google/wiki40b huggingface dataset:
Ookeanipõhi

Ookeanipõhja pinnamood

Vanasti arvati, et ookeanipõhja pinnamood on jõe- või järvepõhja omaga sarnane: sügavus kasvab rannikult keskossa ja edasi taas väheneb. Aga meresügavuse mõõtmise meetodite arenemisel selgus, et ookeanipõhja pinnamood on niisama mitmekesine nagu maismaa pinnamood. Siin esinevad nii mäeahelikud kui ka orud ja nõod.
Ookeanipõhja peamised pinnavormid on mandrilava ehk šelf, mandrinõlvad, ookeaninõod, süvikud ja ookeani keskahelikud.
Toomas Liivamägi

Toomas Liivamägi (sündinud 4. veebruaril 1959 Tartus) on Eesti koolijuht, riigiametnik ja kirjandustegelane, Eesti Kirjanduse Seltsi esimees (alates 2003. aastast) ja endine Tartu Ülikooli raamatukogu direktor.
1966–1977 õppis Liivamägi A.H. Tammsaare nimelises Tartu 1. Keskkoolis, 1977–1982 Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat, 1998–2003 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistriõppes infoteadust (lõpetamata). Ta stažeeris 2000. aastal USA-s Pennsylvania Ülikooli raamatukogus ja 2003 Saksamaal Göttingeni Ülikooli raamatukogus.
1982–1987 töötas ta Vändra Keskkoolis füüsikaõpetajana, 1987–1995 Tartu 15. Keskkoolis (Tartu Descartes'i Lütseumis) füüsikaõpetaja ja õppealajuhatajana, 1995–1996 Tartu linnavalitsuses koolikorralduse peakoordinaatorina.
1996–2004 töötas Liivamägi Tartu Ülikooli raamatukogus, algul tehnoloogiadirektori, seejärel direktorina (alates 25. juulist 1999).
2004–2007 oli ta Tartu Ülikoolis õppeprorektori abi, 2008. aastast Haridusministeeriumi nõunik, 2013–2015 oli ta Tartu linnavalitsuse haridusosakonnas kesk- ja kutsehariduse peaspetsialist ning osakonnajuhataja asetäitja.
Septembrist 2015 kuni jaanuarini 2016 oli Liivamägi Tartu Karlova Kooli direktori kohusetäitja.
Toomas Liivamägi on Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige 1997. aastast. 1996–2003 oli ta ELNET Konsortsiumi juhatuse liige, 2001–05 IFLA ülikooli- ja teadusraamatukogude sektsiooni alalise komitee liige, 2002–2004 Eesti teadusraamatukogude nõukogu esimees.
Ta on ka Eesti Reservohvitseride Kogu juhatuse liige ning ÜS Veljesto vilistlaskogu abiesimees (1999) ning Karlova Seltsi juhatuse liige
Ta on kujundanud 2006. aastal ilmunud kogumiku "Tartu on unenägu".
Bergelmir (kuu)

Bergelmir (Saturn XXXVIII, esmane tähis S/2004 S 15) on üks Saturni kuudest. Bergelmiri avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle Saturni kaaslase olemasolust 4. mail 2005. 
Bergelmiri diameeter on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni selle pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil).
Bergelmiri nimi tuleneb skandinaavia mütoloogiast ja on pandud Ymiri lapselapse, hiid Bergelmiri järgi.
Saturni kaaslased
S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus •  Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan •  Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
10cc

10cc [ten sis'ii] oli 1972–1983 ja 1992–1993 tegutsenud Stockportist pärit inglise ansambel, mis mängis biit- ja popmuusikat ning oli populaarne 1970ndatel.
Selle asutasid 1972 Lol Crème (kitarr, klahvpillid, laul), Kevin Godley (löökriistad, laul), Graham Gouldman (basskitarr, laul) ja Eric Stewart (kitarr, laul). Kõik nad olid head pillimehed ja lauljad. Stewart, Godley ja Creme olid juba kolm aastat teinud muusikat ansamblis Hotlegs.
Aastal 1976 Godley ja Crème lahkusid. Gouldman ja Stewart võtsid plaadistusteks ansamblisse vaheldumisi erinevaid muusikuid. Teiste seas oli ka Paul McCartney.
Viimane edukas singel oli "Dreadlock Holiday".
Purjejaht

Üldliigitus

Kere põhjal liigitatakse purjejahid kiiljahtideks, svertpaatideks ja mitmekerelisteks jahtideks, katamaraanid ja trimaraanid. Lisaks on olemas raadio teel kaugjuhitavad laevamudel-jahid.

Ajalugu

Uusaja algul tähendas jaht lihtsalt kerget ja kiiret purjelaeva, nt kutter. Jahte kasutas Hollandi merevägi näiteks mereröövlite tagaajamiseks Hollandi territoriaalvetes. Neid kasutati ka mittesõjalisel otstarbel, näiteks tollitöötajate jaoks ja lootside toimetamiseks reidil ootavatele laevadele. See viimane kasutusala köitis rikaste hollandi kaupmeeste tähelepanu ja nad hakkasid ehitama erajahte, et nad saaksid sõita merele oma kaugetelt maadelt saabuvaid laevu tervitama. Seejärel hakkasid nad jahte ka lõbusõitudeks tarvitama. 17. sajandi alguseks oli tekkinud kaks jahitüüpi, millest üht kasutas merevägi ja teist kasutasid eraisikud, peamiselt meelelahutuseks. Sajandi keskpaigaks oli Hollandis jahte juba üsna palju ning valitsus korraldas aeg-ajalt nende loendusi ja ülevaatusi. Mingit kindlat suurust jahtidel ei olnud. Selle aja väiksemate jahtide pikkus oli 12 m, aga suuremad lähenesid oma mõõtmetelt liinilaevadele. Kõigil neil oli kaks ühist tunnust: kahvelpuri ja väike süvis madalates vetes seilamiseks.
Kui Charles II oli sunnitud eksiilis olema, huvitus ta Hollandis purjetamisest. Ta saabus 1660 Inglismaale hollandi jahi pardal. Pärast kuningaks saamist tellis ta 24 kuninglikku jahti lisaks kahele, mille Holland talle kuningaks saamise puhul kinkis. Inglismaa aristokraatia hulgas levis samuti purjetamise komme ja sealgi hakati jahtide võidusõite ehk regatte korraldama. Seejärel levis purjesport teistessegi maadesse ning jahte hakati kasutama eeskätt spordiks ja meelelahutuseks, mitte enam majanduslikel ja sõjanduslikel eesmärkidel.
Kuni 1950. aastateni valmistati jahte puidust ja terasest. Hiljem võeti kasutusele palju teisigi materjale. Puidust kerega jahte toodetakse tänapäevani, kuid märksa levinum materjal on tänapäeval klaaskiud. Samuti kasutatakse alumiiniumi, terast, süsinikkiudu ja raudbetooni (viimast kindlustusprobleemide tõttu küll harvem). Puidu kasutus on samuti muutunud ega piirdu traditsiooniliste palkide ja laudadega, vaid kasutatakse ka moodsaid tooteid: parketti, vineeri ja epoksüvaike. Puhtalt puidust valmistatakse samuti jahte tänini: mõned teevad seda hobi mõttes, aga puupaatide puristid põhimõtte pärast.
Santo Domingo

Ajalugu

Santo Domingo on vanim eurooplaste asutatud linn Ameerikas. Selle asutas 1496. aastal Bartolomeo Kolumbus Ozama jõe suudmesse.
1538. aastal avati linnas Ameerika esimene ülikool.
1936 kuni 1961 kandis linn diktaator Rafael Trujillo järgi nime Ciudad Trujillo.
Santo Domingo sadam La Haina on riigi tähtsaim sadam.
Linna toomkirik Santa Maria de la Encarnación on Ameerika vanim katedraal, mille nurgakivi pandi 1521. aastal ning see pühitseti sisse 1540. 1795. aastani asus seal Christoph Kolumbuse põrm.
1930. aastal hävis suurem osa linnast tornaado läbi.
Vainu tänav (Rakvere)

Vainu on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 158 meetrit ja paikneb Taaravainu linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi lõunaotsas, temast põhjas paikneb Rakvere tammik ning ida pool Palermo mets.  Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega. 
Rakvere Taaravainu linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad piirkonnale iseloomulikke loodusnimetusi.
Roland Laasmäe

Roland Laasmäe (kuni veebruarini 1939 Lamann; 20. august 1922 Tallinn – 12. november 1975 Tartu) oli eesti koorijuht ja pedagoog.
Vanemad Kustas Laasmäe (1885–1953) ja Katarina Kurrema (1890–1969).
Ta lõpetas 1954. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise erialal.
Roland Laasmäe asutas 1958 Tartus Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoori, mis kannab alates 1970. aastast nime meeskoor Gaudeamus. Ta oli kuni 1975. aastani selle dirigent.
Ta oli 1969. ja 1975. aasta üldlaulupeol meeskooride üldjuht.
Õhusaasteained

Lenduvad orgaanilised ühendid

Lenduvad orgaanilised ühendid on kõrge aururõhuga ühendid madala keemistemperatuuriga. Lenduvad orgaanilised ühendid ei ole otseselt mürgised, aga nad ladestuvad kehale ja võivad olla krooniliste haiguste põhjustajaks.
Näiteks benseeniga (CAS nr 71-43-2; valem C6H6) saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatav saastatuse taseme kalendriaasta keskmine piirväärtus SPVa on 5 mikrogrammi kuupmeetris.

Raskmetallid

Raskmetallid on metallid, mille tihedus on üle 5000 kg\m². Raskmetallid on näiteks vask, nikkel, tsink, kroom, kaadmium, elavhõbe, plii ja arseen. Nad on toksilised ja ladestuvad organismides.
Pliiga (CAS nr 7439-92-1; valem Pb) saastatuse korral inimese tervise kaitseks rakendatavad saastatuse taseme keskmine piirväärtus ja saastetaluvuse piirmäär on järgmised: saastatuse taseme kalendriaasta keskmine piirväärtus SPVa on 0,5 mikrogrammi kuupmeetris. Kalendriaasta keskmine saastetaluvuse piirmäär on 100% piirväärtusest.
Arseeniga (CAS nr 7440-38-2; valem As) saastatuse taseme kalendriaasta keskmine sihtväärtus välisõhu peente PM10-osakeste fraktsioonis on 6 nanogrammi kuupmeetris.
Kaadmiumiga (CAS nr 7440-43-9; valem Cd) saastatuse taseme kalendriaasta keskmine sihtväärtus välisõhu peente PM10-osakeste fraktsioonis on 5 nanogrammi kuupmeetris.
Nikliga (CAS nr 7440-02-0; valem Ni) saastatuse taseme kalendriaasta keskmine sihtväärtus välisõhu peente PM10-osakeste fraktsioonis on 20 nanogrammi kuupmeetris.

Ammoniaak

Ammoniaak on ebameeldiva lõhnaga gaas, mis on suures kontsentratsioonis mürgine.

Radioaktiivsed ained

Radioaktiivsed ained võivad põhjustada saastatust tuumajaamade ümbruses.

Freoonid

Freoonid on keemiliselt väga püsivad (inertsed; ka kõrgetel temperatuuridel) gaasilised ühendid, seetõttu võivad nad keskkonna sattudes jõuda kõrgematesse atmosfäärikihtidesse, kus nad päikesekiirguse toimel lagunevad ja reageerivad stratosfääris paiknevat osoonikihti moodustavate ühenditega.

Bensopüreen

Bensopüreen ehk benso(a)püreen (keemiline valem C₂₀H₁₂) on viie benseenituumaga polütsükliline aromaatne süsivesinik, mille ainevahetussaadused on mutageensed ja väga kantserogeensed. Ainet leidub kivisöe-, põlevkivi jt tõrvades ja -suitsus, tubakasuitsus ning suitsutatud toiduainetes. Benso(a)püreeniga saastatuse taseme kalendriaasta keskmine sihtväärtus välisõhu peente PM10-osakeste fraktsioonis on 1 nanogramm kuupmeetris.

Osoon

Osoon on keemiliselt aktiivne aine, mis oksüdeerib paljusid aineid. Osoon kahjustab elusorganisme, mõjudes söövitavalt ja ärritavalt.
Osooniga (CAS nr 10028-15-6; valem O3) inimese tervise ja taimestiku kaitseks rakendatavad saastatuse taseme sihtväärtus on: ühe tunni keskmine tase 180 mikrogrammi kuupmeetris. Osoonisisalduse ühe tunni keskmine häiretase on 240 mikrogrammi kuupmeetris. Lühiajaliste tegevuskavade koostamise vajaduse uurimisel tuleb suuremaid väärtusi mõõta või prognoosida kolme järjestikuse tunni jooksul."
Audrey Tautou

Audrey Justine Tautou (prantsuse hääldus: o.dʁɛ to.tu ( kuula); sündinud 9. augustil 1976) on prantsuse filminäitleja.
Ta on tuntud filmidest "Amélie" (peaosa, 2001), "Da Vinci kood" (Sophie Neveu, 2006), "Coco enne Chaneli" (peaosa, 2009).
Eerik

Eerik on eesti mehenimi.
Selle nimega on seotud nimed Erik, Eero.
Rajangu vald

Rajangu vald oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.
1. aprillil 1939 oli vallas 1702 elanikku.
Augustis 1944 nimetas Pärnu maavanem senise vallavanema Arnold Jänese asemele August Mürgi.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

12. Rajangu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Laatre valla maa-alast; b) senise Abja valla Peraküla ja Sarja külade maa-aladest ning Mõisaküla linna ümbruse piirkonnast; c) senise Voltveti valla Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-aladest; d) senise Jäärja valla Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-aladest.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine

1945 augustis moodustati Rajangu vallas Kangru külanõukogu keskusega Kangru külas ja Rajangu külanõukogu keskusega Mõisaküla linnas. 1950. aastal Rajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Abja rajooni koosseisu.
Bernhard Saar

Bernhard Saar (9. oktoober 1929 Tallinn – 15. detsember 1998 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Bernhard Saar oli töölise poeg.
Lõpetas 1948 Tallinna 7. Keskkooli, 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia erialal, oli 1955–1958 samas aspirant, tehnikakandidaat (1966, TPI), väitekiri "Об изнашивании металлов в уплотненной абразивной массе". Täiendas end 1966 Budapesti Tehnikaülikoolis peenmehaanikas. Oli 1951–1952 tehase Tarbeklaas konstruktor ja tsehhijuhataja, 1953 masinaehitustehase Ilmarine insener, 1953–1955 TPI masinaehitustehnoloogia kateedri vanemlaborant ja assistent, 1958–1960 metallide tehnoloogia kateedri assistent, 1960–1967 masinaehitustehnoloogia kateedri vanemõpetaja ja dotsent, 1967–1975 masinatööstuse automatiseerimise kateedri juhataja, 1975–1977 peenmehaanika kateedri juhataja, 1977–1992 dotsent, 1992–1995 TTÜ aparaadiehituse instituudi dotsent, 1995–1998 Tallinna Tehnikakõrgkooli erakorraline dotsent. Kuulus professor H. Lepiksoni koolkonda, oli peamisi peenmehaanikaseadmete ning toiduainetööstuse aparaatide ja masinate eriala kujundajaid TTÜ-s. Õpetas aparaadiehitustehnoloogia, aparaatide töökindluse ja katsetamise, automaatika aluste, metallilõikepinkide elektriseadmete, mõõteseadmete täpsusteooria jt kursusi.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: abrasiivkulumine, tehnoloogiliste protsesside automatiseerimine; vaakuumhügieen elektroonikatööstuses. Rakendades abrasiivmassi tihendamiseks tsentifugaaljõudu, selgitas kulumisnähtuse mehhanismi sõltuvalt abrasiivmassi tihendusastmest ja abrasiivosakeste omadustest. Tema leitud empiirilised seosed võimaldasid hinnata abrasiivmassis liikuvate masinaosade lineaarkulumise kiirust erinevate konstruktsioonimaterjalide korral. Avaldanud 10 teadustrükist.
Fabian von Tiesenhausen

Fabian von Tiesenhausen vanem (surnud 1559) oli Kavilda vasallilinnusest pärit Vana-Liivimaa aadlik, Riia peapiiskopi vasall ja eesistuja maapäevadel.  
Ta suri Vene-Liivi sõja ajal Tallinnas ja maeti Järvakandis.
Tema eesnime järgi on nime saanud Vaabina küla Võrumaal Antsla vallas.

Mõisad

21. oktoobril 1517 sai ta Hermann Lodelt endale Kiiu mõisa Harjumaal. Isa surma järel kinnitati 9. septembril 1522 tema nimele Vaabina (Ülzen) mõis ja Vaabina vasallilinnus, ning Riia peapiiskop Jasper Linde läänistas talle ka Tirza vasallilinnuselääni (Tirsen, Tirzas pils) Valgamaal. Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas talle 4. juulil 1530 Järvakandi ja kinnitas 1534 tema nimele ka Lagedi ? (Lacket, Hof Lakede) mõisa. Lisaks neile kuulus talle Lõusa mõis Simuna kihelkonnas.
Dalarna hertsog

Dalarna hertsog (rootsi hertig av Dalarna) on Rootsi aadlitiitel, mida on kandnud mitmed Rootsi printsid.
Semantiline võrk

Semantiline võrk on teadmuse esitus, mis väljendab mõistete vahelisi seoseid. Mõisted on võrgus esitatud sõlmede ehk tippudena, mida ühendavad sidemed, mis võivad graafidena olla suunatud või suunamata. Sidemed võrgus moodustavad silmuseid, mida saab kirjeldada graafiteooria vahenditega.
Semantilisi võrke väljendavad tüüpiliselt semantilised kolmikud.
Roomassaare sadam

Ajalugu

Sadam rajati aastatel 1891–1894 ning süvendati 1913. aastal, kuid suuremaid ehitustöid takistas esimene maailmasõda.
Aastatel 1917–1918 rajas Saksa okupatsioonivõim Saaremaale 600 mm laiuse väliraudtee, mis algas Roomassaare sadamast ja kulges läbi Kuressaare kuni Röösani, teetamm jõuti valmis teha kuni Orissaareni. 1922. aastal sisemaa liin lammutati, käiku jäi vaid 3 km pikkune lõik Roomassaarest Kuressaareni. 1920.–1930. aastatel ühendas sadamat Kuressaare linnaga kitsarööpmeline raudtee. Linna ja sadama vaheline raudtee kasutamine lõpetati 1940. aasta sügisel. Raudteeliin ja vedurid olid niivõrd halvas seisukorras, et sõit ja kaubavedu raudteel muutusid ohtlikuks. Oleks aidanud põhjalik renoveerimine, kuid see jäi tegemata. 1940. aasta novembri alguseks lõpetati suure veokoormuse tõttu kõvasti kannatada saanud Roomassaare kivitee remont ja kruusatamine.
1994. aastal tähistati Roomassaare sadama 100. aastapäeva. Samal aastal andis Eesti Vabariigi Teede- ja Sideministeerium sadama haldamise üle riiklikule aktsiaseltsile Saarte Liinid.
Lombakas Konn

Lombakas Konn oli Tallinnas Kalamaja asumis 19. sajandi algupoolel tegutsenud kõrts.
Arvatakse, et kõrts sai nime lühikese küüraka kõrtsiperemehe järgi. 
Kõrts oli populaarne, seda külastasid näiteks väikekaupmehed ja literaadid, samuti kubermanguvalitsuse ametnikud.
Aleksandr Bolšunov

Aleksandr Aleksandrovitš Bolšunov (sündinud 31. detsembril 1996 Brjanski oblastis Sevski rajoonis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Bolšunov on kahekordne alla 23-aastaste maailmameister.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta teatesõidus, sprinditeates ja 50 km klassikatehnikas hõbemedali ning klassikatehnikasprindis pronksmedali.
Esimest korda osales ta MK-sarjas 8. märtsil 2017 Drammenis klassikasprindis, tulles kohe üheksandale kohale. Esimest korda jõudis ta poodiumile 26. novembril 2017, kui oli Ruka minituuril kolmas. Esimese võidu MK-sarjas sai ta 17. märtsil 2018 Falunis 15 km ühisstardis klassikastiilis.

Maailmakarikavõistlustel

Aleksandr Bolšunov on (seisuga 24. veebruar 2019) individuaalselt osalenud 40 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 18 korral, neist kuuel korral on ta võitnud.
Aasta talu

Aasta talu on Eestimaa Talupidajate Keskliidu välja antav aunimetus aasta parimale talule.
Innud

Innud (või Montagnaisid) on indiaalastest põliselanikud Kanada idarannikul, mida nad nimetavad Nitassinaniks ("Meie Maa"), mis koosneb enamasti Québeci praegusest provintsist ja mõnest Labradori poolsaare kirdeosast.
Nende esivanemad olid kütid-korilased.
Boora

Boora (Horvaadi keeles: bura, Sloveeni keeles: burja, Bulgaaria keeles: буран, Türgi keeles: poyraz) on külm mägedest laskuv katabaatiline tuul Aadria ja Musta mere kirderannikul.
Oandimägi

Oandimägi ehk Käpa Munamägi on linnamägi Valga maakonnas, Otepää vallas, Vana-Otepää külas, Uandimäe

Mälestise kirjeldus

15-20 m kõrgune korrapäraselt ovaalne, kumeralt langeva õueala on ida- lääne suunas 80 m, põhja-lõuna suunas 65 m. Põhjanõlva ülaservast ligikaudu 5 m madalamale on kaevatud astang. Väravakoht asub linnuseõue idaotsas. Linnamäel on ebaühtlase paksusega kultuurikiht (10-30 cm). Mäenõlva edelapoolses osas paikneb 70x15 m platoo, mille otsas asub otsavall. Selle valli pikkus 19 m, laius 7 m ja kõrgus mäejalamilt 10 m. Kaitseehitusest pärinevast tukist saadud süsinikuproov viitab 12. sajandile. 14c proovid: 960+-35 bp; 1017-1160 prk (Tln-883).
UEFA Euroopa Liiga 2016/17 (väljalangemismängude faas)

1/8-finaalid

Loosimine toimus 24. veebruaril 2017. Esimesed mängud mängiti 9. märtsil, teised mängud 16. märtsil 2017.

Veerandfinaalid

Loosimine toimus 17. märtsil 2017. Esimesed mängud mängiti 13. aprillil, teised mängud 16. aprillil 2017.

Poolfinaalid

Loosimine toimus 21. aprillil 2017. Esimesed mängud mängiti 4. mail, teised mängud 16. mail 2017.
Pille Gerhold

Pille Gerhold (sünninimi Pille Urbas; sündinud 12. märtsil 1977) on eesti bioloog.
Ta lõpetas 1995. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ja 2001. aastal Tartu Ülikooli bioloogina. Tema doktoritöö teema oli "Effects of forest fragmentation on bottom-up control in leaf-cutting ants", selle kaitses ta 2005. aastal Kaiserslauterni Ülikoolis Saksamaal.
Töötanud Eesti Maaülikoolis ja Tartu Ülikoolis. Teinud botaanilist ja zooloogilist uurimistööd Eestis, Saksamaal, Šveitsis ja Brasiilias.
Paul Ahyi

Paul Ahyi (15. jaanuar 1930 Abomey – 4. jaanuar 2010 Lomé) oli Togo kunstnik, kirjanik ja pedagoog.
Ta omandas kunstialase hariduse Lyonis ja Pariisis.
Paul Ahyi tegeles nii maalikunsti (pastellmaali), skulptuuri, keraamika, disaini kui ka metallikunstiga. Ta lõi palju massiivseid monumentaalskulptuure, mille puhul kasutas materjalina sageli puitu, kuid ka marmorit, metalli (eelkõige messingit), betooni ja keraamilisi materjale. Puitesemete kujundamisel viljeles ta palju põletustehnikat. Ta valmistas ka reljeefe ja mosaiike.
Ta valmistas ka ehteid ja tarbeesemeid.
Paul Ahyi kujundas 1960. aastal äsja iseseisvunud Togo riigilipu. Ta osales ka Togo iseseisvusmonumendi tegemisel. Tema valmistatud skulptuure leidub mitmel pool Aafrikas ning muu hulgas New Yorgis, Pariisis, Kanadas, Lõuna-Koreas, Itaalias, Vatikanis ja Jaapanis. 
Paul Ahyi kirjutas ka luuletusi, mis ilmusid muu hulgas luulekogus "Togo, mon cœur saigne". Ta kirjutas teoseid ka kunstist ja Aafrika rahvapärandist. Ta õpetas paljudes Aafrika maades kunsti ja arhitektuuri.
Aastal 2009 nimetas UNESCO Paul Ahyi oma rahusaadikuks (UNESCO Artist for Peace).
Segamisreegel

Segamisreegel on matemaatiline meetod aine hulkade arvutamiseks erinevate kontsentratsioonidega segude kokkupanemisel. Enamasti arvutatakse kahe teadaoleva kontsentratsiooniga segu hulgad saamaks kolmas etteantud koostisega segu.
Keila mõis

Majandustegevus

Keskajal oli Keila mõis lähipiirkonna põllumajanduslik keskus. Lisaks põlluharimisele tegeleti mõisas 17. sajandi lõpus kalkunikasvatusega, 19. ja 20. sajandi vahetusel peeti friisi tõugu veiseid ning itaalia tõugu kanu. 17. sajandil oli üheks mõisa jõukuse allikaks lõhepüük.
Mõisa pruulikoda rajati 1694. aastal, mille asemele ehitati 19. sajandil väike õllevabrik (hävis põlengus 1904. aastal), kus valmistati ka karastusjooke. Tänapäeval seisavad Keila jõe lähedal mõisa piiritusetehase varemed, mis töötas lühikest aega aastatel 1888–1896.
16. sajandil vabadele möldritele renditud mõisa vesiveski tegutses kuni 1940. aastateni. Veski pais purustati 1941. aastal, kuid veski töötas veel mõned aastad abimootoriga.
Kasvuhoonegaaside heite ülekandumine

Kasvuhoonegaaside heite ülekandumine ehk süsinikdioksiidi leke (inglise carbon leakage) on kasvuhoonegaaside heite vähendamine tootmise kokkutõmbamise tagajärjel ühes kohas, kuid selle suurendamine mujal kaupade impordi nõudluse kasvu tõttu.
Harilik metspipar

Levila

Harilik metspipar ei kasva Briti saartel, Skandinaavias ega Hollandis, kuid ülejäänud Euroopas Lõuna-Soomest kuni Lõuna-Prantsusmaa, Itaalia ja Makedooniani. Venemaa Euroopa-osas ja Lääne-Siberi lõunaosas on metspipar metsas ja metsastepis laialt levinud.
Harilik metspipar on Eestis pärismaine. Ta on mandril tavaline, saartel haruldane.
Lisaks põhialamliigile on harilikul metspipral eritatud veel kaks alamliiki: A.e. caucasicum, mis kasvab Kagu-Alpides, ning A.e. italicum, mis kasvab Kesk- ja Põhja-Itaalias ning Makedoonias.
Väljaspool levilat kasvatatakse metspipart laialdaselt ilutaimena. Mõnikord kasutatakse teda ka maitsetaimena või lõhna andmiseks. Kuid metspipar on mürgine taim.

Kirjeldus

Harilikku metspipart kohtab kõige sagedamini metsas, nii leht- kui okasmetsas, eriti lubjarikkal pinnasel. Ta talub hästi varju ja iluaianduses kasutatakse teda maapinna katmiseks kohtades, kus teised rohttaimed kasvada ei taha.
Metspipar on igihaljas püsik. Taime vars on 1–1½ dm pikk ja lamab maas. Igal varrel on kaks neerjat pika rootsuga lehte. Lehe ülemine külg on läikiv. Metspipral on pipart meenutavad maitse ja lõhn ning sellest on taim nimegi saanud. Varrel on ka 2-3 paari abilehti, mis paiknevad vastakuti.
Õied kasvavad ühekaupa varre otsas, on kahvatud tumepunased, längus ja lamavad maapinnal. Õietupp koosneb 3 kokkukasvanud õielehest. Tolmukaid on 12. Metpipar õitseb aprillis-mais, seemned valmivad juunis. Metspipar on mürmekofiil: tema seemneid levitavad sipelgad.
Metspipar võib paljuneda ka vegetatiivselt, risoomi jagunemise teel. Sel moel moodustab metspipar tihti maapinnal suuri laike.
Vainupea tulepaak

Vainupea tulepaak on tulepaak Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vainupea neemel.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 9″ N, 26° 15′ 54″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 20 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 24 meetrit.
Tulepaak ehitati 1958. aastal.