google/wiki40b huggingface dataset:
Shenshu

Shen Shu  (神數), "Vaimu Numbrid", on Zhuge Liang’ile omistatav ennustamisraamat. Hiinas nimetatakse raamatut ka "Kongming Shenshu". Kong Ming on Zhuge Liang’i rahvapärane nimi. Legendi järgi olevat ta kirjutanud "Muutuste raamatu" iga kuusjoone joone kohta värsi. Kuna jooni on 384, siis on ka värsse sama palju (4³x 6 = 384). Kogu raamat koosnebki 384st nummerdatud värsist mida vastavalt esitatud küsimusele ja olukorrale tõlgendatakse.

Ennustamine Shen Shu'ga

Hiinas kirjutatakse oma küsimusele raamatust ütluse vastuseks saamiseks kolm suvalist hieroglüüfi. Seejärel loetakse kokku eraldi iga hieroglüüfi jooned. Saadud arvudes kasutatakse vaid üheliste kohal olevaid numbreid. Esimese hieroglüüfi oma saab sajaliste, teise kümneliste ja viimase oma üheliste koha. Kui saadud arv on suurem kui 384 lahutatakse sellest 384, kuni lõpptulemuseks saadav arv on sellega võrdne või sellest väiksem. Saadud arv ongi raamatus oleva ütluse numbriks. 
Läände on jõudnud teine ja seal kohasem kasutamisviis. Selleks heidetakse kolm korda 10 münti. Siis loetakse kokku kulli pooled ja saadakse üks number nullist üheksani. Muus osas kattub ennustamine juba eelnevaga. 
Selline ennustamine on oma lihtsuse ja rahvalike ütluste tõttu köitnud aastatuhandeid lihtsate hiinlaste südameid ja teinud sellest siiani väga populaarse oraakli. Samalaadne läbi juhuste ühe ende saamine ühest 384st võimalikust on toodud ära ka Shao Yong'i (ka Shao Kangjie, 1011-1077) raamatus "Mei-hua sin yi". Erinevalt Zhuge Liang'ile omistatavast meetodist on selles meetodis märgi saamise aluseks olevate juhuste liigid piiritud ja ei piirdu vaid enda tegevusega. Neid tõlgendatakse vastavalt kolmjoontele ja saadakse vastuseks üks muutuva joonega kuusjoon. Seda, selle koostist ja muutumist analüüsitakse hoolikalt ja seda koos vastavate aja ja ruumi näitajatega. Meetodi näiline keerukus on ka põhjuseks miks see pole "Shen Shun'i" kõrval Hiinas eriti levinud.
Luht

Luht ehk lamminiit on suurveega üleujutatav ala jõe oru lammil või madalal järverannal.
Luhad on tavaliselt soostunud madalsood või niidud. Ained, mida veega üha peale kantakse (eriti fosfor), muudavad luha mulla viljakaks. Võrreldes teiste poollooduslike kooslustega on luhtade taimestik lopsakas, kuid liigivaene. Luhtasid kasutatakse peamiselt loodusliku heinamaana. Söödaväärtus on seal harilikult väike.

Kujunemine

Luhad on kujunenud enamasti lammimetsadest. Tuntuimad luhad paiknevad suuremate jõgede (Emajõgi, Pärnu, Kasari) ääres. Enamasti on need luhad lagedad, puid ja põõsaid esineb harva. Kui luhta ei niideta ega kasutata karjamaana, siis kasvab ta kiiresti kinni. Luhtade pindala on Eestis viimase 50 aasta jooksul tunduvalt vähenenud just karjatamise puudumise tõttu. Enamasti on luhad tekkinud inimtegevuse mõjul: niidukooslused on kujunenud jõgede ääres asunud (lammi)metsade maharaiumisele järgnenud karjatamise ja niitmise tulemusena. Sajandeid kestnud inimmõju ja looduslike tingimuste (üleujutustega kaasnev toitainete ja muda juurdekanne ning liigniiskus) toimel on luhtadel välja kujunenud omapärased taime- ja loomakooslused.

Esindatud liigid

Puurindes kasvavad luhal tamm, hall lepp, haab, toomingas, sanglepp ja paju. Põõsarindes võib kohata pajusid ja harilikku sarapuud. Rohurindes kasvab palju aruniitude taimi. Luhal kasvavad lamba-aruhein, keskmine värihein, harilik kastehein, punane aruhein, kassikäpp, mägiristik, angerpist, keskmine teeleht, pikalehine mailane, tarnad, hanijalg, angervaks ja paljud teised rohttaimed.
Kuigi luhtadel elab palju kurvitsalisi, erineb sealne linnustik rannaniitude ja alvarite omast. Luhtadele on iseloomulikud tikutaja, kiivitaja, rukkirästas, suurkoovitaja, rohunepp, mustsaba-vigle, tutkas, soo-loorkull, roo-loorkull ja paljud ujupardid, näiteks sinikael. Iseloomulikke pesitsejaid on kokku umbkaudu 30 liiki.

Eesti luhad ja nende hooldamine

1960. aastatel arvati luhad katvat Eestis 830 km². 1993–1996 toimunud inventuuri andmetel oli heas või rahuldavas seisukorras säilinud luhtasid alles veel 125 km². Niitmise ja karjatamise lõppemisel hakkab luhtadel vohama võsa. Kinnikasvamise tulemusena kaovad luhtadele iseloomulikud kooslused.
Luha hooldamiseks on vaja seda niita igal aastal, mitte enne 1. juulit ning hein riisuda ja ära vedada. Luhta tuleb niita nn keskelt lahku või servast serva meetodil. Äärest keskele ei tohi niita, sest heina sees elab pisielukaid, kes põgenevad veel niitmata alale. Kui viimane niitmata ala on heinamaa keskel, on nad kõik sinna kokku tulnud, ja kui seegi lõpuks ära niidetakse, saavad nad hukka. Kui niidetakse keskelt lahku või servast serva, annab see väikeloomadele võimaluse heinamaalt ära põgeneda.
Pille Reimann

Pille Reimann (aastani 1968 Pille Paavel; sündinud 16. aprillil 1948 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1966 Pärnu 1. Keskkooli.
Töötas 1966–1995 Pärnu Kaubandusvalitsuses hulgilao juhatajana.

Isiklikku

Tütar Kristi Reimann (16. II 1969) on tulnud 1984 roolijaga neljapaadil Eesti meistriks. Poeg Anti Reimann (21. II 1973) on tulnud 1992 kaheksapaadil Eesti meistriks.
Port

Kasutamine veebiaadressides

Veebilehe või muu teenuse internetiaadress (URL) tavaliselt pordi numbrit ei sisalda, sest enamasti töötavad teenused neile vaikimisi määratud portides ja pordi number on määratud URL algusse kirjutatava protokolli tähisega. Kui aga kasutatakse standardsest erinevat pordi numbrit, siis tuleb see näidata URL-is vahetult serveri nime järel, kooloniga eraldatuna.
Näiteks http://et.wikipedia.org ja http://et.wikipedia.org:80 viitavad mõlemad HTTP-teenusele, mis töötab serveri et.wikipedia.org pordis number 80.
Remi Milk

Remi Milk (18. juuli 1920 Tallinn – 5. august 2011 Trosa, Södermanlandi lään, Rootsi) oli endine Eesti sõjaväelendur (leitnant), hiljem metsavend; sõja lõpus ülendati ülemleitnandiks. Kuulus korp! Sakalasse.
Ta lõpetas aastal 1938 Tallinna Linna Poeglaste Kommertsgümnaasiumi. Pärast gümnaasiumi lõpetamist ja vastuvõtukatsete edukat sooritamist asus lenduriõpilasena sõjaväeteenistusse sõjaväe lennukoolis Maarjamäel. Pärast lennukooli lõpetamist 1940. aasta sügisel jäi ta kutselise sõjaväelendurina tegevteenistusse Õhukaitses kuniks Nõukogude okupatsioonivõimud selle likvideerisid. Pärast seda jätkas ta teenistust lennueskadrillis Jägalas.
Milk on Rootsis ilmuvas "Eesti Päevalehes" ja Torontos ilmuvas ülemaailmses Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandjas "Võitleja" kajastanud Kuusalu "Lendurite kivi" mälestusüritusi ning Kuusalu Muinsuskaitse Seltsi tegevust laiemalt. Nende artiklite kirjutamise ajal elas ta juba Rootsis.
Susanville (Oregon)

Susanville on asula Granti maakonnas Oregoni osariigis Ameerika Ühendriikides.
Susanville oli kullakaevanduslinn, mis asutati 1862. või 1864. aastal ja on nüüd kummituslinn.
1913. aastal leiti Susanville'i lähedal asuvast kaevandusest Armstrongi kullatükk, mis kaalus 80,4 untsi ehk 2,2793 kilogrammi.
Tartu telemast

Tartu telemast on telemast Tartus, mis on ehitatud 1957. aastal. Kõrgus on 192 meetrit.
Asub aadressil Soinaste 8A.
Baltisches historisches Ortslexikon

Baltisches historisches Ortslexicon (saksa keeles 'Baltimaade ajalooline kohaleksikon') on kaheosaline teatmeteos, mis käsitleb Eesti ja Läti ala asustusajalugu perioodil 1184–1918. Selle teose andis välja Balti Ajalooselts, mis tegutseb Saksamaal.
Baltisches historisches Ortlexikon tugineb eranditult kirjalikele allikatele.
Teose esimene osa käsitleb Eestit (Eestimaa kubermang ja Liivimaa kubermangu põhjaosa) ning ilmus 1985. Teine köide käsitleb Lätit (Liivimaa kubermangu lõunaosa ja Kuramaa kubermang) ning ilmus 1990.
Teos võtab kokku tähtsamad andmed Eesti ja Läti asulate, kihelkondade, mõisade, pastoraatide jms. asutamise, arengu ja nimede kohta. Toodud on ka jõgede, järvede ja saarte nimed.
Teose märksõnad lähtuvad saksakeelsetest nimekujudest.
Andrei Kozlov

Andrei Andrejevitš Kozlov (vene: Андрей Андреевич Козлов; 6. jaanuar 1965 – 14. september 2006) oli Venemaa Föderatsiooni Keskpanga esimene aseesimees aastatel 1997–1999 ning 2002–2006.
Kozlov vastutas pankade litsentsimise eest ja tegi pingutusi mitme panga sulgemiseks, muuhulgas rahapesus osalemise eest.
Kozlov suri 14. septembri 2006 varahommikul eelmisel päeval Spartaki spordikeskuse lähistel saadud kuulihaavadesse. Hukkus ka tema autojuht.
2008. aasta 29. oktoobril mõistis Moskva linnakohus Kozlovi mõrva tellimises süüdi pankur Aleksei Frenkeli. Frenkel ennast süüdi ei tunnistanud.
Jaan Kirsipuu

Isiklikku

Jaan Kirsipuu isa on jalgrattatreener Rein Kirsipuu ja vend endine jalgrattur Toomas Kirsipuu. 
Jaan Kirsipuu esimene abikaasa oli Katrin Kirsipuu, kellega tal on kaks poega.   
Seejärel oli tema elukaaslaseks Merle Kasendi, kes talle 28. septembril 2006 samuti poja sünnitas.    
Praeguse elukaaslase, tantsijanna Monika Tuviga on tal poeg Samuel, kes sündis 10. augustil 2009.
Rune Hagestrand

Rune Hagestrand (sündinud 4. aprillil 1964) on Norra poliitik (Høyre).
Ta on 2007. aastast Gjerstadi valla vanem. Tema asetäitja on Kjell Trygve Grunnsvoll (Keskpartei).
Gjerstadi vallas on võimul Høyre, Keskpartei, Kristliku Rahvapartei, Venstre ja Progressipartei koalitsioon (14 kohta). Opositsioonis on Tööpartei (7 kohta).
Kopraraja õpperada

Kopraraja õpperada on Tipu külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada.

Raja tutvustus

Koprarada on 1,8-kilomeetrine õpperada Soomaa rahvuspargis. Õpperada saab alguse Soomaa rahvuspargi külastuskeskuse kõrvalt.
Rajal olles saab jalutada läbi kuusiku, sõnajala-kaasiku ja lodumetsa, lõpuks jõuab rada välja Mardu oja äärde. Õpperaja infotahvlitelt saab teavet kobraste ehituskunsti kohta.
Rajale pääseb ka lapsevankri ja ratastooliga. Invaraja pikkus on 660 meetrit. 
Talvel ja kevadel võib rada olla üleujutatud.
Apollonios Rhodoselt

Apollonios Rhodoselt ehk Rhodose Apollonios (kreeka Ἀπολλώνιος Ῥόδιος Apollṓnios Rhódios, ladina Apollonius Rhodius), vanakreeka poeet ja raamatukoguhoidja Aleksandria raamatukogus, kes elas 3. sajandi algusest eKr kuni pärast 246 eKr.
Enim tuntakse Apolloniost tema eepilise poeemi "Argonautika" järgi, mis jutustas loo Iasoni ja argonautide retkest kuldvillaku järele ning on üks eepilise luule suurteoseid.
Apollonios ei olnud ise Rhodoselt pärit, kuid elas seal mõnd aega ning võttis endale lisanimeks "Rhodoslane". Päritolult oli Apollonios Egiptuse hellen või hellenistlik egiptlane.
ZIL-131

ZIL-131 (ЗиЛ-131) on Nõukogude Liidus (Venemaal) Lihhatšovi-nimelises tehases (ZiL) valmistatud keskmine (5 t kandejõuga) taktikaline veoauto. Tootmine on lõpetatud, kuid auto mudel on veel laialt kasutuses.

Kirjeldus

ZIL-131 on mudeli 130 militaarversioon. Masin on lihtne ja robustne ning üsna hea maastikuläbivusega, kuid kasutatuna mitte väga töökindel. Bensiinimootor on erivõimsuselt (u 12,5 hj/t) pisut nõrgavõitu, kuid siiski rahuldav. Tagateljed on ühendatud vankriga ja ilma amortisaatoriteta. Rehvide rõhku on võimalik reguleerida otse kabiinist, mille abil on võimalik suurendada läbivust.

Ajalugu

ZIL-131 ja sarnaste tehniliste sõlmedega tsiviilvariant (rahvamajanduslik variant) ZIL-130 töötati Nõukogude Liidus välja 1950-60ndail aastail. Kasutusse võeti mõlemad 1967. ZIL-131 vahetas välja vanemad masinad ZIL-157. Toodeti põhiliselt madelautot vintsiga/vintsita, furgoonautot ja sadulautot, lisaks eriotstarbelisi sõidukeid. 1986 masinat moderniseeriti (ZIL-131N) ja tootmisse läks ka diiselmootoriga versioon.  Tootmine lõpetati 2002.
Lisaks armeeversioonile valmistati perekond tuletõrjeautosid, millest levinumad on paakauto AC-40 (АЦ-40) ja redelauto AL-30.
Kesk-Florida kogudus

Kesk-Florida kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Florida osariigis Clearwateris.
Koguduse õpetaja on Priit Rebane.
Kahala vesiveski

Kahala vesiveski oli vesiveski Kuusalu kihelkonnas Kahala külas Liiva ojal. See veski oli üks neljast Kolga mõisa vesiveskist. Veski toodi 1962 Eesti Vabaõhumuuseumisse, kus see 1969 avati külastajatele.
Aru kool

Aru kool oli kool Aru vallas Nõo kihelkonnas Tartumaal, mille asukoht on praeguses Külaaseme külas Elva vallas.
Kool asutati alul kolmeaastase vallakoolina. Koolimaja on ehitatud 1832. aastal.
Aastal 1896 avati viieaastane ministeeriumikool (valla- ja kihelkonnakool). Aastal 1901 õppis koolis 152 last. Kool suleti aastal 1963.
Koolihoone on ühekorruseline, katusekorrusega, ehitatud savitellistest. Sissepääsu ees on kõrge mõisapärane kahepoolne pandus.
After-War

"After-War" on Kristina Normani installatiivne keskkond (performance) viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. Perfomance on innustatud skulptuurist "Pronkssõdur".
Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai Norman 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta.
Tiinuse mõis

Tiinuse mõis (saksa Ficht) oli rüütlimõis Anseküla kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Saare maakonda Saaremaa valla territooriumile.
17.–18. sajandil kuulus mõis Radinghitele.
Linni maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1837. aastal.
Elmar Rosenthal

Elmar Rosenthal (24. märts (vkj 12. märts) 1873 Kroonlinn – 16. jaanuar 1919 Jekaterinoslav) oli Eesti meteoroloog ja seismoloog.

Elulugu

Elmar Rosenthal oli arsti poeg.
Lõpetas 1894 TÜ astronoomia erialal; astronoomiakandidaat (1895), geograafiamagister (1906, TÜ), väitekiri "Материалы к метеорологии свободной атмосферы: сопоставление наблюдений над морем с атмосферными условиями над сушею" (Зап. Имп. АН. Série 8, По физико-математическому отделению; С.-Петербург 19 (1906) 7). Aastast 1894 oli astronoom Kroonlinnas ja Peterburis, aastast 1899 füüsik Peterburis Füüsika Peaobservatooriumis; 1907 viibis lähetusel Saksamaal Strassburgi seismoloogiaobservatooriumis, edaspidi tegeles seismoloogiaga. Töötas 1908–11 Tiflisi (Tbilisi) meteoroloogia observatooriumis, aastast 1911 Varssavi Ülikooli geofüüsika professor.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: seismoloogia, maavärinate kolde sügavuse määramine, aeroloogia.
Luua Metsanduskool

Luua Metsanduskool on kutsekool Jõgeva maakonnas Luua mõisa kompleksi baasil. Luua Metsanduskool loodi 1948. aastal kaheaastase õppeajaga Kuremaa Metsakooli nime all.
Aastatel 1949–1955 tehti mõisakompleksis ümberehitustöid, et sobitada hooned kooli vajadustega. 1953. aastal hakati looma dendroparki (Luua arboreetum), mis on praegu tuntud puuliigirohkuse poolest.

Luua Metsanduskooli muuseumitoad

Koolimajas asuvad 2007. aastal avatud muuseumitoad, mis kajastavad nii metsanduskooli kui ka Luua mõisa ajalugu. Eraldi väljapanek on ka topistest.
Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused males

Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused males (inglise keeles European Team Chess Championship; sageli kasutatav lühend andmebaasides ETC) on Euroopa Maleliidu egiidi all peetav rahvusvaheline malevõistlus Euroopa (riigid, mis kuuluvad FIDE tsooni 1.1–1.9) rahvuskoondistele. 
Korraldatakse 1957. aastast. Aastatel 1957–1992 peeti võistlusi enamasti nelja aasta tagant, 1997. aastast toimuvad Euroopa võistkondlikud MV-d regulaarselt iga kahe aasta tagant (paaritutel aastatel). Mängitakse (1989. aastast) Šveitsi süsteemis.
Esimesel neljal Euroopa võistkondlikul MV-l (1957–1970) kuulus võistkonda 12 liiget (mängiti 10-l laual), aastatel 1973–1983 kümme liiget (mängiti 8-l laual), 1989. aastal toimunud Euroopa võistkondlikul MV-l 8 liiget (mängiti kuuel laual) ja alates 1993. aastast kuulub võistkonda viis liiget (mängitakse neljal laual).   
1992. aastast peetakse eraldi võistlusi naiskondadele. Esimestel võistlustel (1992–2003) kuulus naiskonda 3 liiget (mängiti kahel laual), alates 2005. aastast kuulub võistkonda viis liiget (mängitakse neljal laual). Naiste võistkondlikke EM-võistlusi korraldatakse samas kohas ja samal ajal lahtiste võistlustega.
2017. aastal Kreetal toimunud 21. Euroopa võistkondlikest meistrivõistlustest võttis osa 40 rahvuskoondist (lahtisel turniiril) ja 32 naiskonda (naiste turniiril). Lahtisel turniiril võitis Aserbaidžaani võistkond ja naiste turniiril Venemaa naiskond.

Euroopa naiste võistkondlikud meistrivõistlused

Euroopa naiste võistkondliku meistritiitli on enim kordi (5) võitnud Venemaa (2007–2011, 2015, 2017). Kahekordne Euroopa meister on Ukraina (1992, 2013) ja ühekordsed Euroopa meistrid on Gruusia (1997), Prantsusmaa (2001), Slovakkia (1999), Armeenia (2003) ja Poola (2005).
Viis naiskondlikku EM-kulda on saanud Aleksandra Kostenjuk, neli kuldmedalit Valentina Gunina, kolm kuldmedalit Tatjana Kossintseva, Jekaterina Lagno ja Nadežda Kossintseva ning kaks kuldmedalit Aleksandra Gorjatškina.

Euroopa võistkondlikud (lahtised) meistrivõistlused

Euroopa võistkondliku meistritiitli lahtisel turniiril (võivad osa võtta ka naismaletajad) on võitnud Nõukogude Liit (9 kuldmedalit), Venemaa (4), Aserbaidžaan (3), Holland (2), Armeenia (1) ja Saksamaa (1) ja Inglismaa (1).
1957. aastal Viinis, 1961. aastal Oberhausenis ja 1970. aastal Kapfenbergis  toimunud Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali võitnud Nõukogude Liidu võistkonda kuulus eesti malesuurmeister Paul Keres.
Adolf Perandi

Elulugu

Adolf Perandi oli kooliõpetaja poeg.
Lõpetas 1921 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1929 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, oli aastast 1934 diplomeeritud edasiõppija, õigusteaduse magister (1937, TÜ), väitekiri "Eestimaa rootsiaegse kindralkubermangu valitsuse ülesanded ja funktsioonid"; õigusteaduse doktor (1939, TÜ), väitekiri "Das ordentliche Verfahren in bürgerlichen Streitsachen vor dem estländischen Oberlandgericht zur schwedischen Zeit". Oli 1923 Riigi Keskarhiivi ametnik, 1924 assistent, 1925–38 ajaloolise osakonna juhataja, 1938–40 Tartu Ülikooli sekretär ja Eesti õiguse ajaloo õppejõud, 1942 haldusteaduse instituudi vanemassistent, 1943–44 haldusõiguse ja -protsessi professori kohusetäitja. 1925 tutvus Soome arhiivindusega, oli Eesti TA ülesandel uurimistööl 1938 Rootsi Riigiarhiivis, 1939 Riia arhiivis teemal "Talurahva õigus maale ordu aja lõpul ja rootsi ajal", 1942 teadusliku stipendiaadina Saksamaal. Luges TÜ-s erikursusi Eesti õiguse ajaloost, kohtukorralduse ja kohtuprotsessi ajaloost jm. Põgenes 1944 Saksamaale, siirdus sealt 1949 USA-sse.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: Eesti õiguse ajalugu, kohtukorraldus ja protsess, riigiõigus, haldusõigus, talurahvaõigus, arhiivindus. Mitmete teadus- jm seltside (Akadeemiline Ajaloo Selts (AAS), Eesti Kirjanduse Selts (EKS) jt) liige. Eesti Raamatufondi auhind (1940). Valgetähe IV klassi teenetemärk (1938). 20 teadustrükist.
Põlva Maakohus

Põlva Maakohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressil Põlva, Võru tänav 12.
1. jaanuaril 2006 liideti Põlva Maakohus Tartu Maakohtuga.
Wildeshausen

Ajalugu

1648. aastal loovutati Wildeshausen ja ümbruskond Vestfaali rahuga Rootsile, kus see läänistati Gustaf Gustafsson af Wasaborgile, kuningas Gustav II Adolfi vallaspojale, osana Rootsi valdusest Bremen-Verdenist. 1679. aasta Nijmegeni rahuga panditi see Münsteri vürstlikule piiskopile, 100 000 riigitaalrise laenu eest.

Vaatamisväärsused

Siin on kivimälestisi ja vanu hauapaiku kolmandast aastatuhandest eKr. Üks aladest, Kleinenkneter Steine, rekonstrueeriti 1930. aastatel. Kohalikus turismikeskuses, mis asub vanas raekojas, on kaarte tuurideks ja jalutuskäikudeks.

Kurpark

"Kurparkis" on purskkaev, kõlakoda ja bassein ning see on Wildeshauseni Luftkurortis (vabaõhupark). Suvekuudel toimuvad kontserdid pühapäevahommikuti kell 11. Trummipõristus toimub nelipühade pühapäeva õhtul, kui "Schützengilde" esitab alates 1403. aastast ilutulestikku traditsioonilise "Gildefesti" avamiseks.
Belgia meedia

Internet

Belgia veebilehtede domeeniks on .be.
2009. aasta andmetel on Belgias 7 292 300 internetikasutajat, mis moodustab 70% kogu elanikkonnast. Interneti kasutajate hulk kasvas aastatel 2000–2009 264,6%.
Väga populaarseks on saanud ajaveebid, kuid traditsioonilistel ajalehtedel on veebis siiski palju suurem usaldusväärsus.
Põhjamaade mänguprogramm

Taust

Põhjamaade videomängude turg on maailmas 6.-7. kohal. Tarbimine on võrdne Jaapaniga, ulatudes brittide ja angloameeriklaste tarbimisindeksini.
Põhjamaade mängutoodangul ja interneti ekspordil on arvestatav globaalne haare. Vaatamata edunäitajatele müüb Põhjamaade turul üks protsent omatoodangu pealkirjadest ja nendest vaid viis protsenti omab Põhjamaisele kultuurile omaseid aspekte. Raskused tulenevad etapilistest keerukustest tarneahelas, tootjast tarbijani kulub pikk aeg, igal Põhjamaa riigil on erinev keel, turg on väike ja vaid mõned videomängud osutuvad edukateks. Probleemseks on osutunud kasvavad arenduskulud ning sellest tulenev võime toota uudseid, omapäraseid Jaapani ja Põhja-Ameerika kontseptsioonist sõltumatuid mänge. 
Rahvusvaheline videomängude turg on pidevalt tõestanud, et edukad, viimati nimetatud raskustest üle saanud, iseseisvad Põhjamaade videomängude arendajad on regiooni sisesest otsustamisprotsessist välja ostetud. Põhjamaade mänguprogramm tahab tulevikus kindlustada, et tarneahela mõnes etapis ei osteta omatootjaid välja. Niimoodi saavutataks parem Põhjamaade mängu kvaliteet ja laiem levik.

Tegevus

Videomängu tarneahelal on neli põhilist komponenti: kontseptsiooni ja prototüübi arendus, tootmine, mitmefaasiline turundus ja promotsioon ning lõpuks levitamine. 
Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetab selliseid kuluvaldkondi, mis kaasnevad arendajate vahelise infokeskonna loomise, arendamise ja hoidmisega. 
Kõige mahukamat toetust, ligi 70% kogu investeeringust, nõuab videomängude arendustegevus. Kindlatele kriteeriumitele toetudes valitakse välja mõned parimad mänguprojektid, mis hõlmavad üldiseid poliitilisi, kultuurilisi ja majanduslikke väärtuseid. Niimoodi investeeritakse ka Põhjamaade kaubamärki. Parim projekt saab aastati pärjatud suure summa toetusrahaga.
Lisaks toetab PMN Põhjamaade mängu konverentsi ja osalemist Põhjamaa mängu loojate globaalsetel videomängu üritustel. 
Põhjala keeltes mängude toetamine ei ole leidnud lõplikku lahendust. 
Toetussummad kuuluvad ka Põhjamaade veebipõhise müügiplatsdarmi moderniseerimisele, mis tulevikus on ka globaalsele ostjaskonnale avatud.

Fondi rahastamine

Aastal 2006 investeeriti fondi 6 miljonit Taani krooni, 2009. aasta eelarve oli juba üle 10 miljoni Taani krooni ja fond peaks kasvama veelgi. Kahjuks täpset toetuste jagunemist kajastavat materjali ei leidu. Programmi plaanitakse investeerida 2012. aastani. Fondi doonoriks on PMN, investeerimine baseerub kaua kestnud Põhjamaade kultuuride vahelisel koostööl.
Lincolni maakond (Wyoming)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Wyomingi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 42° 14′ N, 110° 41′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Kemmerer.
Maakonna pindala on 10 590 km², millest 52 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 18 106. Aastal 2000 oli elanike arv 14 573.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 1911. aastal Uinta maakonna osast. Maakond sai nime 16. Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Kolmekeelne vioola

Kolmekeelne vioola või ka Transilvaania vioola on poogenkeelpill, vioola eriversioon.
See pill on levinud ungari, rumeenia ja mustlaste rahvamuusikas, põhiliselt Transilvaania piirkonnas. Seda kasutatakse peamiselt rütmilise harmoonia mängimiseks kolmeheliliste akordidena. Süvamuusika mängimiseks seda ei kasutata.

Ehitus ja häälestus

Pilli ehitus on lähedane klassikalisele vioolale, peamised erinevused seisnevad keelte arvus ja roobi kujus. Roobi serv on sirge, nii et keeled on ühel tasapinnal ja kõlavad peaaegu alati koos. Tihti on kolmekeelne vioola ise ümber tehtud tavalisest vioolast. Traditsiooniliselt kasutati loomasoolest keeli, kuid tänapäeval enam mitte, kuna loomasooled on väga tundlikud temperatuuri kõikumisele ja niiskusele. Keelte häälestus on g - d' - a. Klassikalise vioola c-keel puudub.

Mängimine

Kuna kolmekeelsel vioolal mängitakse akorde, erineb selle hoidmine mängimise ajal klassikalise vioola hoidmisest. Pilli hoitakse kehaga risti nii, et keeled on maapinnaga paralleelselt ja poogen liigub keelte vastas üles-alla. Selline hoid on kõige mugavam, kuid erinevad mängijad võivad pilli hoida veidi erinevalt. Mängimisel liigub poogen kõigil kolmel keelel korraga ja võrdse tugevusega, välja arvatud harvadel juhtudel, kui üks akordi heli on tahtlikult välja jäetud.
Tavaliselt mängivad ansamblis koos kolmekeelse vioolaga viiul ja kontrabass, harvem cimbalom, klarnet või muu pill. Mõnes ansamblis mängib korraga kaks kolmekeelset vioolat, et kõlajõudu suurendada.