google/wiki40b huggingface dataset:
Eraisiku pankrot

Eraisiku pankrot ehk füüsilise isiku pankrot on kohtuotsusega väljakuulutatud eraisikust võlgniku maksejõuetus. Maksejõuetus on püsiv suutmatus oma võlgu tasuda. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d), kuid menetluskulud peab tasuma võlgnik. Tarbijakaitseameti järgi on eraisiku pankrot makseraskuste lahendamiseks kõige äärmuslikum variant. Enne seda võiks võlgnik proovida muu hulgas laenuandja(te)ga kokkuleppele jõuda.
Füüsilise isiku pankrotistumise peamised põhjused on liiga suur laenukoormus ja käendamine, kuid selle võivad tekitada ka pärandiga kaasnevad kohustused.

Eraisiku pankrot Eestis

Paljudes riikides hakati võlgadest vabastamise menetlust füüsilistele isikutele võimaldama 1990. aastatel. Eesti pankrotiseadusesse lisandus see võimalus alles pärast 2004. aastal jõustunud muudatusi, kuigi seadus kehtestati 1992. aastal ja seda täiendati 1997. aastal. Muudatustega sätestati eriregulatsioon, mille järgi võib eraisikust võlgnikku võlgadest (kohustustest) vabastada. Siiski on maailmas (sh Euroopa Liidus) veel riike, kus füüsilisest isikust võlgnikul see võimalus puudub.
Kui Saksamaa põhiseaduse järgi on riigil kohustus füüsilised isikud lootusetust seisukorrast välja aidata, siis Eestis see põhiseadusega määratud ei ole. Pankrotimenetlus on kulukas ja enne 2010. aastat olid sagedased juhud, kus menetlus lõppes enne isiku vabastamist võlgadest. Pärast 1. jaanuaril 2010 jõustunud muudatust tsiviilkohtumenetluse seadustikus on füüsilisest isikust pankrotivõlgnikul võimalus seaduses ettenähtud tingimustel taotleda menetluskulude katteks õigus- ja menetlusabi.

Pankrotimenetlus ja pankroti väljakuulutamine

Pankrotimenetluse algatamiseks on vaja kohtule esitada pankrotiavaldus. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d).
Pärast pankroti väljakuulutamist võivad võlgnik ja võlausaldaja(d) sõlmida kompromissi ehk kokkuleppe võlgade tasumiseks. Kompromissi eesmärk on võlgu vähendada või nende tasumise tähtaega pikendada. Kui varem oli võimalik kompromissile jõuda ka enne pankroti väljakuulutamist, siis alates 1. jaanuarist 2004 on see võimalik vaid pärast füüsilise isiku pankroti väljakuulutamist.
Kui isik on maksejõuetu, kuulutab kohus välja füüsilise isiku pankroti. Seejärel muutub isiku vara pankrotivaraks, mille haldamise õigus on pankrotihalduril. Sellele järgneb võlausaldajate üldkoosolek, kus tehakse pankrotivaraga seotud otsuseid. Kui võlausaldajate nõudmised on rahuldavalt täidetud, on pankrotis eraisikul võimalik oma majanduselu uuesti alustada, kuid kohus saab võlgniku täitmata jäänud kohustustest vabastada alles siis, kui menetluse algusest on möödunud viis aastat.
Daukšiai

Ajalugu

Daukšiai ümbruskonnas leidub ränikivi ja nii oli see kant asustatud juba kiviajal. Soodest ümbritsetud asula ümbruskond oli oma eraldatuse tõttu Jonas Totoraitise andmeil üks viimaseid kohti Leedus, kus säilis paganlik usk.
Daukšiaid on esimest korda mainitud aastal 1592. Arvatakse, et asula tekkis sinna aastal 1555 ja sai oma nime esimese sealse elaniku Daukšyse järgi. Esimene kirik rajati sinna aastal 1730. Aastal 1803 põles alev koos kiriku ja kohaliku kihelkonna arhiiviga maha. XIX sajandi alguses alustas seal tööd ka kihelkonnakool. Aastal 1860 alustati uue kivist kirikuhoone ehitamist
Aastal 1905 valmis ka pastoraadi hoone. Samal aastal toimusid Daukšiais meeleavaldused tsaarivõimude vastu. Teise maailmasõja ajal hukkasid saksa okupatsiooniväed asula juudid. Nõukogude võimu ajal oli Daukšiai kohaliku kolhoosi keskasula. Asulast sai alev aastal 2002.
Lea Praks

Lea Praks (kuni 1972 Hering; sündinud 30. jaanuaril 1934 Räpina vallas Võrumaal) on Eesti arstiteadlane.

Elulugu

Ta lõpetas 1952. aastal Jõgeva Keskkooli, 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ja 1964. aastal samas aspirantuuri, kaitses meditsiinikandidaadi kraadi 1970 TÜs väitekirjaga "Vereseerumi histaminopeksiast bronhiaalastma, kroonilise bronhiidi ja kopsutuberkuloosi haigetel".
Ta täiendas end 1970. aastal Moskva I Meditsiiniinstituudis hospitaalsisehaiguste alal ja 1974. aastal Moskva Arstide Täienduse Keskinstituudis kliinilise allergoloogia alal.
Ta oli aastatel 1958–1959 Mustvee haigla sanitaarepidemioloogia osakonna juhataja, 1959–62 Jõgeva rajoonihaigla peaarsti asetäitja, 1965–1968 TRÜ meditsiinikesklabori nooremteadur, 1968–1977 ülikooli hospitaalsisehaiguste kateedri assistent, 1978–1984 dotsent, 1984–1992 arstide täiendusteaduskonna teraapia kateedri dotsent, 1992–1994 kopsukliiniku dotsent ja 1994–1999 juhataja.
Ta on õpetanud sisehaigusi, väliteraapiat, pulmonoloogiat ja allergoloogiat. 2007. aastal sai Lea Praksist TÜ arstiteaduskonna emeriitdotsent.

Teadustöö

Tema peamised uurimisvaldkonnad on olnud pulmonoloogia ja allergoloogia.

Isiklikku

Lea Praks on piimandustöötaja tütar ja Jaan Praksi abikaasa.
Mathematics, Matter and Method

"Mathematics, Matter and Method" on Hilary Putnami filosoofiliste kirjutiste kogumik, väljaande "Philosophical Papers" 1. köide. Selle andis välja kirjastus Cambridge University Press 1975. aastal, teine trükk ilmus 1985.
Eeterlikud õlid

Eeterlikud õlid on taimedes esinevad õlikad (hüdrofoobsed) vedelikud, mida iseloomustab suhteliselt kerge lenduvus; molekulis sisaldub 8–15 süsiniku aatomit: ...C₈...C₁₅...
Taimedes esinevad eeterlikud õlid teatud ühendite komplektina väga väikestes kogustes, andes taimele iseloomuliku lõhna; sellesse ainete klassi kuulub hulk taimedes esinevaid lõhnaaineid.
Termin eeterlikud õlid koondab suure hulga erinevaid ühendeid (enamasti terpenoidid, on ka aromaatseid ühendeid jm) nende looduslikust materjalist, reeglina taimedest, saamise meetodi alusel. Eeterlikud õlid eraldatakse taimmaterjalist veeaurudestillatsioonil, harvem ka ekstraktsioonil orgaaniliste solventidega.
Mitmetele eeterlike õlide klassi kuuluvatele väärtuslikele ühenditele on välja töötatud ka keemilise sünteesi meetodid, näiteks terpenoidide klassi kuuluvad alkoholid, aldehüüdid ja estrid. Mitmed neist on ka lähteaineks edasisele sünteesile.

Omadused

Keemiliselt on valdav osa eeterlike õlide komponentidest terpenoidide klassi kuuluvad orgaanilised ühendid, mille molekulis sisaldub isopreeni (C₅H₈) molekulile vastavaid viit süsiniku aatomit ja kaksiksidet sisaldavaid lülisid; need on mono- (C₁₀) või seskviterpenoidid (C₁₅), mis võivad olla funktsionaalrühmadega modifitseeritud mitmel viisil. Kõige sagedamini esinevad hapnikuaatomit sisaldavad rühmad: hüdroksüül-, okso- või alkoksürühmad.
Eeterlikud õlid on enamasti värvitud või kollakad õlikad veest kergemad vedelikud, millel on alati iseloomulik intensiivne lõhn. Üksikkomponentide keemistemperatuur jääb vahemikku 150–350 °C. Eeterlikud õlid segunevad mittepolaarsete solventide ja rasvadega, lahustuvad etanoolis, kuid vees väga vähe.
Sinisäälik

Sinisäälik (Setophaga caerulescens) on väike lind värvuliste seltsist, sääliklaste sugukonnast.

Välimus

Sinisäälik on umbes 13 cm pikk, tiibade siruulatus on 19–20 cm ja kaal 8,4–12,4 g. Täiskasvanud isaslinnu keha alaosa on valge ning kael, nägu ja küljed on mustad. Seljaosa on sügavsinine. Linnu keha meenutab pisut sinimustvalget Eesti lippu. Noor isaslind on sarnane, kuid rohekama ülaosaga. Emaslinnul on oliivpruun ülakeha ja helekollane kõhuosa. Tiivad ja saba on tumedad, pealagi on hall ning põskedel on pruunid laigud. Lindude tiibadel on valge ruut, mis eristab neid teistest sääliklastest. Seda ruudukest kutsutakse vahel 'taskurätikuks'.

Laul

Sinisääliku laulu võib kirjeldada suminaga, "tsi-tsi-tsii".

Levik

Sinisäälik on rändlind. Ta sigib mõõduka kliimaga heitlehistes metsades või tiheda alusmetsaga laialehistes metsades. Sinisäälik vajab pesitsemiseks suurt ja puutumata metsa ning seetõttu on nende arvukus kahanemas. Teda on sageli leida künklikel ja mägistel aladel Ameerika Ühendriikide kirdeosas ning Kanada kaguosas. Hilissuvel rändab ta talveks Suurte Antillide saartele. Rännuperioodil võib sinisäälikut kohata parkides ja aedades.

Toitumine

Sinisäälik on eelkõige putuktoiduline, talvel toitub ta ka marjadest ja seemnetest.

Käitumine

Isaslinnud laulavad, et kaitsta oma pesitsuspaiku ning nad peletavad agressiivselt rivaale eemale.
Pinus amamiana

Levikuala

Pinus amamiana on Jaapani endeem ning tema väga väike levikuala asub kahel saarel, Yakushimal ja Tanegashimal, kus ta kasvab kivistel mäenõlvadel 100–800 m kõrgusel merepinnast.

Kirjeldus

Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni 2,0 m. Puukoor on noorelt hallikaspruun ja sile, vananedes muutub tumehalliks ja rõmeliseks.
Pungad on punakaspruunid, munajad kuni lineaarsed, 2–7 mm pikkused. Okkad on viiekaupa kimbus, 3–8 cm pikkused, tumerohelised, kolme vaigukäiguga.
Käbid on munajad, 5–7 cm pikkused ja läbimõõduga 3–4 cm, punakaspruunid. Seemned on 10–12 mm pikkused, hallikasmustad, väga väikese tiivakesega (0,5–1 mm). Õitseb mais, seemned valmivad tolmlemisele järgneva aasta oktoobris.
Guggenheimi muuseum

Guggenheimi muuseum, ametlikult Solomon R. Guggenheimi muuseum, (sageli lihtsalt Guggenheim) on tuntud kunstimuuseum Manhattani Upper East Side'is New Yorgis.
Muuseumil on suur impressionistliku, postimpressionistliku, varajase kaasaegse ja kaasaegse kunsti kollektsioon. Samuti toimub seal igal aastal mitmeid temaatilisi näitusi.
Muuseumi rajas 1939. aastal Solomon R. Guggenheimi fond, siis kandis muuseum nime Museum of Non-Objective Painting. Nime muudeti 1952. aastal, et austada muuseumi asutajat Solomon R. Guggenheimi (1861–1949).
Muuseumi esimene direktor oli kunstnik Hilla von Rebay, kes juhtis asutust kuni 1952. aastani. Pärast teda on selles ametis olnud James Johnson Sweeney, Thomas M. Messer, Thomas Krens ja Richard Armstrong.
Algusaastatel kasutas muuseum rendiruume. 21. oktoobril 1959 avati Frank Lloyd Wrighti projekteeritud muuseumihoone, millest on kujunenud üks 20. sajandi olulisemaid arhitektuurimälestisi. "Vaimu templina" kavandatud hoone on ülaosast laiem kui alaosast ja hoone keskel asub spiraalina tõusev kaldtee. Hoonele tehti 1992. aastal juurdeehitus ja seda restaureeriti 2005–2008.
Kersti Võlu Koolituskeskus

Kersti Võlu Koolituskeskus on keeleõppekeskus Jõhvis.
Keskus asutati 1989 nime all Ida-Virumaa Keeltekeskus. Keskus oli Ida-Virumaa esimene asutus, mis hakkas eesti keelt võõrkeelena õpetama. Enne 2002 oli keskus omvalitsusasutus, seejärel iseseisev õppeasutus (õiguslikult osaühing).
Vello Saar

Vello Saar (sündinud 16. aprillil 1958 Räpinas) on eesti ettevõtja.
1983. aastal asus ta tööle Värska sanatooriumi. 1993. aastast AS Värska Sanatoorium juhatuse esimees ja üks omanikest.
Ta on ka AS Värska Veekeskus ja OÜ Värska Vara juhatuse liige.
Samuti on ta Eesti Rehabilitatsiooniasutuste Liidu juhatuse liige, Eesti Terviseturismi Ühenduse juhatuse liige, SA Lõuna-Eesti Turismi nõukogu liige, Räpina Inkubatsioonikeskuse nõukogu liige ning Seto Kongressi Vanemate Kogu liige.
Ta on olnud Värska vallavolikogu esimees.
Herbert Muischneek

Herbert Nikolai Muischneek (ka Muischnek; 10. juuni 1903 Vjatka – 16. oktoober 1966 Tartu) oli Eesti geodeet.

Haridus

Lõpetas Stavropoli gümnaasiumi1920 ja alustas õpinguid hüdromelioratsiooni alal kohalikus põllumajanduse instituudis. 1921 pöördusid Muischneekid tagasi Eestisse ning asusid elama Tartusse. Herbert Muischneek lõpetas Tartu Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi 1922 ning Tartu Ülikooli matemaatika (aerofotogeodeesia) 1928. Viibis erialasel koolitusel Berliini Tehnikaülikoolis märtsis 1929.

Teaduskraad ja kutse

mag math 1930 (TÜ, "Über die Genauigkeit und Wirtschaftlichkeit der Aerophototopographie";   (ümberarvestatud füüsika-matemaatikakandidaadiks 1946).

Teenistus

Herbert Muischneek teenis Eesti Kaitseväe Tallinna Lennukooli fotolaboris 1930-1931; Tartu Tähetorni assistent 1931-1935; Tartu Ülikooli matemaatika instituudi ja geodeesiakabineti assistent ja vanemassistent 1935-1936; Tallinna Tehnikaülikooli geodeesia laboratooriumi vanemassistent 1936-1940; Tallinna Polütehnilise Instituudi geodeesia kateedri assistent 1940-1944, vanemõpetaja 1944-1945, dotsent ja geodeesia laboratooriumi juhataja 1944-1952, õpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse ja hüdromelioratsiooni teaduskonna dekaan, geodeesia ja matemaatika kateedri juhataja ning dotsent 1952-1966.

Teadustöö põhisuunad

Oma teadusliku tegevuse algpäevil Tartu Tähetornis tegeles Herbert Muischneek riikliku ajateenistustusega, töötas Petzvali astrograafiga, vaatles tähtede kattumist Kuuga jne. Aastail 1934-1935 teostas ta koos Robert Livländeriga rea geodeetilisi töid (katsebaasi mõõtmine Toomemäel, riikliku geodeetilise punkti sidumine Struve triangulatsiooni algpunktiga jne). Tallinna perioodil teostatud töödest oli väga oluline töö Gauss-Lamberti koordinaatide ümberarvestamine Gauss-Krügeri koordinaatide süsteemi. 
Herbert Muischneek pani Eestis aluse neotektoonilise liikumise uurimisele; ta oli Akadeemilise Matemaatika Seltsi asutajaliige ja sekretär 1926-1936; Loodusuurijate Seltsi liige, Tallinna Tehnikaülikooli fotoklubi asutajaliige ja esimees. 
Sai 1934 Tartu tööoskusameti fotograafia tööala õppinud töölise kutsetunnistuse. Tegi aastatel 1925-1934 mh fotosid Tartu Ülikooli matemaatika, mehaanika, botaanika ja farmakoloogia instituudile; Tartu Ülikooli Raamatukogule; Tartu Ülikooli Sisehaiguste Kliinikule ja oli ka Kristlik Noorte Naisühingu fotograaf (valmistas kõik ühingu fotod). 
Oli Läti üliõpilaste korporatsiooni Metraine  ja korporatsiooni Fraternitas Aeterna liige.

Isiklikku

Tema tütar on Nata-Ly Sakkos.
Bill Hybels

Bill Hybels (sündinud 1951 Kalamazoos Michigani osariigis) on USA pastor, kristlik publitsist ja pastorite juhtimiskoolitaja.
Ta asutas 1975 Chicago eeslinnas South Barringtonis sõltumatu evangeelse koguduse Willow Creek, millest on saanud megakirik.
Zavood

Zavood on pubi Tartus aadressil Lai 30.
Porsche Cayman

Porsche Cayman on saksa sportauto, mida alates 2006. aastast toodab Porsche. Selle baasmudelil on 2.7 liitrine ning Cayman S-il 3.4 liitrine 6-silindrine boksermootor. Cayman on nendele inimestele, kes tahavad Porschet, aga kellele tema "suurem veli" 911 on liiga kallis.

Porsche Cayman GTS

Porsche Cayman GTS on Porsche Caymani võimsam versioon. Sellel on Porsche Cayman S-i mootor (töömaht:3,4, silindreid:6), millele on lisatud 15 hobujõudu (325+15=340 hobujõudu). GTS-i tippkiirus on 285 km/h ja see kiirendab 0-100 km/h 4,6 sekundiga.
Jim Ashilevi

Jim Ashilevi (sündinud 29. augustil 1984 Tallinnas) on eesti kirjanik ja lavastaja.
Ta õppis Tallinna Inglise Kolledžis ja seejärel suundus Tallinna Ülikooli audiovisuaalse meedia erialale, mille ka lõpetas. Õpingud jätkusid Viljandi Kultuuriakadeemias lavastaja erialal, mille ta lõpetas 2011. aastal.
Ta on kirjutanud näidendeid ning avaldanud lühiproosat ja luulet ajakirjades Vikerkaar, Värske Rõhk, Vihik ja ZA/UM.
Juhtis 2010. aasta sügisest 2014. aasta alguseni telesaadet "OP!".
2013. aastast on Ashilevi Von Krahli Teatri koosseisuline liige. Töötab lavastaja, näitleja ja dramaturgina.

Isiklikku

Tema ema on laulja Siiri Känd-Ashilevi.
Belmont Island

Belmont Island (hüüdnimega U Thant Island) on East Riveri väikseim tehissaar, mis asub ÜRO peakorteri vahetus läheduses Manhattani saare juures.
Arnold (Pöide foogt)

Arnold (ka Arnoldus) oli aastal 1343 Pöide foogt.
Arnold on üks kahest teadaolevast Pöide foogtist. Tema kohta leidub teateid vaid Johann Renneri poolt ümber kirjutatud Bartholomäus Hoeneke kroonikas. Selle põhjal on teada, et ta oli Jüriöö ülestõusu alguse ajal Saaremaal Pöide foogt ja tapeti 1. augustil 1343 koos viie Liivi ordu rüütelvennaga Pöide ordulinnuses saarlaste poolt. Seejärel ei seatud järgmist Pöide foogti ametisse enne, kui alles 1347. aastal.
Boris Sepp

Boris Sepp (17. august 1894 Kuressaare – 24. november 1942 Gorki oblast) oli Eesti advokaat.

Elukäik

Sepp sündis Saaremaal, ilmselt vene päritolu peres. 
Kuni 1920. aastate alguseni elas ta Venemaal ning tegi advokaadina edukat karjääri. See jätkus ka Eestis kuni 1930. aastate lõpuni, mil ta riigivastasuse ja alkoholismi pärast advokatuurist välja heideti. 
21. juunil 1940 sai temast Johannes Varese valitsuse kohtuminister, ent ta vallandati juba 5. juulil, sest ta osutus kohale täiesti sobimatuks. 
1940. aasta novembris arreteeriti ta süüdistatuna kommunistide õigusetus süüdimõistmises 1924. aastal, ning saadeti vangilaagrisse, kus ta kaks aastat hiljem suri.

Süüdistused koostöös NKVD-ga

Elmar Tambek on väitnud, et Sepp oli 1930. aastate lõpul seotud NKVD-ga (andis neile Eestist infot).

Isiklikku

Boris Sepa isa Joann (Jaan) Sepp sündis 1865 Saaremaal, lõpetas 1887 Riia Vaimuliku Seminari ja teenis preestrina Saaremaal ning perioodil 1893–1899 preestrina Tornimäel, seega tõenäoliselt sündis seal ka Boris Sepp. Joann Sepa isa oli Saaremaal köster (Georg Sepp). Boris Sepa ema oli Aleksandra Sepp (neiupõlvenimi Panov), 1870–1947, sündis ka Saaremaal Leisis.
Andmed pärit Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikust.
Jonas Švedas

Jonas Švedas (9. oktoober 1908 Liepāja – 15. oktoober 1971 Vilnius) oli leedu helilooja ja dirigent.
1924–1929 õppis ta Klaipėda Muusikakoolis. 1930–1935 mängis Jonas Švedas trombooni Kaunase Riikliku Draamateatri orkestris ja Kaunase Raadio sümfooniaorkestris. 1933. asutas ta Kaunases noorte puhkpilliorkestri. 1935–1940 oli ta lauluõpetaja, koorijuht ja orkestrijuht Kaunase Aušros'i gümnaasiumis. 1936–1940 juhatas ta Kaunase Konservatooriumis (tänapäeval Leedu Muusika ja -Teatriakadeemia) trombooni ja tuuba klassi ning õpetas muusikapedagoogikat ja -metodoloogikat.
1944–1962 oli Jonas Švedas Leedu NSV Riikliku Laulu- ja Tantsuansambli kunstiline juht. 1945–1970 oli ta Vilniuse Konservatooriumi õppejõud (aastast 1966 professor) ja rahvapillide kateedri juhataja.
1946–1970 oli Jonas Švedas Leedu laulu- ja tantsupidude peadirigent.
Jonas Švedas on maetud Vilniuses Antakalnise kalmistule.
Printsess Christina, proua Magnuson

Christina, Rootsi printsess, proua Magnuson (Christina Louise Helena; sündinud 3. augustil 1943 Haga lossis Stockholmis) on praeguse Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi õde.

Vanemad ja õed-vennad

Printsess Christina sündis Haga lossis prints Gustav Adolfi ja Saksi-Goburgi-Gotha printsessi Sibylla neljanda lapsena. Christina isapoolne vanaisa oli kuningas Gustav VI Adolf.
Printsess Christinal on vanemad õed printsess Margaretha (sünd. 1934), printsess Birgitta (sünd. 1937) ja printsess Désirée (sünd. 1938) ja noorem vend Karl XVI Gustav.

Kihlus ja abielu

Christina tutvus oma tulevase abikaasaga 1961. aastal Stockholmis pidulikul lõunasöögil. Tema ja Tord Gösta Magnusoni kihlus kuulutati välja 1974. aastal.
Paar abiellus 15. juunil 1974 Stockholmi kuningalossi kirikus. Lihtkodanikuga abiellumise tagajärjel kaotas Christina tiitli Kuninglik Kõrgus ning temast sai printsess Christina, pr Magnuson.
Printsess Christina ja ta abikaasa elavad Stockholmis.

Kuninglikud kohustused

Printsess Christina osaleb mõnikord Rootsi kuningliku perekonna korraldatavatel lõunasöökidel ning on mitme organisatsiooni auliige ja patroon. 9 aastat oli printsess Christina Rootsi Punase Risti esimees.
Mambae keel

Murdeerinevused

Riigi mägiseima piirkonna keelena on mambae killustunud paljudeks kohalikeks murreteks, mis jaotuvad lõuna- ja põhjagruppi. Kui lõunamambae murretes on jäänud austroneesia konsonant /p/ puutumatuks (näit. pat 'neli'), siis põhja murretes muutub konsonant /p/ f-ks (fat). Lõuna murretes on paljud sõnad lühenenud nii sünkoobiliselt kui ka apokoobiliselt. Näiteks Ainaro piirkonna murde sõnad lel 'päike' ja tor 'aasta' on Aileu ringkonna Remexia piirkonna murdes vastavalt lelon ja tonan.

Arvsõnad

Ka arvsõnades on erinevusi. Arvsõnad 1−10:
Aileu murdes: 
1 − id
2 − ru
3 − teul
4 − fat
5 − lim
6 − neen
7 − hiut
8 − woulu
9 − sia
10 − sakul 
Ainaro murdes: id, rua, tel, pat, lim, lim-nain-ide, lim-nai-rua, lim-nai-tel, lim-nai-pata, sagúl (6−9 on nö viiendnumbrid)

Substantiivid:

suu – kukun
juuksed – ulun
habe– kukunhulun
silm– matan
isik, persoon – ema
toit – sauna

Adjektiivid:

halb– klau
pime, nägemisvõimetu −  matan klau

Verbid:

puhuma– fu
sööma– mu
lööma– bob
ujuma – nain

Teised keeled Ida-Timoris

998 000 elanikuga Ida-Timoris on 15−25 põliskeelt, mis jagunevad omavahel mitte suguluses olevate paapua ja austroneesia keelte vahel. Ulatusliku kokkupuute tõttu − nii samasse keelkonda kui ka erinevatesse keelkondadesse kuuluvate keelte vahel − on neil palju tüpoloogilisi sarnasusi: ühine sõnavara, fonoloogilised lihtsustused, vähe- või mitteproduktiivne morfoloogia, sarnased grammatilised süsteemid aspekti, aja ja kõneviisi kategoorias ning passiivi puudumine. Kuid austroneesia keeled (sh mambae keel) on rangelt SVO-lausestruktuuriga, paapua keeled aga SOV sõnajärjega.
Soome haridus

Põhikool

Põhiharidus viitab põhikooli, ehk tasuta üldhariduslikule koolitusele. Põhikool algab tavaliselt sel aastal kui laps saab 7-aastaseks. Kooli alustamise aastat on võimalik muuta, siis kui psühholoogilised testid näitavad et laps on juba 6-aastasena valmis kooli minema või teisel juhul vajab rohkem aega enda arendamiseks. Põhikool kestab üheksa aastat. 
Kõigile 7-16-aastastele on seaduse poolt kohustuslik hariduse omandamine, mis tähendab seda et nad on kohustatud omandama põhihariduse või vanemad peavad hoolitsema hariduse täitmise eest muul viisil.

2014. aastal oli Soomes 2 633 põhikooli, milles õppis kokku 542 900 õpilast.
Sarõjesikatõrau kõrb

Sarõjesikatõrau kõrb (kasahhi Сарыесікатырау құмы ja Сарыесік Атырау) on kõrb Aasias Kasahstani kaguosas.
Piirneb loodes Balkaši järve, edelas Ile jõe, kagus Džungaaria Alatau ja kirdes Karatali jõega. Tema kirdeosa kannab Bestasi ja idaosa Žamankumi nime. Valdavalt liivakõrb.
Institute for Advanced Study

Institute for Advanced Study, ka Süvauuringute Instituut; lühend IAS, on New Jersey osariigis Princetonis asuv iseseisev järeldoktoriuurimiste teaduskeskus, mis asutati 1930. aastal Ameerika haridustegelase Abraham Flexneri ning filantroopide Louis Bambergeri ja Caroline Bamberger Fuldi poolt. 
Instituudile on toonud kuulsust 1930. aastatel Saksamaalt emigreerunud ja sinna tööle asunud Albert Einstein, Hermann Weyl, John von Neumann ja Kurt Gödel. Kuigi instituut teeb tihedat koostööd Princetoni Ülikooliga, ei ole ta sellega halduslikult seotud.
Instituudi koosseisu kuulub neli kooli: ajaloouuringute kool, matemaatika kool, loodusteaduste kool ja sotsiaalteaduste kool.  
Instituudi direktor on 2012. aastast taani stringiteoreetik Robbert Dijkgraaf. Varasematest direktoritest oli kõige kauem sellel ametikohal tuumafüüsik Robert Oppenheimer (1947–1966).
Tiia Upine

Tiia Upine (sündinud 5. juunil 1937) on eesti ajakirjanik.
1960. aastatel töötas ta Mikitamäe koolis eesti keele ja kirjanduse õpetajana.
Tiia Upine töötas pikka aega Eesti Raadios, oli kirjade osakonna juhataja ning saatesarja "Teist ja teile" toimetaja.
1990. aastatel oli ta Eesti Heategevusfondi direktor.
Mare Kalda

Mare Kalda (sündinud 14. märtsil 1964) on Eesti folklorist, muistendite ja tänapäeva folkloori uurija. Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna vanemteadur ja Eesti-uuringute tippkeskuse liige.

Haridus

Kalda õppis Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, spetsialiseerudes folkloristikale. 2001. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Jutud peidetud varandustest: tõsieluteade, muistend, muinasjutt". 2011. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Rahvajutud peidetud varandustest: tegude saamine lugudeks"

Teadustöö

Mare Kalda uurimisteemad on seotud muistendite teooriaga, eesti aardepärimusega minevikus ja tänapäeval, ajalooliste ja kohasidusate muistenditega, geopeituse, meemide ja mitmete tänapäevaste folklooriilmingutega.
Ta on korraldanud mitmeid teadusüritusi: 1990. aastal Tartus toimunud konverentsi "Traditional Folk Belief Today", 2002 Kirjandusmuuseumis folklorist Kristi Salve sünnipäevasümpoosioni "Rahvaluule lummuses", 2011 Rahvusvahelise sümpoosioni "Kalevipoeg 150" ja 2016 Rahvusvahelise Tänapäevamuistendiuurijate Seltsi aastakonverentsi. Regulaarselt koordineerib ta 2006. aastast iganädalasi Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna ja Eesti-uuringute Tippkeskuse  uurijaseminare ehk nn teisipäevaseminare.
Ta on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator ja 2008. aastast akadeemilise teadusliku publikatsiooni "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" toimetuskolleegiumi liige.