google/wiki40b huggingface dataset:
Meelis Välis

Meelis Välis (sündinud 9. märtsil 1964 Jaamakülas) on koolijuht ja omavalitsustegelane.

Haridus

Ta lõpetas aastal 1982 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1989 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna keemik-pedagoogi kvalifikatsiooniga. Aastal 2007 kaitses ta Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledžis pedagoogilise nõustamise erialal magistritöö "Õpimotivatsiooni languse põhjused ja toetamise võimalused Kullamaa Keskkooli II kooliastmes" ja sai haridusteaduste magistri kraadi.

Poliitiline tegevus

Ta on aastast 1993 Vigala valla volikogu liige. Aastatel 1999–2002 oli ta Vigala vallavanem.
Ta kuulub Reformierakonda (10. septembrist 2003).

Töö

Aastast 2003 on ta Kullamaa Keskkooli direktor. 
Lisaks töötab ta keemiaõpetajana Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolis.

Perekond

Ta on abielus ja 5 lapse isa.

Harrastused

Ta laulab Vigala meeskvintetis.
Ta on harrastusnäitleja Vigala Õpetajate Showtrupis.
Ansambel "Karavan" (1987)

Ansambel "Karavan" on ansambli Karavan 1987. aastal ilmunud album.
Krüüdneri Kogrejärv

Krüüdneri Kogrejärv (ka Kogrejärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krüüdneri külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 288 m.
Karula järv

Asukoht

Järv asub Sakala kõrgustikul Auksi-Võistre-Karula ürgorus. Järve läänekaldal asub Aindu ja idakaldal Karula küla, küladevaheline piir jookseb piki järve. Viljandi linnast asub järv paar kilomeetrit põhja pool ja jääb Viljandi tee ligidale.

Kirjeldus

Järve pindala on 22,1 ha, pikkus 1,3 km, laius 360 m, keskmine sügavus 4,8 m, suurim sügavus 15 m, kõrgus merepinnast 72,4 m ja valgla suurus 32,2 km² ja vee maht 1 214 000 m³. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda.
Karula järv on põhja-lõuna suunaline, tippudest kitsam ja keskelt laiem. Põhi süveneb järsult, sügavaim koht on laiemas osas idakalda lähedal. Järvest põhja pool asub soostunud ja võsastunud nõgu, mille kaudu voolab järve Uueveski oja, lõuna pool muutub järv sujuvalt kitsamaks ja selle tipust voolab välja Uueveski oja. Lisaks ojale saab järv vett allikatest. Järve põhi on suuremas osas liivane või savine.

Kalastik

Kaladest leidub järves latikat, särge, ahvenat, haugi, koha, linaskit, nurgu, roosärge, kokre ja lutsu.
2018. aastal tehtud uuringu käigus läbi viidud katsepüügiga püüti järvest kümmet liiki kalu, kõige rohkem särge, nurgu ja roosärge. Uuringiga sedastati, et järve sügavamad veekihid on hapnikuvaesed ning kalad liiguvad vaid kaldavööndis ja vee pinna ülakihis. Sellisid tingimused ei sobi mitmele kalaliigile.

Looduskaitse

Järve ja seda ümbritseva maastiku kaitseks on loodud Uue-Võidu maastikukaitseala.

Ajalugu

Järve läänekaldal asub Aindu asulakoht, mille algusajaks peetakse hilisrauaaega. Idakaldal asuvad Karula mõisa pea- ja kõrvalhooned.
Üle järve on varem ehitatud sild, mis nüüdseks on hävinenud.
Jaak Peterson

Elulugu

Jaak Peterson oli teenistuja poeg.
Lõpetas 1957 Tallinna Polütehnikumi, 1963 TPI elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal, tehnikakandidaat (1979, Ukraina Teaduste Akadeemia Füüsika-Mehaanika Instituut), väitekiri "Исследование влияния параметров коммутационных элементов на метрологические характеристики индуктивных делителей напряжения". Stažeeris Leningradi Elektrotehnika Instituudis (1977) ja Praha Kõrgemas Tehnikakoolis (1979, 1986, 1989). Oli TPI automaatika kateedri labori rajajaid ja 1960–68 juhataja, 1968–77 automaatika kateedri assistent, 1977–81 vanemõpetaja, 1981–92 dotsent, 1992–98 TTÜ automaatika ja süsteemitehnika instituudi automaatikavahendite õppetooli dotsent. Aastast 1998 pensionil, kuid täitis TTÜ-s õppeülesandeid, oli 2000–03 Mereakadeemia (osalise koormusega) dotsent ja Sisekaitseakadeemia õppeülesande täitja. Õpetas elektromagnetseadmeid, tootmisautomaatikat, elektrimasin- ja magnetseadmeid, telemehaanikat; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kommunikatsioonielementide ja nende parameetrite mõju mõõteahelate täpsusele, täpsete vektormeetriliste mõõteseadmete loomine, koodiga juhitavate mitmeastmeliste induktiivsete pingejagurite töö laias sagedusalas, matemaatilised mudelid induktiivpingejagurite ja -trafode arvutamiseks. Võttis osa töödest mõõteseadmete ja täppistrafode konstrueerimisel. Kuulub professor Hanno Sillamaa automaatikute koolkonda. Olnud TPI väljaannete vastutav toimetaja. NSVL leiutaja, auautomaatik. TPI kuldmärk. 56 teadustrükist, 6 autoritunnistust.
Lomma

Lomma on asula Skåne läänis, Lomma valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 55°40' N, 13°05' E.
2005. aasta lõpu andmetel on asula pindala 420 hektarit ja elanike arv 8820.
Väike Pihlakare

Väike Pihlakare on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Salinõmme küla alal Soonlepa lahes Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisus asuv 0,23 hektari suurune saar (kare). Saare rannajoone pikkus on 211 meetrit.
Väikesest Pihlakarest 100 meetrit kagus asub Suur Pihlakare. Saar ise asub 400 meetri kaugusel Salinõmme poolsaarest. Saar on liivase pinnamoega.
Kare koordinaadid on 58° 50′ N, 22° 58′ E.
Aveli Abel

Aveli Abel (tuntud kui Vändra Aveli või Vändra-Aveli; sündinud 16. juunil 1988) on eesti harrastusfotomodell.
Ta võitis 2007. aastal ajakirja FHM Eesti konkursi "FHMi Kaanestaar 2007", kus osales tuhatkond võistlejat. Konkursivõidule järgnes seltskonnaajakirjanduse huvi mitme aasta vältel.
Pjotr Degtjarjov

Pjotr Degtjarjov (sündinud 10. juulil ‎1993) on endine Eesti ujuja.
Ta esindas Eestit 2010. aasta noorte suveolümpiamängudel (50 m vabaujumises 9. koht), 2010. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel.
Tema treenerid TOPi Ujumisklubis on Heidi ja Ain Kaasik.
Kuni 10. klassini õppis ta Maardu gümnaasiumis.
Ta räägib eesti keelt aktsendita.
Septembris 2017 teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

Isiklikku

Jaanuaris 2017 sündis ta peres tütar.
Naatriumdodetsüülsulfaat

Füüsikalised ja keemilised omadused

Sünteetiline SDS esineb valgete kuni tuhmkollaste kristallide, helveste või pulbrina. Sellel on kerge rasvadele omane lõhn. SDS on veest suurema tihedusega (1,1 g/cm³ 20 °C juures). Vesilahuses on SDSi aurustumine tühine ja õigete säilitustingimuste juures on aine stabiilne, kuid kuumutades tekivad toksilised aurud.

Tootmine

SDSi sünteesimiseks kasutatakse näiteks 1-dodekanooli sulfaatimist, millele järgneb neutraliseerimine katiooni abil. Looduslikult pärineb SDS kookose- ja palmiseemneõlist. Sel juhul saadakse naatriumalküülsulfaatide segu, kus peamine komponent on SDS.

Mõju tervisele

SDSi tolmu sissehingamine ärritab hingamisteid, põhjustades aevastamist ja köhimist. Suurte koguste alla neelamine tekitab maoärritust, põhjustades iiveldust, oksendamist ja kõhulahtisust. Tolm mõjub silmadele ärritavalt ja pikaajalisel kokkupuutel võib tekitada põletust. Nahale sattudes on kergelt ärritava toimega ja pikaajalisel kokkupuutel vesilahusega kuivatab nahka. SDS on kergesti süttiv ja põlemisel tekivad toksilised aurud, sh vääveloksiid.
Bismark

Punktiarvestus

Punkte arvestatakse nagu teisteski kaardimängudes. Numbrikaartide väärtuseks on nagu kaardil märgitud ning pildikaardid annavad punkte järgmiselt: 
Äss – 11p; 
Kuningas – 4p; 
Emand – 3p; 
Poiss – 2 punkti. Kaardipaki (36 mängukaarti) väärtuseks on seega 240 punkti. Loomulikult võib arvestust pidada ka võidetud tihide kaudu. Kui mängitakse neljakesi, siis iga mängija käes on 9 kaarti ning maksimaalne tihide arv saab olla 9. Vastavalt kogutud tihide arv kirjutatakse mängu rea lahtrisse väikese numbriga ning hiljem vastava alamängu juurde suure numbriga kogu alamängu jooksul kogutud tihide arv.

Võitjaks osutub see, kes on teeninud kogu mängu jooksul (kõikides alamängudes saadud punktide summana) kõige rohkem punkte. 

Alternatiivne meetod punktiarvestuses on märkida ära, kes mängijatest oli alamängu esimene, kes teine jne. Mängu võitjaks osutub see, kes on kõige rohkem kordi tulnud esikohale.

Veel üks hea meetod on jagada punkte selle järgi, kui palju tihisid pidi mängija võtma ja kas ta võttis neid rohkem või vähem. 36 kaardiga kolmekesi mängides on mängus 12 tihi. Seega iga mängija peaks, kui tihid võrdselt jagunevad, võtma 4 tihi. Mängija, kes võtab rohkem kui 4 tihi, saab iga lisatihi eest 1 punkti, kes vähem võttis, iga puuduva tihi eest -1 punkti. Võib ka kokku leppida, et eeskäsi peab võtma 6 tihi ja teised kumbki 3. Saadud punktid liidetakse alati eelmisel real olnud punktidele ja tulemus kirjutatakse iga mängija nime alla tabelisse. Seega ei pea mängu lõpus enam punkte kokku lööma hakkama, vaid tulemus on jooksvalt arvutatud. Kas arvutus on õige, saab kontrollida nii, et ühes reas olevate punktide summa annab alati kokku 0. Äraandmises saab plusspunkte siis, kui mängija on suutnud rohkem tihisid ära anda, kui ta pidi, miinuspunkte siis, kui lahti on vähematest tihidest saadud, kui oleks pidanud. Neljakesi mängides on tihisid 9 ja kolme mängija punktinorm 2, eeskäe oma 3. Ladumisel saab igaüks nii palju miinuseid, kui palju kaarte jäi tal kätte pärast seda, kui kõige esimene mängija on kaartidest vabanenud. Võitja saab sama palju plusspunkte, kui kõik teised kokku miinuspunkte.
Origin

Origin (varem EA Downloader & EA Link) on Electronic Arts'i elektrooniline sisuedastussüsteem (Content delivery system), kus kasutaja saab interneti kaudu osta tooteid ning neid kohe allalaadida.
Neeme Kuningas

Isiklikku

Neeme kuninga ema on Valli Kuningas. Abikaasa Tiina Kuningas töötab Klassikaraadios (Tiina Kuningas Klassikaraadio kodulehel). Neil on tütar Lisanna Kuningas, poeg Marten Kuningas, kes tegeleb laulmisega ja osales Eesti otsib superstaari kolmandas hooajas aastal 2009. Kuningatel on teinegi poeg Tanel Kuningas, kes tegeleb samuti muusikaga.
Rein Sikk (1937–1992)

Rein Sikk (22. september 1937 – 16. juuni 1992) oli eesti tele- ja raadioajakirjanik ning publitsist.

Isiklikku

Tema poeg Rein Sikk on samuti ajakirjanik.
Muusikaline Noorus Eestis

MTÜ Muusikaline Noorus Eestis (sageli kasutatud nime Jeunesses Musicales Estonia) on Eesti kontserdiagentuur, mille peaeesmärk on luua noortele muusikutele esinemisvõimalusi nii Eestis kui välismaal. Ühing asutati 1993 ja aastast 2003 tegutseb see kontserdiagentuurina.
Aastast 1995 on ühing maailmaorganisatsiooni Jeunesses Musicales International (JMI) liige.
Alexander Gronsky

Alexander Gronsky (sündinud 1980 Tallinnas) on Lätis Riias elav vene fotograaf.
Ta on tuntud eelkõige Venemaast tehtud maastikufotode kaudu, mida ta on eksponeerinud ka isikunäitustel. Tema loomingust on antud välja fotoraamatuid.
Renessanss

Nimetus

Esimest korda kasutas mõistet "renessanss" (itaalia: Rinascimento, sõnast rinascere – 'uuesti sündima') itaalia kunstnik Giorgio Vasari (1511–1574) oma entsüklopeedilises raamatus "Le Vite de' più eccellenti pittori, scultori, ed architettori" (1550). Ta seostas renessansi algust maalikunstnike Cimabue (1240–1301) ja Giottoga (1267–1337). Prantsuskeelset sõna renaissance kasutas ja defineeris selle ajastu tähenduses esimesena prantsuse ajaloolane Jules Michelet 1855. aasta teoses "Histoire de France". Sama sõna on kasutatud ka teiste ajalooliste ja kultuuriliste liikumiste ja ajajärkude kohta, näiteks karolingide renessanss.

Eelrenessanss

Renessansi sünnikohaks peetakse valdavalt Itaaliat, kuigi seda on ka vaidlustatud. Perioodi kultuuri iseloomustanud ideed on pärit 13. sajandi lõpu Firenzest, eelkõige Dante Alighieri ja Francesco Petrarca tekstidest.
Roomakatoliku kirik elas läbi tõsist kriisi, mille tulemusena lakkas kirik olemast inimese maailmapildi keskus. Toimus ilmalikustumine. Kirjanduses ja kunstis ilmus jumala kõrvale maine element ning religioosseid teemasid hakati kujutama maises võtmes. Kirikuarhitektuur muutus inimesekesksemaks.
Põhja-Itaalia kiirelt arenevates linnades tekkis ideaal vabast haritud inimesest ja humanistlik mõtlemine, mis on renessansliku maailmavaate keskmeks. See on veendumus, et suurim väärtus on isiksuse vaba areng. Inimest ei hinnatud enam niivõrd päritolu kui isikuomaduste järgi. Ideaaliks sai üksikisik, kes teostab end iseseisvalt.

Vararenessanss

Kirjanduses ja kujutavas kunstis oli tooniandjaks Itaalia. Renessanssmuusika raskuspunkt paiknes aga Madalmaades.

Kujutav kunst

Kunstis arendati välja lineaarperspektiiv ja teised tehnikad, mis aitasid kujutada reaalsust loomulikumana.

Teadus

Teadus hakkas eelkõige tuginema vaatlustele ja katsetele. Teadusele ja haridusele andis täiesti uued võimalused trükikunsti leiutamine 15.sajandi keskel.
Gravitatsiooniväli

Gravitatsioon klassikalises mehaanikas

Klassikalises mehaanikas on väli abivahend jõudude kirjeldamiseks. Gravitatsiooniväli kirjeldab massiühikule mõjuvat jõudu. Gravitatsiooniväli on ühtlasi vektorväli, mis tähendab, et selle kirjeldamiseks tuleb määrata nii välja tugevus kui suund. Viimased leitakse Newtoni gravitatsiooniseadusest, mis ütleb, et punktosake massiga M tekitab gravitatsioonivälja g, mis on võrdeline osakese massiga M ning pöördvõrdeline punktmassi kaugusega ja mis on suunatud punktmassi suunas. Gravitatsiooniväli allub superpositsiooniprintsiibile, mille järgi on mitme punktmassi tekitatud väli võrdne iga üksiku punktmassi poolt tekitatud välja summaga. Viimane asjaolu lubab leida suvalise massijaotusega objektide gravitatsioonivälja. Gravitatsioonväli on ühtlasi konservatiivne, mis tähendab, et igas ruumipunktis saab rääkida gravitatsioonilisest potentsiaalist Φ ehk gravitatsioonivälja potentsiaalsest energiast massiühiku kohta.

Gravitatsioonivälja iseseisvuse hüpotees

Dr. Jesse Greenstein California Tehnoloogiainstituudist kirjutas:
Gravitatsioonilainete avastamine viib küsimuseni, kas on olemas iseseisvalt toimiv gravitatsiooniväli. … Hüpoteesid selle olulise välja kohta on üldtunnustatud, ilma et oleks kindlaid fakte või kinnitusi. Taoline kergeusklikkus teadlaste seas esineb ainult seoses kõige sügavamate põhihüpoteesidega, mille puhul nad ei oska mõelda üksikasjalikult ja järjekindlalt. 19. sajandil viis sarnane suhtumine üldise heakskiiduni. …
Enamik teadlasi usuvad, et gravitatsiooniväli ja selle gravitatsioonilained on üldised tõlgendused Albert Einsteini üldrelatiivsuse võrranditele.
Reval Ensemble

Reval Ensemble on aastast 1999 tegutsev Eesti nüüdismuusikaansambel.
Ansambli moodustavad Neeme Punder (flööt), Aare Tammesalu (tšello) ja Lea Leiten (klaver).
Ääretuvastus

Ääretuvastus (ehk servatuvastus) on matemaatiliste meetodite kogum, mille eesmärk on tuvastada digitaalsel kujutisel punkte, kus kujutise heledus muutub järsult. Need punktid on tavaliselt koondatud kõverjoontena segmentidesse, mida nimetatakse äärteks. Sarnast probleemi pidevusetuse leidmisel ühemõõtmelistes signaalides tuntakse astmetuvastusena ning signaali pidevusetuse ajas uurimist muutuse tuvastamisena. Ääretuvastus on peamine tööriist pilditöötluses ning masin- ja raalnägemises, eriti nendel aladel, mis on seotud omaduste tuvastamise ja eraldamisega.

Ääre omadused

Kolmedimensioonilise pildi kahedimensioonilisest kujutisest eraldatud ääri võib jagada vaatepunktist sõltuvateks ja sõltumatuteks. Vaatepunktist sõltumatu äär kajastab enamasti kolmedimensioonilise objekti loomupäraseid omadusi, näiteks pinna kuju. Vaatepunktist sõltuv äär võib muutuda vastavalt vaatepunkti muutumisele ning kajastab enamasti pildi geomeetriat, näiteks objektide suhestumist teineteisega.
Tüüpiline äär võib olla näiteks piir punast värvi kogumi ja kollast värvi kogumi vahel. Joon seevastu võib olla aga väikesearvuline eri värvi pikslite kogum üldiselt muutumatul taustal. Seega võib kummalgi pool joont esineda üks äär.

Lähenemisviisid

Ääretuvastuseks kasutatakse mitmeid erinevaid meetodeid, millest enamik jagunevad kahte kategooriasse: otsingupõhised ning nullkohapõhised meetodid. Otsingupõhised meetodid tuvastavad ääri, arvutades sisendi tuletise ning otsides seejärel lokaalseid maksimume, määrates nii üheselt ära nii ääre asukoha kui ka ääre reljeefi suuna. Nullkohapõhised meetodid kasutavad sisendi teist järku tuletisega seotud valemeid, otsides seejärel tulemist nulliga ristumise kohti. Tavaliselt on nullkohapõhiste meetodite keskseks valemiks Laplace’i operaator või mõni muu sarnane diferentsiaalvõrrand. Enne ääretuvastuse algoritmi kasutamist rakendatakse sisendile peaaegu eranditult mõnd hägustamisfiltrit, vähendamaks mürast tingitud ebatäpsuste mõju väljundile. Üldlevinud lahendustes on kasutusel arvutuslikult odav Gaussi filter.
Viimastel kümnenditel levinumad ääre tuvastamise meetodid erinevadki suuremalt jaolt erinevate ühtlustavate filtrite parameetrite ning tuletiste ja reljeefide määratlemise mooduste poolest. Ääre suuna tuvastus on tihti ääre asukoha määramisega samaväärselt tähtis ning suuna määramise meetodite erinevused tulenevad suuresti eelnevalt kirjeldatud erinevustest.
Kingissepa rajoon (Leningradi oblast)

Ajalugu

Alade põliselanikud on vadjalased ja isurid. Kingissepa rajoon moodustati 1927. aastal Peterburi kubermangu Jamburgi maakonnast. Jamburgi linn nimetati Kingisseppa linnaks, 1922. aastal eesti enamliku tegelase Viktor Kingissepa järgi. 
Ajavahemikul 1918 kuni 1940, pärast Eesti Vabadussõda  oli osa Narva-taguseid alasi ja Eesti Ingeri (Narva, Piiri (end Kose) vald) ning Jaanilinn, Tartu rahulepingu alusel Eesti Vabariigi territoorium. Nõukogude võimud eraldasid 1945. aasta jaanuaris Narva-tagused vallad Eesti NSV-st ja viisid selle ala Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu.
Morning Star

"Morning Star" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2007. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandis esimest korda ette 10. detsembril 2007 Londonis St. Martin-in-the-Fieldsis Durhami Ülikooli koor (dirigent Jeremy Dibble).
Purpurtigu

Sõna purpurtigu kasutatakse mitme ogakodalaste sugukonda (Muricidae) kuuluva mereteoliigi kohta, kelle mantliõõne näärme sekreedist saab antiikpurpurit ehk Tüürose purpurit, punakaslillat kuni violetset küüpvärvainet.

Värv

Ühest teost saab väga vähe värvi tooraineks olevat sekreeti (1200 teost saab 1,4 g) ja seetõttu on purpurivärv olnud läbi aegade üks kõige kallimaid. Kõikides purpurit tundnud kultuurides on purpuriga värvitud tekstiili kandmine olnud kõrgeima positsiooniga isikute privileeg.
Esimesed purpurivärvi tootjad olid foiniiklased, tekstiilide värvimise monopoli hoidsid enda käes Tüüros ja Siidon. Kirjalike allikate teatel koguti tigusid suurtesse tõrtesse soolvette ja töödeldi saadust värvi saamiseks uriini ja lubjaga. Tehnoloogia võtsid üle roomlased ja nende kaudu Bütsantsi värvalid. Umbes 9. sajandi paiku läks purpuri valmistamise retsept kaotsi ja tänapäevani on olemas mitu hüpoteesi selle värvi valmistamise tehnoloogia kohta, mida uurijad taas üritavad ka katseliselt kontrollida.
Illart Orav

Illart Orav (10. november 1936 Tartu – 1. august 1994 Tartu) oli eesti ooperilaulja (bariton).
1962. aastal lõpetas ta Tartu Muusikakooli. 1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi Aleksander Arderi ja Viktor Gurjevi lauluklassi. Aastatel 1955–1957 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat ja aastatel 1984–1987 psühholoogiat.
1960–1962 töötas ta Vanemuise teatri koorilauljana. Aastatel 1962–1994 oli ta Estonia teatri ooperisolist. Paralleelselt töötas ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis lauluõpetajana. Lisaks tegutses ajuti estraadi- ja kammerlauljana.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Kanada vapp

Kanada kuninglik vapp (inglise keeles The Royal Coat of Arms of Canada, ametlikult The Arms of Her Majesty in Right of Canada) on Kanada riigivapp.
Selle võttis kasutusse kuningas George V 21. novembril 1921. Kanada vapp kujundati Suurbritannia kuningliku vapi järgi.
Karmen

Karmen on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 167. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karmen 1156 naisel.
Nama keel

Ortograafia

Nama keeles on kasutatud erinevaid ortograafiavariante. Kõige levinuma kohaselt kasutatakse konsonante b, d, g madala tooniga sõnades ja konsonante p, t ja k kõrgema tooniga sõnades. W esineb ainult vokaalide vahel ja vastavalt tonaalsusele võib seda asendada b või p.

Grammatika

Nama keeles esineb laiemalt levinud sõnajärje tüüp: subjekt-objekt-verb (SOV). Keeles on kolm sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Mees- ja naissoost sõnadel esineb ainsus, duaal (kaksus) ja mitmus, ent kesksoost sõnadel saab esineda ainult ainsus ja mitmus.
Üldstruktuurilt on nama keel sünteetiline: paljud sõnad koosnevad lauses mitmest morfeemist (tüvimorfeemist ja muutemorfeemidest (aglutinatsioon)). Nama keel on flektiivne, st sõnad esinevad mitmesugustes käänetes ja pööretes: seal on palju tüvesiseseid, tähendust mõjutavaid häälikuvariatsioone.
Kroncong

Kroncong (indoneesia keeles keroncong, hollandi keeles krontjong) on ukulele-taolise muusikainstrumendi nimetus ja tähistab ka Indoneesia muusikastiili, kus kroncong kasutust leiab.
Kroncong sai oma nime pilli tüüpilise kõla (chrong-chrong-chrong) järgi. Kroncongi orkestrisse või ansamblisse kuulub ka flööt, viiul, rütmi kitarr, tšello (pizzicato) kontrabass ja mees- või naislaulja.
Huuksi vald

Huuksi vald (saksa keeles Hukas) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga.
Pale jõgi

Kirjeldus

Jõe pikkus on 25,5 km, valgala pindala 117 km², langus 39,5 m ja lang 1,55 m/km.
Pale jõe lähe asub 71 m kõrgusel Viljandi maakonnas Mulgi vallas Hõbemäe külas. Umbes pool jõest voolab Sakala kõrgustikul loode suunal, ülejäänu aga Soomaal lääne-edelasuunal. Jõgi suubub Pärnu maakonnas Saarde vallas Kanaküla küla 31,5 m kõrgusel Halliste jõkke 47,3 km kaugusel selle suudmest. Jõgi voolab Viljandi maakonnas Halliste vallas läbi Hõbemäe, Vabamatsi, Niguli, Mulgi, Uue-Kariste ja Tilla külade ja Pärnu maakonnas läbi Kanaküla küla. Uue-Karistel on jõele rajatud Uue-Kariste paisjärv.
Pale jõkke suubuvad Kanarbikukraav, Türgi kraav, Riimaru oja, Vilpsaare oja, Tilla oja, Sõõrdoja, ja Reangi oja. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Marie Saame

Marie Saame (sündinud 8. augustil 1989) on eesti alpinist ja muusik.
Ta on üks vähestest eesti naisalpinistidest (ja noorim), kes on tõusnud mitme seitsmetuhandelise mäe tippu.

Mägironimine

2016. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiri Lenini mäetipule, mille käigus Kalle Kiiranen, Allan Sülla ja Marie Saame tõusid 3. augustil tippu. Retke Leninile korraldas Kunnar Karu Nipernaadi Matkaklubist. Tõusu juhtis grupijuht Zoli Pal. Marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi oli 5A.
Peio

Ajalugu

Kuni Esimese maailmasõja lõpuni (1918) oli Peio, nagu kogu piirkond, Austria-Ungari osa; piir keisririigi ja Itaalia kungriigi vahel kulges Peio kohal mägedes, kus peeti rasket sõda, kaljude, lume ja liustike vahel. Isegi tänapäeval võib tänu liustike sulamisele leida veel armeevarustuse tükke. Väike muuseum Peios näitab neid koos filmitud dokumentidega neist lahinguist.
Peio oli viimastel aastakümnetel mägedes asuv asundus, mis püsis põllumajandusel ja karjakasvatusel. Alates 1970. aastast algas kiire areng, tehes Peiost suusakuurordi ja tervisekeskuse. Peio orus on rikkalikult mineraalvett, mida praegu kasutatakse mitte ainult pudelivee tootmiseks, vaid ka terapeutilistel eesmärkidel.
Teise tähtsa tegurina turismi arendamisel Peios on selle asukoht Stelvio rahvuspargis, tohutus mägipiirkonnas, kus säilitatakse rangelt taimestiku ja loomastiku bioloogilist mitmekesisust. Lihtsad jalutuskäigud ja raskemad matkarajad võimaldavad külastajatel tutvuda orgude ja metsaga Passo del Tonalest kuni Ortlerini.
Pakutrükk

Pakutrükk on tõenäoliselt Aasiast pärinev  kanga dekoreerimise meetod, kus (tavaliselt puust valmistatud) nikerdatud trükipakk kaetakse värviga ning vajutatakse selle abil muster kangale. Teise võimalusena kantakse paku abil kangale värvi kangale kinnitumist takistav aine ning kastetakse seejärel kangas värvisse. 
Kõrge taseme omandas pakutrüki tehnika Venemaa sitsimeistrite juures.
Valdek Kruuspere

Valdek Kruuspere (1921–1986) oli eesti tõlkija.

Pere

Tema isa oli ajaloolane Aleksander Kruusberg. Tema tütar on teatriloolane Piret Kruuspere.
Harri Kirvesniemi

Harri Tapani Kirvesniemi (sündinud 10. mail 1958 Mikkelis) on soome endine murdmaasuusataja.
1989. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta kulla 15 km distantsil. Olümpiamängudel on ta võitnud kuus pronksi.

Isiklikku

Tema abikaasa on murdmaasuusataja Marja-Liisa Kirvesniemi.