google/wiki40b huggingface dataset:
Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus

Laiuse Jumalaema Sündimise kogudus (ka Laiuse Jumalaema Sünni kogudus) oli õigeusu kogudus, mis asus tänase Jõgeva maakonna Jõgeva valla territooriumil. Ajalooliselt asus kogudus Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Kogudusse kuulusid ka Palamuse ja osa Torma kihelkonna õigeusulised. Kaasajal on kogudus mittetegutsev.
Kogudus asutati 1849. aastal ja algselt käidi koos Laiuse mõisas selleks eraldatud ruumides. 1864. aastal sai kogudus omale uue puukiriku Laiuseväljal. Kogudusel oli oma kalmistu (asutatud 1861) kiriku lähedal Laiuse-Kivijärve tee ääres.
1850. aastatel oli koguduse liikmete arv ligi 900 inimest. 1881. aastal oli koguduses 1426 liiget, 1890. aastal 1721 liiget ning 1919. aastal 1380 liiget.
Kogudus suleti Jõgeva rajooni Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee poolt 1987. aasta lõpus. Kirikust on alles varemed.
Laatre Pühavaimu kogudus

Laatre Pühavaimu kogudus oli õigeusu kogudus, mis tegutses Valgamaal Laatre alevikus. Kogudus kasutas Laatre Pühavaimu kirikut.
Kogudus asutati 1848. aastal, kui Sangaste kogudus jagati Ilmjärve ja Laatre koguduseks. Koguduse esimene preester oli Uberski Ilja.
1898. aastal oli Laatre koguduses 3383 liiget. 1938. aastal oli koguduses 2978 liiget.
Kogudus likvideeriti 1984. aastal.
Helen Zille

Otta Helene Maree (sünninimi Otta Helene Zille; sündinud 9. märtsil 1951 Johannesburgis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik.
Helen Zille on pärit saksa immigrantide perekonnast. Bakalaureusekraadi omandas ta Witwatersrandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta ajakirjanikuna ja tegutses apartheidi-vastase aktivistina. 1980. aastatel oli ta tegev mitmetes mittetulundusühingutes.
1989–1993 juhtis ta konsultatsioonifirmat. 1993–1999 oli ta Kaplinna Ülikooli avalike suhete juht ja 1999–2004 Lääne-Kapimaa provintsi parlamendi liige.
14. aprillist 2004 kuni 15. märtsini 2006 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige.
15. märtsist 2006 kuni 30. aprillini 2009 oli Zille Kaplinna linnapea.
6. maist 2007 kuni 10. maini 2015 oli Helen Zille Demokraatliku Alliansi esimees.
Alates 6. maist 2009 on ta Lääne-Kapimaa provintsi peaminister.
Silmarahu

Silmarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Põgari-Sassi küla alal Väinameres asuv 0,11 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 135 meetrit.
Rahu koordinaadid on 58° 50′ N, 23° 23′ E. Saar asub 200 meetrit Liialaiust läänes.
Rahu on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.
William Penn

William Penn (14. oktoober 1644, London – 30. juuli 1718, Ruscombe Inglismaa) oli Sir William Penni poeg ning inglise aadlik, kveeker ja kirjanik. Põhja-Ameerika inglise valitsusala esindajana asutas ta 1681. aastal Pennsylvania provintsi. Ta oli varajane demokraatia ja usuvabaduse kaitsja, kes oli silmapaistev oma heade suhete ja õnnestunud lepingute poolest seoses Lenape põlisameeriklastega. Tema juhtimisel kavandati ja arendati Philadelphia linna, samuti määras ta kindlaks tulevase raekoja asukoha.
Bonifatius III

Paavstiks saamine

Bonifatius III pühitseti paavstiks 19. veebruaril 607, kui Bütsantsi keiser Phokas oli teda tunnustanud.
Mõned kirikuloolased on põhjendanud pikka interregnumit sellega, et Bonifatius III võis oma valimishetkel olla veel Konstantinoopolis.

Paavsti mõjuvõimu suurendamine

Bütsantsi keiser Phokas sätestas, et paavst on kõikide kirikute pea. Samuti määratles keiser, et paavstile kuulub tiitel “universaalne piiskop” (oikumeeniline patriarh).
Bonifatius III ajal püstitati Rooma Phokase kullatud kuju.

Suhtumine munklusse

Bonifatius III soosis munklust.

Suhted Itaalia piiskopkondadega

Kolme peatüki tüli tõttu ei toetanud keiser Phokas Põhja-Itaalia piiskopkondi vaidluses paavstiga.

Paavsti valimise reguleerimine

Bonifatius III sätestas Roomas peetud sinodil, et paavsti ei tohi valida varem, kui kolm päeva pärast eelmise paavsti matuseid.
Ta keelas ekskommunikatsiooni ähvardusel paavsti eluajal arutada tema järeltulija üle.

Ordinatsioonid

Bonifatius III ordineeris 21 piiskoppi.

Surm

Bonifatius III suri 12. novembril 607 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Kompressor

Kompressor (lad compressio 'kokkusurumine') on mootori võllilt/väntvõllilt (mehaaniliselt) käitatav seadeldis gaaside, sealhulgas ka õhu kokkusurumiseks. Kokkusurumise ehk komprimeerimisega suureneb gaasi rõhk, millega kaasneb adiabaatiline temperatuuri tõus. Kompressori ajamiks (käitavaks jõuallikaks) on tavaliselt elektrimootor, sisepõlemismootor või turbiin. Gaasi komprimeerimise tehnika tugineb samadele tööpõhimõtetele, mida rakendatakse pumpades (aine teisaldamise seadmetes).
Transocean Eesti

Transocean Eesti OÜ on Eesti transpordiettevõte, mille peakontor asub Tallinnas. Transocean Eesti omanik on rahvusvaheline kontsern Transocean Ltd. Transocean Eesti tütarfirmad on Baltimaades, Valgevenes ja Venemaal.
Transocean Eesti asutati 12. veebruaril 1993.
Heinstert

Heinstert on küla Atterti vallas Luxembourg'i provintsis Valloonia piirkonnas Belgias.
Enne valdade ümberkorraldamist 1977. aastal kuulus küla endise Thiaumonti valla halduspiiridesse.
Vasknarva

Ajalugu

Esimene ordulinnus rajati Vasknarva 1349. aastal. Aastatel 1427–1442 ehitati uus linnus (Vastne-Narva), millest sai Liivimaa ordu Vasknarva foogtkonna keskus. Linnus purustati Liivimaa sõjas. Tänapäeval on linnusest alles vaid osa kolme meetri paksuseid müüre, peamiselt majalinnuse põhjaküljel.
1892. aastal oli külas suur tulekahju, mis hävitas 64 maja. 1901. aasta tulekahjus põles maha 82 hoonet (sealhulgas koolimaja). Hukkusid loomad ja paljud elanikud said kannatada, kodutuks jäi üle 400 inimese.
1783. aastal oli elanike arv umbes 400, 1873. aastal 870. 1934. aastal elas alevikus 830 inimest.
Vasknarva külas on paadisadam, piirivalvekordon, kalmistu, Kuremäe kloostri Vasknarva prohvet Eeliase skeeta. Arhitektuurilt on Vasknarva tüüpiline peipsivenelaste tänavküla, kus ühekorruselised puithooned asetsevad külg külje kõrval viiluotsaga vastu tänavat.
Narva jõe vastaskaldal Venemaal asub Skamja küla.
Vasknarvas sündis kirjandusteadlane professor Temira Pachmuss.
Coffee maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1854. aastal.
Raili Vinn

Elukäik

1969. aastal lõpetas Vinn metallikunstnikuna ERKI (Eesti Kunstiakadeemia). Oli OÜ Kuldgraal asutaja ja juhataja (1996–2013). Elab ja töötab vabakutselise kunstnikuna Tallinnas.
Limakud

Limakud ehk limaseened (Myxomycetes ehk Myxomycota ehk Myxogastria) on klass organisme ainuraksete riigis.
Limakuid on maailmas kokku ligi 900 liiki, Eestis ligi 200 liiki.
Eesti limakutest on teinud ülevaate Veiko Kastanje.
Alfhausen

Ajalugu

Alfhausen asutati 974. aastal. Nimi Alfhausen tuleb alamsaksa keelest ja tähendab "11 maja". Selle täpne ajalugu on siiski teadmata. Elanikkonna enamus on katoliiklased. Kuid linnas on ka muid usukogukondi. Varauusajal läks linn Hannoveri kuningriigi võimu alla. Üsna paljud tema elanikud emigreerusid Baltimore'i ja Cincinnatisse, Ohiosse & Põhja-Kentuckysse Ameerika Ühendriikides.

Vaatamisväärsused

1971. aastal loodi Alfsee järv Hase jõe üleujutuse tõrjeks; see nimetati lähedalasuva Alfhauseni valla järgi. Populaarse sihtkohana puhkajatele ja päevamatkajatele on järv viimastel aastatel väga oluliseks muutunud. 1990. aastatel laiendati järve, et koguda vett suuremast valglast.
Renoveeritud Ristija Johannese kirik, ehitatud 13. sajandil, on populaarne abiellujate seas. Selle interjöör pärineb osaliselt gooti ajastust, näiteks Bentheim ristimisnõu ja Madonna.
Vanas külakeskuses on mitu 16. sajandi hoonet.
Jüri Gümnaasium

Sümboolika

Tunnuslause 
Täna parem kui eile
Kooli lipp ja vapp
Jüri Gümnaasiumi pidulik lipp on ristkülikukujuline rohelisest kangast mõõtmetega 155 x 100 cm, mille keskosa läbivad 3 valget 5 cm laiusega triipu ning lipu peal on kujutatud koolivapp. Vapi kohale on kirjutatud "Jüri Gümnaasium". Lippu ääristavad valged narmad. Lipu värvid on roheline, punane, valge ja must. Kooli vapi autor on Meelis Maamägi 15. lennust.
Kooli laul
Jüri kooli laul on kirjutatud 1980. aastal seoses uue koolihoone ehitamisega Jürisse. Laulu esmaesitused toimusid koolihoone avamisel ning Eesti Raadios. Autoriteks on Jüri Gümnaasiumi õpetajad Andres Maastik (sõnad) ja Rutt Ridbeck (viis).
Kooli müts ja vest
Jüri Gümnaasiumi koolimüts ja vest on osa kooli sümboolikast.
Aluspüksid

Otstarve

Aluspükse kantakse hügieenilistel eesmärkidel (selleks et vältida teiste riietusesemete ja muude esemete määrdumist alakeha eritistega) ning kaitseks külma vastu, mugavuse suurendamiseks, häbemepiirkonna ja tuharate varjamiseks ning üha enam ka ilu pärast või erootilistel kaalutlustel.
Kuigi aluspükse kantakse muuhulgas alakeha soojana hoidmiseks, et vähendada põie-, neeru- ja naistel munasarjapõletiku ohtu, võib liiga soe aluspesu meestel mõjuda halvasti spermatosoidide kvaliteedile.

Materjalid

Aluspesu valmistamisel kasutatakse kõige rohkem puuvillast riiet ja puuvilla sisaldavaid materjale (puuvill on tihti segatud elastaani või muude sünteetiliste kiududega) ning sünteetilisi mikrokiudseid materjale (näiteks lycra ja nailon).

Lõiked

Vastavalt lõikele on aluspükstel erinevaid nimetusi. 
Trussikud ehk lühikesed aluspüksid on ihul kantavad meeste aluspüksid, mis ulatuvad tuharate alumise piirini või sellest pisut allapoole. Varem olid kasutusel peamiselt laiad, vabalt langevad trussikud, nüüd kasutatakse enamasti keha vastu hoidvaid. Trussikute eesosas võib olla nööbitav või nööpideta pilu, mida saab kasutada urineerimise hõlbustamiseks. 
Nii meeste kui ka naiste lühikesi aluspükse, mis hoiavad keha ligi, nimetatakse briifideks. Briifid võivad erineda vöökoha kõrguse ja (kujuteldava) välisküljeõmbluse pikkuse poolest.
Pepuvahepüksid ehk stringid on kitsad aluspüksid, mis eesosas katavad ainult häbeme piirkonda. Stringide alavormide seas on g-string ehk nöörstring, mille tagaosa kujutab endast kitsast riideriba, mis jookseb tuharate vahel vöökummini, ning Ameerikas levinud jockstrap, millel tagaosa koosneb kahest laiast elastsest ribast, mis hoiavad suguti ja munandid kindlalt paigas. Stringide kohta kasutatakse inglise keeles ka nimetust athletic supporter ('sportlik toetaja'), sest nende algne eesmärk oli meeste suguelundeid toetada ja fikseerida, et vältida sportimisel tekkida võivaid vigastusi.
Bokserid on pikema reieosaga mitteliibuvad aluspüksid. 
Liibuvad bokserid ehk bokser-briifid on 1990. aastatel välja töötatud aluspüksid, mis on liibuvad nagu tavalised lühikesed aluspüksid, kuid on pikema reieosaga nagu bokserid. Nende kohta kasutatakse ka väljendeid trunk (inglise keeles 'tüvi') ja square-cut (inglise keeles sõna-sõnalt 'ruutlõige';  tavaliselt langevad laialilaotatud liibuvatel bokseritel  laius ja kõrgus kokku).
Pikad aluspüksid ehk pikk aluspesu on pahkluudeni ulatuvad aluspüksid. Neid kantakse kas sooja hoidmise eesmärgil (sealhulgas näiteks põlveliigeste kaitseks külma eest; siis on nad enamasti vastu keha hoidvad ning teiste aluspükste peal kantavad) või pidžaama osana (siis on nad laiad, vabalt langevad). 
On ka muid aluspükste lõikeid, mis on tavaliselt spetsiaalse otstarbega.
Viimased päevad Marsil

Sisu

Filmi tegevus toimub 2040. aastatel. Uurimismeeskond on juba kuus kuud Marsil viibinud ja valmistub Maale tagasi pöörduma. Teadlane Marko Petrovic leiab pinnaseproovist jälgi oletatavast elust Marsil. Ta läheb uusi pinnaseproove võtma ning kukub varingu tõttu kurisikku. Kapten Charles Brunel ja meeskonnaliige Lauren Dalby laskuvad kuristikku, et tuua ära Marko surnukeha ja uurida sealset elustikku. Selgub aga, et ohtlikud bakterid muudavad inimesed zombitaolisteks olenditeks, kes ei ole õieti elus ega surnud. Nakkus levib vere kaudu. Zombistunud Marko tuleb uurimisjaama tagasi ja tapab trellpuuriga Harringtoni, kes zombistub samuti. Zombid ründavad astronaute, kes põgenevad ja kaitsevad ennast. Mitmed nakatuvad ja muutuvad samuti zombideks. Kui orbiidilt saabub süstik astronaute ära viima, siis ründavad zombid ja tapavad meeskonna. Vincent Campbell ja zombistunud Robert Irwin stardivad süstikuga. Nende vahel tekib kaaluta olekus võitlus ning Campbellil õnnestub zombi avakosmosesse lükata. Filmi lõpus võtab Campbell ühendust lennujuhtimiskeskusega ja teatab, et tal ei ole piisavalt kütust tagasisõiduks. Jääb selgusetuks, kes ta on nakatunud või mitte.
NITRO FX

NITRO FX™ on Enliven Internationali turustatav India nonipuu ekstrakt. 
Kuna toode pole vastavat ohutushindamist läbinud, ei ole tootja väited tõestatavad, ja toote turustamine on seega Euroopa Liidu seaduste kohaselt keelatud. 
Veterinaar- ja Toiduamet ei soovita tõestamata ohutuse tõttu toodet osta ega tarbida. Ravimiameti osakonnajuhataja Katrin Kiisk: "Nad ei ravi ühtegi haigust, nad ei aita ühtegi haigust ennetada, diagnoosida, sümptomeid leevendada ega ära hoida, ravimi toime peab olema alati tõestatud." NITRO FX™ levib Eestis võrkturustuse kaudu.

ConsumerLabi uuring

NITRO FX™ on läbinud ConsumerLabi uuringu "Athletic Banned Substances Screening Program", mille ainukeseks tingimuseks on, et toode ei tohi sisaldada Maailma Antidopingu Agentuuri keelatud ainete ja meetodite nimekirjas sisalduvaid aineid.
Joseph Kosuth

Joseph Kosuth (sündinud 31. jaanuaril 1945 Toledos, Ohios) on mõjukas USA kontseptuaalkunstnik.

Haridus

School of Visual Arts New Yorgis oli koht, kus Kosuth kunsti õppis.

Looming

Kosuth maalis definitsioone entsüklopeediatest. Tema tuntuim teos on "Üks ja kolm tooli" (1965), mis eksponeerib tavalist vabrikus valmistatud tooli, fotot sellest toolist ja fotosuurendust tooli definitsioonist. Seda Kosuthi teost näib vaatajalt küsivat, mis annab paremini edasi tooli olemust. On ese, pilt sellest ja definitsioon samaväärsed?
1965. aastal alustas ta taiestega, milles pani kokku neoontorud, fotod ja sõnad. 1969. aastast alates asus ta eksponeerima reklaamtahvleid ja ajalehtede reklaamilehekülgedelt pärit lausekatkeid.
1969 avaldas ta raamatu "Kunst pärast filosoofiat" (Art after Philosophy), milles ta võttis kokku kontseptualistliku kunsti põhimõtteid.

Arvamus kunstist

Kosuthi arvates peab kunsti defineerimine olema tautoloogiline, sest kunst peab ennast ise tõestama.
Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut

Eesti-Rootsi Vaimse Tervise ja Suitsidoloogia Instituut (akronüüm: ERSI; ka: Suitsidoloogia Instituut) on aastast 1993 Tallinnas tegutsev mittetulundusühing.
Põhikirja järgi on ERSI eesmärgid järgmised: "teadus- ja arendustegevus vaimse tervise, suitsidoloogia ning välispõhjustest tingitud mürgistuste ja vigastuste valdkonnas".
Anders Arborelius

Anders Arborelius (sündinud 24. septembril 1949) on 1998. aastast Stockholmi katoliku piiskop ja 2017. aastast kardinal.
Arborelius sündis Šveitsis Luganos. Ta sai 1969 katoliiklaseks, ühines 1971 karmeliitidega ja ordineeriti 8. septembril 1979 Malmös preestriks.
Ta valiti 17. novembril 1998 Stockholmi piiskopiks ja ordineeriti 29. detsembril 1998. Paavst Franciscus pühitses ta 28. juunil 2017 Santa Maria degli Angeli kardinaldiakoniks.
Libertiin

Libertiin (ladina libertinus) oli Vana-Roomas orjusest vabakslastu.
Libertiiniks on uusajal hakatud ka nimetama inimest, kes peab end ühiskonna, religiooni ja moraali normidest vabaks.
Et libertiinid eiravad ka seksuaalmoraali, siis nimetatakse tavakeeles libertiiniks väga liiderlikku meest.
Belgrad

Nimi

Lõunaslaavi päritolu nimi Beograd tähendab serbia keeles 'valget linna'.

Ajalugu

Belgrad kui ajalooline piirilinn, mis paiknes Austria-Ungari ja Otomani impeeriumite vahel, on läbi aegade jäänud sajakonna sõja teele ning seda on vähemalt 44 korral vallutatud ja laastatud.

Vanaaeg

Belgradi lähistel asunud Vinča on oluline arheoloogiline leiukoht, mille järgi on nime saanud 6. kuni 3. aastatuhandel enne Kristust Doonau aladel levinud Vinča kultuur.
Tänasele linnale panid aluse keldi hõimud 3. sajandil enne Kristust. Linna keldikeelse nime Singidūn muutsid roomlastest vallutajad ladinapäraseks Singidunum'iks. 3. sajandil anti Singidunumile Rooma koloonia staatus. 395. aastal läks linn Bütsantsi riigi koosseisu.

Keskaeg

Keskajal hõivasid Belgradi üksteise järel mitmed rändhõimud ja pikemat aega oli linn avaaride käes. Lõunaslaavlased saabusid piirkonda 7. sajandil. Aastasadade vältel võitlesid Belgradi pärast Bütsants, Ungari kuningriik ja Bulgaaria kuningriik.
Serblasest valitsejate kätte läks Belgrad kingitusena Dragutinilt, Ungari kuninga naiseisalt.
Aastatel mil Serbia impeerium oli sunnitud taanduma lõunast peale suruvate Osmanite ees, sai Belgradist Serbia despootide pealinn. 1427. aastal loovutati linn Ungarile, serblaste pealinnaks sai Smederevo.
Juulis 1456, 3 aastat pärast Konstantinoopoli langemist Osmanite kätte, piiras Türgi sultan Mehmed II suurte vägedega Belgradi, kuid ei suutnud Ungari väejuhi János Hunyadi juhitud kristlaste vägesid võita. Paavsti korraldusel pidid kirikud üle Euroopa Belgradi kaitsjate eest palvetama kutsuma lõunakella lüües, katoliiklikes kirikutes on komme säilinud tänase päevani.

Uusaeg

1521. aastal vallutas Osmanite riik lõpuks siiski Belgradi. Linnast sai Belgradi pažalíki keskus ja Osmanite riigi suuruselt teine linn Euroopas, suurem oli vaid pealinn Kostantiniyye. 17. ja 18. sajandil vallutasid Belgradi mitu korda Saksa-Rooma riiki kuulunud Austria ertshertsogkonna väed, kuid Osmanitel õnnestus linn alati tagasi võita.
Pärast Serbia osalist iseseisvumist 19. sajandil toodi esialgu Kragujevacis asunud Serbia vürstkonna pealinn 1841. aastal Belgradi üle, olles aastatel 1882–1918 Serbia kuningriigi pealinn. Teisel pool Sava jõge asuv Zemun kuulus Esimese maailmasõjani Austria-Ungarile ja ühendati alles seejärel Belgradiga.

Uusim aeg

Maailmasõja järel sai Belgradist Jugoslaavia pealinn.

Majandus

2009. aasta seisuga toodetakse 40% Serbia SKP-st Belgradis.
Lume tänav

Lume tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis.

Tänava nimi

Tänav sai nime 13. juunil 1958. Varasem nimi aastast 1906 oli Põhja tänav.
PERTi diagramm

Ajalugu

Tehnika võeti kasutusele 1957. aastal Ameerika Ühendriikide mereväe Polarise missioonil, kus esitati ülesanne ehitada allveelaevad, mis suudaksid kanda tuumapomme ning transportida neid ühest kohast teise nii kiiresti kui võimalik. Kuna aega anti vähe ning töötati suure pinge all, tuli välja mõelda uudne planeerimisviis, et jõuda õigeks ajaks ülesandega valmis. Plaani täitmiseks mõeldigi välja PERTi diagramm. Projekt sai valmis 1960. aastal, mis oli planeeritust aastaid varem, mille tõttu arvatakse, et sellele tõi nii suurt edu PERTi diagrammi kasutamine.

PERTi kasutamine

PERTi diagramm on projektijuhtimises oluline tööriist, mida kasutatakse projekti raames ülesannete kavandamiseks, korraldamiseks ja koordineerimiseks. PERTi meetod on leidnud rakendust peaaegu kõigis tegevusvaldkondades ja tööstusharudes. Seda kasutati isegi 1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is, Prantsusmaal.
Wolfgang Wilhelm (Pfalz-Neuburg)

Elu

Tema vanemad olid pfaltskrahv Philipp Ludwig ja selle naine Anna. Ta oli Jülichi pärilussõja (1609–1614) võitja ja temast sai seega Pfalz-Neuburgi esimene valitseja, kes oli ka Jülichi ja Bergi hertsog. Aastal 1615 sai temast Kuldvillaku ordu rüütel. Kuna ta pöördus katoliiklusse ja teostas Kolmekümneaastases sõjas ranget neutraliteedipoliitikat, pääsesid tema territooriumid suuremast laastamistööst.
Ta viis oma residentsi aastal 1636 Düsseldorfi.
Jõululühter

Ajalugu

Jõululühtri eeskuju pärineb muistsetest aegadest. Esmakordselt mainiti jõululühtrit 1888. aastal rootsi ajakirjas Runa. Seal kirjeldati ühte originaali, mis pärines arvatavasti 16. sajandist Edela-Rootsist Veddinge Hallandist. Tegu oli pisikese tornikujulise küünlaalusega, mis on tänapäeval kohalikus muuseumis eksponeeritud. Samuti võib leida selliseid tornikujulisi "küünlajalgu" paljudest Norra muuseumidest.
Saksa professor Herman Wirth oli teadlane, kes seda esimesena oma teoses "Die Ura Linda Chronik" tutvustas.

Sümboolika

Lühtrisümboolika kohta on mitmeid allikaid. Paljudel jõululühtritel esinev süda esindab pulseerivat elu, Hagalli ruun kujutab jääd ja rahet, sügavamas tähenduses aga mineviku jõudu kaasaja kujunemisel. Minevikus tekkinud kaasajas mõjuvaid energiaid. Lühtri nelja nurka on seostatud ka ilmakaartega. Samuti on jõululühtrit seostatud Kesköö mäega.

Jõululühter tänapäeval

Paljud perekonnad on tänaseni säilitanud jõululühtri tava. Lühter on populaarne paljude noorte rahvusmeelsete inimeste seas ning on rahvalikes ringkondades läbinud taassünni. See on saanud kultuseks ja osaks jõulupidustuste kujundamisel.
Teatav sarnasus jõululühtriga on ka tänapäevastel elektriküünaldega valguspüramiididel.
Andmepüük

Andmepüük ehk kalastamisrünne (ingl phishing) on internetipettus, kus kasutajatelt püütakse välja petta isiklikke või tundlikke andmeid.
Sageli sisaldab välja petetud informatsioon näiteks kasutajanimesid, paroole ja krediitkaardiandmeid. Tavaliselt tehakse sellist pettust e-kirja või kiirsuhtluse kaudu. Ründaja saadab kasutajale usaldusväärsena näiva e-kirja, mis sisaldab sellise õngitsuslehe linki, mille veebileht on välimuselt ametliku veebilehega sarnane. Näiteks võib see õngitsusleht sisaldada välimuselt inimesele igapäevaselt kasutatavat panka. Seejärel meelitab ründaja kasutajat oma isiklikke andmeid avaldama. Kasutajale antakse võimalus sellel leheküljel sisse logida. Pärast andmete sisestamist ja sisselogimise nupule vajutamist salvestuvad sisselogimisandmed ja ründaja saab juurdepääsu inimese pangakontole. Nii saab ründaja vajaliku kasutaja isikliku info õngitsuslehel salvestunud sisselogimisandmetest.
Andmepüük on üks manipuleerimisründe (ingl social engineering) võtteid, kus kasutajat üritatakse petta, kasutades ära tema inimlikke nõrkusi. Üks manipuleerimisviis on hirmutamine, kus petturid võivad isikut ähvardada selleks, et isiklikku informatsiooni saada. Üheks ähvarduse viisiks võib olla konto blokeerimine, kui õngitsuslehele ühe nädala jooksul sisse ei logita. Pettur paneb kasutaja olukorda, kus talle lisatakse e-kirja kaudu õngitsusleht ja avaldatakse survet ka personaalse informatsiooni andmiseks.

Suunatud kalastusrünne

Suunatud kalastusrünne (ingl spear phishing) on võltsitud meiliga rünne, mille eesmärk on rünnata konkreetset isikut või organisatsiooni. Suunatud kalastusründe korral kasutatakse organisatsiooni ründamisel selle enda veebilehekülge. Tehakse nii, et e-kirja näivaks saatjaks oleks keegi kasutajale tuttav isik organisatsioonist. Kuna kasutaja tunneb isikut, siis usaldab ta suurema tõenäosusega e-kirja sisu.

Kloonitud andmepüük

Kloonitud andmepüük (ingl clone phishing) on rünne, kus ründaja teeb olemasolevast e-kirjast peaaegu identse variandi. Selline e-kiri sisaldab peaaegu samasuguse nimega saatjat ja sellega seotud sisu. E-kirja sisus olevad lingid on samas ära muudetud ja sisaldavad tõenäoliselt midagi pahatahtlikku.

Vaalapüük

Vaalapüük (ingl whaling) on andmepüük, kus rünnatakse spetsiaalselt suurte organisatsioonide juhte. Tahetakse ligi saada konfidentsiaalsele infole ja selleks üritatakse petta ettevõtte juhatuses olevaid isikuid. Vaalapüügi korral kasutatakse samuti võltsitud e-kirja ja veebisaiti selleks, et konfidentsiaalset informatsiooni kätte saada.

Andmepüügi eest kaitsmine

Selleks, et ennast andmepüügi eest kaitsta, tuleks veebi sirvida mõistlikult. E-kirja avamisel tuleks vaadata saatja e-posti aadressi. Ettevaatlik tuleks olla e-kirjas olevatele linkidele klikkimisel ja manuses olevate failide avamisel, isegi kui e-kiri tundub olevat usaldusväärselt allikalt. Samuti tuleks hoiduda e-kirjadest, mis paluvad konfidentsiaalset infot. Veel peaks olema ettevaatlik lühendatud linkide eest, sest nende linkide sihtkohta pole algselt näha ja ründaja võib kasutaja suunata õngitsuslehele.
Vigala-Vanamõisa

Ajalugu

Vanimad teated Vanamõisa (Wannemouse) kohta pärinevad 1512. aastast. Ala kuulus Kivi-Vigala mõisale, hiljem Vana-Vigala mõisale.
1770. aastast on teateid Velise jõe silla (nn Vati silla) juures Vati kõrtsi (ei ole säilinud) kohta.
Küla tagamaal Tünumaa raba äärde rajas 1800. aastal Antsimõisa karjamõisa (saksapäraselt Antzen; kuulus vana-Vigala mõisale)
1853-1926 tegutses Vanamõisas Peru talu juures kool Peru kool.
1926. aastal toimus Vanamõisas suurpõleng, mille käigus hävis Peru kool ning elamuid. Kokku jäi peavarjuta 10 perekonda. Peale põlengut ei ole küla oma endist suurust saavutanud.
Aastail 1977-1996 oli Vanamõisa küla liidetud Tõnumaa külaga.