Melbourne'i Eesti Ühing

Melbourne'i Eesti Ühing Kodu on 1938. aastal asutatud eestlaste ühing Melbourne'is Austraalias, mis jätkas 1914. aastal tekkinud kohaliku eestlaste seltsi tegevust.
Ühing kuulub Austraalia Eesti Seltside Liitu.

Ajalugu

Kohaliku eesti seltsi loomise mõte pärines aastast 1910. Asutamiskoosolekuni jõuti 8. veebruaril 1914 viie osavõtjaga – Jakob Lukats (kokkukutsuja ja valitud esimees), Eduard Birk (kirjatoimetaja), K. Ilves (laekahoidja), Gustav Nessel ja A. Rosenberg. Koosolek kinnitas Lukatsi koostatud põhikirja, mis sõnastas "seltsi otstarbeks Melbourne'is ja ta ümbruses asuwaid eestlasi koguda ühiseks wastastikku waimliseks ja aineliseks toetuseks". See oli esimene eestlaste selts Austraalias.
Järgmine koosolek peeti 15. veebruaril 1914 ja osavõtjaid oli 14. Senine esimees Jakob Lukats teatas lahkumisest Venemaale 10. aprilli 1914 ning uueks esimeheks sai Bernhard Munter. 1917. aastal lahkus veel liikmeid Vladivostoki kaudu tagasi kodumaale. 1918. aasta oli seltsi tegevuses vaikne. 19. juunil 1920 peetud koosoleku protokollis on kirjas, et Melbourne'i Eesti Seltsi tulevik ning esemed jäävad seltsimees J. Kannuluige hooleks.
4. aprillil 1938 arutati Soome Misjoni majas South Melbourne'is taas organisatsiooni vajaduse küsimusi. 19. juunil 1938 toimus ühingu asutamiskoosolek, mis kinnitas põhikirja ning valis esimese juhatuse koosseisus – esimees Robert Jakobson, abiesimees Vanjo, kirjatoimetaja Hilda Rendit, laekur Lully Seeger, varahoidja Karl Türna. Kooskäimisteks üüriti Soome Misjonilt kaks tuba.
9. juulil 1939 toimunud peakoosolekul arutati esmakordselt ühingu nimelisandit "Kodu".
Ühing korraldas pidusid, tähistas rahvuslikke tähtpäevi, teostas korjandusi Punase Risti heaks. Aasta peakoosoleku protokoll 10. juulist 1948 märgib, et ühingul on 28 liiget ning osavõtjate hulgas on ka 9 külalist, kelleks olid juba teise maailmasõja järgsed Saksamaalt saabunud kaasmaalased, ühing oli tähistanud Eesti Vabariigi aastapäeva, ühingu 10 juubelit ning võidupüha. Aasta jooksul kokku oli korraldatud 12 peo ja kohviõhtut.
6. augustil 1949 peetud peakoosolekul valitud juhatus koosnes peale laekuri juba uustulnukatest. Esimeheks valiti Karl A. Nõmmisto, abiesimeheks Harry Rahni, kirjatoimetajaks August Sirkel, laekuriks Lully Seeger. Ühingul oli 61 liiget. Arutati Eesti Maja vajadust.
1950. aastal lavastati laulumäng, tegevust alustas segakoor. Hakkas ilmuma ühingu esimene "Informatsiooni leht" (täna Teateleht). 1951. aastal alustas eesti täienduskool. 1952. aastal Noortering, Male ja bridžiklubi, eetrisse jõudis esimene eestikeelne raadiosaade. 1953. aastal korraldati esimene eesti kunstinäitus.
Suurimaks ürituseks sai 4. detsembril 1955 toimunud Melbourne'i Eesti Maja avamine. See asus aadressil 67 Sydney Road Coburgis, kuid hoone jäi peagi kitsaks. 1971. aastal osteti uus suur kinohoone 41-45 Melville Road West Brunswickis, kus pärast remonti toimus pidulik avamine 26. novembril 1971. Samas hoones tegutsetakse tänaseni. Hoone järele vaatab Ühistu Eesti Maja (2012. aastast esimees Matti Kiviväli).
Suurimaks ettevõtmiseks Melbourne'i eestlaskonnale kujunes V Ülemaailmsete Eesti Päevade ESTO'88 korraldamine, mis on ühtlasi ainukesed Austraalias toimunud ESTO päevad senise üheksa ESTO raames.
2012. aasta seisuga on ühingul 239 liiget. Ühingu juhatusse kuuluvad – esimees Bruno Metsar, aseesimees Sirje Jõgi, laekur Milvi Vaikma, sekretär Jaanika Tork, liikmete nimekirja pidaja Rein Valling, liige Ants Noormets, liige Maret Wocadlo.

Tegevus

Juhatuse koosolekud toimuvad kord kuus, kõigi liikmete osavõtul tähistatakse vabariigi aastapäeva, emadepäeva, võidupüha-jaanipidu, Välis-Eesti päeva, jõuluid. Lisaks on üsna regulaarseks saanud ka Eesti esinejate üritused. Ühingusse kuuluvad naiskoor, etnograafia-käsitöö ring, rahvatantsurühm, lastegrupp, seenioride klubi, eesti keele klass, arhiiv, spordiring. Seoses töö ja puhkeviisa avamisega eesti noortele Melbourne'i eestlaskond jälle uuenemas. Alustatud on uutele saabujatele mõeldud üritusi (Social Club). Melbourne'i eestlaste ettevõtmised leiavad kajastust üleaustraalialises ajalehes Meie Kodu.