google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti Toiduainetööstuse Liit

Missioon

Eesti Toiduainetööstuse Liidu missiooniks on toetada ja edendada Eesti toiduainetööstust ja Eesti majandust ning aidata kaasa liidu liikmetele soodsa ja sobiva tasakaalustatud eetilise ärikeskkonna kujundamisele.

Volikogu

Eesti Toiduainetööstuse Liidu kõrgeimaks organiks on üldkoosolek. Üldkoosolek valib volikogu, mis täidab põhikirjas sätestatud ulatuses üldkoosoleku ülesandeid, liikmeid 7–30.

Juhatus

Juhatus on üheliikmeline organ, kes juhib ja esindab liitu. Eesti Toiduainetööstuse Liidu juhataja on Sirje Potisepp.

Liidu eesmärk ja liikmesus

Liidu eesmärkideks on pakkuda liikmetele tugevaid põhiteenuseid, olla oma liikmete ning tööstusharu huve esindav arvestatav partner avalikule sektorile, rahvusvahelistele organisatsioonidele ning teistele asutustele ning olla tööstusharu esindusorganisatsioon, omades laiapõhjalist liikmeskonda.
Toiduliit on Eesti Tööandjate Keskliidu, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ning Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liige.
2004. aastast on Toiduliit FoodDrinkEurope (Euroopa toiduliidu) täisliige.

Prioriteedid

Toiduainetööstuse aastakonverents, liidu esindamine ja huvide kaitsmine rahvusvahelistes organisatsioonides, tarbija ja avalikkuse usalduse tõstmine kodumaise toidutööstuse vastu, tootekonkursi “Eesti Parim Toiduaine 2012” läbiviimine, “Lipumärgi” kampaania, kohtumiste korraldamine toidusektorile oluliste isikutega või organisatsioonidega, TL seisukohtade avaldamine meedias, PR-tegevus (hinnatõusu temaatika, eestimaiste toodete esiletoomine jms), töö noortega kutse valikul: 9. ja 11.klassi õpilastele tööstuste tutvustamine, töö seadusandlusega ja koostöö avaliku sektoriga, vajalike turu-uuringute tellimine.

Liidu liikmed 2012. aastal

Ettevõtted:: A- Vorst OÜ, A. Le Coq AS, Atria Eesti AS, Balbiino AS, Coca-Cola HBC Eesti AS, Eesti Müsli OÜ, Eesti Pagar AS, Fazer Eesti AS, Kadarbiku Köögivili OÜ,Kalev Chocolate Factory AS, Kikas Kaubandus OÜ, Largo AS, Leibur AS, Lightfood OÜ, Linda Nektar AS, Liviko AS, Luha AV OÜ, Lunden Food OÜ, Maag Grupp AS, Marmiton AS, Mikaado OÜ, Nantecom OÜ, Nordhaus OÜ, Pere AS, Polar Sun Products OÜ, Premia Foods AS, Profexpo OÜ, Põltsamaa Felix AS, Rakvere Lihakombinaat AS, Rõngu Mahl AS, Saarek AS, Saaremaa Lihatööstus OÜ, Saarioinen Eesti OÜ, Saku Õlletehase AS, Salvest AS, Sangaste Linnas AS, Santa Maria AS, Spratfil AS, Tarplani Kaubanduse OÜ, Tartu Mill AS, Tere AS, AS Uvic, Valio Eesti AS, VGA Kaubandus AS, Võhu Vein AS.
Erialaliidud:Eesti Leivaliit MTÜ, Eesti Õlletootjate Liit MTÜ, Eesti Juustuliit, MTÜ Alkoholitootjate ja Maaletoojate Liit.
Johnstoni maakond

Ajalugu

Johnstoni maakond moodustati 1746. aastal Craveni maakonna osast. Maakond sai nime Põhja-Carolina kuberneri Gabriel Johnstoni järgi.
1752 moodustati Johnstoni, Bladeni ja Granville'i maakonna osadest Orange'i maakond. 1758 moodustati Johnstoni maakonna idaosast Dobbsi maakond. 1770 moodustati Johnstoni, Cumberlandi ja Orange'i maakonna osadest Wake'i maakond ning lõpuks 1855 Johnstoni, Edgecombe'i, Nashi ja Wayne'i maakonna osadest Wilsoni maakond.
Pavel Uspenski

Pavel Uspenski (Павел Федорович Успенский, sündinud 13. juulil 1988 Moskvas) on vene filoloog.
Ta on alates 2010. aastast Tartu Ülikooli doktorant vene kirjanduse alal.

Pere

Ta on semiootik Boriss Uspenski pojapoeg.
Liikumine

Matemaatiline kirjeldus

Liikumist on hõlbus määratleda funktsiooni abil, mis kirjeldab keha asukoha sõltuvust ajast. 
Selleks vaadeldakse koordinaatide alguspunktist keha asukohta viiva kohavektori  sõltuvust ajas. Seda sõltuvust võib ka kirjeldada kolme erineva funktsiooni abil, mis näitavad keha asukoha kolme koordinaadi x = x(t), y = y(t), z = z(t) sõltuvust ajast. 
Selle vektorfunktsiooni (või selle mõne ristprojektsiooni) esimene tuletis aja järgi on hetkkiirus, teine tuletis aja järgi on hetkkiirendus. Kui kiirusvektor ei muutu, siis on tegemist ühtlase sirgjoonelise liikumisega. Ühtlase sirgjoonelise liikumise kiirendus on null. Kui kiirusvektor aja jooksul muutub, siis on tegemist kiirendusega liikumisega. Kiirendusega liikumise puhul on kiirendus nullist erinev. Kiirendusega liikumise näited on vaba langemine ja ühtlane või ebaühtlane ringliikumine.

Sirg- ja kõverjooneline liikumine

Punktmassi sirgjoonelisel liikumisel võivad muutuda kiirusvektori moodul ja suund, kuna siht jääb samaks. Kõverjoonelisel liikumisel võib muutuda ka kiirusvektori siht.

Kulg- ja pöördliikumine

Jäiga keha niisugust mehaanilist liikumist, mille puhul keha kõigi punktide trajektoorid on paralleelsed ja kujult ühesugused, nimetatakse kulgliikumiseks ehk translatoorseks liikumiseks. 
Kui keha kõik punktid liiguvad mööda ringjooni, mille keskpunktid asetsevad ühel ja samal liikumatul sirgel, siis on tegemist mehaanilise liikumisega, mida nimetatakse pöördliikumiseks ehk rotatoorseks liikumiseks. 
Üldjuhul koosneb jäiga keha mehaaniline liikumine kulg- ja pöördliikumisest.

Liikumise põhjused

Liikumise iseloomu muutumise põhjustena vaadeldakse füüsikas jõude. Liikumise põhjustega tegelev mehaanika haru on dünaamika. Kinemaatika uurib liikumist põhjustele tähelepanu pööramata.
Dietrich von Oldenbockum (Kuldīga komtuur)

Dietrich von Oldenbockum (ka Altenbockum; surnud sügisel 1490 Riias) oli Liivimaa ordu liige ja Kuldīga komtuur aastatel 1484–1490.
Dietrichi täpne põlvnemislugu pole teada. Ta sündis tõenäoliselt Wischi kojas Bochumi lähedal. Tema suguvõsa kuulus Vestfaali väikeaadlike hulka.
1476–1483 oli Dietrich Kandava foogt. Samal kohal oli pool sajandit hiljem ka teine samanimeline orduvend, kes oli tõenäoliselt tema küllaltki lähedane sugulane. 1481–1482 oli Dietrich ühtlasi peamees Riias, kus olid juba alanud Riia ordu tõsised vastuolud, mis viisid peagi kodusõjani. Selle ajal oli Dietrich Kuldīga komtuur, kuid sattus riiglaste kätte vangi ja suri Riias vangistuses 1490. aasta sügisel.
.бг

.бг (ladina tähtedega .bg) on ametlikult kinnitatud Bulgaaria Interneti tippdomeen (IDN ccTLD) lisaks domeenile .bg.
ICANN lükkas kahel korral selle tagasi sarnasuse tõttu tippdomeeniga .br, kuid 2014. aastal kiideti see heaks.
Domeen kinnitati ja registreeriti 5. märtsil 2016.
Riikide tippdomeenid
Aktiivsed: .ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sj  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw
Määratud/kasutamata:   .bv   .gb   .sj       Reserveeritud/määramata: .bl  .bq  .eh  .mf     Kustutatud/kasutamine lõpetatud: .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       IDN domeenid:  .бг  .мкд  .рф   ‏.срб  ‏.укр
Kostroma juust

Kostroma juust (vene keeles: костромской сыр) on Venemaal ja peaaegu kõikjal endise Nõukogude Liidu aladel lehmapiimast toodetav tugevamaitselise juustu sort, mis sarnaneb omadustelt Gouda juustuga. Kostroma juustu on Venemaal toodetud juba üle 130 aasta. Juust on nime saanud Kostroma piirkonna järgi, kus seda esialgu peamiselt toodeti.
Kostroma juust on hollandi tüüpi kõva naturaalne laabijuust, mille rasvasisaldus kuivaines on 45%. Hollandi tüüpi juustuna on sel õrnalt hapukas, kuid piisavalt terav valminud juustu maitse ja aroom. Sellele juustusordile on iseloomulikud ringikujulised või ovaalsed augud. Kuni 12 kg kaaluvad madala silindri kujulised juustukerad valmivad parafiiniga kaetult 2–3 kuud.
Kostroma juustu toodetakse Eestis ka tänapäeval nii Kostroma juustu (Saaremaa Liha- ja Piimatööstus) kui ka Lahe juustu (AS Rakvere Piim) nime all.
Kostroma juustu peetakse sobivaks taimetoitude ja makaroniroogade lisandiks, aga ka lihtsalt hommikusöögiks musta leiva kõrvale.
Rauno Alliksaar

Rauno Alliksaar (sündinud 10. juulil 1992 Tartus) on eesti teoloog, tõlkija, kirjanduskriitik ja kultuurikorraldaja. 
Rauno Alliksaar on lõpetanud Loksa Gümnaasiumi ning õppinud Tartu Ülikoolis usuteadust ning religiooniuuringuid. Ta on loomingulise rühmituse Svabariiklased asutajaliige ja muusikalise performance-äng-art kollektiivi Iso Pullo liige ning kuulub üliõpilasseltsi EYS Veljesto. Ta on vahendanud eesti keelde luulet inglise, hollandi, tšehhi, poola, serbia, horvaadi, bosnia, sloveeni ja portugali keelest ning lastekirjandust sloveeni keelest. Lisaks tõlgetele ja arvustustele on avaldanud ka originaalproosat ning luulet. 2015. aasta novembris oli Alliksaar Tartus aset leidnud Euroopa luuleprõmmu meistrivõistluste finaalžürii liige.
Koos Siim Lillega on Rauno Alliksaar 2016. ja 2017. aastal nomineeritud Tartu Kultuurikandja tiitlile.
2017. aastast on Rauno Alliksaar Tartu Ülikooli usuteaduskonna juures tegutseva Arthur Võõbuse Lähis-Ida uurimise keskuse stipendiaat. Tema uurimisvaldkond on keskaja kirikulugu.
2018. aastal pälvis ta oma tartukeelsete luuletuste eest Hendrik Adamsoni murdeluulepreemia.
Palsmane kirik

Ajalugu

1688. aastal oli Palsmanes Smiltene filiaalkirik. 1697. aastal oli ametis omaette pastor, kuid seejärel liideti Palsmane Aumeistri kihelkonnaga. Praegust kirikuhoonet hakati ehitama aastal 1814 ja see valmis aastal 1817. Tegemist on klassitsistliku ehitisega, millel on kaheksanurkne kellatorn. Hoone on arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all. Sealne orel valmis aastal 1860. Kiriku juures asub mälestusmärk Läti vabadussõjas hukkunud Palsmane kihelkonna sõduritele.
Karusloom

Karusloom ehk karusnahaloom on rikkaliku soojapidava karvkattega pargitava naha (karusnaha) saamiseks kasvatatav loom.
Tuntuimad karusloomad on karu, saarmas, kobras, hüljes, rebane, nutria jpt.
Vladimír Páral

Vladimír Páral (sündinud 30. augustil 1932 Prahas) on tšehhi kirjanik. Ta on avaldanud romaanisarjad "Must pentaloogia" ja "Valge pentaloogia", aga ka ulmekirjandust ja satiiri.
Cibulka nimekirja järgi oli ta Tšehhoslovakkia julgeolekuameti (Státní bezpečnost) kaastöötaja.
AS Wris

AS Wris (ka: Wris Reisibüroo) on aastal 1991. asutatud Eesti turismiettevõte.
Ettevõte tegeleb puhkusereiside, lennupiletite, autorendi, laevapiletite, luksuskruiiside jt turismiteenuste müügiga.
Aastal 1992 sai ettevõte Eestis esimesena Rahvusvaheliselt Õhutranspordi Assotsiatsioonilt (IATA) loa müüa rahvusvahelisi lennupileteid.
Gausdali vald

Nimi

Vanapõhja keeles on valla nimi Gausdalr. Nime esimene osa tähendab Gausa jõge ja teine osa dalr orgu. Jõe nimi on tuletatud sõnast gjósa, mis tähendab jõulist voolu.
Kirss-mõhnsamblik

Kirss-mõhnsamblik (Bacidia laurocerasi) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub vähemalt kahes kasvukohatüübis: angervaksa kasvukohatüüp ja naadi kasvukohatüüp.
Kilpsabalased

Levila

Nad elavad valdavalt Indias ja Sri Lankal.

Kirjeldus

Kilpsabalasi loetakse väikesteks madudeks, kelle pikkuseks mõõdetakse 20–70 cm. 
Neile on iseloomulik väike koonusekujuline pea ja terav ninamik ning järsult ja viltuselt lõppev saba.
Nende silinderjas keha võib olla nii musta, kollast kui ka punast värvi.

Eluviis

Kilpsabalased on hästi kohanenud, valdavalt kaevava eluviisiga maismaaloomad. Nad võivad elada kuni 1 meetri sügavusel niiskes metsapinnases ja kuni 2500 m kõrgusel mägedes.

Sigimine

Kilpsabalaste sugulise sigimise vormiks on ovipaaria – kõik suguküpsed emased maod on munaspoegijad.

Toitumine

Kilpsabalased toituvad vihmaussidest ja teistest selgrootutest.
Adolf Horn

Adolf Horn (15. mai 1897 Tallinn – 17. jaanuar 1952 Intalag, Komi ANSV, Venemaa) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1914 Tallinna Reaalkooli. Ta õppis kaubandust aastatel 1914–1916 Riia Polütehnikumis, aastal 1918 Balti Tehnikaülikoolis ja aastal 1923 Tartu Ülikoolis. Aastatel 1916–1918 võttis osa Esimesest maailmasõjast, aastatel 1918–1920 Vabadussõjast. Ta töötas aastal 1923 raamatupidajana AS-is "Odor", aastatel 1924–1927 AS-is "Kapsi & Co". Aastatel 1923–1926 ja 1931–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kaitses aastal 1934 töödega 1. "Der Verfasser des vierten Evangelicums" ja 2. "Karuse kihelkond säilinud kirikuvisitatsiooniprotokollide valgustusel" mag theol väitekirja. Prooviaastal oli ta Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 14. aprillil 1935 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1927–1931 Euroopa Kristliku Misjoni misjonär ja korrespondent. Aastatel 1934–1935 oli ta usuõpetajaks Narva 1. gümnaasiumis, Narva 2. gümnaasiumis ja kaubanduskoolis. Aastal 1935 oli ta usuõpetajaks Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis ja aastatel 1935–1937 Jakob Westholmi Gümnaasiumis. Aastatel 1935–1940 oli ta Tallinna linnamisjoni õpetaja, aastatel 1942–1948 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja. Ta oli 29. novembril 1944 moodustatud kiriku elu korraldava toimkonna (sinna kuulusid veel August Pähn ja Hugo Pärno) liige. Lisaks oli ta oktoobrist 1946 veebruarini 1948 Usuteaduse Kõrgema Katsekomisjoni kiriku ajaloo professori kohusetäitja.
Adolf Horn arreteeriti NKVD poolt 15. veebruaril 1948 ja ta suri 17. jaanuaril 1952 Venemaal vangilaagris.
Loodusajakirjanik

Loodusajakirjanik on ajakirjanik, kes vahendab teavet loodusest. 
Eestis on loodusajakirjanikena tegutsenud Gustav Vilbaste, Kustas Põldmaa, Fred Jüssi, Ann Marvet, Toomas Jüriado, Kristel Vilbaste, Juhani Püttsepp jt. 
Ameerika loodusajakirjanike ühing (Society of Environmental Journalists) loodi aastal 1990.
Joonpingus

Joonpingus on olukord, kus pinged mõjuvad kõikidel pindadel ühes sihis (pingesihis) ning on ainult üks peapinge. Joonpingus tekib varda pikkel (tõmbel või survel), kui selle otstes on rakendatud välisjõud \vec{F}. Lisaks varda ristlõigetes tekkivatele pingetele \sigma_1 (\sigma_1=\frac{\vec{N}}{A}; siin \vec{N} tähistab sisejõudu, mis tekib vastukaaluks välisjõule \vec{F} ja A on ristlõike pindala) võime kõik pinged määrata ka suvalisel algtahul.
Jarek Jõepera

Jarek Jõepera (sündinud 12. mail 1974) on eesti fotograaf.
Ta on pälvinud ainsa fotograafina kahel korral Eesti suurima loodusfotokonkursi peaauhinna. 
1992. aastal lõpetas Elva Keskkooli. Aastatel 1989–1994 tegeles laskesuusatamisega treener Rein Pedaja juhendamisel. Aastal 1994 tuli 10km distantsil juunioride Eesti meistriks ning samal aastal osales Slovakkias Osrblies juunioride MM-il ja Soomes Kontiolahtis EM-il. Aastatel 1997–1999 töötas fotograafina aktsiaseltsis Ajakirjade Kirjastus ning 1999–2002 fotograafina ajalehtedes SL Õhtuleht ja Õhtuleht. 2002. aastal asutas ta osaühingu Eesti Fotoagentuur.

Suur Hunt

Eesti suurima loodusfotokonkursi "Looduse aasta foto" žürii eesotsas Rein Maraniga määras Jarek Jõeperale kahel korral peaauhinna – Suure Hundi auhinna – 2007. aastal maastikufoto eest ja 2017. aastal foto eest sarjast "Inimene ja loodus".
2007. aastal antud intervjuus kommenteeris Jõepera toonase võidufoto saamislugu nii, et ta "sattus looduse tavatule ilumängule juhuslikult ning tormas pikemalt mõtlemata lumisele põllule seda üles võtma". Pildistamisekoht oli Kanepi külje all, Tartu-Võru maantee ääres. Kümme aastat hiljem (2017) peavõiduga pärjatud foto on tehtud ühel augustikuisel varahommikul suurvee ajal Tõramaa puisniidul Soomaa Rahvuspargis.
Eesti Heliloojate Liit

Eesti Heliloojate Liit (EHL) on Eesti professionaalseid heliloojaid ja muusikateadlasi ühendav loomeliit. Liidu tegevuse eesmärk on eesti heliloomingu ja muusikateaduse vaba arengu ja leviku soodustamine, loominguvabaduse kaitsmine ja oma liikmete loominguliste huvide esindamine. 2010. aasta seisuga kuulub Eesti Heliloojate Liitu 106 liiget.
2014. aastast on liidu esimees Märt-Matis Lill.

Ajalugu

Eesti Heliloojate Liidu eelkäija, Eesti Akadeemiline Helikunstnike Selts asutati 19. novembril 1924. Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal nimetati see ümber Kutseliste Helikunstnike Ühinguks, mis 1940. aasta lõpus siiski likvideeriti. 1944. aastal asutati Moskvas Eesti NSV Heliloojate Liit, mis 1989. aastal nimetati ümber Eesti Heliloojate Liiduks. 1993. aastal võeti vastu EHL-i uus põhikiri.
Kallavere ülemine tulepaak

Kallavere sihi ülemine tulepaak on tulepaak Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kallavere külas Maardu korruselamute lähedal. Moodustab sihi Kallavere alumise tulepaagiga.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 59° 29′ 26″ N, 25° 1′ 26″ E. Asub merepinnast umbes 20 meetri kõrgusel, ehitis ise on 40 meetri kõrgune.
Tulepaak rajati 1986.

Tule omadused

Tulepaak töötab pimedal ajal aastaringselt.
Tulepaagi tipus põleb valge tuli järgmise tsükliga: 2 sekundit valge ja 3 sekundit pime. Paistab asimuudist 187,5° asimuudini 190,5° 12 meremiili kaugusele. Tuli on sihi alumise tulepaagiga sünkroonimata.
Neuratelia salmelai

Termin

Liiginimi on nimetatud Dr Jukka Salmela auks.
Ljubov Birjukova

Ljubov Aleksejevna Birjukova (vene keeles Любовь Алексеевна Бирюкова; sündinud 28. aprillil 1961 Gorkis) on Venemaa nukunäitleja ja lavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
Pärast Gorki teatrikooli lõpetamist töötab ta 1984. aastast  Karjala Vabariigi Riiklikus Nukuteatris nukunäitlejana, hiljem lisandus ka lavastajatöö. 2007. aastal sai ta Kuldse Maski parima nukunäitleja kategoorias.
Teine rinne

Teine rinne on puistu rinne, mille keskmine kõrgus on 25–75% esimese rinde keskmisest kõrgusest ja on vähemalt 4 m kõrgune.
Noorendikes teist rinnet ei kirjeldata.
King Crimson

King Crimson on Suurbritannia ansambel, üks progressiivse roki alusepanijaid ja tähtsamaid esindajaid. Selle asutasid kitarrist Robert Fripp ja trummar Michael Giles 1968. aastal. Nende esimest albumit "In the Court of the Crimson King" peetakse esimeseks progressiivse roki albumiks. Ansambli muusikas on ka tugevaid džässi, klassikalise muusika, new wave'i, heavy metal'i ja folkmuusika mõjutusi.
Christian Maggio

Vicenza

Maggio alustas oma profijalgpalluri karjääri Vicenzas. Ta tegi oma debüüdi Serie As hooajal 2000–2001. 2002. aastal omandas poole tema mängijaõigustest Parma.

Fiorentina

2003. aastal liitus Maggio Fiorentinaga. Ta mängis klubis 56 mängu ja lõi kaks väravat.

Sampdoria

Maggio liitus Sampdoriaga 2006. aastal. Tema läbimurdeaastaks kujunes hooaeg 2007–2008, kui ta lõi 28 mänguga 9 väravat. 2008. aastal müüdi ta Napolisse 8 miljoni euro eest.

Napoli

Ta valiti 2011–2012 Serie A sümboolsesse koondisse.

Koondisekarjäär

Ta tegi oma koondisedebüüdi 19. novembril 2008 sõpruskohtumises Kreeka vastu, pääsedes mängi vahetusest 61. minutil. Ta sõitis koondisega ka 2010. aasta MM-ile, kus tegi kaasa ühe kohtumise.
2012. aasta EM-il osales Maggio kahes esimeses kohtumises Hispaania ja Horvaatia vastu ning tuli mängu vahetusest veerandfinaalis Inglismaa vastu.
Kärla vald

Asustus

Kärla vallas asus Kärla alevik ja 22 küla.
Külad: Anepesa, Arandi, Hirmuste, Jõempa, Kandla, Karida, Kirikuküla, Kogula, Kulli, Kuuse, Kõrkküla, Käesla, Mõnnuste, Mätasselja, Nõmpa, Paevere, Paiküla, Sauvere, Sõmera, Ulje, Vendise, Vennati

Kirikud ja kalmistud

Kärla Maarja Magdaleena kirik

Loodus

Agari kraav, Anepesa oja, Hooldekodu kraav, Jõempa järv, Kaalupi laht, Kaarmise-Jõempa karstiala, Kaarmise peakraav, Kalja oja, Kandla oja, Karida peakraav, Karujärv, Kessu oja (Ahioja), Kestri oja, Killikari allikas, Kogula peakraav, Kärla jõgi, Marisoo oja, Mullutu laht, Mullutu-Suurlaht, Mõnnuste kraav, Oriküla veski tiik, Pühajõgi, Tirtsi jõgi, Vägara laht

Ajalugu

Kärla vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil.
Bruno Banani

Bruno Banani (2008. aastani Fuahea Semi; sündinud 4. detsembril 1987) on Tonga kelgutaja.
Ta osales 2014. aasta taliolümpiamängudel ja oli esimene Tonga sportlane taliolümpiamängudel.
2008. aastal muutis ta oma nime Bruno Bananiks, mis on aluspesu tootva Saksamaa ettevõtte kaubamärk. 2012. aastal tunnistas ettevõte, et Fuahea Semi nimemuutus on osa ettevõtte reklaamikampaaniast.
Heldur Peterson

Elulugu

Heldur Peterson on talupidaja-möldri poeg.
Lõpetas 1974 Võnnu Keskkooli, 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinseneriteaduskonna, 1986 Üleliidulise Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituudi sihtaspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1989, Üleliiduline Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituut, Rjazani oblast), väitekiri "Особенности разведения лошадей рабочепользовательного и спортивного типа в условиях Эстонской ССР". Stažeeris 1998 Uppsala Ülikoolis. Töötanud ELLPID-Tempus programmi raames Corki Ülikoolis Iirimaal (1993–95, vaheaegadega), Kieli Ülikoolis (1995), Taani, Poola, Leedu, Läti ülikoolides jm. Oli 1978–1983 Luunja sovhoosi peazootehnik, 1986–1987 EPA aretusõpetuse kateedri vanemteadur ja assistent, 1987–1990 vanemõpetaja, 1990–1994 dotsent, 1994–2004 EPMÜ loomakasvatusinstituudi aretusosakonna dotsent ja vanemteadur, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent, vanemteadur (ühtlasi aastast 1991 Kõivu-Andrese talu peremees). Õpetanud hobusekasvatust, geneetikat, zooloogiat, loomakasvatustalu planeerimist.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: hobusekasvatus, põllumajandusettevõtte planeerimine, maaelu areng, põllumeeste seltsid ja põllumajanduse ajalugu. Käsitlenud hobuste aretusväärtuse määramist, noorhobuste välimiku, liikumise ja vabahüppe hindamist, koostanud Eestis aretatavate tõuhobuste aretusprogramme. Eesti NSV taluseaduse ja Eesti maareformi aluste seaduse eelnõu autoreid. Ajakirja "Tõuloomakasvatus" toimetuskolleegiumi liige. Korraldanud põllumajandusnäitusi, sh viinud eesti ja tori hobuse ülemaailmsele näitusele "Equitana 95". Tartu Põllumeeste Seltsi taastajaid ja esimees (1988), Eesti Hobusetõugude Tõuaretusnõukogu liige (1989– ), Akadeemiline Põllumajanduse Seltsi liige (2002, 2004 president), EV Ülemnõukogu ja EV ÜNP liige, maaelukomisjoni esimees, Eesti Kongressi liige (1990–92), Põhjamaade Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liige (1990), Põllumeeste Kogu esimees (1992–93), Eesti Hobusekasvatajate Seltsi president (1992–1999), Eesti Põllumeeste Keskseltsi taastamistoimkonna esimees, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liige (1997, 2000). Tal on üle 80 teadustrükise.
Aastatel 1990–1992 kuulus ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse ning on 20. augusti klubi liige, samuti oli ta Eesti Kongressi liige. Ülemnõukogus olles oli ta selle maaelukomisjoni ning ajutise omandi- ja maareformikomisjoni liige. Ta oli seaduseelnõu "Maareformi läbiviimise ja maaseaduse aluste kohta" autor ja "Taluseaduse" eelnõu autoreid. Ta kuulus saadikurühma "Põllumeeste Kogu".
Boriss Viktorov-Karolinski

Boriss Viktorov-Karolinski (vene Борис Викторович Викторов-Каролинский; 11. aprill 1889 – 14. september 1956) oli vene näitleja.
Alustas näitlejateed 16-aastaselt Odessas karskusseltsi teatris. 1909. aastast mängis ta Varssavi vene draamateatris. Peale Oktoobrirevolutsiooni  mängis pikemat aega Voroneži Draamateatris. 1949. aastast surmani töötas Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitlejana.
Boriss Viktorov-Karolinski suri 14. septembril 1956 ja ta maeti 17. septembril 1956 Metsakalmistule.
Pohjolan Sanomat

Pohjolan Sanomat (Põhjala Sõnumid) on Soomes Lapi maakonnas Kemis ilmuv soomekeelne ajaleht. Pohjolan Sanomatel on kontorid Kemis ja Tornios. Ajaleht ilmub viiel päeval nädalas.
Ajaleht on asutatud 1915. aastal. 1918–1964 oli Pohjolan Sanomat Maaliidu ja alates 1964. aastast selle järglase Soome Keskerakonna häälekandja. Alates 2001. aastast on Pohjolan Sanomat sõltumatu ajaleht.
Alates 2014. aastast on ajalehe peatoimetaja Maria Jauho.