google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti Müsli

Ajalugu

Ettevõte registreeriti 28. detsembril 2009 Budget OÜ nime all. Ettevõtte algatajad olid tudengid Kristen Kannik ja Silver Saaremäel.
2010. aastal alustati läbirääkimisi välisturgudele pääsemiseks.
2011. aastal loodi Mysli.ee kaubamärk. 2012. aastast tegutseb ettevõte Eesti Müsli nime all.
Aprillis 2011. aastal sai ettevõtte toode Eesti Müsli tootekonkursil "Eesti parim toiduaine 2011" auhinna "Parim toode Lõuna-Eesti väikeettevõttelt". Jaanuaris 2012 valiti ettevõtte asutajad ajakirja Director aasta inimeste hulka.
2011. aastast on Eesti Toiduainetööstuse Liidu täisliige.
2012. aastal sattus firma skandaali, jättes lubatud aja jooksul kliendile kauba kätte toimetamata.
Louis de Broglie

Louis Victor Pierre Raymond de Broglie [dö broij] (15. august 1892 Dieppe – 19. märts 1987 Louveciennes) oli prantsuse füüsikateoreetik, Prantsuse Akadeemia liige.
1929. aastal sai ta elektronide laineomaduste avastamise eest Nobeli füüsikaauhinna, olles vaid 37-aastane.
1942. aastal valis Prantsuse Teaduste Akadeemia ta akadeemia eluaegseks sekretäriks. 12. oktoobril 1944 valiti ta Émile Picard'i surma tõttu (suri 1941) vabaks jäänud Prantsuse Akadeemia 1. toolile. 
Louis de Broglie sündis aadlikuperes 5. Broglie hertsogi Victori noorema pojana. Kui tema vanem vend Maurice, 6. Broglie hertsog, 1960. aastal ilma järeltulijata suri, sai Louis de Brogliest 7. Broglie hertsog.

Haridustee ja töökäik

De Broglie õppis esmalt ajalugu, ent pühendus seejärel matemaatikale ja füüsikale ning lõpetas ülikooli füüsika alal. Esimese maailmasõja ajal aitas ta arendada raadiosidet.
1924. aastal kaitses de Broglie Sorbonne'is doktoriväitekirja kvantteooria alal ("Recherches sur la théorie des quanta"). Selles püstitas ta hüpoteesi mateeria laineomaduste kohta (de Broglie lained), tuginedes Max Plancki ja Albert Einsteini valguse-alastele töödele. Aastast 1928 oli ta Sorbonne'i professor.
Pärnu Päikese Kool

Ajalugu

Pärnu Päikese Kool (kuni 31.12.2018 Pärnu toimetulekukool) alustas tegevust 1. septembril 2002. aastal kolme klassikomplektiga. Õpilaste keskmine arv aastate lõikes on 45. Õppekeelteks on eesti ja vene keel .

Kooli eripära

Kool on Pärnu linnas ja maakonnas ainuke eesti- ja venekeelne toimetuleku- ja hooldusõpet pakkuv kool. Koolis õpivad õpilased kes vajavad erituge ning sellega seoses õppe kohandamist ning eriteenuseid. Kooli võetakse vastu õpilasi SA Innove Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna otsusel ja vanema kirjalikul nõusolekul. Kool nõustab ka vanemaid, viib läbi arenduspäevi, koordineerib koostöövõrgustiku tööd.

Eritugi

Erituge rakendatakse õpilasele, kes tulenevalt tema raskest ja püsivast psüühikahäirest, intellekti või meelepuudest või liitpuudest vajab puudespetsiifilist õppekorraldust, -keskkonda, -metoodikat, -vahendeid ning õppes osalemiseks pidevat tugispetsialistide teenust lõimituna sotsiaal-või tervishoiuteenustega või mõlemaga; osaajaga õpet individuaalselt või rühmas või pidevat individuaalset tuge klassis või õpet eriklassis.

Kontakt

Rõugu 8a, Pärnu, 80031
Direktor Marju Trumsi
Õppealajuhataja Enela Kase-Tonna
Püha Miikaeli Kool

Püha Miikaeli Kool (varasema nimega Püha Miikaeli Kolleegiumi Põhikool) on Tallinna vanalinnas asuv 2013. a loodud kristlik erakool.
Kool toetub õppes ja kasvatuses pedagoogilisele kontseptsioonile, mis lähtub katoliku kiriku õpetusest.
Heltermaa alumine tulepaak

Heltermaa sihi alumine tulepaak on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Heltermaa sadamas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 51′ 56″ N, 23° 2′ 52″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 12 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 8 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Heltermaa ülemise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 314 meetrit ja sihi asimuut on 254,7°.
Pärn (perekonnanimi)

Pärn on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pärn 2029 inimesel: 984 mehel ja 1045 naisel. Perekonnanimede levikult on Pärn nii meeste kui naiste puhul 13. kohal.
Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta

Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta on ÜRO egiidi all vastu võetud rahvusvaheline leping, mis sätestab meetmed naiste vastase diskrimineerimise kõrvaldamiseks konventsiooniga ühinenud riikides.
Konventsiooni tekst võeti ÜRO Peaassamblees vastu 1979. Konventsioon jõustus 3. septembril 1981. Eestis andis Riigikogu konventsiooniga ühinemisele heakskiidu 26. septembril 1991. Konventsioon jõustus 20. novembril 1991.
Naiste konventsioon on ratifitseeritud suuremas osas maailma riikides, kuid tema peamiseks puuduseks on väljatöötamata järelevalvemehhanismid. Viimastel aastatel on tehtud ettepanekuid puuduste parandamiseks; üks tähtsamaid on lisaprotokolli lisamine, mis kehtestaks üksikisikute kaebuste menetlemise korra
Karl Wilhelm August Riemenschneider

Karl Wilhelm August Riemenschneider (14. september 1815, Stolzenberg, Saksamaa – 6. detsember 1898, Neuville) oli saksa keele lektor Tartu Ülikoolis 1852–1865.
Tiiu Aru

Tiiu Aru (14. oktoober 1938 Ahja – 4. detsember 2003 Tallinn) oli eesti metallikunstnik.
Tiiu Aru sündis kooliõpetaja perekonnas. Tema isa Eduard Püttsepp oli Ahja algkooli asutaja ja juhataja, ema Luise aga samas koolis õpetaja. Ta õppis Ahja algkoolis ja hiljem Tartus, lõpetas 1959. aastal Tartu Kunstikooli ning 1965. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.
Aastatel 1966–1993 töötas ta metallikunstnike töötoas Hobusepea tänaval. Aastast 1971 oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige.
Tiiu Aru loomingu hulgas olid kohrutatud figuraalsed vaskkarikad ja kandikud ning hõbeehted. Tema teoseid on eksponeeritud paljudel näitustel, ka väljaspool Eestit.
Tiiu Aru on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Harilik kõrvits

Kirjeldus

Juurestik on hästi arenenud. Peajuur tungib kuni 2 m sügavusele, kõrvaljuured sellest aga 2–5 m kaugusele. 
Vars on enamasti roomav, kuni 5 m (mõnedel vormidel isegi kuni 10 m pikk). Vars sügavasooneline, kandiline, ogalise karvastusega. 
Lehed suured südajad, 5–7 hõlmised, peenehambulise servaga. 
 Lehtede kaenlas moodustuvad külgvõsud, 3–5 harulised köitraod ning kollase või rebukollase krooniga 8–10 cm läbimõõduga isas- ja emasõied. 
Vili on marjataoline, ümmargune, kõva koorega ja mahlaka oranži või kollase viljalihaga. Seemned on valged või kreemikad. 
Hariliku kõrvitsa teisendite seas on  taldrikkõrvits ehk patisson, rullkõrvits ehk kabatšokk ja puhmik-õlikõrvits ehk tsukiini.
Hoyvíki leping

Hoyvíki leping on Fääri saarte ja Islandi vahel 2005. aasta 31. augustil Fääri saartel Hoyvíki linnas allkirjastatud vabakaubandusleping. Peale lepingu sõlmimist kohtub Hoyvíki nõukogu iga-aastaselt: 2012. aastal kohtuti 2. veebruaril Reykjavíkis.
Tegemist on kõige ulatuslikuma vabakaubanduslepinguga, millega kumbki osapool on liitunud. See tagab peaaegu täielikku kaupade, teenuste, isikute ja kapitali liikumise vabaduse. Leping tegeleb ka konkurentsi ning valitsustepoolsete toetustega ja keelustab mistahes rahvuse põhjal diskrimineerimise, välja arvatud juhul kui see on lepingus eritingimustega ette nähtud. Leping on Islandi jaoks ainulaadne, kuna tegemist on esimese sellise leppega, mis kehtestab vabakaubanduse ka põllumajandustoodangule: sektorile, mida Islandi võimud reeglina suuresti kaitsevad.
Märkimisväärne erand lepingus on kalandustööstuse eristaatus. Antud tööstuses varem kehtinud piiranguid välismaistele investeeringutele selle lepinguga ei kaotatud.
Lisaks vabakaubandusele näeb leping ette ka raamistiku suurenenud koostööks kahe rahva kõigi ühiste huvide suhtes. Täpsemalt mainitud koostöövaldkonnad hõlmavad järgmist: kultuur, haridus, sport, tervishoid, transport, kommunikatsioon, turism, keskkonnateemad, energeetika ja loodusrikkuste haldamine.
Fääri saarte parlament Løgting ratifitseeris lepingu 2006. aasta 2. mail ning Islandi Alþingi tegi sama kuu aega hiljem: 3. juunil.
Sama aasta 21. augustil toimunud iga-aastasel Lääne-Põhjamaade Nõukogu üldkogul tehti avaldus, et võimalust laiendada lepingut ka Gröönimaale (luues seega Lääne-Põhjamaade vabakaubanduspiirkonna) peaks tõsiselt uurima. Fääri saarte parlamendis märgiti ära, et tulevikus võib lepingut laiendada ka Norrale ja Kanadale.
Psühholoogiline manipulatsioon

Manipuleerimine suhetes

Manipuleerimine on õpitud käitumine, kuna seda hakatakse õppima juba varajases lapsepõlves ning peetakse üheks toimetulekustrateegiaks. Meil kõigil on valik, kas manipuleerida teistega või mitte. Manipuleerimisel ja teiste mõjutamisel on vahe. See on üksteise huvidega mittearvestamine ja ärakasutamine oma eesmärkide elluviimiseks, mõjutamine aga ainult enda huvidega arvestamine.
Igasuguse manipulatsiooni efekt on lühiajaline. Manipuleerija ei huvitu teiste tunnetest ja mõtetest, mis võib olla põhjustatud nõrgast emotsionaalsest intelligentsusest.
Isikud, kes kasutavad manipuleerimist, saavutavad reeglina oma tahtmise kas lunimise, palvete või põhjendamise kaudu.
Tiia Penjam, Õpetaja lehe artiklis, pööras tähelepanu sellele, et innovatsioon kooli õppemeetodites võib samuti esineda manipulatsiooni.
Kui arvestada Krips (2010) teooriatega, siis võib innovatsioon muutuda manipulatsiooniks, kui õpetaja suhtub õpilasse kui objekti, mis tähendab teise ärakasutamist. Tüüpilisemad manipuleerimise viisid on sund, valetamine või informatsiooni varjamine ning mingi emotsiooni tekitamine (näiteks hirm, kaastunne, kannatus jne). Manipuleerimine suhetes toimub tahtlikult või tahtmatult, mille tagajärjeks on suhete rikkumine. Sageli manipuleeritakse teise inimese nõrkusi ja hirme ära kasutades. Manipuleerija ise aga oskab jääda igas suhte probleemis puhtaks.

Manipuleerimine tööalaselt

Manipuleerimine tööalaselt võib olla seotud võimu kasutamise või teiste hirmude/nõrkuste ära kasutamisega, mis lõhub koostöö õhkkonda.
Kui juht on manipulaator, tegutsevad tema alluvuses käsutäitjad, mis tähendab, et meeskonnatöö puudub. Tööalaselt on manipuleerimine sageli seotud võimuga. Kellel rohkem võimu, saab seda ära kasutada. Tavaliselt jätavad manipuleerijad, nagu ka ahistajad, töösuhetes endast meeldivalt positiivse mulje. Enamasti ümbritsevad end töökaaslastest liitlastega ja/või võidavad nende poolehoiu. Need, kes ei liitu, tõrjutakse mingil viisil ülejäänud rühmast eemale.

Manipuleerimine turunduses

Turumanipulatsioonis on omad reeglid. See on Euroopa riikides keelatud.
Laias laastus esineb turumajanduses ehk börsil teabel põhinev manipulatsioon (esindab kuulujuttude jm. info levitamine, millest manipulaator kasu võidab), kunstlikel tehingutel põhinev (kajastab väärtpaberite nõudluse ja pakkumise ebaõiget teavet) ja hinnaga teostatav manipulatsioon (isik või grupp suunab, hoiab hinda).
Erandiks on finantsinspektsiooni poolt kehtestatud lubatud manipulatsioonid
Selleks on Euroopas kaks õigustatud põhjendust. Eestis sellised erandeid siiani ei ole kehtestatud.
Turumanipulatsioon on seadusega karistatav. Süüteoks on tehingud, mis rikuvad väärpaberituru usaldusväärsust. Börsil toimuvat jälgib järelevalve, mis uurib toimuvaid kahtlasi tehinguid ning toob kohtu ette.
Eesti Curlingu Liit

Eesti Curlingu Liit (lühend ECL) on mittetulundusühing, mis edendab ja koordineerib jääkeegliga seotud tegevust Eestis.
ECL asutati 23. oktoober 2002.
Eesti Curlingu Liit on Rahvusvahelise Curlingu Föderatsiooni (WCF) liige.
Ritsikalised

Ritsikalised ehk pikatundlalised (Dolichocera ehk Ensifera) on sihktiivaliste alamselts.
Sellesse kuuluvad sugukonnad ritsiklased, kilkritsiklased, kilklased ja kaerasorilased.
Imavere külanõukogu

Imavere külanõukogu (1945-1960 Järavere külanõukogu) oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Järavere asulas.
Külanõukogus tegutsesid Imavere ja Rahva Võidu kolhoos.
Kaido

Kaido on eestipärane mehenimi.
Nime algupära ei ole selge. Võimalik, et nimi on meessoost vorm naisenimest Kaidi. Eesnimi Kaido on esitatud juba Julius Mägiste valikus (1936) ja nimelt pruugist võetud mehenimena.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kaido 2353 mehel. Kaido oli populaarsuselt 67. mehenimi. Kaido oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Kõige populaarsem oli eesnimi Kaido vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 52,58.
Parasvöötme kliima

Tüüpilised kliimadiagrammid

Põhjapoolkeral esinevad kõik need kliimatüübid, aga lõunapoolkeral mandrilist paraskliimat peaaegu pole. Ookeanide piirkondades kujuneb mereline paraskliima, mandrite siseosas mandriline paraskliima. Väga erinev on mandrite lääne- ja idarannikute kliima. Läänerannikute kliima kujuneb mereliste õhumasside mõjul, neile on iseloomulik üleminekuline paraskliima. Mandrite idarannikutel, eriti Aasias, kujuneb mussoonparaskliima.
Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastavad paraskliimatüübile kliimatüüpide variandid Df ja Dw.
Surnuaiapüha

Surnuaiapüha (ka kabelipüha või kalmistupüha) on tähtpäev, mil surnuaial mälestatakse surnuid. Sel puhul koristatakse sugulaste haudu, kiriklikel surnuaiapühadel peetakse kalmistul või lähedases kirikus jumalateenistus. Tava surnuaial süüa ja juua on pigem lõunaeestilik, ehkki surnutele toitu ohverdada on kombeks paljudes kultuurides.
Teoloogiaprofessor Toomas Pauli teatel sai surnuaiapühade tähistamise komme alguse 19. sajandil Liivimaa luteri kogudustes, Kambjas olla peetud kalmistupüha juba 1830. aastal. Kui tava levis, võtsid selle üle ka teised usulahud (nt õigeusk).
Kuna Nõukogude ideoloogias oli tähtsal kohal võitlus religiooniga ja ateismi levitamine, loodi kiriklike kalmistupühade kõrvale konkureeriv üritus. 1958. aastal hakati Eestis tähistama ilmalikke kalmistupühi nii eesti kui ka vene keeles, neid kuulutati ka ajalehes. Kiriklik kalmistupüha pidi Nõukogude ajal toimuma alles pärast ilmalikku ning seda avalikult ei reklaamitud. Ilmalike kalmistupühade populariseerimiseks oli mõnel pool kohal ka kauplusauto, kust müüdi alkohoolseid jooke ja defitsiitseid kaupu.
Surnuaiapühi tähistavad mõnel pool ka väliseestlased.
Teistelgi soomeugri rahvastel on kombeks käia esivanemate matmispaikades paar korda aastas omakseid rituaalse mälestussööminguga austamas, ehkki kalmude korrashoid ei ole varem üldjuhul tavaks olnud.
Tavatu lugu

Sisu

Kogenud uurija Kaur ja noor uurija asuvad uurima sovhoosi autogaraaži põlengut. Selgub, et tegemist oli süütamisega. Esialgu otsitakse süüdlasi autojuhtide hulgast, kellest ühele on langenud kahtlus. Siis helistab aga valvekorrapidajale tundmatu naine, kes väidab, et tema süütas garaaži. Telefoniputkasid kontrollides helistaja avastatakse. 18-aastane Epp-Kai kinnitab kuritegu, kuid mõlemad uurijad kahtlevad selles. Tüdruk viiakse eeluurimisvanglasse, kuid noor uurija ei jäta asja niisama. Ta küsitleb Epp-Kai vanemaid, õpetajaid ja klassikaaslasi ning püüab leida kuriteo motiivi. Kohtusaalis võtab aga Epp-Kai ootamatult oma tunnistuse tagasi. Uurijad peavad oma tööd nüüd uuesti otsast peale alustama.
Miranda July

Tegevus režissöörina

July esimene täispikk mängufilm "Me and you and everyone we know" ("Mina, sina ja kõik, keda me teame", 2005) sai auhindu Cannes'i filmifestivalil, Sundance'i filmifestivalil ja mujalgi.
Tema teine film "The future" ("Tulevik", 2011) kandideeris Berliini filmifestivalil Kuldkarule.

Tegevus kirjanikuna

2007. aastal avaldas July novellikogu "No one belongs here more than you", mis pälvis nii kriitikute tunnustuse kui ka Frank O'Connori novellikogu preemia. Eesti keeles ilmus see 2012. aastal pealkirjaga "Siin oledki sa kõige rohkem oma" (Loomingu Raamatukogu 8–10, tõlkinud Carolina Pihelgas).
2011. aastal ilmus tõsielul põhinev raamat "It chooses you", milles portreteeritakse kolmeteistkümmet inimest, kellega July tutvus ajalehe müügikuulutuste kaudu.
Tallinna ühistranspordiliinid

Tallinna ühistranspordiliinid on Tallinna-sisesed ja kohati Tallinna lähiümbrust läbivad bussi-, trolli-, trammi- ja rongiliinid.
Adamsi maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. Maakond sai nime president John Adamsi või tema poja, president John Quincy Adamsi järgi.
Walter Kollo

Õpingud ja karjäär

Ta oli Poola juudi soost kaupmehe poeg. Isa soovis poega näha ärialal, kuid kontsertpianistist ema toetas tema muusikahuvi ja õhutas minema õppima Königsbergi Sondershauseni konservatooriumi. Töötas Königsbergi teatri dirigendina, komponeerides samal ajal lööklaule. 1906 asus perekond elama Berliini, kus sai dirigendi koha tollases Berliini juhtivas operetiteatris Metropol-Theater. Töötas ühtlasi pianistina ning komponeeris laule Berliini kabareedele ja numbreid Max Reinhardti menukatele revüüetendustele "Schall und Rauch" ja "Roland von Berlin". Käis dirigeerimas ka Stettinis.

Operetiheliloojana

1907 debüteeris operetiheliloojana. Berliini Apollo teatris ette kantud "Ali ben Mokka" osutas väga edukaks. Alates 1910. aastast oli Berliini Charlottenstraße Berliner Theateri helilooja, kuid täitis ka Theater am Nollendorfplatzi, Metropol-Theateri ja Hamburgi Neues Theateri tellimusi. Osales 1919 muusikakirjastuse Verlag und Vertriebs AG (VUVAG) asutamisel. Koos Jean Gilberti ja Paul Linckega asutas teatri Berliner Operetta.
Operetiloomingust olid populaarsemad ja rahvusvahelise levikuga "Wie einst in Mai" ("Nagu kord mais"), mille ainelt komponeeris Sigmund Romberg oma "Maytime'i" ("Maipäevad", 1917) samuti "Die Frau ohne Kuss" ("Suudluseta naine"), "Ein Kaiser ist verliebt" ("Armunud keiser") ja "Der Juxbaron" ("Lõokeseparun").

Isiklikku

Abiellus Königsbergis šansoonilauljanna Mizzi Josettiga (tegelik nimi Marie Preuß). Nende poeg Willi Kollo oli samuti helilooja. Pojapoeg René Kollo kujunes Saksamaal mainekaks Wagneri tenoriks.
Natsirežiimi ajal oli oma Poola juudi päritolu tõttu ebasoosingus ja kõrvaldatud kõikidest ametitest. Tegeles küll komponeerimisega, kuid tema operette Berliini mainekates teatrites ei esitatud. Suutis vältida represseerimist. 
Berliini Admiralspalasti seinal on Walter ja Willi Kollo mälestusplaat. 
On maetud Berliini Ackerstraße kalmistu sissepääsu lähedal. 
1978 laskis Deutsche Bundespost käibele Kollo kujutisega margi, millega tähistati tema 100. sünniaastapäeva.
Eesti teatrid on tema operetiloomingust esitanud "Drei arme kleine Mädels" ("Kolm vaest väikest tütarlast"): (Vanemuine 1928; Võitleja 1934) ja "Frauen haben das so gern" ("Naistele meeldib see") (Estonia 1932; Ugala 1992).
Yasuo Fujitomi

Yasuo Fujitomi (jaapani keeles 藤富保男 Fujitomi Yasuo; 15. august 1928 Tōkyō – 1. september 2017) oli Jaapani luuletaja.
Fujitomi lõpetas Tōkyō Ülikooli mongoli keele erialal.
Ta kuulus 1950. aastate lõpu Jaapani konkreetsete luuletajate esimesse lainesse. Teda mõjutasid 1920. aastate modernistlikud luuletajad Fuyuhiko Kitagawa ja Katsue Kitazono, kuid aja jooksul kujunes tal välja isikupärane luulemaailm.
Aastatel 1948–1988 oli ta üldhariduskoolis inglise keele õpetaja. 1992–1997 oli ta kirjanduse lektor Aoyama Gakuini Ülikoolis.
Fujitomi oli luuleajakirja SETTE ja kirjandusajakirja GUI üks asutajaid.
Fujitomi on avaldanud üle 30 luulekogu ning tõlkinud nt Erik Satie ja E. E. Cummingsi loomingut. Lisaks luuletamisele tegeles ta ka joonistamisega.
Ta suri 89-aastaselt luuvähki.
925. Laskurpolk

Täiendav informatsioon

925. Laskurpolgus teenisid Nõukogude Liidu kangelased Nikolai Matjašin ja Albert Repson.
1942. aasta detsembris alanud Velikije Luki operatsiooni käigus 21. ja 22. detsembril toimus 249. Eesti Laskurdiviisi 921. ja 925. Laskurpolgu sõjameeste suurim vangilangemine või vabatahtlik nõukogude poolelt sakslaste poolele ületulek.
Your Songs 2015

"Your Songs 2015" on 2015. aastal välja antud eri esitajate kogumikplaat. Kogumiku andis välja plaadifirma Universal Music TV. Albumi 40 laulust 13 on olnud 2014.–2015. aastal singlite tabelites esikohal.
Kogumiku vanim laul on Elton Johni laul "Tiny Dancer", mis on avaldatud juba 1971. aastal albumil "Madman Across the Water" ning oli Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema laulu 2004. aasta valikus 387. kohal.
Töövõtuleping

Töövõtuleping on Eesti Võlaõigusseaduse järgi koostatud leping. Lepingu pooled on töövõtja ja tellija.
Töövõtulepinguga kohustub töövõtja tegema mingi töö ja tellija maksma selle eest tasu. Töövõtulepingus kirjeldatakse tehtav töö, määratakse töötasu ja töö tähtaeg.
Töövõtulepinguga töötaval inimesel ei ole õigust puhkuseseaduses sätestatud puhkustele, näiteks põhipuhkus ja puhkusetasudele. Samas teeb töövõtja tööd vabalt valitud ajal, kuid tähtajaks. Üle kolmekuuse tähtajaga või tähtajatu töövõtu-, käsunduslepingu või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel töö või teenustasusid saav isik on kaetud ravikindlustusega. Kindlustuskaitse kehtib 2 kuud pärast töö- või teenistussuhte/volituste lõppemist. Töövõtja peab tööna valmistatud asja tellijale üle andma. Töö peab vastama lepingutingimustele ning kuni üleandmiseni vastutab töö juhusliku hävinemise eest töövõtja. Lepingutingimustele mittevastava töö korral võib tellija anda võimaluse töö parandamiseks või uue töö tegemiseks. Tellija ei pea töö eest tasuma enne, kui tal on olnud võimalus asi üle vaadata, välja arvatud juhul, kui kokkulepitud üleandmisviis või maksmise tingimused ei anna talle selleks võimalust.
Jaime Gama

Jaime Gama (sündinud 8. juunil 1947 São Migueli saarel) on Portugali poliitik.
Ta on olnud Portugali parlamendi president.
28. novembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Portugali parlamendi presidendina.
Nutiriided

Ajalugu

Esimesed tõsisemaltvõetavamad nutiriided tekkisid 19 sajandi lõpus, kui elektroonika jõudis ka kodudesse. Disainerid ja insenerid hakkasid kombineerima elektroonikat ka riiete ja ehetega, saades niimoodi näiteks valgustavad keed,  kübarad ja riided. 
1968. aastal võttis aset New Yorgis Kaasaegse Käsitõõ muuseumis(Museum of Contemporary Craft) Body Covering nimeline väljapanek. Seal esitleti skafandreid ja riideid, mis suutsid ennast õhku täis pumbata, ennast õhust tühjaks lasta, valgustada, ja temperatuuri reguleerida. Eriti märkimisväärne on sealt Diana Dew kollektsioon, mis sisaldas elektroluminestsents kleite ja vöösid, mis suutsid teha sireeni heli. 
1985. aastal valmistas Harry Wainwright esimsese täielikukt animeeritud särgi. Särk oli valmistatud valgusjuhtmetest, mikroprotsessorist ja juhtmetest ja see suutis näidata enda peal värvilist animafilmi. 1995. aastal leiutas Wainwright esimese masina, mis suutis valgusjuhtmed riide kanga vahele põimida. 1997. aastal projekteeris Harry Wainwrighti poolt palgatud saksa tootmisaparaatide projekteeria Herbert Selbachi ettevõttest Selbach Machinery esimese CNC masina, mis suutis  paigaldada valgusjuhtmeid painduvatesse materjalidesse. Esimesed taolised CNC masinad läksid tootmisesse 1998 aastal. 
1990. aastatel alustasid MIT teadlased, sealhulgas Steve Mann, Thad Starner ja Sandy Pentland, kantavate arvutite välja arendamist. Nad tahtsid luua seadet, mis võimaldaks tavalise arvuti riistvara kinnitada inimese keha külge. Natuke hiljem alustas teine MIT teadlaste grupp, kelle hulka kuulusid ka Maggie Orth ja Rehmi Post, arendamist selle kallal, kuidas elektroonilised seadmed paremini riietesse või teistesse pehmetesse ning painduvatesse materjalidesse integreerida. Lisaks muule uurisid nad voolu juhtivaid kangaid ja töötasid väja meetodi, kuidas tikkida kangasse vooluahelaid. Üks esimesi laialdasemalt saadavaid nutiriiete jaoks välja töötatud Arduino baasil arendatud mikrokontrollerereid, Lilypad Arduino, on samuti välja töötatud MIT teadlaste poolt Leah Buechley juhtimise.
Mart Madissoon

Mart Madissoon (sündinud 27. augustil 1941 Eaveres) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1961 Pärnu-Jaagupi Keskkooli ja aastal 1966 Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Ta töötas aastatel 1966–1971 Põlva Põllumajandusvalitsuses vanemagronoomina, aastatel 1971–1981 peaagronoomina ning aastatel 1981–1988 Põllumajandusvalitsuse juhatajana ja Põlva ATK esimehena. Aastatel 1988–1990 oli ta EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige; ta oli halduskomisjoni liige ja ühtlasi Põlva maavolikogu liige. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt.
Aastatel 1993–1998 töötas ta Eesti Ühispangas, aastatel 1998–2003 oli ta Põlva maavanem.
Ta oli aastatel 1970–1990 NLKP liige, aastatel 1991–1993 kuulus Eesti Maaliitu ja aastatel 1995–1998 Koonderakonda.