google/wiki40b huggingface dataset:
Kärdla pritsumaja

Kärdla pritsumaja (ka Kärdla tuletõrjemaja) asub Hiiumaal Kärdla linnas Keskväljakul aadressil Hiiu tänav 1.
Pritsumaja valmis 1930. aastal ja hoones on kogu tema ajaloo jooksul tegutsenud tuletõrje asutused. See ehitati torniga eelkõige sellepärast, et seal sai märgi tuletõjevoolikuid kergesti rippuvas asendis kuivatada. Ühtlasi oli torni tipust võimalik vaadata, kas ja kuspool midagi põleb. Tänapäeval asuvad pritsumajas MTÜ Hiiu Maakonna Tuletõrjeühing, turismiinfo keskus ja pood. Pritsumaja on Eesti viimane tuletõrje jaoks ehitatud kõrge torniga hoone, mida tuletõrje ka päriselt kasutas.
Pritsumaja on Kärdla kõige kõrgem maja, kui mitte arvestada kirikut. Kärdlasse on keelatud rajada kõrgemaid kui kolmekorruselisi hooneid. Pritsumaja valmis enne keeldu ja on viiekorruseline. See on Kärdla ainus maja, millel on rohkem kui 3 korrust.
Pritsumaja koos abihoonega on ehitismälestis.
Pritsumaja kuulub MTÜle Hiiu Maakonna Tuletõrjeühing ning pritsumaja abihoone on renoveeritud Leader-meetme abil ning seal on avatud avalik invapandusega WC. Lisaks on avatud abihoones ÖÖmaja, mis pakub ulualust kuni 4-le inimesele. Pritsumaja I korrus on renoveeritud EASi abil turismiinfokeskuseks.
Ühingu koduleht: www.pritsumaja.eu
Õie tänav (Tallinn)

Õie tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Õie tänav algab Raudtee tänavalt Nõmme raudteejaama juurest. Tänava alguse geograafilised koordinaadid on 59° 23′ 10″ N, 24° 41′ 19″ E.
Tänav kulgeb loode-kagu suunas, ristub Valdeku, Rohelise, Liiva, Sihi, Kuljuse, Pesa ja Puhma tänava ning Õie põiguga. Tänav lõpeb Vabaduse puiesteel. Valdeku tänavast kuni Vabaduse puiesteeni on tänav ühesuunaline. Teisel pool Vabaduse puiesteed jätkub tänav Paul Kerese nimelisena.
Õie tänava pikkus on umbes 950 meetrit. Suurim majanumber on 48.
Õie ja Valdeku tänava nurgal asub Nõmme Saksa Lunastaja kirik. Õie tänava ääres asub Nõmme loodusmaja ning Õie park ja Kiige park.
Bad Cat

Avaldamine

Film esilinastus 5. veebruaril 2016 Türgis. Järgmisena avaldati see Panamal 2. veebruar 2017, Argentinas 23. november 2017, Araabia Ühendemiraadides 9. august 2018 ja Portugalis 18. oktoober 2018.
Bad Cat filmi DVD ja Blu-ray avaldamiskuupäev oli 6. september 2017.
Tatari tänav

Ajalugu

Tatari tänav on tekkinud 16. sajandi I poolel koos Tõnismäe, Kentmanni, Kaupmehe, Maakri ja teiste tänavatega. Nime olevat Tatari tänav saanud pärast 18. sajandil Mülleri põllule ehitatud Venemaa keisririigi sõjalaevastiku tatarlastest ohvitseride asumi – Tatarische Slobode ("Tatari sloboda") – järgi, tatarlased asustasid ka Kompasnaks kutsutud linnaosa Tartu maantee ja Narva maantee vahelisel alal. Tatari tänava tsaariaegne nimi kinnistute plaanil oli Malenkaja-Kommertšeski. Selle ala kruntide register ulatub tagasi aastasse 1699.
20. sajandi alguseni kandis tänav Suur Tatari tänava nime ning üle Liivalaia tänava asuv Uus-Tatari tänav Väike-Tatari tänava nime.

Tänapäev

Hoolimata sellest, et Tatari tänava näol on üldjuhul tegemist kuni kolmekorruseliste elamutega ääristatud vaikse kesklinna tänavaga, asub seal riigi jaoks märgilise tähendusega asutusi.
Tatari tänava esimesel ristumiskohal Sakala tänavaga asub Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia hoone. Üle Liivalaia magistraali jääb Tatari tänavale ka Harju Maakohtu Liivalaia kohtumaja ja sealt pisut edasijääval ristumisel Veerenni tänavaga Põhja ringkonnaprokuratuuri maja. Tatari tänava ja Veerenni tänava ristumiskohal asuvas majas nr 54 paiknes Eestimaa kubermangu ja sõjaeelse Eesti Vabariigi ajal Tallinna IV Politseijaoskond.
Tatari tänava lõpuks võib lugeda endise Ajakirjandusmaja alust läbivat suubumist Pärnu maanteele ühelt poolt eestiaegse mööblivabrikandi Lutheri vabriku kvartali krundi ja teisalt Tallinna Perekonnaseisuaktide büroo (niinimetatud Õnnepalee) vahel.
Kultuurilooliselt on Tatari tänava uhkuseks olnud Tallinna arhitektuuri klassikaliseks juugendstiili näiteks peetavat arhitekt Karl Burmani projekteeritud kivimaja aadressil Tatari 21b, mille katusekorrusel paiknes eesti tuntud kunstniku Ants Laikmaa ateljeekool. Samuti räägib legend, et maja ehitada lasknud majaomanik olevat maja ehitamise käigus tehtud muudatuste tõttu ahjude asendamisel keskküttega tekkinud majandusraskuste ajel ennast just selles ülalnimetatud pööningukambrikeses maha lasknud. Sama maja poolkeldri korrusel asus Eesti Vabariigi teise tulemise algusaegadel Eesti Ekspressi ajalehetoimetus ja hoovimajas ajakirja Eesti Loodus viimane nõukogudeaegne toimetus.
2009. aastal lammutatud naabermajas numbriga 23/25, kus 19. sajandil asus Niguliste Saksa koguduse hoolekandeasutus, asus 21. sajandi algusaastail seevastu ajakirja Kroonika esimene toimetus, ehitati 2011. aastal uuesehitis.
Samasse ajajärku jääb ka tollase Tallinna abilinnapea Ivar Virkuse ettepanek teha Tatari tänavast ametlikult Tallinna punaste laternate tänav, mille vastu protestis kohalike elanike MTÜ Süda Koda.
Negatiivse uudisena ajalukku läinud aprillirahutused Tallinnas 2007. aastal jätsid oma ainukese hukkunu samuti Tatari tänava algusse jääva pubi Woodstock lähistele, mida aprillirahutuste marodöörid püüdsid süüdata koos seesolevate baarikülastajatega.
Rein Vahisalu

Rein Vahisalu (sündinud 10. juunil 1946) on eesti kardioloog ja  publitsist.
Ta töötab kardioloogina Ida-Tallinna Keskhaiglas (põhikohaga) ja City Tervisekliinikus. Ta on töötanud laevaarstina Livonial ja Regina Baltical.
Aastatel 1995–1996 viibis ta laevaarstina 3 kuud Kanada Kõrg-Arktikas (kaks korda läbiti Loodeväil) ja 4 kuud Antarktikas. Livonia teaduslaevast reisilaevaks ümber ehitatud alusel tehti polaarturistidele tutvustavaid ringreise (ekstreemturismi).
Ta on kirjutanud neli meditsiinist rääkivat raamatut, sealhulgas ühe neist ulmežanris – "Viies kabinet" (pilguheit tänapäeva ja lähituleviku meditsiini), kaks polaarreisiraamatut ja ühe jalgpalliraamatu.
Ta lõpetas 1964. aastal Tallinna X Keskkooli. Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas lõpetas ta 1974. aastal.

Isiklikku

Ta on kirglik spordiarmastaja: jooksnud erinevatel maratonidel ning jooksudel ümber Eesti tuntumate järvede – Viljandi, Ülemiste, Maardu.
Tal on mitu last, nende seas mägironimisega tegelenud Raul Vahisalu.
Igor Tšikinjov

Igor Tšikinjov (sündinud 26. juunil 1961 Kohtla-Järvel) on endine Eesti vehkleja ja vehklemistreener.
Meeskondlikult tuli ta 1981. aastal epees ja aastatel 1984–1985 floretis Eesti NSV meistriks, individuaalselt tuli ta 1984. aastal floretis teiseks.
Aastast 2013 on ta Eesti epeenaiskonna vanemtreener.
Mõra jõeoru paljandid

Mõra jõeoru paljandid (ka: Mõra paljandid) on paljandid Mõra jõe orus, halduslikult Taru maakonnas Kastre vallas. Paljandid on arvele võetud ürglooduse objektina.
Esinduslikumaid paljandeid on vähemalt 19. Paljandisse nr 8 on moodustunud Age koobas.
Afrikaani keel

Afrikaani keele grammatika

Erinevalt hollandi keelest on afrikaani keeles ainult üks määrav artikkel die. Tegusõnal ei ole pöördelõppe. Lihtmineviku vorm on ainult abitegusõnadel, teiste tegusõnade puhul kasutatakse selle asemel täisminevikku. Infinitiivi moodustab verbi tüvi. Mineviku kesksõna  moodustamiseks lisatakse tüvele afiks ge-.  Näiteks 'kirjutama' on hollandi keeles schrijven, afrikaani keeles skryf; 'ma kirjutan' hollandi keeles ik schrijf, afrikaani keeles ek skryf; 'ma kirjutasin' täisminevikus hollandi keeles ik heb geschreven, afrikaani keeles ek het geskryf. Tugevad kesksõnavormid on säilinud omadussõnadena. 
Häälikusüsteem on enam-vähem samasugune nagu hollandi keeles, kuid afrikaani keeles puudub (välja arvatud võõrsõnades) heliline häälik, mida hollandi keeles märgib z-täht. 
Afrikaani keeles on tekkinud kahekordne eitus: näiteks: hy het nie gekom nie ('ta ei tulnud').
On ka säilinud arhailisi jooni, mis on hollandi keeles kadunud.

Afrikaanikeelne kirjandus

Tuntumate afrikaanikeelsete kirjanike seas on André Brink ja Breyten Breytenbach.
Laiendatud teovõime

Laiendatud teovõime on vähemalt 15-aastase alaealise isiku piiratud teovõime, mida on kohtulikult laiendatud.

Arengupsühholoogiline taust

Arengupsühholoogia käsitleb inimese psüühika ontogeneesi ehk arengut munarakust kuni loomuliku surmani. Vanust 15–18 aastat peetakse teiseks murdeeaks. Siit algab inimese varane täiskasvanuiga. Vanuses 15–18 aastat esineb lapsel tung iseseisvusele ja enesekehtestamisele. Selles eas inimene ei ole enam laps, kuid ei ole veel ka täiskavanu. Tal on samuti tung tegutsemisele ning tema juhendamine ja võimaluste pakkumine mõjutab tema edaspidist käitumist just õiguspärasuse mõttes. Tekib ka seksuaalhuvi. Ühe arengupsühholoogia käsitluse järgi on tegelikult vahe tegeliku arengutaseme (see mõõdab probleemide iseseisva lahendamise võime) ja potentsiaalselt võimaliku arengutaseme vahel. Arengutasemet mõjutavad kultuurilised ja sotsiaalsed tegurid.

Teovõime laiendamine

TsÜS § 9 lg 1 kohaselt võib kohus vähemalt 15-aastase alaealise piiratud teovõimet laiendada, kui see on alaealise huvides ja alaealise arengutase seda võimaldab. See teovõime laiendamine tähendab, et kohus otsustab, milliseid tehinguid võib alaealine teha iseseisvalt. 
Alaealise teovõime laiendamine toimub ka PKS § 1 lg 3 alusel, mille järgi kohus võib laiendada vähemalt 15-aastaseks saanud isiku teovõimet toimingute tegemiseks, mis on vaja abielu sõlmimiseks ja abieluga seotud õiguste teostamiseks ja kohustute täitmiseks. Kohus ei tunnista alaealist teovõimeliseks, vaid otsustab, milliseid tehinguid võib alaealine teha iseseisvalt. Tavaliselt pöördub alaealine kohtu poole, kui alaealisel on soov abielluda. 
Alaealisel teovõime laiendamine on põhjendatud, kui alaealise arengutase seda võimaldab. Antud juhul kontrollitakse asjaolusid nagu kas alaealine on varem teinud igapäevaseid tehinguid iseseisvalt ilma vanemate abita. Põhjuseks, miks teovõime laiendamine on lapse huvides, võib olla asjaolu, et abielluda sooviv laps ei sõltuks oma vanematest ja saaks korraldada oma elu iseseisvalt. Alaealisel lapse sünd ei või aga olla teovõime laiendamise põhjuseks.

Teovõime laiendamiseks vajalik ekspertiis

TsMS § 572 sätestab, et kohus määrab vajaduse korral ekspertiisi alaealise arengutaseme väljaselgitamiseks. Ekspert peab alaealist enne eksperdiarvamuse andmist isiklikult küsitlema.
Ekspertiisi eesmärk määratakse kohtu poolt konkreetse kaasuse asjaolude tuvastamiseks psühholoogide abil. Paragrahv 572 ei nõua, et alaealise teovõime laiendamisel tuleks kaasata just psühhiaater, sest tegemist ei ole psüühikahäire tuvastamisega, vaid lapse arengutaseme väljaselgitamisega. Seda on pädevad tegema ka psühholoogid. Seega eksperdiks võib määrata eriteadmisega isiku. 
Eestis on teovõimet alaealistel lastel osaliselt laiendatud seadusandlikul tasemel selleks, et neile laieneks valimisõigus. Eelnõu algatajad leidsid, et 16-aastased noored on küpsed valimas käima ja poliitikaga seotud teemadel kaasa rääkima.
Teeleminek ja kojutulek

"Teeleminek ja kojutulek" (rootsi keeles "Uppbrott och hemkomst") on Rootsis Stockholmi lähistel Haninges Dalarö tollimaja (tullhuset) ja ranna vahel asuv mälestusmärk, mis on püstitatud Baltimaadest pärit 30 000 põgenikule, kellest 6500 saabusid Dalaröle 1944. aasta sügisel.
Haninge-Haapsalu Sõprusühingu ja Haninge linnavalitsuse algatusel valminud monumendi autor on kunstnik Ursula Schütz. Kivialusel pronksskulptuur annab edasi kaht liiki meeleolu: rahutu pool sümboliseerib põgenemist ning harmooniline pool viib mõtted rahulolutundele ja kojusaabumisele. Kunstnik ise on öelnud, et mälestusmärki kavandades on ta palju mõelnud neile, kes Dalarösse saabusid, ja ka neile, kes merele jäid.
Mälestusmärk avati 25. septembril 2004, mil möödus 60 aastat päevast, mil üle 150 põgeniku Eestist randus Stockholmi skäärides Haninges Dalarö paadisillal. Põgenike hulgas astus Dalaröl maale tollal 14-aastase tüdrukuna Ilon Wikland. Haninge-Haapsalu Sõprusühingu auliikmena avas Ilon Wikland pidulikult mälestusmärgi samas kohas, kus ta sõjapõgenikuna Rootsi saabus. Lindi lõikamisel osalesid ka Olav Aarna, Haninge linnapea Pelle Svensson ja minister Pär Nuder. Külaliste hulgas oli ka eesti juurtega Kristjan Luuk.
Monumendi rajamiseks annetasid Haninge linnavalitsus ning ligi sadakond ühingut, ettevõtet ja eraisikut kokku üle poole miljoni Rootsi krooni. Projekti osapooltele oli suureks abiks Haninges elav eestirootslane Erich Kimber, kes oli Ilon Wiklandiga samal laeval.
Harilik neersamblik

Harilik neersamblik (Nephroma parile) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis oli ta kuni 1960. aastateni võrdlemisi sage, hiljem on aga õhu saastatuse ja kasvukohtade hävimise tagajärjel paljudest kohtadest kadunud.
Amoeba alveolata

Amoeba alveolata Mereschk. on protistide liik amööbi perekonnast.
Läbimõõt ilma kulenditeta on 17 μm.
Kulendid ulatuvad tähekujuliselt kiirtena välja. Kulgeb igas suunas.
Eluneb pelagiaalis.
Arula vald

Arula vald (saksa keeles Arrol) oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1904 ja seejärel liideti see Palupera vallaga.
Valla alal asus Arula mõis.
AK 4

Kirjeldus

Relva on lihtne käsitseda ning laskmise ajal on see stabiilne ja täpne. Kuna kasutatakse NATO 7,62 × 51 mm padruneid, on kuul tugeva läbistusvõimega ka pikematel distantsidel ega kaldu kõrvale peenikeste okste ja lehtedega kokku puutudes. Relva puudusteks on tihtipeale toodud salve väike mahutavus ning relva võrdlemisi suur mass ja pikkus, mis muudab relva käsitsemise kitsastes oludes või lühemakasvulisele võitlejale ebamugavaks.
AK 4 eripära on vinnastushoova asukoht relva raua peal asuva vinnastushoova koja vasakul küljel. Enamikku relvi saab vinnastada paremalt lukukoja küljelt. Relv on varustatud dioptersihikuga, mis hõlbustab sihtimist.
AK 4 on kasutusel Rootsi ja Eesti sõjaväes. Varem kasutati AK 4 ka Läti ja Leedu sõjaväes, praeguseks on mõlemad AK 4 välja vahetanud 5,56 mm Heckler & Koch G36K vastu.
Nikolai Viru

Nikolai Viru (4. juuli 1904 Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. oktoober 1970 Tallinn) oli eesti laskesportlane ja -treener ning Eesti (leitnant), Nõukogude Liidu (vanemleitnant) ja Saksamaa (ülemleitnant) sõjaväelane.
Ta lõpetas 1924. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi.

Sportlasena

Kooliajal tegeles kergejõustiku ja jalgpalliga, sõjakoolis hakkas tegelema laskmisega.
Ta kuulus aastatel 1931–1939 Eesti koondisse, osales maailmameistrivõistlustel aastatel 1931, 1937 ja 1939 ning 1933–1936 ja 1939 (püstolilaskurite) Eesti–Soome maavõistlusel.
Sai 1937 maailmameistrivõistlustel vabapüstoliharjutuses individuaalse 4. koha ja tuli individuaalseks Eesti meistriks. Püstitas 4 individuaalset Eesti rekordit ja osales 2 meeskondliku rekordi püstitamisel.
Kuulus aastatel 1948–1949 Eesti NSV koondisse. Tuli 1948. aastal vabapüstolist laskmises individuaalseks Eesti NSV meistriks.

Treenerina

Pärast vabanemist 1956. aastal töötas ta Tallinnas lasketreenerina. Õpilasi: Peep Sõber.

Teenistuskäik

Ta õppis aastatel 1924–1927 Tondi sõjakoolis ning ülendati 24. augustil 1927 nooremleitnandiks.
Teenis aastatel 1927–1940 Narvas 1. jalaväerügemendis rühma- ja kompaniiülemana. Ülendati 19. veebruaril 1932 leitnandiks.
Teise maailmasõja ajal pärast Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt teenis Punaarmee 22. territoriaalses laskurkorpuses 182. laskurdiviisi 232. laskurpolgus Elvas rooduülemana. Auastmelt oli ta vanemleitnant. Jäi pärast 10. juulit 1941 Porhovi lahingus teadmata kadunuks, tegelikult läks ta Saksa poolele üle.
Oli 1941 Saksa sõjavangis Königsbergis. 1944 oli ta 3. Eesti piirikaitserügemendi 3. pataljoni 10. kompanii ülem. Auastmelt oli ta ülemleitnant.
Oli aastatel 1948–1950 AAVÜ (ALMAVÜ eellane) lasketiiru ülem ja konstruktor. Arreteeriti 6. veebruaril 1950, oli aastatel 1950–1956 vangis Norillagis.
Merevaik

Nimetused

Olenevalt leiukohast kannab merevaik erinevaid nimetusi, näiteks birmiit (Myanmar), retiniit (Hiina), sedariit (Kanada), sfauriit (Gröönimaa), ajkaiit (Ungari) ja rumeniit (Rumeenia).
Läänemere merevaiku nimetatakse ka suktsiniidiks helmesmänni (Pinus succinifera) järgi.

Leidumine

Merevaiku leidub kõigil kontinentidel.
Maailma kõige rikkalikumad merevaiguleiukohad asuvad Kaliningradi oblastis. Suhteliselt palju on merevaiku ka Leedu rannikul. Sinna toovad merevaiku tormilained, mis merevaigu tükke meresetetest välja toovad. Enamik maailma merevaigust on Läänemere ja Dnepri jõe vahelises ligikaudu 2000 km pikkuses ja 500 km laiuses vööndis.
Merevaiku on leitud ka Eesti rannikult, kuid need leiud on väga haruldased.

Omadused

Merevaik on tavaliselt meekollane, oranž, kollakasvalge, kollakaspunane, harva sinine, rohekas või must. Enamasti on ta läbipaistev või läbikumav. See läigib matilt või rasvaselt, mõnikord öeldakse selle kohta ka: vaiguläige.
Merevaigu kõvadus on Mohsi skaalal 2–2,5, tihedus 1050–1100 kg/m³. Merevaik pehmeneb 150 °C ja sulab 350–375 °C juures.
Murdepind on karpjas või tasane. Lõhenevus puudub. Kriipsu värvus on valge. Murdumisnäitaja on 1,537–1,545. Kaksikmurdumine puudub.
Iseloomulik on elektriseerumine näiteks villase riidega hõõrumisel. Merevaik (ladina keeles electrum, vanakreeka keeles ἤλεκτρον ēlektron) on andnud nime elektronile ja elektrile.

Kasutus

Inimesed tundsid merevaiku juba paleoliitikumis. Teda kasutati ehtekivina ja isegi rahana. Merevaik oli väga hinnatud Vana-Kreekas. Talle omistati raviomadusi ja kasutati lõhnasegude koostisosana, sest põletamisel eraldab merevaik meeldivat lõhna.
Eestis hakkas merevaigu kasutamine levima koos kammkeraamika kultuuriga ja selle kasutamist jätkati kuni kiviaja lõpuni. Põhiliselt rakendati merevaiku ripatsite tegemisel, natuke on leitud ka pisiplastikat. Pronksiaegsed merevaikehete leiud on haruldased.

Peeter I merevaigutuba

Tuntud on Peterburi lähedal Tsarskoje Selos asunud merevaigutuba, mis valmistati aastatel 1701–1709 Preisimaal Preisi kuninga Friedrich Wilhelm I jaoks ning kingiti Vene tsaarile Peeter I-le. Peeter I lasi paigutada merevaigutoa algul 1717. aastal Talvepaleesse, 1755. aastal viidi merevaigutuba üle Tsarskoje Selosse Venemaa keisrikoja suveresidentsi. 1917. aastal langes merevaigutuba bolševike kätte, kes tapsid viimase keisri Nikolai II. Teise maailmasõja ajal leidsid sakslased merevaigutoa Tsarskoje Selo vallutamise järel ja viisid selle Königsbergi. Kui Punaarmee lähenes, evakueerisid sakslased selle edasi. Oletatavasti läks merevaigutuba vedanud laev Läänemerel põhja. Tänapäeval saab näha merevaigutoa koopiat, mis on samuti merevaigust.
Merevaik on merevaikhappe, merevaiguõli, kampoli jms tooraineks.
Jaroslavli rajoon

Haldusjaotus

Jaroslavli rajoonis on 336 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse (Lesnaja Poljana) ja seitsme valla (külaasunduse) koosseisu.
Vabariiklik Partei (Eesti)

Valimistulemused

2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osales VP oma nimekirjaga ainult Pärnu linnas, kus saadi 163 häält (1,1%). 2003. aasta Riigikogu valimisel ei osaletud. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisel ei osaletud. 2007. aasta Riigikogu valimistel erakond samuti ei osalenud.
Bromiidid

Bromiidid on kas vesinikbromiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad broomist ja mingist muust elemendist. Bromiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib bromiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi.
Broomi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Bromiidide puhul, mis kujutavad endast broomi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.
Léon Foucault

Lapsepõlv ja noorus

Foucault sündis Pariisis 18. septembril 1819 kirjastaja peres. Pärast peamiselt kodus omandatud haridust õppis ta meditsiini, mille ta hülgas füüsika kasuks verekartuse tõttu. Ta oli esimene, kes suunas tähelepanu Louis Daguerre'i fototöötlusele. Kolm aastat oli ta Alfred Donné (1801–1878) katsete assistent mikroskoopilise anatoomia loengusarjadel.
Koos Hippolyte Fizeau'ga viis ta läbi uurimisi päikesevalguse intensiivsusest võrreldes seda süsielektroodidega kaarlampides ning kaltsiumoksiidiga.

Edasised avastused

1850. aastal tegi Foucault eksperimendi, kus ta kasutas Fizeau'-Foucault' seadeldist, et mõõta valguskiirust. Seda hakati kutsuma Foucault'-Fizeau' eksperimendiks. Antud eksperimenti peeti lõpetuseks Newtoni teooriale, mille kohaselt valgus liigub aeglasemini vees kui õhus.
1851. aastal tegi ta demonstratsiooni Maa tiirlemisest ümber oma telje. Sellise eksperimendi ülesehitust oli varem kasutanud Vincenzo Viviani juba 1661. aastal, kuid sai üldsuse poolt suurema tähelepanu just läbi Foucault.
1855. aasta septembris avastas Foucault, et vaskketta pöörlemiseks vajalik jõud suureneb, kui seda pannakse pöörlema servapidi magneti pooluste vahele. Samal ajal ketas kuumeneb metalli juhitud Foucault' voolude abil.
Foucault leiutas 1857. aastal polarisaatori, mis kannab tema nime. Aasta hiljem kavandas ta meetodi, mille abil on võimalik katsetada peegelteleskoobi peeglit.

Elu lõpuaastad

Foucault määrati 1862. aastal Bureau des Longitudesi (Mõõtude Büroo) liikmeks ja Auleegioni ohvitseriks. 1864. aastal sai ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks.
Surma eel pöördus ta tagasi Rooma-Katoliku usku, mille ta oli varem hüljanud.

Surm

1868. aasta 11. veebruaril suri Foucault Pariisis arvatavasti polüskleroosi tagajärjel. Ta maeti Pariisis asuvasse Montmartre'i surnuaeda.
Foucault' järgi on nimetatud asteroid 5668 Foucault.
Foucault' nimi on üks 72 Eiffeli tornile graveeritud nimest.
Rock Hotel

Rock Hotel on eesti rokkansambel. See loodi 1978. aastal seoses Eesti Televisiooni saatega sarjast "Muinaslood muusikas".
Oktoobris 2008 tähistas ansambel oma 30. tegutsemisaastat raamatu ilmumise ja juubeliturneega.
Alutaguse kihelkond

Alutaguse muinasajal

Alutaguse asustus koondus kihelkonna loodeossa, Kohtla-Järve ja Jõhvi ümbrusse. Narva juures oleva jõeületuskoha juures on oletatud sadama, kaubitsemiskoha ja linnuse olemasolu. Ülejäänud Alutaguse piirkonnad jäid väheasustakuks. Vaid kihelkonna lõunaossa tekkis alates 11.–12. sajandi vahetusest sisserände tulemusel uusi vadja külasid. Arheoloogilise materjali järgi kestis vadjalaste, kelle kultuurile oli iseloomulik kääbaskalmistute rajamine, juurdetulek kuni 14. sajandi alguseni. See eriilmelise rahvastikuga piirkond oli põhjapoolse Alutagusega ilmselt nõrgalt seotud või ei kuulunud üldse kihelkonda. Ka Alutaguse kihelkond tervikuna oli ülejäänud Virumaaga arvatavasti suhteliselt lõdvalt seotud. Arvestades muinaskihelkonna suurust ja iseseisvust võis oletada, et kihelkonnas oli välja arenemas oma sisemised hõimuterritooriumidest lähtuvad suhted, millest oleks võinud pikema aja jooksul välja areneda iseseisev maakond.
Ettevõtlikkus

Ettevõtlikkuse arendamine Eestis

Eesti Energia on koostöös Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumiga ellu kutsunud noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammi ENTRUM, mille sihtrühma moodustavad põhikooli viimase klassi, gümnaasiumi ja kutsekooli õpilased. Noorte ettevõtlikkuse toetamiseks korraldatakse ka mitmesuguseid konkursse, nt "Olen ettevõtlik!", "Tähed särama", "Ajujaht", "Garage48".
Rein Marandi

Rein Marandi (1935. aastani Müürmann; 8. veebruar 1921 Tallinn – 25. oktoober 2003) oli eesti ajaloolane ja politoloog. 
Õppis Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumis (lõpetas 1940) ning seejärel Tartu Ülikoolis matemaatika- ja õigusteaduskonnas (läks üle 1942. aastal). Aastatel 1943–1944 võitles Soome armees, hiljem soomepoiste rügemendis JR200. 1943. aasta detsembris avastati tal kopsutuberkuloos. Pärast Soome-Vene vaherahu tuli ta tagasi Eestisse, kust pöördus perega uuesti Soome. 1944 põgenes Rootsi. Jätkas õpinguid Uppsala (lõpetas 1952 filosoofiateaduskonna kandidaadikraadiga ja sai 1959 riigiteaduse alal litsentsiaadikraadi) ja hiljem Helsingi ülikoolis, kus sai 1964 politoloogiadoktori kraadi. 
Töötas 1960–1971 ja 1976–1986 Rootsi Riigipäeva raamatukoguhoidjana ja vahepealsel ajal Uppsala ülikooli juures arhivaarina.
Ta oli ajalehtede Vaba Eesti ja Teataja toimetuse liige.
Uuris peamiselt Eesti poliitilist ajalugu aastatel 1920–1940, eriti vapside tegevust, samuti Soome lähiajalugu ja pagulassotsioloogiat.