google/wiki40b huggingface dataset:
Mithra

Mithra on zoroastristlik iraani jumalus. Tema nimi pärineb indoiraani algkeelest (*mitra) ja tähendas algselt lepingut, sidet, liitlust või sõprust. Arvatavasti on ühisest indoiraani jumalusest arenenud välja ka veedade usundi Mitra – aususe, sõpruse, kohtumiste ja kokkulepete jumalus, kes sageli esineb kaksikjumalana paaris Varunaga.
Iraani polüteistlikust usundist välja kasvanud zoroastrismis on Mithra üks kolmest looja-jumalale Ahura Mazdale alluvast maailmakorra asha kaitsjast, tõe ja õigluse eest seisja ning ka kosmilise valguse ja soojuse allikas, keda sageli on kujutatud kiirgava peakattega. Hilisemas zoroastrismis muutus Mithra looja "alluvast" tema kehastuseks ja kõiketeadvaks hingede kohtumõistjaks. Manihheistlikus usundis oli Mithra nime all tuntud kaks inglit – üks, kes päästis esmase inimese pimedusse langemisest, ning teine, kes päästis inimese languses kadunud valguse.
Mitrat/Mithrat mainitakse midjanite ja hetiitide rahulepingus aastast 1400 eKr, kus teda kutsutakse koos teiste jumalustega leppe tunnistajaks ja garandiks. Mithra kultus levis Väike-Aasias pärslaste, Aleksandri ja tema järeltulijate impeeriumi võimu all. 3. sajandiks eKr oli kujunenud uskumus, et Mithra on ema-jumaluse Anahita järeltulija. Anahitat on nimetatud ka neitsilikuks emaks. Partlastest valitsejad Armeenias olid Mithra preestrid ning seal maal püsis vastav kultus kõige visamalt. Ajaarvamise vahetuse paiku levis Mithra kultus roomlaste seas ning arvatavasti mõjutas ka varakristlikku õpetust ja mütoloogiat.
Mithrale kui valguse andjale pühendatud pidustusi peeti pärast talvist pööripäeva, kui päevad hakkasid muutuma pikemaks. Võimalik, et see on mõjutanud hilisemat kristlikku jõulupühade traditsiooni.
Kuldīga komtuur

Kuldīga komtuur (saksa keeles Komtur von Goldingen) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kuldīga komtuurkonda.
Esimene komtuur on teada aastast 1252, mil ordu oli suutnud Kuramaa lõunaosa vallutada. Viimane komtuur, Werner Schall von Bell, langes 1560. aastal Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati.
Kuldīga komtuur oli üks Liivi ordu olulisimaid käsknikke ja kuulus enamasti ordunõukogu kõrgeimaase siseringi. Mõnest komtuurist said hiljem ka Liivi ordumeistrid.
Kuslapuulised

Levila

Sugukond on levinud ülemaailmselt. Suurima tihedusega on kuslapuuliste sugukonda kuuluvaid liike Põhja-Ameerika ja Aasia idaosas. Kuslapuulisi ei leia vaid troopikast ja Lõuna-Aafrikast.

Iseloomulikud jooned

Lehed on vastakud ja ilma abilehtedeta. Lehed võivad olla nii suvihaljad kui ka igihaljad. Õied on lehterjad või kellukjad ning reeglina lõhnavad. Viljaks on enamasti mari või luuvili. Perekondade takispuu (Diervilla) ja veigela (Weigela) viljadeks on kupar.
Eiríkr Punase saaga

Eiríkr Punase saaga (Eiríks saga rauða) ehk Islandlaste saaga on üks islandlaste saagadest. Koos Gröönlaste saagaga on need kaks peamist kirjandusallikat vanapõhjala kultuuri esinemise kohta Põhja-Ameerika pinnal.
Saagas jutustatakse, kuidas aasta 1000 paiku Eiríkr Punane avastas Gröönimaa ja tema poeg Leifr Eiríksson omakorda Vinlandi.
Saaga on säilinud kahe käsikirjana: Hauksbók (14. sajandist) ja Skálholtsbók (15. sajandist).
Greeni valem

Greeni valem (Greeni teoreem) on valem matematilises analüüsis, mis seob omavahel tasandilise teist liiki joonintegraali ja kahekordse integraali vahel.

Matemaatiline definitsioon

Kui funktsioonid  ja  ning nende osatuletised  ja  on pidevad -tasandi sidusas piirkonnas , mille rajajoon  on tükiti sile, siis kehtib Greeni valem
kusjuures piirkonna  rajajoont  läbitakse positiivses suunas, st liikudes möö-
da rajajoont jääb piirkond  vasakule.

Ajalugu ja nimetus

Greeni valem on nime saanud George Greeni järgi, kuigi valemi tõestus pärineb  Bernhard Riemannilt ja ta on kahemõõtmeline erijuht üldisemast Stokesi valemist.
Jüri Pihl

Isiklikku

Jüri Pihlil on esimesest abielust laps. Aastaid oli Pihli elukaaslane uurija ja kunagine Võru uurimisbüroo direktor Kaire Jaakson, kuid see liit purunes. 
Tema teine abikaasa oli riigiprokurör Lavly Perling (Lepp).

Kriminaalasja algatamine väidetava riigireetmise kohta

Kaitsepolitseiamet (kapo) algatas 2009. aasta septembris välisministeeriumi avalduse põhjal riigisaladuse lekitamise kriminaalasja kuna ajakirjanduse uudistes avaldati, et 2009. aasta kevadel tühistas ajutiselt siseministri kohuseid täitnud justiitsminister Rein Lang Schengeni viisaruumi nn mustast nimekirjast Venemaa poliitikute Sergei Markovi ja Vassili Jakemenko viisakeelud. Jüri Pihl esitas 2. detsembril 2009 kapole avalduse, kus palus seoses viisakeelu tühistamisega alustada kriminaalmenetlust reformierakondlastest peaminister Andrus Ansipi, välisminister Urmas Paeti ja viisakeelu tühistanud Rein Langi suhtes riigireetmise asjus.
Pihli avaldust keeldus kapo ajakirjandusele avalikustamast . 
Rein Lang esitas 16. detsembril 2009 kapole suuliselt taotluse Pihli kuriteoteate talle väljastamiseks ning kapo andis avalduse koopia Rein Langile. Rein Lang avalikustas avalduse ajakirjanduses . Algselt väitis Urmas Paet, et viisakeeldu palusid tühistada "Eesti partnerid Euroopa Liidus", kuid Euroopa Komisjoni õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste pressiesindaja Michele Cercone lükkas välisminister Urmas Paeti väite tagasi .
Kaitsepolitsei lükkas Pihli avalduse tagasi ja ei algatanud menetlust, misjärel saatis Jüri Pihl reformierakondlastest ministritele esitatud avalduse pärast vabanduse.
Kuveidi rahvusvaheline lennujaam

Kuveidi rahvusvaheline lennujaam (araabia keeles: مطار الكويت الدولي, IATA: KWI, ICAO: OKBK) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Al-Kuwayti Kuveidis. Lennujaam asub umbes 15,5 kilomeetrit Al-Kuwayti kesklinnast. Lennujaam on Kuwait Airwaysi, Jazeera Airwaysi ja Wataniya Airwaysi kodulennujaam. Lennujaama läbis 2015. aastal rohkem kui 13,7 miljonit reisijat.
Ligniin

Ligniin ehk ligneen on varieeruva struktuuriga biopolümeer, mis moodustab suure osa taimse materjali rakukestadest.
Maal levinud taimsest materjalist moodustavad põhimassi kolm biopolümeeri, mis on põhilised rakukesta ehitusmaterjalid. Need on tselluloos, ligniin ja hemitselluloos, vastavalt keskmiselt 33, 30 ja 20 protsenti biomassist. Puidus on nende sisaldus vastavalt 40-50%, 20-30% ja 20-30%. Erinevalt tselluloosist ja hemitselluloosist, mis on polüsahhariidid, on ligniin  varieeruva struktuuriga polümeer, milles prevaleerivad aromaatsed (benseeni) tsüklid. Ligniin seondub keemiliselt hemitselluloosi polüsahhariididega, seega aitab tugevdada rakukesta ja kogu taime. Lisaks nimetatud põhikomponentidele on rakukestades mitmeid ühendeid, mis modifitseerivad selle tugevust ja läbilaskvust.
Puitumine on polüsahhariidide ja ligniini ladestumine taime raku seintesse, mille tulemusena muutub taime vars jäigaks.
Paberitööstuses on olulisel kohal ligniini tselluloosist eraldamise tehnoloogia. Seejuures on ligniin kõrvalprodukt. Puidust saadud ligniini valge pehme hügroskoopse paberitaolise kihilise massina tarvitatakse meditsiinis vati asemel. Suur osa tööstuses eraldatud ligniinist läheb kütusena põletamisele. Aktuaalseks on saanud selle taastuva biopolümeeri uute kasutusvõimaluste leidmine.
Avakaevandamine

Avakaevandamine ehk pealmaakaevandamine (mitte lahtine kaevandamine) toimub avatud maapõues. Pealmaakaevandamisele vastandub allmaakaevandamine.
Seejuures kasutatakse aukkaevandamist, kui katendit on vähe. Nii kaevandatakse Eestis liiva, paasi ja savi. Aukkaevandamisel jääb pärast maavara väljamist kaevandamiskohale auk.
Vaalkaevandamist kasutatakse seal, kus maavara katab paks katend, mis tõstetakse kaevandatud alale vaaludesse. Pärast kaevandamist ja kaevandatud ala korrastamist (rekultiveerimist) tekib maale, kus kasutati vaalkaevandamist, uus maakate. Vaalkaevandamine on kasutusel Eesti põlevkivimaardlas ja oli kasutusel fosforiidi tootmisel Maardus.
Väljakkaevandamisel moodustatakse maardlas välja(ku)d, millelt kooritakse kaevist. Eestis kasutatakse väljakkaevandamist turba tootmisel.
Avakaevandamine, eriti aukkaevandamine, on vanim kaevandamise liik. Avakaevandused näiteks liiva saamiseks on umbes sama vanad kui riiklus.
Suurimad tänapäeva avakaevandused võivad olla rohkem kui poole kilomeetri sügavused.
Copernicus

Sentineli sarja tehiskaaslased

Radarseire tehiskaaslased Sentinel-1 viidi orbiidile aprillis 2014 ja aprillis 2016. Tehiskaaslastel on tehisavaradar maismaa, ookeanide ja jääkatte
vaatlemiseks.
Keskmise ruumilise lahutusega optilise seire tehiskaaslased Sentinel-2 viidi orbiidile juunis 2015 (Sentinel-2A) ja märtsis 2017 (Sentine-2B). Pardal on pankromaatsed ja multispektraalsed sensorid. Kogutud andmed pakuvad tuge piirkondlikuks ja riikide tasemel seireks.
Väiksema ruumilise lahutusega, aga suurema vaateväljaga ookeanide ja maismaa seire tehiskaaslased Sentinel-3 viidi orbiidile veebruaris 2016 ja aprillis 2018. Need tagavad suure vaatluste kordsuse suurtel maa-aladel maakatte, ookeanide seisundi, rannajoonte dünaamika ja ökosüsteemide seireks.
Atmosfääri seire tehiskaaslane Sentinel-5P viidi orbiidile oktoobris 2017, valmimas on teine tehiskaaslane Sentinel-5. Varustuses on spektromeetrid õhu kvaliteedi ja atmosfääri koostise seireks. Juba on rutiiniks saanud operatiivsed ilmavaatlused tehiskaaslastelt, millele tuginevad ilmaprognoosid.
Täppis radar-kõrgusmõõtjaga tehiskaaslane Sentinel-6 on kavandatud ookeanide veepinna kõrguse mõõtmiseks.
Copernicuse programmis osalevad ka kõrglahutusega optiliste sensoritega tehiskaaslased, millega jälgitakse linna-alasid ning loodusõnnetuste piirkondi.
Sentineli sarja tehiskaaslased varustavad andmetega Copernicuse programmi teenuseid, mis on orienteeritud urbaniseerumise, toiduga varustatuse, ookeanide veetaseme tõusu, polaarjää kahanemise, loodusõnnetuste ja kliimamuutuste seirele.

Maapealne tugi

Copernicuse programmi tehiskaaslaste andmevoo vastuvõtmist ja keskset andmehaldust korraldab ESA. Regionaalset andmehaldust korraldavad liikmesriikide kosmoseagentuurid. Eestis on Maa-ameti juures loomisel riiklik satelliidiandmete keskus ESTHub.
Iseseisvus

Eesti Vabariigi iseseisvus

Eesti Vabariigi põhiseaduse §1 ütleb:
Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu.
Õiguslikult on Eesti Vabariigi iseseisvus üsna suurel määral piiratud. Pärast Euroopa Liiduga ühinemist ei ole Eesti õigused ja kohustused määratud enam ainult Eesti enda poolt või rahvusvaheliste lepingutega, vaid ka supranatsionaalsete Euroopa Liidu organite poolt.
Euroopa Liit on andnud alust uue suveräänsusemõiste kujunemiseks, mille puhul enam ei lähtuta riigi võimest omal äranägemisel määrata oma pädevus.
Hugo Jaanson

Hugo Jaanson (kuni 1939. aastani Hugo Paul Janson; 31. märts 1894 Narva – 24. mai 1959 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Ta lõpetas 1912. aastal Narva Gümnaasiumi ja õppis Petrogradi Elektrotehnilises Instituudis (õpingud katkestas I maailmasõda).
1923. aastal lõpetas ta Eesti Kaitseväe Lennukooli, kus sai lendur-vaatleja kutse. Täiendas ennast Poolas Thorni lendur-vaatlejate ja õhulaskurite koolis. 1924. aastal ülendati ta kapteniks. Õppis aastatel 1926–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. 1931. aastal ülendati ta majoriks. 
Alates 1933. aastast oli Jaanson Eesti Kaitseväe Lennukooli ülem. Aastatel 1937–1940 oli ta 1. üksiku lennuväedivisjoni ülem Rakveres. 1939. aastal ülendati kolonelleitnandiks. Ta oli Lendurohvitseride meeskoori juhataja ja Lennuväeohvitseride Kogu esimees.
Ta oli alates 3. septembrist 1941 Harjumaa Omakaitse (ajutine) staabiülem ja ülem ja Tartu Omakaitse ülem. 
Hugo Jaanson läks Saksamaale ning 1951. aastal Rootsi, kus suri 1959. aastal südameataki tõttu.
Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool

Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool (läti keeles Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola, JRRMV) on Riias asuv kunstikallakuga gümnaasium. 
Seal õpetatakse akadeemilisel tasemel joonistamist, maalimist ja kompositsiooni, samuti graafikat, disaini, foto- ja multimeediakunsti. Kool pakub võimalust õppida ka läti keelt, ajalugu ja kultuuri, kunstiajalugu, samuti matemaatikat, loodusteadusi, ettevõtluse aluseid ning infotehnoloogiat. Kool pakub ka ettevalmistuskursusi kunsti edasiõppimisest huvitatud põhikooliõpilastele. Õppetöö toimub läti keeles.

Ajalugu

Kool asutati 1896. aastal õhtukoolina Läti maalikunstnike seltsi algatusel. 1928. aastal muudeti kooli nime, see sai Läti Maalikunsti ja Käsitöö Edendamise ja Abi Seltsi Kutsekooliks (läti keeles Latvijas daiļkrāsotāju amatniecības veicināšanas un palīdzības biedrības aroda skola), ning 1944. aastal Riia Kunstikeskkooliks (läti keeles Rīgas Mākslas vidusskola). 1946. aastal muudeti see Jānis Rozentālsi nimeliseks Kunstikeskkooliks ja kool anti Läti Kunstiakadeemia eestkoste alla. 1998. aastal sai nimeks Jānis Rozentālsi Kunstikolledž (läti keeles Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas koledža) ja 18. märtsil 2002 sai kool tagasi algse nime.
Alates 1999. aastast asub kool praegusel aadressil Hāmaņa ielā 2A Pārdaugavā linnaosas, Reinhold Georg Schmaelingi projekteeritud juugendstiilis hoones.

Muud

Ajakirjanduses on kasutatud ka nime Riia Janis Rozentālsi kunstikool. 2011. aastal toimus Riias 65. sünnipäeva tähistava Janis Rozentālsi nimelise Riia Kunstikooli ja 60. sünnipäeva tähistava Tartu Kunstikooli õpilaste ühisnäitus.
Urmas Haud

Urmas Haud (sündinud 30. novembril 1953 Viljandis) on eesti astronoom.

Elulugu

Ta sündis töölise peres. Lõpetas 1972 Viljandi 1. Keskkooli ja 1977 Tartu ülikooli füüsikaosakonna. Töötas 1973. aastal TÜ Elektroluminestsentsi ja pooljuhtide laboratooriumi vanemassistendina, alates 1976. aastast Tartu Observatooriumis vanemassistendina, insenerina, nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina, peateadurina, vanemteadurina. Töötanud ka 1996–1998 Astrodata AS arvutispetsialistina.
Eeriksaare poolsaar

Eeriksaare poolsaar (nimetatud ka: Eeriksaar) on poolsaar Saaremaal. Kuni 2014. aastani jäi poolsaar administratiivselt Lümanda valda, pärast seda kuni 2017. aastani Lääne-Saare valda ja alates 2018. aastast Saaremaa valda.
Poolsaart piirab läänest Atla ja idast Kuusnõmme laht. Poolsaar on liigestatud rannajoonega, selle põhjatipu lähedal lõikub poolsaarde Roja abajas.
Eeriksaare poolsaar kuulub Vilsandi rahvuspargi koosseisu.
Eeriksaare  külas  on  mitmed  väärtuslikud ehitised ja üks mälestis – hollandi tüüpi tuulik. Küla  asustusstruktuur  koosneb  hajataludest, millest enam kui pooled on hävinud.
Mustnasu

Mustnasu (ka Parevere laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma lahes asuv 0,64 hektari suurune saar (nasv). Saare rannajoone pikkus on 372 meetrit.
Nasv asub 300 meetrit Pisilaiust loodes. Nasv on kolmnurkse kujuga ja kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 10′ E.
Kirikukonvent

Kirikukonvent oli luteri kiriku maakoguduse haldusorgan Eesti- ja Liivimaal 17. sajandi lõpust kuni 1919. aastani.
Kirikukonventi kuulusid Venemaa 1832. aasta kirikuseaduse kohaselt kõik kihelkonna mõisnikud. Need aga määrasid sageli end esindama voliniku. Mõne küsimuse arutamisel võisid nõuandva häälega osaleda vöörmündrid.
1870 moodustati kihelkonnakonvendid ning Liivimaa kirikukonvendid reorganiseeriti kiriku- ja koolikonventideks. 1919 asendati kirikukonvendid kogudusenõukogudega.
Pärsia eeslik

Taksonoomia ja ajalugu

Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut.

Elupaik ja levik

Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis.

Ohud

Pärsia eeslik on IUCNi punases nimistus märgitud kriitiliselt ohustatud liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud.

Kaitsestaatus

Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas.
Mihkel Päri

Mihkel Päri (25. jaanuar 1902 Massu vald, Kokuta küla - 19. veebruar 1990 Haapsalu) oli eesti kunstnik.
Ta sündis Massu vallas, Kokuta külas, Kubja talus. Alghariduse sai Nehatu algkoolis, edasi õppis Läänemaa Õpetajate Seminaris ja hiljem kunstikoolis "Pallas". 1930 - 1933 aastatel töötas Eesti Haridusliidus dekoraatorina. 1944. aastal läks elama Läänemaale, kus töötas joonistusõpetajana Haapsalu 1 Keskkoolis, Haapsalu pedagoogilises koolis, Parila, Ridala ja Riguldi koolis. Lisaks maalikunstile oli tema hobiks murdekogumine.
Telvemaa

Telvemaa (ka Telve saar) on 4,8 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Rootsiküla küla alal Kiirassaare lahes. Saare rannajoone pikkus on 1,4 kilomeetrit.
Saar kuulub Vilsandi rahvuspargi Telve sihtkaitsevööndisse. Saar asub 400 meetrit Papissaare sadamast läänes. Saar on liivase pinnamoega, seal kasvab võsa ja leidub puid.
Benjamin Franklin

Benjamin Franklin (17. jaanuar 1706 (6. jaanuar vkj) – 17. aprill 1790) oli poliitik, diplomaat, teadlane, leiutaja, ajakirjanik, polühistor; üks Ameerika iseseisvussõja liidritest.
Ta oli ka üks Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsiooni koostajatest.
Franklini eestvedamisel asutati Philadelphias 1743. aastal Ameerika Filosoofiaselts. Temast sai ka seltsi esimene president.

Mälestuse jäädvustamine

Benjamin Franklini portree on kujutatud 100 dollari pangatähtedel.
Nicholas Winton

Sir Nicholas George Winton (19. mail 1909 Hampstead, London – 1. juuli 2015 Slough, Berkshire'i krahvkond) oli briti filantroop, kes organiseeris Teise maailmasõja eelõhtul 669 peamiselt juudi päritolu lapse päästmise Natsi-Saksamaa poolt okupeeritud Tšehhoslovakkiast. Winton leidis neile kasuvanemad ja uued kodud ning korraldas laste transpordi Inglismaale. Suurbritannia ajakirjandus nimetas ta aastaid hiljem selle eest "Briti Schindleriks". Kümned tuhanded Tšehhimaale sõja jalgu jäänud lapsed ja nende vanemad langesid holokausti ohvriks.
1.–4. septembrini 2009 sõitis Prahast erirong Londonisse, märkimaks alanud sõja tõttu ära jäänud viimase lähetuse 70. aastapäeva. Nn. Wintoni rongiga sõitsid seni elus olevad "Wintoni lapsed", kes kohtusid ka oma elupäästjaga. Praha keskvaksali juures avati eelnevalt mälestusmärk, millel on noor Nick Winton koos laste ja reisikohvriga.
Nicholas Winton oli Briti impeeriumi ordu liige (MBE).
Vallakirjutaja

Vallakirjutaja on palgaline vallasekretär, kas ajab vallavalitsuse asju ja teeb raamatupidamistööd. Eesti alal tekkis vallakirjutaja amet pärast 1866. aasta talurahvaseadust. Vallakirjutajad täitsid enamasti ka valla kohtukirjutaja rolli.
Helimass

Helimass (inglise keeles sound mass), ka kõlamass (saksa keeles Klangmasse), kõlakogum (inglise keeles sound collective), kõlakompleks (inglise keeles sound complex), helivihm (inglise keeles tone shower), helihulk (inglise keeles sound crowd), helipilv (inglise keeles sound cloud), on muusikas tajutava helikõrgusega helidest ja/või müradest koosnev muusikaline struktuur. Helimassi puhul on tajuja jaoks enamasti minimeeritud üksikute helide helikõrgused, mille tõttu on esiplaanile nihkunud näiteks faktuuri omadused, tämber, dünaamika või kontuur.
Helimassi kui psühhoakustilist nähtust võiks kirjeldada ka teljel 'integratsioon-segregatsioon', kus helimassi teke viitab suurenevale integratsioonile.
Näiteid helimassi kontseptsioonist leidub juba Jean-Féry Rebeli balletis "Elemendid" ("Les Elémens" 1737–1738), milles kaose kujutamiseks on kasutatud orkestri kõla järkjärgulist kuhjumist d-moll helirea kõigist seitsmest helist moodustuva klastrina.
Akordidele tämbri kaudu lähenemist (chords approaching timbres) kohtab juba Claude Debussy ja Edgard Varèse'i loomingus, kus täpselt noteeritud üksikute muusikainstrumentide partiid sulanduvad kokku n-ö ansambli tämbriks, mida võib nimetada ka helimassiks (Erickson 1975:18, 21). Klastrist välja kasvava helimassi kontseptsiooni kasutasid juba ka Charles Ives ja Henry Cowell.
Helimass kui kompositsioonivahend muutus üldlevinuks 1950.–1960. aastate modernistlikus orkestrimuusikas: näiteks Iannis Xenakise orkestriteostes "Metastaseis" (1953–1954), "Pithoprakta" (1955–1956) ja "Achorripsis" (1956–1957), Krzysztof Penderecki keelpilliorkestriteoses "Threnoodia Hiroshima ohvrite mälestuseks (1959) ning György Ligeti "Atmosfäärides" (Atmosphères 1961) ja Reekviemis (1963–1965).
Helimassidega on komponeerinud ka poola heliloojad Henryk Górecki, Karel Husa, Witold Lutosławski, Kazimierz Serocki ja Steven Stucky. Helimassi kasutamist esineb ka George Crumbi loomingus.
Ka Karlheinz Stockhauseni loomingus võib tuvastada mõtlemist helimassina: näiteks konkreetsetest ja sünteetilistest elektroonilistest helidest koosnevas "Noorukite laulus" ("Gesang der Jünglinge", 1955–1956), puhkpillikvintetis Zeitmaße (1955–1956) ning kolmele orkestrile loodud teoses "Gruppen" (1955–1957).
Helimassi kui muusikalist väljendusvahendit kasutavad ka näiteks Ruth Crawford Seeger oma Keelpillikvarteti (1931) kolmandas osas, Barbara Kolb, Pauline Oliveros ("Sound Patterns" koorile, 1961), Norma Beecroft ("From Dreams of Brass" koorile, 1963–1964) ja Nancy Van de Vate.
Helimassi koostis võib olla heliloojati ja teoseti väga erinev: helimass võib koosneda selgelt eristatavat helikõrgust omavate pillide klastrist kuni koori kõne, elektrooniliste helide, instrumentide laiendatud mänguvõtete, glissando'de, äärmusliku vibraato ja registrikasutuse ning juhuslikke helisid sisaldavate kõlapilvedeni.
Sisekujundus

Sisekujundus (ka sisearhitektuur, ruumikujundus) on ehitise siseruumide kujundus, mis hõlmab värvide ja materjalide kasutust, mööbli valikut ja paigutust jne. Sisekujundus on tervik, mis saavutatakse paljude üksikdetailide kooslusena.
Sisekujunduse alla ei käi hoone ehituskonstruktsiooniline lahendus.
Constans von Korbmacher

Constans von Korbmacher (Tallinn – 15/26. juuli 1731 Stockholm) oli Tärivere mõisnik ja Rootsi sõjaväelane (kapten).

Elulugu

Tema vanemad olid Tallinna justiitsbürgermeister, Tärivere mõisnik ja Rootsi aadlik Johann Diedrich Korbmacher (surnud 1702) ja Katharina Rodde (surnud 1704).
1709–1722 oli ta venelaste käes vangis. 22. veebruaril/5. märtsil 1725 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.
E265

E265 on 60,4 km pikkune Euroopa tee, mis kulgeb läbi Eesti ja Rootsi.
Eestis asuv osa on Tallinna–Paldiski maantee.
Viimane osa Paldiski ja Kapellskäri vahel on laevatee.
Läbitavad suuremad asulad: Tallinn – Harku – Keila - Valkse - Paldiski - Kapellskär.
Fööniks (tähtkuju)

Fööniks (ladina Phoenix, lühend Phe) on lõunataeva tähtkuju. 
Fööniksi suurus on 469 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 37. kohal. Tähtkuju heledaim täht on 77 valgusaasta kaugusel asuv Ankaa (α Phoenicis, näiv suurus 2,39 ᵐ).
Fööniks on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".