google/wiki40b huggingface dataset:
Krisse Salminen

Krisse Salminen (täisnimega Heidi Kristiina Salminen; sündinud 28. mail 1976 Hollolas Soomes) on Soome lavakoomik ja telesaatejuht.
Salminen on telesaatejuhi Reijo Salmineni ja näitleja Kaarina Turuneni tütar, ka tema vend Eppu Salminen on näitleja. Koomikuna on tema lavapersoon enesekeskne ja ennasttäis blondiin, kes kõneleb liialdatud nasaalses Helsingi murrakus. Ta on üks Soomes viimastel aastatel esile kerkinud lavakoomika keskseid kujusid.
Krisse Salminen oli üks 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse saatejuhte. Ta juhib telesaateid "Krisse Show" ja "Krisse Road Show". 2012. aastal esineb ta sarja "Tantsud tähtedega" ("Strictly Come Dancing") Soome versioonis "Tanssii tähtien kanssa", tema professionaalsest tantsijast partner on Matti Puro.
Feliks Tanner

Feliks Tanner VR II/3 (kuni 1939. aastani Felix Johann Tannebaum; 10. november 1893 Sudak, Tauria kubermang – 24. veebruar 1947 Vene NFSV) oli Eesti Panga direktor.
Ta õppis 1914. aastal Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas, 1918. aastal Balti Tehnikaülikooli ja 1920–1924 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, korporatsioon Vironia liige.
Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, oli 1923–1924 Eesti Panga ametnik Tallinnas, 1924–1929 Pärnus, 1929–1932 Eesti Panga (tema allkiri on 20- ja 50-kroonisel pangatähel) ja 1932–1940 Tartu Panga direktor. 
1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja suri vangistuses.
Ado Roosiorg

Ado Roosiorg (3. oktoober 1887 Tarvastu vald, Viljandimaa – 15. august 1942 Karaganda oblast) oli Eesti poliitik ja agronoom.
Ta oli I Riigivolikogu liige (24. valimisringkonnast).
Winrich von Kniprode (Saare-Lääne piiskop)

Viibimine Eestis

Kniprode oli 1390 Lihulas, 1391 Haapsalus ja 1402–1419 Kuressaares.

Suhted orduga

Kniprode toetas Riia peapiiskopi ja Liivi ordumeistri vahelises tülis viimast, sest oli läbi Saksa ordu toetuse piiskopiks saanud. 2. novembril 1406 teatas Saksa ordu kõrgmeister Konrad von Jungingen talle sissemakstud rahasummast.
Kniprode saatis 24. veebruaril 1418 Saksa ordu kõrgmeistrile palvekirja teraviljaga kauplemise asjus.

Suhted Tallinnaga

Kniprode palus 1390 Tallinna raelt arestida rahasumma, mis oli mõeldud rendiks (redditus).
Ta kirjutas 28. jaanuaril 1411 Tallinna raele Tallinna kodaniku Michil Nötke nõude asjus.
Ta palus 1. mail 1411 Tallinna raadi rahuldada Lambrecht von Veleni nõude.
Ta teatas 28. juunil 1411 Tallinna raele oma aladel viibinud Jakob Hergensoni mereröövli jõugust.
Ta palus Tallinna raadi 24. jaanuaril 1418 pikendada preester Bertold Leppsi ametipuhkust.
23. novembril 1418 saatis ta Tallinna raele palvekirja oma teenri Johann van der Wyschi asjus.
Ta palus 2. aprillil 1419 Tallinna raadi pidada kinni drost Rubertust.

Privileegide andmine

Kniprode andis 16. juulil 1391 Haapsalu elanikele privileege. Kniprode sätestas 10. aprillil 1407 Kaarma (Carmel) linnusevalli juures kalastusõiguse ainult kirikuhärrade jaoks.

Tegevus rahuvahendajana

Kniprode kinnitas 10. augustil 1402 Padise kloostri ja Lihula tsistertslaste nunnakloostri vahel saavutatud kokkuleppe Lääne-Nigula kihelkonnas (Pönal) asuva Nõva mõisa (Newe) osas.

Läänistamised

1390 läänistas Kniprode Saaremaal asunud Sääre rüütlimõisa Koreveri suguvõsale.
13. detsembril 1398 andis ta läänikirja Jurside suguvõsale.

Surm

Kniprode suri ööl vastu 6. novembrit 1419 Kuressaares.
Meeksi valla lipp

Meeksi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Meeksi valla lipp.
Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 2002.

Lipu kirjeldus

Valla lipp on jaotatud lainelõikeliselt kaheks horisontaalseks laiuks. Ülemine, sinine on laiusega 5 ühikut ja alumine, valge on laiusega 2 ühikut. Sinise laiu keskel on valge majakas kollase tulega. Valgel laiul on kaks sinist kala reas.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.
Lembit Tolli

Lembit Tolli (17. detsember 1927 Tiilima – 9. oktoober 2013) oli eesti skulptor.
Ta õppis aastatel 1935–1941 Paadrema algkoolis ja aastatel 1941–1947 Lihula Keskkoolis. Ta astus aastal 1947 Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, lõpetas aastal 1953 skulptorina Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.
Ta töötas aastatel 1946–1947 Saastna algkoolis õpetajana. Pärast Kunstiinstituudi lõpetamist töötas ta ERKI-s õppejõuna, aastast 1983 dotsendina, ta oli aastatel 1991–1995 üldskulptuuri kateedri juhataja ning aastatel 1980–1990 kujutavate kunstide osakonna dekaanina.
Lembit Tolli  on osalenud mitmete monumentide loomisel. Tema loodud on reljeefid Martin Saksa ja Endel Taniloo Fr. R. Kreutzwaldi mälestusmärgil Kadriorus (1958) ja Jääretke obeliskil Maarjamäel (1960). 1960. aastate skulptuuriklassikasse kuulub Lembit Tolli „Saarepiiga“ (1968). 1960-ndatel oli kunstnik haaratud abstraktsetest otsingutest, mille iseloomulik näide on keevitatud raudskulptuur „Objekt“ (1967).
Viimastel elukümnenditel köitis teda ajupuust skulptuuride loomine. Ka abikaasa Vive Tolli on oma graafikas inspiratsiooni saanud Lembit Tolli ajupuuskulptuuridest.

Isiklikku

Tema abikaasa on graafik Vive Tolli, tütar teatrikunstnik Tuulikki Tolli.
Bait

Suuremad infoühikud ja nende eesliited

Suuremate infoühikute tähistamiseks lisatakse sõnale bait eesliiteid. Kasutusel on mitu erinevat süsteemi, mistõttu esineb tihti segadust nende kasutamise pärast.
Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse ajalooliselt eesliiteid kilo-, mega-, giga- jne., mis tähistavad väiksemast ühikust 1024 korda suuremat ühikut, näiteks 1 kilobait = 1024 baiti, 1 megabait = 1024 kilobaiti jne. Kuigi eesliide kilo- tähendab 1000 kordset, oli mugav kasutada sõna kilobait tähistamaks 1024 ehk 2¹⁰ baiti.
1999. aastal võeti IEC 60027 standardiga kilo-, mega- ja giga- asemel kasutusele binaarsed eesliited kibi-, mebi-, gibi- jne. tähistamaks 1024 kordseid ühikuid (1 kibibait = 1024 baiti, 1 mebibait = 1024 kibibaiti). Binaarsed eesliited ei ole laialdast kasutust leidnud.
Arvuti andmekandjate (kõvaketaste, CD-plaatide jt.) tootjad kasutavad tavaliselt detsimaaleesliiteid nende algses tähenduses, st. 1 kilobait = 1000 baiti, 1 megabait = 1000 kilobaiti. Mida suuremad on andmemahud, seda suurem on arvuline erinevus eesliidete erinevate tähenduste puhul. Näiteks 100 kilobaiti (kB) = 97,7 kibibaiti (kiB), aga 100 gigabaiti (GB) = 93,1 gibibaiti (GiB).
Inimese mälumahuks on arvatud ligikaudu üks petabait.
Barcelona mammutimuuseum

Barcelona mammutimuuseum (katalaani keeles Museu del Mamut; hispaania keeles Museo del Mamut de Barcelona) oli paleontoloogiamuuseum Barcelonas, mis tutvustas Jääaja loomastikku (mammut, karvane ninasarvik, ürgpiison, tarvas jt).
Muuseum avati 2010. aastal ja suleti finantsiliste raskuste tõttu 2016. aasta oktoobris.
Muuseum asus Barcelona vanalinna gooti kvartalis, hoones, mis on arhitektuurimälestis.
Muuseumi ekspositsioon oli valmistatud rikkaliku paleontoloogilise kollektsiooni põhjal, mis oli hangitud ekspeditsioonides Ameerikas, Kanadas, Tšuktšimaal ja Jakuutias.
Eesti Lambakasvatajate Selts

Eesti Lambakasvajate Selts (lühend: ELaS) on aastal 1928 asutatud ja taasasutatud 1990 selts, mis koondab enda alla lamba- ja kitsekasvatusega tegelejaid.
Põhikirja järgi on ELaSi eesmärgid "liikmete toetamine nende tegevuses, lammaste tõuaretuse koordineerimine, jõudluskontrolli läbiviimine ning tõuraamatu pidamine".
2013. aasta 5. juuni seisuga oli seltsil 199 liiget.
Sõmera tänav

Sõmera tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Sõmera tänav on Ristiku tänavalt algav ligikaudu 60 meetri pikkune enam-vähem edela-kirdesuunaline umbtänav.
Sõmera tänav on nime saanud 18. märtsil 1931. Tänav sai nime lähikonnas asuva Saue tänava nime (sau – puhas savi) mõjul.
Afoonia

Afoonia ehk häälekadu ehk hääletus on võimetus kõnelemisel häälekurde pingutada.
Afoonia puhul kõneldakse kõlatu, nõrga sosina taolise häälega.
Afoonia orgaaniliseks põhjuseks võib olla kõri kahjustus (nakkus, polüüp, kasvaja) või närvide kahjustus (häälekurdude halvatus).
Enamasti on afoonia tingitud psüühilistest põhjustest (funktsionaalne afoonia). Tegu võib olla reaktsiooniga psüühilisele koormusele. Sel juhul võivad häälekurrud näiteks köha puhul töötada.
Baloži mõis

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/2 adramaad, sellele allus 83 mees- ning 98 naishinge.
Agda Artna-Cohen

Agda Artna-Cohen (kuni 1936 Agda Bergmann; kuni 10. märts 1967 Agda Artna; 19. oktoober 1930 Tartu – 22. november 2014 Alexandria, Virginia osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu Kanada ja Ameerika Ühendriikide füüsik.
Ta õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis. 
Pere põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta lõpetas 1949. aastal Göteborgis keskkooli.
Pere läks 1949. aastal edasi Kanadasse. Ta töötas algul Hamiltonis sanatooriumis, siis lõpetas 1953. aastal Ontario provintsis keskkooli ja astus McMasteri Ülikooli, mille lõpetas 1957. aastal B.Sc kraadiga.
Ta kaitses 1961. aastal samas doktorikraadi tuumafüüsikas väitekirjaga "The Decay of Neutron-Activated Erbium Isotopes". Ta oli esimesi naisi Kanadas, kes sai tuumafüüsika alal doktorikraadi.
Ta töötas edaspidi kuni pensionile minekuni mitmel pool Ameerika Ühendriikides, sealhulgas mereväe uurimisasutustes Washingtonis.

Isiklikku

Tema isa oli sõjaväelane ja laskesportlane Eduard Artna ning vend oli Kanada laskesportlane Tõnu Artna.
Bruno Kerem

Bruno Edmund Kasper Kerem (24. august 1910 Tartu – 10. jaanuar 1943 Novo-Selenino) oli eesti 
Ta lõpetas 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1927–1932 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Liivika liige.
1930–1940 oli ta AS "Balti Manufaktuur" juriskonsult, valiti 1937. aastal Eraettevõtete Ametnikkude Koja 2. (kontoriametnikkude) sektsiooni liikmeks, alates 1939 vandeadvokaat Heinrich Bergmanni abi Tallinnas. 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse, langes Velikije Luki lähedal.
Andy Richter

Paul Andrew Richter (sündinud 28. oktoobril 1966) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Eirenis

Levila

Nad elavad valdavalt Lõuna-Euroopas (Kreeka, Bulgaaria), Egiptuses, Sudaanis.
Mütoloogia

Mütoloogia on ajaloolises ja kultuurilises kontekstis moodustunud müütide kogum. Mütoloogia kujuneb pärimusest, mille tähendusrikkamad osad ehk müüdid hakkavad omavahel suhestudes, põimudes ja liitudes moodustama tervikut. Elav mütoloogia on oma kujunemiskeskkonnas püha, tal on tõe väärtus ja korrastav-juhendav-reguleeriv funktsioon oma kultuuri jaoks. Mütoloogiat on peetud teaduse eelkäijaks. Erinevalt teadusest ei pea mütoloogia olema seesmiselt loogiline ega rangelt kontrollitav. Mütoloogia on tihedalt seotud inimeste uskumuste ja religiooniga. Selles avaldub nende maailmapilt.
Mütoloogia on teadus müütidest. Mütoloogia uurib müütide ja mütoloogiate kujunemist, nende arhetüüpe, omavahelisi suhteid, tähendusi ja tõlgendusi. Olulisel kohal on mütoloogia kui teaduse jaoks olnud müütide tekkepõhjused ning nende vastavused reaalsete ajalooliste sündmuste või nähtustega. Põhjalikult on uuritud ka müütide funktsioone ja tähendusi, nende struktuure, rändeid, seoseid psüühikaga jpm.

Folkloristika

Mütoloogia ja folkloristika uurimisvaldkonnad on suuresti kattuvad, kuid on olulisi erinevusi. Folkloori (ja folkloristika) valdkond kuuluvad ka sellised pärimuslikud tekstid, mis mütoloogiale huvi ei paku, kuna ei sisalda müüti (tähendusrikast osa). Näiteks lihtsad sõnamängulised mõistatused ("Milline kõrv ei kuule? - Tassikõrv!") jmt. Mütoloogia omakorda uurib aga ka selliseid valdkondi, mis folkloristikast kaugele jäävad: müütide tähendused, funktsioonid, struktuurid jne.

Teoloogia

Mütoloogia ja teoloogia (usuteaduse) valdkonnad on samuti osaliselt kattuvad. Siiski, teoloogia valdkonnast jäävad välja need müüdid, mis ei ole otseselt usundilised (näiteks kõikvõimalikud vandenõuteooriad jmt). Samas, mütoloogia valdkonda ei kuulu paljud religioonispetsiifilised teemad nagu kirikulugu, liturgika jne. Kuid võib olla ka uuringuid, mis hõlmavad kõiki kolme valdkonda (James Frazeri "Vana Testamendi folkloor" jmt.)
Rootsi Lääne-India Kompanii

Rootsi Lääne-India Kompanii (rootsi keeles Svenska Västindiska Kompaniet) oli Rootsi kuningriigi kaupmeeste Atlandi-ülene prahitud ettevõtmine.
Firma likvideeriti 1805. aastal.
Brachystegia glaucescens

Levila ja kasvukohad

Brachystegia glaucescens kasvab kõikjal Aafrika troopilises lõunaosas ja ekvatoriaalse Aafrika vähem niisketes piirkondades. Puu on levinud muu hulgas Malawis, Mosambiigis, Sambias, Zimbabwes ja Tansaanias.
Levila lõunapiir on umbes 21° S juures Zimbabwe Runde jõe oru piirkonnas. Puu kasvab sisemaal 800–2000 meetri kõrgusel merepinnast. Levila põhjaosa on soojem ja seal kasvab ta puistutes kuivematel aladel, lõuna pool aga nii kuivemas kui ka niiskemas keskkonnas. Ta eelistab vett läbilaskvat pinnast ning talub hästi ka õhukest mullakihti ja kivist pinnast. Seetõttu kasvab ta pigem mägede nõlvadel ja tippudes (mitte küll mäestikes) kui lopsakas orupõhjas.
Brachystegia glaucescens ei ole kuskil väga levinud, kuid esineb oma levila piires peaaegu kõikjal. Ta sirgub suureks ka seal, kus pinnas on teiste puude jaoks liiga väheviljakas. Ta kasvab lagedal ja hõredates puistutes; piirkondades, kus on selgelt eristatavad vihma- ja kuivaperioodid. Seal, kus kuivaperiood on pikk, on puu pikemalt raagus. Kui puu on pärast pikemat kuivaperioodi oma lehed langetanud, vajab ta taastärkamiseks pikemat jahedat ja niisket perioodi. Seejärel (tavaliselt augustis-septembris) hakkavad moodustuma uued lehed.

Välimus

Brachystegia glaucescens on keskmist kasvu puu. Ta kasvab 3–35 meetri kõrguseks, keskmiselt 14–16 meetri kõrguseks. Puu võra meenutab enamasti tagurpidi keeratud vihmavarju ja on tänu sellele kaugelt ära tuntav. Võra ülaosa on sirge lõikega. Puul on sile hall koor.
Lehed on sulgjad liitlehed, 70–90 mm pikkused, leherootsud 2–5(7) mm pikkused. Pearootsule kinnitub 15–72 paari lehekesi; kahe naaberlehekese vahe on 2–5 mm. Kõige suuremad on keskmised ja proksimaalsetele lähemad lehekesed. Noored lehed on punased ja muutuvad roheliseks umbes nädala jooksul. Üldiselt on lehed sinakasrohelist tooni.
Õied on väikesed ja kreemikasvalged. Putukad saavad õitelt rohkelt õietolmu ja nektarit.
Seemned paiknevad punakasvioletses kaunas. Seemned valmivad tavaliselt aprillis-mais.

Puit

Puidu tihedus on 830 kg/m³.
Hartung

Suhted paavstiga

23. veebruaril 1318 kohustas paavst Johannes XXII Hartungi saatma kuuria juurde prokuraatorit.
Hartung lähetas 23. augustil 1320 skolastik Gottfried von Memeli paavsti juurde saadikuks seoses Liivi ordu liikmete jõhkra käitumisega piiskopkonnas.

Tegevus rahuvahendajana

Hartung manitses koos Tallinna piiskopi Heinrichiga ja Taani Eestimaa asehalduriga 15. mail 1313 Läänemaal Voose külas Saksa ordut ja Riia linna sõlmima omavahel rahu.

Tüli mõrvatud praosti pärast

1312 puhkes piiskopil vaidlus Riia linnaga mõrvatud praost Wedekini, Henricus de Lubecke ja Mauritius de Hude pärast, mille osas langetas Riia peapiiskop Friedrich von Pernstein 27. veebruaril 1312 otsuse. 15. juunil 1319 saavutas Hartung Lihulas kokkuleppe mõrvatud praosti asjus.
Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi

Krahv Richard Nikolaus Eijiro von Coudenhove-Kalergi (16. november 1894 Tōkyō – 27. juuni 1972 Schruns, Vorarlberg) oli Austria poliitik ja Pan-Euroopa liikumise algataja.
Coudenhove-Kalergi sündis Jaapanis, tema isa oli Austria-Ungari diplomaat ja ema jaapanlanna. Olles nii kasvanud äärmiselt kosmopoliitses keskkonnas kui ka elanud üle Esimese maailmasõja õudused, otsustas Coudenhove-Kalergi rajada liikumise, mille eesmärgiks oleks ühtse Euroopa teke. Esmakordselt avaldas ta oma idee 1922. aastal artiklis: "Pan-Euroopa – üks ettepanek". Tema seisukohad ühtsest Euroopast mõjutasid ka Rahvasteliitu ja mitmeid patsifistidest poliitikuid, näiteks Aristide Briand'i. Pan-Euroopa liikumine sai enne Teist maailmasõda küllaltki populaarseks, kuid ei suutnud veel mõjutada otseselt Euroopa riikide poliitikat. 
1938. aastal, kui Saksamaa Austria annekteeris, põgenes Coudenhove-Kalergi Prantsusmaale ning 1940. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Pärast sõda naasis ta Prantsusmaale, kus tegutses politoloogia õppejõuna. Samuti püüdis ta jätkuvalt populariseerida oma ühtse Euroopa ideid, eriti Euroopa Parlamendi loomist. Mõistagi toetas ta ka Euroopa majanduslikku integratsiooni (Euroopa Söe- ja Teraseühendus 1952, Euroopa Majandusühendus 1957). Coudenhove-Kalergi pakkus ühtse Euroopa hümniks Ludwig van Beethoveni viisi ja Friedrich Schilleri sõnadega "Oodi rõõmule", mis 1985. aastal saigi Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu hümniks.
Tundmuste kristallisatsioonituum

Tunnete kristallisatsioonituum on Gustav Störringi järgi kujutlused, mis vallandavad nendega seotud emotsioonid.
Selliste kujutluste aineks on Störringi järgi vanemad, lapsed, perekond, sõbra, ausus, religioosne kohus, ligimesearmastus jne.
Tunnete kristallisatsioonituumad kujunevad kas järk-järgult elu vältel või hetkeliste väga tähenduslike asjaolude toimel.
Störring eristas heteronoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad keskkonna, autoriteetide ja kollektiivsete normide mõjul, ning autonoomseid kristallisatsioonituumi, mis kujunevad küpse isiksuse iseseisvate eetiliste, religioossete ja esteetiliste hinnangute mõjul.
Conrad Dublin

Conrad Dublin on viietärnihotell, mis asub Iirimaa pealinnas Dublinis.  
Hotellis on 11 tüüpi tube ja sviite, kokku on hotellis 192 tuba ja sviiti. Hotellis on kokku neli restorani ja ootesaali: Afternoon Tea, Alfie Byrne's by Galway Bay Brewey, The Coburg Brasserie ja Lemuel's Bar and Lounge. Hotellis on ka spordisaal koos kardiotreeninguseadmetega.
Heinaste mõis

Heinaste mõis ehk Ainaži mõis (saksa keeles Haynasch, läti keeles Ainažu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Salatsi piirkonnas Heinastes. Peahoone aadress on Kr. Valdemāra iela 43. Hoone ehitati 19. sajandil.

Ajalugu

Heinaste mõis rajati aastal 1800, mil ümbruskonna maad eraldati panditud  Uue-Salatsi mõisa maadest. Mõis müüdi 70 500 taalri eest kapten Bergile. Mõisa hilisemateks omanikeks oli Meyendorffide suguvõsa. Aastal 1868 ostsid kaks kalapüügiga jõukaks saanud venda toonaselt omanikult krahv Mellinilt 68 000 rubla eest mõisa ära, peahoone võeti kasutusele Heinaste merekooli jaoks.
Mõisa maade saatus on erinev. Osa maadest müüdi Vana-Salatsi mõisale, ülejäänud osa ostis aastal 1879 Oskar von Stryk.
Heinaste mõisa endistel maadel asub Häädemeeste valla Piiri küla.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 33 mees- ning 58 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus 1 ja 1/8, aastal 1823 aga 9/10 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 2 ja 27/60, aastal 1881 aga 7 ja 34/60, lisaks 2 ja 27/60 mõisale kuuluvate talude valduses.
Mary Kingsley

Mary Henrietta Kingsley (13. oktoober 1862 Islington – 3. juuni 1900) oli inglise maadeavastaja ja kirjanik, kes tutvustas Euroopale Aafrikat ja aafriklaste kultuuri.

Biograafia

Mary sündis arstist isa George Kingsley ja invaliidist ema Mary Bailey peres. Nooruses hoolitses Mary ema ja noorema venna eest. Kooliharidust ta peaaegu ei saanudki, kuid kuna isal oli suur raamatukogu, luges ta palju, samuti meeldis tal kuulata isa jutte kaugetest maadest.
Aastal 1892 suri tema isa, 5 nädalat hiljem ka ema. Siit peale otsustas Mary külastada maid, mida ta oli varem raamatutest lugenud. Aastail 1893–1894 reisis ta Lääne-Aafrikas, tuues Londoni Loodusmuuseumile eksootiliste kalade näidiseid. Ta uuris ka Aafrika rahvaste usundeid. Augustis 1893 jõudis ta Luandasse Angolas, kus ta elas koos kohalike elanikega, kes õpetasid Maryle vajalikke oskusi, et ellu jääda Aafrika džunglites; Mary võttis üksinda ette mitmeid retki džunglites.
Ta kirjutas kaks raamatut, kus kirjeldas oma Aafrika reise.
Teise buuri sõja (1899–1902) ajal oli Kingsley vabatahtlik haigete põetaja. Sealt sai ta malaaria ja suri. Kingsley soovi kohaselt visati tema surnukeha merre.
Noisebleed

Noisebleed on Tallinnas tegutsev rokkbänd.

Ajalugu

Noisebleedi (endise nimega B.A.G) lõid 6. septembril 2006 kitarrist Grigori Rõzuki ja laulja Artjom Savitski. Kuu hiljem liitus bändiga trummar Brain Norralt. Noisebleed andis oma esimese avaliku kontserdi 20. oktoobril 2006. 21. oktoobril 2006 kutsuti bändi bassist Hannes Agur Vellend, kes kutse vastu võttis. Paar kuud hiljem liitus bändiga Hannese klassivend Kristjan Sootalu, kes hakkas Noisebleedis mängima teist kitarri.
Noisebleed saavutas 2008. aasta üritusel "Vägivallata Noorus" Koolibändi võistlusel 1. koha.
2011. aasta jaanuaris avaldas Noisebleed oma esimese minialbumi "Here To Stay", millel on viis lugu
Üzeyir Hacıbəyov

Üzeyir Hacıbəyov (18. september (5. september vkj) 1885 Ağcabədi – 23. november 1948 Bakuu) oli Aserbaidžaani helilooja, pedagoog ja ühiskonnategelane.
30 Hudson Street

30 Hudson Street ehk Goldman Sachs Tower on 238-meetri kõrgune ja 42-korruseline kõrghoone Jersey City's. 2004. aastal valminud pilvelõhkuja on New Jersey osariigi kõrguselt teine ehitis.
Aaron Motsoaledi

Pakishe Aaron Motsoaledi (sündinud 7. augustil 1958 Phokwanes Transvaalis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress).
Aaron Motsoaledi on lõpetanud Natali Ülikooli bakalaureusekraadiga meditsiini ja kirurgia erialal. 11. maist 2009 kuni 25. maini 2019 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi tervishoiuminister.
Alates 30. maist 2019 on ta Lõuna-Aafrika Vabariigi siseasjade minister.
My Story

Ajalugu

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 686 Bodewes Binnenvaarti laevatehases Millingen aan de Rijnis Hollandis 26. märtsil 1970. 12. detsembril 1970 lasti laev vette ja ristiti 23. aprillil 1971. Laev sai nimeks Holland Pearl ja see anti üle Rotterdami laevakompaniile Holland River Line.
Kärp

Välimus

Kärpide keha on suhteliselt pikk. Välisehituselt sarnaneb ta väga nirgiga, kellest on teda lihtsaim eristada musta sabaotsa järgi (nirgil on see karvastikuga ühte värvi). Suvel on loomade seljaosa pruunikas ja kõhuosa valkjas. Talvel on kärbid nagu nirgidki peaaegu üleni valged, kuid sabaots jääb talvelgi mustaks. Lõunas jäävad isendid kohati talvekski pruuniks. 
Kärp on nirgist suurem. Tema tüvepikkus on 16–38 cm, isastel umbes 297 mm, emastel umbes 264 mm (piirkonniti varieerub). Sabapikkus on 6–12 cm, isastel umbes 117 mm, emastel umbes 110 mm. Kondülobasaalpikkus 38,8–49,6 mm. Kärp kaalub 90–445 g,  maksimaalselt 760 g .

Eluviis ja -paik

Kärbid asustavad väga erinevaid elupaiku, näiteks metsi ja soid, kuid eelistavad niiskemaid elukeskkondi. Neid kohtab metsatukkades, risustes metsaservades, põõsastikes, endistel raiesmikel, jõelammidel ja põldudel. 
Kärp võib tegutseda mis tahes kellaajal. Pakase või tormi ajal võib ta kaua redutada tuulemurrus, näriliste urus või mõnes muus urkas. Varjepaika võib ta oma territooriumil sageli vahetada. 
Kärp püüab kõikvõimalikke närilisi, sealhulgas hamstreid ja mügrisid. Sageli rüüstab ta linnupesi. Närilistevaesel ajal sööb ta konni ja kalu, näljaga koguni kadakamarju ja heitmeid. Toidurohkel ajal kogub ta varusid. Nagu nirk, nii ka kärp püüab saaki mitte üksnes maapinnal, vaid ka suuremate näriliste urgudes. Kui ta on uruomanikud maha murdnud, võib ta ise nende pessa elama jääda. Kahjurnäriliste hävitajana toob kärp suurt kasu. 
Saaki jälitades liigub kärp maapinnal sinusoidjalt ja väga kiiresti. Hea ujumisoskuse tõttu saab ta asustada ka veekogude saari. Ta ronib osavalt puudel ja põõsastel. Lumel liigub ta ühetaoliste paarishüpetega, pugedes aeg-ajalt haohunnikute või puujuurte alla, vahel liigub ta ka lume all. 
Emased kärbid saavad suguküpseks väga noorelt, juba 2-3 kuu vanuselt. Arvatavasti võivad nad siis ka viljastuda. Isastel saabub suguküpsus järgmisel aastal. Kärp sigib kord aastas. Paaritumine toimub harilikult kevade või suve hakul. Tiinusel on pikk latentne staadium ja kogu tiinus kestab 9–10 kuud, nii et pojad sünnivad järgmisel kevadel. Poegi on keskmiselt 4–8, harvem 3–18. Vastsündinu kaalub kõigest 3-4 g. Nägema hakkavad nad alles kuuvanuselt, koduuru hülgavad 2 kuu vanuselt. Kärbi sigivus ja arvukus sõltub näriliste arvukusest. Närilisterohketel aastatel suureneb kärpide arv oluliselt, näriliste arvukuse madalseis toob kaasa kärbi arvukuse katastroofilise languse.

Karusnahk

Kärp vahetab karva kaks korda aastas. Karvavahetus langeb kokku lumikatte tuleku ja mineku keskmise ajaga tema elupaigas. 
Kärbinahk on hinnaline karusnahk.
Anneli Siimussaar

Anneli Siimussaar (sündinud 4. veebruaril 1972) on Võhma linnapea. Ametisse astus ta 20. novembril 2013, enne seda töötas Imavere abivallavanemana.