Kalevipoeg

Õpetatud Eesti Selts & Faehlmann

19. sajandi alguse rahvusliku liikumise tõusulainel leidsid rahvavalgustajad, et Eesti maarahva rahvuslikku eneseteadvust aitaks turgutada teiste rahvastega võrdväärne kangelaseepos. 1839 tegi Friedrich Robert Faehlmann Õpetatud Eesti Seltsis ettekande Kalevipoja-muistenditest. Rahvasuust pärinevad proosavormis hiiumuistendid pidid saama kangelasloo peamiseks aineks. Faehlmanni töö jäi pooleli suure töökoormuse ja kehva tervise tõttu.

Ilmumine

"Kalevipoja" 12 loost koosnev algredaktsioon (tuntud ka kui "Alg-Kalevipoeg") valmis 1853 ja seltsis esitatud parandus- ja täiendusettepanekute põhjal muudeti käsikirja. Kreutzwald kirjutas juurde kaheksa lugu ja muutis eepose algusosa. Õpetatud Eesti Selts avaldas selle oma toimetistes teadusliku väljaandena koos saksakeelse tekstiga. Esimene rahvaväljaanne ilmus tsensuurist pääsemise kaalutlustel Soomes Kuopios 1862 1000 eksemplaris ja levis esialgu tagasihoidlikult. Eepose populaarsus kasvas rahvusliku liikumise hoogustudes. Järgnesid kordustrükid, lühendatud väljaanded ja ümberjutustused. Kokku on eeposest ilmunud 18 trükki.
"Kalevipoja" illustreerimise mõte sai Eestis tuule tiibadesse pärast "Kalevala" ilmumise 75. aastapäeva pidustusi 1910, ent juba varem, 1903. aastal avaldas Gustav Suits ajakirjas "Linda" artikli "Kujutavast kunstis Eestis ja Kalevipoja piltidest", kus kutsus üles koguma raha illustreeritud rahvuseepose väljaandmiseks. Küsimus aktualiseerus uuesti Eesti Kirjanduse Seltsi koosolekuil aastail 1911–1913, mil korraldati võistlus parima illustraatori leidmiseks ning võistluse luhtudes otsustati anda tellimus Kristjan Rauale, kes lubas töö teostada nelja aasta jooksul. Poliitilised sündmused ning rahapuudus aga venitasid illustratsioonide valmimist. 1929. aastal ilmus August Roosilehe illustratsioonidega tagasihoidlik kooliväljaanne. 1933. pöördus Eesti Kirjanduse Selts uuesti sama palvega Raua poole ning aastatel 1933–1935 valmis enamus 21 illustratsioonist. Väljaande vinjetid, lehekülgede päisliistud ja initsiaalid telliti puugravüürimeistrilt Hando Mugastolt. Kristjan Raua illustratsioonidega "Kalevipoeg" ilmus 1935 Eesti raamatuaastal.

Sisu

Eepos koosneb 2 sissejuhatusest ja 20 loost, kokku on värsse 19 023. Eepos algab Kalevipoja (Sohni) päritolu ja vanemate kirjeldusega, järgnevad tema kangelasteod. Kalevipoeg käib Soomes oma ema Linda röövijat otsimas ja talle kätte maksmas, külastab Soome seppa, kellelt ostab mõõga, seejärel tõmbab mõtlematusega enda peale veresüü ja needuse. Koju naastes saab Kalevipoeg vendadega peetud kiviviskevõistluse võitmisega maa kuningaks. Ta künnab maad, toob Pihkvast laudu, ehitab koos kaaslastega linnu ja võitleb korduvalt sissetungivate vaenlastega. Sõdade vahel kogeb rahvas õnneaega. Kangelane ehitab laeva ning teeb kaaslatega avastusreisi maailma otsa. Vägimees võtab ette ka kaks käiku allmaailma, kus võitleb Sarvik-taadi ja tema põrgulistega, teisel retkel põrgusse aheldab ta Sarviku. Kestvatest sõdadest väsinuna ja peale sõprade Alevipoja ja Sulevipoja surma, annab ta valitsuse üle Olevipojale. Vanast needusest märgitud saatus viib ta Kääpa jõe äärde, kus kunagi sortsi poolt varastatud ning vette pillatud mõõk tal Soome sepa sajatuse tõttu jalad alt lõikab. Kalevipoeg sureb, tema vaim tõuseb taevasse ning Vanaisa otsustab anda talle tööks põrgu väravate valvamise. Hiid lööb rusika kaljusse: "Aga ükskord algab aega, kus kõik piirud kahel otsal lausa lähvad lõkendama; lausa tuleleeki lõikab käe kaljukammitsasta – küll siis Kalev jõuab koju oma lastel' õnne tooma, Eesti põlve uueks looma."

I lugu: Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.

Põhja piiril Taara tammemetsa ääres elasid kolm venda. Suureks saades rändas üks Venemaale ja hakkas kaupmeheks, teine läks Turjamaale ja sai seal vapraks sõjameheks. Kolmas istus põhjakotka selga ja lendas Viru randa. Sinna rajas ta riigi ja sai maa esimeseks valitsejaks.
Läänemaal aga elas noor lesknaine. Ühel hommikul karja ajades leidis ta metsast kana, mille põue pistis, tedremuna, mille pani põue ja varesepoja, kelle pani põlle sisse. Kodus pani ta muna kana alla villavakka, varesepoja viskas aga kirstu taha. Hulga aja pärast läks perenaine vaatama ja nägi et kanast oli kasvanud ilus naine Salme ja tedremunast teine tütar Linda. Varesepojast aga orjatüdruk.
Aeg läks ja Salmel hakkasid käima kosilased. Kosjas käis kahvatu kuu ja põlevsilmne päike, kuid Salme saatis nad koju tagasi. Siis tuli kosja täht ja Salme võttis kosjad vastu. Mõrsja pandi piduriidesse ja rahvas tuli lustima. Peotralli peale tulid päike ja kuu teist korda, kuid  neile ütles ka Linda ära. Kuu läks koju nukralt ja päike vihast puhkides. Sealt tuli ka kolmas kosilane vesi. Salme lausus, et vood on kurjad ja lained teinekord pahad ning nii pidi vesi kurvalt koju minema. Polnud paremat õnne ka tuulel ja Kungla kuningal. Kui aga Linda Kalevit nägi, teadis ta, et see mees on talle meelepärast. Kalev kutsuti sisse ja pandi laua taha istuma. Linda aga läks peoriideid selga panema. Kui ta tagasi tuli, oli ta nii ilus, et isegi lesk ei tundnud teda ära. Siis hakkasid Linda ja Kalev  pulmi pidama. Kaua kestis tants ja trall. Siis hakkas täht koju minema. Ta viis Salme endaga kaasa-sinna, kus ainult tuulehoog tõi tervisi ja vihmapisar vihmavett. Kalev ja Linda pidasid pulmi kaua, kuid ka nemad pidid lõpuks lahkuma. Nad jätsid lesknaisega hüvasti, istusid saani ja sõitsid Kalevi koju.

Väljaanded

1857-1861 - Esimene trükk vihkudena koos saksakeelse tõlkega Õpetatud
Eesti Seltsi teadusliku väljaandena. H. Laakmann, Tartu.
Täistekst https://www.digar.ee/arhiiv/nlib-digar:184775
1862 - Teine trükk ainult eesikeelsena (rahvaväljaanne). 
P. Aschan ja Co., Kuopio. 
Täistekst http://hdl.handle.net/10062/2428
1875 - Kolmas täielik trükk. Schnakenburg, Tartu.
Täistekst http://hdl.handle.net/2027/uc1.a0013865688
1901 - Neljas täielik trükk. Schnakenburg, Tartu
1930 - Parandatud ja illustreeritud väljaanne koolidele.
Kaanekujundus August Roosileht. Kirjastus 'Töökool'.
1935 - Viies (kärbitud?) trükk. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu.
Söejoonised Kristjan Raud, puugravüürid Hando Mugasto. Esimese
trüki eessõna Fr.R. Kreutzwald, Teise trüki eessõna (1862).
Viienda trüki saatesõna August Annist. Trükitud OÜ
K. Mattieseni trükikojas Tartus, 30 nummerdatud eksemplari Schoelleri
parole joonistuspaberil, suures kaustas, tekst pruunikas-hallil
aluspõhjal. 250 nummerdatud eksemplari suures kaustas, tekst
pruunikas-hallil aluspõhjal, 9500 eksemplari tavalises kaustas.
1946 - Kuues (kärbetega) trükk. Illustreerinud P. Luhtein,
järelsõna O. Urgart. RK 'Ilukirjandus ja Kunst', Tallinn.
Trükiarv 20200.
1947 - Kuues (?) trükk. Illustratsioonid Hando Mugasto ja
Kristjan Raud, lisas on esimese, teise, viienda ja kuuenda trüki
saatesõna. Kirjastus 'Orto', Vadstena. Trükitud 2000 eksemplari,
millest 1000 on nummerdatud.
1951 - Illustreerinud Alo Hoidre, Ott Kangilaski, Richard
Sagrits, Richard Kaljo, Edith Paris.  Järelsõna Ed. Laugaste.
Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi toimetusel,
keeleliselt redigeerinud P. Ariste. Eesti Riiklik Kirjastus,
Tallinn. Trükiarv 25000.
1953 - Illustreerinud Alo Hoidre, Ott Kangilaski, R. Sagrits,
järelsõna: E. Laugaste, kujundanud Felix Valdvere. Eesti Riiklik
Kirjastus, Tallinn. 
1954 - Seitsmes (?) trükk. Illustratsioonid Eerik Haamer ja Hando
Mugasto. Kirjastus 'Orto', Toronto. 
1961 - Illustreerinud Evald Okas, kujundanud Aleksander Koemets.
E. Nirgi järelsõna. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn. 
1961, 1963 - Kalevipoeg. 1., 2. Tekstikriitiline väljaanne ühes
kommentaaride ja muude lisadega. Peatoimetaja P. Ariste, eessõna
August Annist, kujundanud Paul Luhtein. Eesti NSV Teaduste
Akadeemia, Keele ja Kirjanduse Instituut.
1975 - Illustratsioonid Kristjan Raud, kujundanud Rudolf Pangsepp, 
kommentaarid A. Annist, järelsõna E. Nirk. Kirjastus 'Eesti Raamat'.
1977 - Illustratsioonid Kristjan Raud, järelsõna E. Nirk.
Kirjastus 'Eesti Raamat', Tallinn.
1992 - 1935 a. väljaande faksiimiletrükk, ära on jäetud
omaaegsed lisad. Kirjastus 'Roto'. 
1997 - Taskuformaadis. Illustratsioonid Kristjan Raud, kujundanud
R. Pangsepp, E. Nirgi, A. Annisti ja L. Viiroja kommentaarid.
Kirjastus 'Eesti Raamat'.
1997 - Kujundanud Anne Linnamägi. Kirjastus 'Avita'.
1998 - Seitsmeteistkümnes trükk. Illustratsioonid Kristjan Raud,
kujundanud Kadi Pajupuu ja Rein Seppius. Kirjastus 'SE & JS'.
2003 - Kaheksateistkümnes trükk. Illustratsioonid Kristjan Raud,
kujundanud Andres Tali. Kirjastus 'SE & JS'.
2009 - Üheksateistkümnes trükk. Illustratsioonid Andres Tali.
Kirjastus 'SE & JS'.

Proosavormis ümberjutustused

1904 - Kalevipoeg. Lühendatud kujul nelja lisaga Eesti
nooresoole. Eessõna P. Org. G. Pihlakas, Tallinn.
1918 - Kalevipoeg. Lühendatud kujul nelja lisaga Eesti
nooresoole. Eessõna P. Org. G. Pihlakas, Tallinn.
1921 - Kalevipoeg. Villem Ridala koolidele kirjutatud
proosavormis ümberjutustus, Illustratsioonid August Roosileht.
Kirjastus 'Kool'.
1929 - Kalevipoeg. V. Ridala proosaümberjutustus. Otava,
Helsinki.
1930 - Kalevipoeg. Parandatud ja illustreeritud väljaanne
koolidele. Eessõna M. Nurmik, kaas A. Roosileht. Kirjastus
'Töökool', Tallinn.
1946 - Kalevipoeg. Jutustav kokkuvõte E. Toomse. Eesti Kooli
Kirjastus, Swarzenbeck.
1960 - Kalevipoeg. Ümber jutustanud E. Laugaste. Illustreerinud
H. Rooneem. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn.
1961 - Kalevipoeg. Fr. R. Kreutzwaldi eepose järgi jutustanud E.
Raud. Illustreerinud A. Viidalepp, kiri P. Reeveer, järelsõna E.
Nirk. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn, 
1970 - Kalevipoeg, Lastele jutustanud E. Raud, Illustratsioonid
Ants Viidalepp, kaanekujundus Ants Viidalepp.  Eesti Raamat,
Tallinn, 
1976 - Kalevipoeg, Lastele jutustanud E. Raud, Illustreerinud H.
Laretei, järelsõna E. Nirk.  Eesti Raamat. Tallinn.
1985 - Kalevipoeg, Jutustav kokkuvõte E. Toomse Eesti Koolide
Keskus USA-s, Batimore.
1998 - Kalevipoeg. Villem Ridala proosaümberjutustus noortele.
Illustratsioonid Heldur Laretei. Kirjastus 'Athena'.
1998 - Kalevipoeg. Lastele jutustanud E. Raud, Illustratsioonid
Jaan Tammsaar. Kirjastus 'Tiritamm'.
1998 - Kalevipoeg. Lastele jutustanud E. Raud, Kujundanud Inge
Kenn. Kirjastus 'Mixi'.
2004 - Kalevipoeg. Lastele jutustanud E. Raud, Kujundanud Hille
Jääger. Kirjastus 'Ilo'.
2008 - Kalevipoeg. Teksti koostanud Õnne Puhk, Illustreerinud
Jens Anton. Kirjastus 'Loovmeedia'.
2013 - Kalevipoeg. Lastele jutustanud E. Raud, Kujundanud Andres
Tali, kasutatud on Kristjan Raua pilte. Kirjastus 'Tammerraamat'.
2018 - Kalevipoeg. Lastele jutustanud E. Raud, Kujundanud Andres
Tali, kasutatud on Kristjan Raua pilte. Kirjastus 'Tammerraamat'.

Mõju ja kriitikute hinnangud

Eepose motiive on kasutatud kunstis ja kirjanduses, seda on ka parodeeritud. Paljud kriitikud on hiljem tähelepanu juhtinud "Kalevipoja" kunstlikkusele, küündimatusele ja vigadele (Johannes Aavik, Friedebert Tuglas jt).
Helilooja Eugen Kapp on kirjutanud balleti "Kalevipoeg", Veljo Tormis samanimelise kantaadi. Lembit Vimb on kirjutanud eeposele järje "Kalevipoja tagasitulek". Enn Vetemaa on kirjutanud "Kalevipoja mälestused". Raoul Annion, Marek Laimets ja Toom Tragel on loonud pilteepose "Kalevipoeg".

Tõlked

"Kalevipoeg" on tõlgitud saksa, vene, ungari, läti, soome, leedu, rumeenia, ukraina (Anfissa Räppo), inglise, rootsi (Alex Milits), prantsuse ja hindi (Vishnu Khare) keelde, lühendatud tõlked on ilmunud taani, tšehhi, juudi, Itaalia, esperanto ja hispaania keeles.