cm ja laius kuni 6,5 (9) cm, lehest kuni 7 cm on aegamööda rootsuks ahenenud. Varre ülaosas on 1–3 (5) palju väiksemat kõrglehetaolist lehte.
Taime vars on püstine, õõnes, veidi kandiline või sooniline. Värvuselt on ta kollakasroheline, alusel kahe pruuni lehetupega.
Ariadne (eesnimi)

Ariadne on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3685. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ariadne 6 naisel.
Vaoküla vald

Vaoküla vald oli vald Valgamaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Taagepera valla maa-alast; senise Holdre valla maa-alast, välja arvatud Künka, Haapsal, Imapalu, Matsi, Niiluse, Kirbo, Rätsepa, Mäe-Küüni, Ala-Küüni, Märdi, Sillaotsa, Kanguri ja Pihla nr. B talude ja Lagesoo järve ääres oleva metsa maa-alad; senise Kärstna valla suurema osa Tõru soo maa-alast.
Vald kuulus Riigivolikogu 57. valimisringkonda, kust valiti Juhan Uuemaa, ja Helme põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Johan Heldemaa.
13. septembril 1945 moodustati Vaoküla vallas Taagepera külanõukogu ja Holdre külanõukogu. 1950. aastal Vaoküla vald likvideeriti ning selle maa-alad arvati Tõrva rajooni koosseisu.
Elmar Käige

Elmar Käige (23. juuli 1901 Taali vald, Pärnumaa – 31. detsember 1981) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas 1926. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli 1927–1933 vandeadvokaadi abi, 1933–1944 vandeadvokaat Pärnus.
1944. aastal põgenes Rootsi, kus suri.
Johann von der Recke (Tallinna komtuur)

Johann von der Recke, teise nimega von Sümmern (enne 1459 – pärast 1511) oli Liivi ordu liige, Tallinna komtuur aastatel 1485–1510.
Tema isa nimetati samuti Johann von der Recke-Sümmerniks, ema nime pole teada. Ta pärines Sümmernist Vestfaalist. Tema nõod olid samuti Liivi ordus olnud Godert ja Hermann von der Recke.
Johanni on 1459. aastal koos isaga mainitud ilmikuna Vestfaalis. Tõenäoliselt järgmise kümne aasta jooksul saabus ta Liivimaale, kuigi otseselt andmeid tema kohta pole, kuni ta 1485. aastal Tallinna komtuuriks sai. Sellele kohale jäi ta järgmiseks 25 aastaks, olles seega pikaajalisim Tallinna komtuur. 1488. aastal on teda mainitud ka ühes Preisimaa visitatsiooniprotokollis kui vaga meest. Wolter von Plettenbergi aegse sõja ajal Venega juhtis Recke orduvägede operatsioone Narva jõe taha, saavutades 1502. aasta alguses küllaltki olulist edu, mis pärast venelaste rüüsteretki aitasid liivimaalaste moraali tõsta.
1510. aastal loobus Recke Tallinna komtuuri ametikohast, järgmisel aastal on teda mainitud endise komtuurina ja seejärel teated temast lõppevad. Tõenäoliselt suri ta varsti pärast seda.
Ait

Ait (Tartu murdes ratt) on taluhoonete kompleksi kuuluv varude hoidmiseks mõeldud laohoone. Taluhoonet, kus hoitakse põhku ja vilja, nimetatakse küüniks.
Saaremaa lõunapoolsetes kihelkondades – Jämajas, Ansekülas, Kaarmal ja Pühas – tarvitati aida asemel sõna "õuekamber".

Aida tekkimine

Ait on välja arenenud sammaslavast, kus hoiti iidsetel aegadel jahisaaki, et kiskjad seda kätte ei saaks. Sammaslava edasiarenduseks on kõige ehedamal kujul lapi sammasait. Tuntakse ka magasiaita, mis oli riigi varude hoidmise kohaks.
Ait on Eesti taludes tuntud ehitis hiljemalt 10.–11. sajandist.

Aida ehitus

Ühe katuse alla ehitatud aitadel oli tavaliselt jäetud kahe aida vahele nõndanimetatud vahek. Vahekuks nimetati varjualust põllutööriistade hoidmiseks.
Christian Freyberg

Christian-Georg Freyberg (12/24. mai 1892 Pärnu – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (alamleitnant/nooremleitnant, 1920/1922).
Ta osales Vene sõjaväes Esimeses maailmasõjas, Saksa sõjavangis 1914–1918. Vabadussõjas osales patareiülemana. Juulis 1923 mõisteti Viljandi-Pärnu rahukogu otsusega pooleteiseks aastaks vangi, kaotas sõjaväelise aukraadi ja Vabadusristi kandmise õiguse. Mais 1924 läks Prantsusmaale, pidas Nizzas autoäri. Ta on üks neljast Vabadusristi kavalerist, kes jäeti välja raamatust Eesti Vabadusristi kavalerid (1935).
Leeterüdi

Leeterüdi ehk leeterisla (Calidris alba) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta väikesearvuline läbirändaja.
Lisanärv

Lisanärv ehk XI peaajunärv ehk üheteistkümnes kraniaalnärv (ladina keeles nervus accessorius [XI]) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närv.

Imetajatel

Koduloomadel algab lisanärv lisanärvi motoorsete tuumadega. Lisanärvi motoorseid tuumasid on kaks: piklikajus asuv motoorne tuum algab  koljujuurtega (radices craniales) ja seljaaju motoorne tuum algab seljaajujuurtega (radices spinales). 
Inimestel väljub lisanärv koljuõõnest kägimulgu kaudu kaelale.  XI peaajunärvi kiud lähtuvad piklikajus paiknevate tuumade neuronitest. Lisanärvi kiud paiknevad ka  seljaaju ülemistes ja kesksetes segmentides. Motoorsed harud innerveerivad aga rinnaku-rangluunibujätke lihast ja trapetslihast. Tundeharud kulgevad koos uitnärviga pehmesse suulakke, neelu ja kõrisse.  
Lisanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui indiviiditi.
Kastellaanimaja galerii

Kastellaanimaja galerii on aastal 1994 Tallinnas Eduard Vilde muuseumis avatud kunstigalerii. 
Galeriis eksponeeritakse Eesti ja välismaist nüüdiskunsti.
Margus Toomla

Margus Toomla (sündinud 16. oktoobril 1980) on eesti tantsujuht ja koreograaf, 2017. aasta XII noorte tantsupeo "Mina jään" pealavastaja.
Margus Toomla alustas rahvatantsuga tegelemist 1996. aastal Maido Saare käe all, hiljem jätkas tantsuansamblis Lee. 
1999. aastal lõpetas ta Viimsi Keskkooli ja asus õppima Tallinna Pedagoogikaülikooli koreograafia õppetoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga 2003. aastal. Hiljem on ta esinenud muusikalides, kruiisilaevadel, viljelenud kaasaegset tantsukunsti ning olnud mitmel tantsupeol liigijuht (3.–4. klasside ja 5.–6. klasside rühmad). Toomla on õppinud klassikalist laulmist G. Otsa nim. Muusikakoolis.
Ta on Mustamäe Kultuurikeskus Kaja juhataja. 
Toomla pälvis 2018. aastal Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali peapreemia tantsupeo "Mina jään" lavastamise eest.
Päite asundus

Päite asundus oli asundus Virumaal.
Asundus moodustati 1920. aastatel ja sulandus 1930. aastateks Päite külaga.
Hindrek Kesler

Hindrek Kesler (sündinud 7. aprillil 1958 Kiviõlis) on eesti arhitekt, Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudi direktor.
Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Hindrek Kesler Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1976–1981.
Aastatel 1981–1987 töötas Hindrek Kesler riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Kommunaalprojekt. Aastatel 1991–2002 töötas ta arhitektuuribüroos Kuup OÜ. Alates 2002. aastast töötab Hindrek Kesler arhitektuuribüroos Zero OÜ.
Hindrek Kesleri tuntumad tööd on Luku-Expert kaupluse- ja büroohoone Tallinnas ning arhitektuuribüroo Zero hoone Metasavahi teel. Hindrek Kesleri projekteeritud Luku-Expert kaupluse- ja büroohoone pälvis aastal 2006 Parima Betoonehitise tiitli.
Johnny Galecki

Isiklikku

Galeckil oli paar aastat suhe näitleja Kaley Cuocoga, kui mõlemad mängisid "Suure Paugu teoorias". Paar läks lahku 2009. aasta detsembris.
Kvartsiit

Kvartsiit on peamiselt kvartsist koosnev teraline moondekivim.
Kvartsiit koosneb harilikult 70–80% ulatuses kvartsist. Ülejäänu moodustavad vilgukivi, talk, plagioklassid ja muud lisandid. Tema kõvadus Mohsi skaalal on 7, survetugevus 100–450 MPa, tulekindlus kuni 1770 °C.
Kvartsiidi lähtekivimiks on enamasti liivakivi. Liivakivi muutub kvartsiidiks suure kuumuse ja rõhu all, harilikult tektooniliste protsesside käigus. Reeglina on kvartsiit granoblastilise struktuuriga.
Kuna liiv võib olla mitmesugust värvi, võib seda olla ka kvartsiit. Levinumad on valkjad, kollased, punakad ja pruunid toonid. Puhas kvartsiit on tavaliselt valge kuni hall, kuid praktikas esineb sageli punakaid toone raudoksiidi Fe₂O₃ sisalduse tõttu. Teised värvid, näiteks kollakad või oranžid, tulenevad kivimi ebapuhtusest. Kvartsiidis võib olla säilinud liivakivile omane kihilisus.
Mõnikord nimetatakse kvartsiidiks väga tugevalt tsementeerunud liivakivi. Sageli aga juhtub ka vastupidine, kus kvartsiiti nimetatakse liivakiviks. Nende kahe erinevus seisneb selles, et kvartsiit on nii tugevalt tsementeerunud, muutunud ja moondunud, et ta ei murdu mitte piki kvartsiterade piiri, vaid nendega risti.
Vahel võib kvartsiit sarnaneda väga marmoriga, kuid marmorist eristab teda tunduvalt suurem kõvadus.
Kui liivakivi moondub kvartsiidiks, siis üksikud kvartsiterad kristalliseeruvad ümber koos endise tsementeeriva ainega ja moodustavad kvartsikristallide kokkusulanud mosaiigi. Enamik esialgsest tekstuurist ja setete struktuurist hävib moonde käigus. Vahel võib ümberkristalliseerumise ja moonde käigus osa tsementeerivaid aineid, näiteks raudoksiid, karbonaadid ja savi, kivimist väljuda. See põhjustab tekkivas kvartsiidis triipe ja läätsi.
Ortokvartsiit on väga puhas kvartsiit, mis koosneb tavaliselt hästi ümardunud kvartsiteradest ja seda tsementeerivast ränist. Ortokvartsiit koosneb tihti 99% ulatuses ränioksiidist SiO₂, milles on üksnes vähesel määral raudoksiidi ja niisuguste püsivate mineraalide jälgi nagu tsirkoon, rutiil ja magnetiit. Ortokvartsiidis on esialgse settekivimi tekstuur ja struktuur mõnikord täitsa hästi säilinud.
Kvartsiit on murenemisele väga vastupidav ning sageli koosnevad mäeharjad ja -tipud kvartsiidist. Kuna ta koosneb peaaegu puhtast ränist, siis on seal vähe materjali, millest pinnas moodustuda võiks. Sellepärast paljandub kvartsiit sageli maapinnal või on kaetud üksnes õhukese pinnasekihiga, mis ei soodusta taimekasvu.
Kvartsiit on dekoratiivne kivim. Seda kasutatakse seinte, põrandate ja trepiastmete katmiseks ja katusekividena. Temast toodetakse happe- ja tulevastaseid materjale, teda kasutatakse betooni lisandina ja räbustina. Purustatud kvartsiiti on kasutatud tee-ehitusel ja raudteedel ballastina. Suure puhtusega kvartsiidist toodetakse raudsilikooni, tööstuslikku räniliiva, räni ja ränikarbiidi. Kiviajal kasutati kvartsiiti ränikivi (pisut halvema) alternatiivina.
3400 aastat tagasi valmistati Vana-Egiptuse kuninga Amenhotep III mälestuseks kvartsiidist Memnoni kolossid, mis on tänapäevani säilinud.
Power Big Meet

Power Big Meet on maailma suurim klassikaliste Ameerika autode näitus, mis toimub Rootsis iga aasta juuli esimesel nädalavahetusel, 4. juuli (USA iseseisvuspäeva) aegu, neljapäevast laupäevani.
Esimene Power Big Meet toimus 1978. aastal Anderstorpis (Jönköpingi lään), kuhu kogunes 80 autot ja 400 külastajat. 1979. aasta näitus toimus Skövdes (Västra Götalandi lään), 1980.–1982. aastal Jönköpingis ja 1983. aastal Norrköpingis. Alates 1984. aastast on näitus toimunud Västeråsis Johannisbergi lennuväljal, peale 1986. aasta, kui näitus toimus Kinnekulles (Västra Götalandi lään). 2017. aasta näitus toimub Lidköpingis (Västra Götalandi lään).
Power Big Meet on üks suurimaid autonäitusi maailmas. 2004. aastal raporteeris Rootsi politsei, et üritusel osales 12 000 autot, 2014. aastal 17 000 autot ja 200 000 külastajat.
Meedi Ümar

Meedi Ümar (sündinud 22. novembril 1949 Jõgeval) on eesti keraamik.
Aastatel 1975–1979 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis keraamika erialal. Aastatel 1979–1991 töötas ta kunstnikuna Tallinna Ehituskeraamika Tehase Jõgeva tsehhis ja aastatel 1991–1995 AS-is "Siker". Alaes 1996. aastast on ta vabakutseline kunstnik. Aastast 1995 kuulub Eesti Kunstnike Liitu. Näitustel on Meedi Ümar osalenud alates 1980. aastast, nii Eestis kui mujal.
1993. aastal sai ta Eesti Keraamikute Liidu näituse "Aasta kann" eripreemia.
Ta on Kiigemetsa kooli kunstiõpetaja.
Ta rajas Siimustesse keraamikamuuseumi.
Ants Haljamaa

Ants Haljamaa (sündinud 8. juulil 1941 Keavas Rapla vallas Harjumaal) on eesti tõlkija, toimetaja, korrektor ja kirjastaja.
Ta lõpetas 1961. aastal Keila Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.
Pikka aega töötas ta kirjastus Valguse humanitaarainete õpikute toimetuse juhatajana.

Looming

Ta on tõlkinud soome keelest peaasjalikult Antti Tuuri teoseid, sealhulgas "Jõgi voolab läbi linna" ja Pohjanmaa sarja.
Aasta seen

Aasta seent valib Eestis Eesti Looduseuurijate Seltsi all tegutsev Eesti Mükoloogiaühing.
Esimest korda valiti aasta seen 2017. aastal. Selleks on Eestis kolme liigiga esindatud kukeseen.
Deathrash

Deathrash ehk Death/Thrash või Thrash/Death (oleneb, mis metali alaliigi mõjud on ülekaalus) on heavy metali alaliik, milles on nii death kui ka thrash metali mõjusid.
Deathrash'il on sarnane kitarrimäng thrash metalile, kiire tempo ja kare vokaal nagu death metalil.
Albaania lipp

Albaania lipp on Albaania Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Riigi- ja rahvuslipu praegune kuju võeti ametlikult kasutusele 7. aprillil 1992, see on punasel põhjal must kahe peaga kotkas. Must kotkas on Albaania ametlik sümbol. Kahe peaga kotkas pärineb Bütsantsist. Seda kasutas Albaania rahvuskangelane Skanderbeg oma pitserina. Kotka kahepealisust tõlgendatakse Põhja- ja Lõuna-Albaania ühendamise sümbolina. Kui Albaania sai 1912 iseseisvaks, võeti see kasutusele riigilipuna.

Albaania ajaloolised lipud

Albaania Kuningriigi ajal oli lipul kotka kohal "Skanderbegi kiiver". Kui 1946 Albaania kuulutati rahvavabariigiks, asendati see kollase servaga punase tähega, mis eemaldati 1989.
Sõpruse puiestee (Tartu)

Sõpruse puiestee on tänav (puiestee) Tartus. 
Tänav asub Annelinnas ja osaliselt ka Karlovas. Ta algab Jaama tänavalt, ristub seejärel Anne tänavaga ja kulgeb ringristmikuni, kus ringil ristuvad Pikk tänav ja Kalda tee. Edasi suundub tee Sõpruse sillale, mis ületab Anne kanali, Emajõe ja Turu tänava ning jõuab Kalevi tänavale, millest edasi on Õnne tänav. 
Kogu tee pikkus on umbes 1,9 km.
Anton Laar

Anton Laar (13. juuni 1885 Võisiku vald, Leie – 23. veebruar 1933 Tartu) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester, EAÕK kirikuvalitsuse liige, Asutava Kogu Kristliku Rahvaerakonna liige, samuti pedagoog-usuõpetaja, ajaloolane, ajakirjanik.

Eluloolisi andmeid

Ta sündis 13. juunil 1885 Viljandimaal Võisiku vallas Leie külas mölder Tõnis (Dionissi) Laari ja Ann Laari peres. Anton Laar suri Tartus 23. veebruaril 1933 ja maeti Tartu Aleksander Nevski kalmistule. Tema hauasammas pühitseti 2. veebruaril 1935 Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri poolt.

Isiklikku

Anton Laari pere: abikaasa Akilina Laar, nende lapsed: Nadežda, Valentin.
Everard Ferdinand im Thurn

Sir Everard Ferdinand im Thurn (9. mai 1852 – 9. oktoober 1932) oli Ühendkuningriigi koloniaalametnik, maadeuurija ja antropoloog.
1903. aastal oli ta lühikest aega Tseiloni kuberneri kohusetäitja ning aastail 1904–1911 oli ta Fidži kuberner.
Määramata avaldis

Määramata avaldis ehk määramatus on avaldis matemaatikas, mille abil esitatud funktsiooni,  jada piirväärtuse arvutamisel pole vahetult rakendatavad piirväärtuse põhiomadused. Määramata avaldise põhitüüpe tähistatakse järgmiste sümbolitega:
Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu

Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu (vene keeles Верховный Совет Российской Федерации; aastatel 1938–1990 VNFSV Ülemnõukogu, Верховный Совет РСФСР) oli aastatel 1990–1993 tegutsenud riigivõimu kõrgeim organ, esimene pidevalt tegutsenud Venemaa Föderatsiooni parlament pärast 1917. aasta septembrit.
Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu koosnes kahest kojast – Rahvuste Nõukogust ja Vabariigi Nõukogust – ja see valiti Venemaa Föderatsiooni Rahvasaadikute Kongressi poolt, olles viimase organ.
21. septembril 1993 andis Venemaa president Boriss Jeltsin välja seadluse nr 1400 "Venemaa Föderatsiooni etapiviisilisest konstitutsioonilisest reformist". Selle seadlusega saadeti Ülemnõukogu ja Rahvasaadikute Kongress laiali. Kohe pärast seadluse väljakuulutamist kokku tulnud Venemaa Föderatsiooni Konstitutsioonikohus kuulutas seadluse konstitutsioonivastaseks.
4. oktoobril 1993 aeti Rahvasaadikute Kongress ja Ülemnõukogu Venemaa presidendi Boriss Jeltsini käsul tankidega laiali.
Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu likvideeriti 1993. aasta Venemaa Föderatsiooni Põhiseadusega ja asendati Venemaa Föderatsiooni Föderaalkoguga, mis koosneb kahest kojast: föderatsiooninõukogust jariigiduumast.
Häälekõri

Häälekõri ehk hääleaparaat (ladina keeles glóttis) on paljudel organismidel kõriõõnes paiknev avaus, mis piirneb häälekurdude ja häälepiluga.
Häälekõri osaleb suure tõenäosusega ka kõriõõne kaudu toimuvas kommunikatsioonis (häälitsemine).  
Häälekõri areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel

Madudel on häälekõri ja kui maoliik Pituophis melanoleucus välja arvata, puuduvad neil häälekurrud.  Häälitsevad nad üksnes häirimise korral ehk kaitsereaktsioonina tekitades sisinat jõuliselt läbi häälekõri sisse ja välja hingates.

Koduloomadel

Häälekõri koosneb limaskestaga kaetud pilkkõhredest, paarilisest häälekurrust ja nende vahele jäävast häälepilust ning paikneb kõriesikust kaudaalselt.
Arkenal

Arkenal, Eestimaa vasallisuguvõsa.
1333 võlgnes Johannes Arkenal Tallinna linnale 12 ööri.
Arknal e. Arkna rüütlimõis ja küla Rakvere kihelkonnas Virumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus Arkenallæ xxvii, Thidericus de Kivælile, 1483 Rakvere foogtile.
Patkul

Patkul (Patkull, Pattkul, Pattkull) on baltisaksa aadlisuguvõsa.
Esmakordselt on selle perekonna esindajana mainitud 1385. aastal orduvasalli Andreas Patkullet. 15. sajandi alguses elas Riia toomhärra ja hilisem Rooma paavsti kammerteener Andreas Patkul (1397–1429). 1441. aastal esmakordselt mainitud Eywalt Patkulist pärinesid kõik hilisemad Patkulite suguvõsa harud.
1635. aastal sai Jürgen Patkulli ja Gertrud von Zwiefelni (Zweiffeln) poeg, kolonelleitnant Georg (Jöran) Patkull Rootsi aadlitiitli ja immatrikuleeriti Rootsi Rüütelkonda aadlisuguvõsana nr 237. Sellest harust pärineb ka 1716. aastal Rootsi vabahärratiitli saanud haru.
Perekonnale kuulus hulk mõisu Eesti ja Läti territooriumil, nende hulgas Liivimaal Patküla (Owerlack), Vaidava, Jaunkalpene (Jaunkalpen), Ķieģeļi (Kegel), Lakstene (Hohenheide), Podzēni (Podsem), Patkule (Gilsen), Pociemsi (Posendorf), Rozbeķi (Rosenbeck), Kūdums (Kudum), Rosenblatt, Karlen, Vecate (Alt-Ottenhof) ja Eestimaal Ääsmäe (Essemäggi), Eivere (Eyefer), Rägavere (Raggafer), Tohisoo (Tois), Ämari (Habbinem), Põriki (Porrik), Nehatu (Nehhat), Illuste (Illust) ja Paatsalu (Patzal) mõisad.
Rui Duarte de Barros

Rui Duarte de Barros on Guinea-Bissau majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 16. maist 2012 kuni 3. juulini 2014 Guinea-Bissau peaministri kohusetäitja.
Ta nimetati üleminekuvalitsuse juhiks pärast aprillis 2012 toimunud sõjaväelist riigipööret.
Trondheimi fjord

Trondheimi fjord (Trondheimsfjorden) on fjord Skandinaavia poolsaare loodekaldal.
Fjordi pikkus on 130 km ja sügavus kuni 617 m. Läänes on fjord ühenduses Norra merega.
Fjordi lõunakaldal asub Trondheim.
Mikk Sarv

Isiklikku

Tema vanaisa oli matemaatik Jaan Sarv, isa Hans Sarv, vennad on Tõnn Sarv ja Heno Sarv, abikaasa Kristel Vilbaste, lapsed Kaur Sarv, Lill Sarv ja Ann Aotäht Sarv.
Alpes Cottiae

Ajalugu

Provints sai alguse kuningriigist, mida kontrollis Donnus, piirkonna kohalike liguuri hõimude valitseja 1. sajandi keskpaigas eKr. See sai oma nime tema poja ja järeltulija Marcus Julius Cottiuse järgi, kelle valdus liidendati Rooma keisririigiga Augustuse ajal.
Esialgu jätkasid Cottius ning tema järglased Gaius Julius Donnus II (valitses 3 eKr-4 pKr) ja Marcus Julius Cottius II (valitses 5-63 pKr) võimu hoidmist klientvalitsejatena; hiljem, Nero ajal määrati prokuraator ja sellest sai ametlikult Rooma provints. Provintsi kubernerid olid ratsanikuseisusest prefektid.