google/wiki40b huggingface dataset:
Marius Järvi

Marius Järvi (sündinud 1. septembril 1981 Tallinnas) on eesti tšellist.

Elulugu

Tšellomänguga hakkas Marius Järvi tegelema nelja-aastaselt. 1987. aastal astus ta Tallinna Muusikakeskkooli Laine Leichteri tšelloklassi. 1995. aastast õppis Lahtis Päijät-Häme konservatooriumis Jouko Paavola käe all. 2000. aastal alustas ta õpinguid Sibeliuse Akadeemias professor Martti Rousi juhendamisel. 
1989. aastal saavutas Marius Järvi III koha rahvusvahelisel noorte tšellistide konkursil Tšehhoslovakkias (Usti nad Orlicis), 1995. aastal I koha Vabariiklikul noorte keelpillimängijate konkursil ning 2002. aastal peaauhinna Eesti noorte interpreetide konkursil “Con Brio”. Seitsmel korral on ta osa võtnud maailma ühest suuremast tšellofestivalist Kronbergis Saksamaal.
Järvi on end täiendanud selliste rahvusvaheliselt tunnustatud tšellistide meistriklassides nagu F. Helmerson, D. Geringas, A. Noras, M. Tchaikovskaja, G. Hoffmann, M. Ylönen, J.-E. Gustafsson, H. Kiiski, R. Cohen, T. L Thedeen, T. Hanhinen. Marius Järvi on esinenud solisti ja kammermuusikuna paljudes Euroopa maades (Saksamaal, Belgias, Hispaanias, Portugalis, Rootsis, Tšehhis, Soomes jm).
Ta on esinenud solistina Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Turu Filharmooniaorkestri, Järvi Festivaliorkestri, Pärnu Linnaorkestri ja teiste ees dirigentide Neeme järvi, Paavo Järvi, Risto Joost, Paul Mägi, Tibor Boganyi, Atso Almila, Anu Tali ja Kaisa Roose juhatusel. Järvi on kaasa teinud ka muusikaplaadistustel, sealhulgas solistina plaatidel “Urkutaikuri” (2001), Rene Eespere Tšellokontsert "Concertatus Celatus" pühendusega Marius Järvile jm. Sügisel 2000 ilmus Marius Järvi esimene sooloplaat “Via” koostöös maailmakuulsa organisti Kalevi Kiviniemiga.
Aastatel 2005–2013 töötas Marius Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris tšellistina. Ta on ka orkestrite Hulencourt Soloists Chamber Orchestra ja Järvi Festivaliorkestri liige. Alates 2014 aastast on ta rahvusooperi Estonia orkestri tšellist ning töötab õppejõuna Vanalinna Hariduskolleegiumis. Marius Järvi kuulub ka kammermuusikaansamblitesse Järvi Instrumentalists ja Estonian Cello Ensemble.

Isiklikku

Tema vanemad on Teet Järvi ja Mari Järvi, vanaisa Vallo Järvi ja vanaonu Neeme Järvi.
Arkadi Filippov

Arkadi Filippov (ka Arkadius Filippow; 25. märts 1910 Solotovka, Tambovi kubermang, Venemaa – 1986 Saksamaa) oli Eesti vaimulik.

Elulugu

Arkadi Filippov õppis aastatel 1931–1936 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 20. oktoobril 1937 õpetajaks.
Oli aastatel 1937–1938 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja. Määrati Kiviõli Peetri koguduse organiseerijaks õpetajaks, koguduse avajumalateenistuse pidas Arkadi Filippov koos Bruno Edermaga 27. märtsil 1938 Kiviõli rahvamajas. Kiviõli Peetri koguduse õpetaja oli Filippov aastatel 1938–1939.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1941–1942 pastor Helas (praegu Hel, Pucki maakonnas, Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1947 oli ta sõjapõgenike vaimulik Flensburgis, 1948–1957 pastor Düsseldorfi Kristuse kirikus. Aastast 1957 oli ta pastor Moylandis (Kleve kreisis, Nordrhein-Westfaleni liidumaal). Emerituuris olles elas ta Sörup-Schwensbys (Schleswig-Flensburgi kreisis, Schleswig-Holsteini liidumaal, Taani piiri ääres).
Prillsõlg

Prillsõlg on rõivaste kinnitamiseks kasutatud, reeglina pronksist valmistatud sõlg (fiibula), mille otsi kaunistavad kaks kettakujulist spiraalset ehiselementi. Kettad meenutavad prilliklaase ja sõlg sarnaneb kujult prillidega.

Kirjeldus

Reeglina koosneb prillsõlg ühest pikast traaditükist, mis on rullitud kokku kaheks suureks spiraaliks ja nende spiraalide vahel on traat lipsukujuliselt kaheks kaareks keeratud. Traadi otsad, mis mõlemad väljuvad ehisspiraalide keskpunktist, on ühes otsas kujundatud sõlenõelaks, teine haagiks, mille taha sõlenõel kinnitudes sulgub.

Ajalugu

Prillsõlgede kandmine Euroopas jääb nooremasse pronksiaega ja vanemasse rauaaega 9.–6. sajandil eKr, eriti iseloomulikud on need Hallstatti kultuuri ajaperioodile. Esimesi nendetaolisi kinniseid seostatakse Kesk-Euroopas  13.-11. sajandil eKr valitsenud urniväljade kultuuriga, Kreekas kanti prillsõlgi paariviisi rõivaste õlakinnitustena alates 11. sajandist eKr. Seda tüüpi sõled olid pika aja jooksul laialt levinud, nende leiukohti on kõikjal Kesk-Euroopas, Skandinaaviast ja Poolast kuni Itaalia ja Kreekani.

Baltimaades

Läti läänerannikult Staldzenest Ventspilsi lähedalt leiti 2001. aastal pärast sügistormi rannaliivast u 6 kg Skandinaaviaga seostatud pronksehteid ja nende katkeid, nende hulgas ka mitu prillsõlge.
Eestist pärit arheoloogilises materjalis prillsõlge ei leidu.
Kosmeetika

Kosmeetika (kreeka keelest 'kaunistuskunst') ehk iluravi (vananenud kirjanduses ka: nahahoole), inimese välimuse eest hoolitsemine, tema keha ilu säilitamine ja värskendamine. Kosmeetika on kosmetoloogia rakendusharu.
Eristatakse arstlikku ja dekoratiivkosmeetikat. Arstlik kosmeetika tegeleb naha hooldamise ja raviga ning iluvigade kirurgilise kõrvaldamisega. Dekoratiivkosmeetika valdkonda kuuluvad kehailu esiletoovad võtted (sealhulgas hügieen) ja jumestamine, mille eesmärk on moenõudeid arvestades välimust ilmestada, rõhutada isikupära ja varjata iluvigu.
Durham

Kliima

Durhami kõige kõrgemad õhutemperatuurid on registreeritud augustis (+32,5 °C) ja juulis (+31,7 °C). Absoluutsed maksimumid on kõige madalamad detsembris (+15,1 °C) ja jaanuaris (+16,7 °C). Durhami kõige madalamad õhutemperatuurid on registreeritud veebruaris (-18,3 °C) ja jaanuaris (-17,2 °C). Absoluutsed miinimumid on kõige kõrgemad juulis (+1,1 °C) ja augustis (+0,6 °C).
Aastas sajab keskmiselt 643 mm, kõige rohkem novembris (62 mm) ja augustis (61 mm), kõige vähem veebruaris (39 mm) ja juulis (45 mm).
Aastas paistab päike keskmiselt 1375 tundi, kõige rohkem juulis (168 tundi) ja augustis (167 tundi), kõige vähem detsembris (47 tundi) ja jaanuaris (55 tundi).

Ajalugu

Legendi järgi rajati Durham 995. aastal. 12. sajandi kroonik Durhami Symeon kirjutas, et sel aastal liikus rühm munki piiskopi Aldhuni juhtimisel püha Cuthberti surnuvankriga (Cuthbert ise oli surnud juba 687. aastal). Durhami kandis jäi surnuvanker korraga imepäraselt kinni ja mungad ei suutnud seda liigutada. Aldhun kuulutas välja kolmepäevase peatuse ja ühtlasi paastu. Selle ajal ilmus Cuthbert ühele mungale ja andis talle juhiseid selle kohta, kuhu teda matta tuleks. Läheduses oleva Weari jõe meandrile rajati Durhami katedraal, kuhu Cuthbert maetigi. Symeoni väitel olnud katedraal linna esimene ehitis. See olnud algselt üsna tagasihoidlik ja juba Symeoni eluajal oli see asendatud normannide ehitisega.
Durhami linna ajalooline keskus asub kaljusel kõrgendikul jõe ääres. Seal paiknevad linna tuntuimad vaatamisväärsused linnus ja katedraal, mis kanti 1986. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Keskajal oli Durham suhteliselt tähtis koht. Püha Cuthberti matmiskohana oli ta palverändude keskus. Kuid tööstusettevõtteid linna ei tulnud ja seetõttu muutus Durham 19. sajandil vähetähtsaks.
1720. aastal käidi välja ettepanek süvendada ja laiendada Weari jõge, et muuta see laevatatavaks. Mereni oli ju kõigest paarkümmend kilomeetrit. Alustuseks rajati turuplatsile Neptuni skulptuur. See on tänapäevani alles, aga jõe süvendamiseni ei jõutudki, sest laevad muutusid sel ajal suuremaks ja nii suure kanali kaevamist ei peetud praktiliseks.
Linnas asub Durhami ülikool, mis rajati 1832. aastal.

Sport

Linna jalgpallimeeskond on Durham City AFC. See mängis aastatel 1921–1928 Football League'is, kuid tänapäevaks on langenud Põhja jalgpalliliigasse (Northern Football League), mis paikneb Inglismaa jalgpallipüramiidis 9. tasemel. Durham City AFC on üks vähestest Inglismaa meeskondadest, kelle staadion on kaetud kunstmuruga, ja see välistab klubi tõusu kõrgemale kui 8. tasemele.
Omette "saavutusega" sai Durham City AFC hakkama hooajal 2009/2010, kui ta lõpetas 7. tasemel asuva Põhja kõrgliiga kõrgema divisjoni (Northern Premier League Premier division) 0 punktiga, aga ei jäänud sellegipoolest viimaseks, vaid tagantpoolt kolmandaks (ühe klubi loobumise ja ühe pankroti tõttu).
Mikk Tammepõld

Albumid

Dramamama – "Dramamama" (2009)
Dramamama – "VIP" (2011)
Brides in Bloom – "Bad & Beautiful" (2011)
Mikk Tammepõld – "On asju, milles eksida ei saa (2013)
Luisa Värk – "Maalida võiks maailma" (2015)
Kalle Sepp & Locomotiiv – "Mäng" (2017)
Harald Sinihammas

Harald Sinihammas  (Taanis Harald I, taani keeles Harald Blåtand, vanapõhja keeles Haraldr blátönn; norra keeles Harald Blåtann; umbes 910 – umbes 986 Jomsborg) oli Taani kuningas alates 958 ja Norra kuningas alates 976 kuni surmani umbes 986. Ta oli  Taani kuninga Gorm Vana ja Thyra poeg.
Harald oli kuningas, kelle ajal Taanis kinnistus kristlus. See oli levinud varemgi, kuid domineeris veel muinasgermaani usund. Kuid 965 lasi Harald end ristida ja asus üle riigi kirikuid ehitama. Samuti lasi ta üle riigi rajada uusi kindlusi  (Aggersborg, Fyrkat, Nonnebakken, Trelleborg, Borgring), mis näitab, et ta tegeles aktiivselt riigi tugevdamise ja ühendamisega. Haraldit on mõnikord peetud esimeseks kogu Taanit valitsevaks kuningaks, enamasti loetakse selleks siiski tema isa Gorm Vana. 
Pärast isa, Eirik Verekirve surma liitusid Norra Harald Hallmantel ja tema vennad temaga ning asusid võitlusse oma isa venna kuningas Håkon Haraldssoni (Håkon Hea) vastu. Taani kuningas Harald Sinihammas kasutas Haraldit ja teisi Eirikupoegi oma vahendina võimuvõitluses, ta varustas neid vägedega, Fritjari lahingus (umbes 961), sai Håkon surmavalt haavata. Umbes 961 sõitis Harald Sinihammas Norrasse ja laskis end Tønsbergis austada. Harald Eiriksson kuulutas end Harald Sinihamba asekuningaks.  Harald Sinihammas oli ametlikult 10 aastat ka Norra kuningas (976–986), kuid sealsete valitsejate loetelus tal järjekorranumbrit pole. Ta peaks olema Norras Harald III, kuid selleks on hoopis Harald Hardråda. Tema ajal valitses Norrat tegelikult Haakon Sigurdsson. Taani kuningas sai ülemvõimu maa üle Mørest kuni Gröönimaa piirini. Østlandeti kuningad Gudrød Bjørnsson ja Trygve Olavsson olid juba varem Harald Sinihamba asekuningad.
Harald Sinihammas rajas vähemalt neli täpselt ringikujulist ja korrapärast ringvall-linnust, neist tuntum on Trelleborg Sjællandil. Jätkus ka piirikaitsevalli Danevirke tugevdamine, Frankide Saksimaaga.

Mälestuse jäädvustamine

Harald Sinihamba järgi on nimetatud Bluetoothi tehnoloogia.
Dominioon

Dominioon oli osaliselt iseseisev Briti impeeriumisse kuuluv riik (enamasti emamaa Suurbritannia endine koloonia).
Kanada kasutas dominiooniõigust aastast 1867, Austraalia aastast 1901 ja Uus-Meremaa aastast 1907.
Suurbritannia tunnistas 1923. aastal dominioonide õigust iseseisvale välispoliitikale. Aastal 1926 lisandus sellele Balfouri deklaratsioon, millega kuulutati dominioonid Ühendkuningriigiga staatuselt võrdseteks autonoomseteks riikideks, kuigi säilis Briti impeeriumi koosseis. See deklaratsioon sai seadusliku aluse Westminsteri statuudiga aastal 1931, kuigi spetsiifiliselt viidati juba Briti Rahvaste Ühendusele. Dominioonide parlamendid muutusid Briti seadusandlikust kontrollist sõltumatuks ning võisid tühistada Briti seadused. Samuti ei saanud Suurbritannia parlament vastu võtta seadusi nende heakskiiduta. Teise maailmasõja vallandudes 1939. aastal kuulutasid dominioonid sõdu sõltumatuse alusel.
Dominioonidel olid oma parlament, valitsus ja kohtusüsteem.
Linux (tuum)

Linux on vaba Unixi-laadne operatsioonisüsteemi tuum, mille arendust alustas Linus Torvalds aastal 1991, ja mida on edasi arendanud ülemaailmne programmeerijate kogukond. Linux kuulub GNU General Public License'i alla ja seega on selle lähtekood vabalt saadaval.
Seda tuuma tuntakse põhiliselt Linuxi operatsioonisüsteemi keskse osana. Tarkvaradistributsioone, mis seda tuuma kasutavad, nimetatakse Linuxi distributsioonideks.
Algselt kirjutati see Intel 80386 protsessorile, kuid nüüdseks on see porditud paljudele teistele arvutiplatvormidele.
Linux on kirjutatud peaaegu täielikult C keeles (kasutatud on ka mõningaid GNU C laiendusi), välja arvatud mõned osad assemblerkeeles (GNU as AT&T süntaksis).
Väylä

Väylä (inarisaami keeles Vävli) on küla Soomes Inari vallas, mis asub Inari järve kaldal Vävlivuonâ ehk Väylävuono lahe ääres.
Küla soomekeelne nimi on saadud otsetõlkena Inari saami keelest. Läheduses on ka Vävlijuuhâ ehk Väyläjoki.
AS Eolane Tallinn

AS Eolane Tallinn on Eesti elektroonikatootmisettevõte, prantsuse kontserni Éolane tütarettevõte. 
Ettevõte on aastast 2012 pankrotti läinud AS-i Elcoteq Tallinn õigusjärglane.
Eolane'i tootmishooned asuvad Tallinnas Lasnamäel aadressidel Peterburi tee 66 ja 67A. 
2018. aastal oli ettevõtte käive 68 mln eurot ja kasum 1,6 mln eurot. 
Ettevõttes töötab üle 500 inimese. 2019. aastal avatakse Lasnamäel uus tootmishoone, kus hakkab töötama veel 300 inimest. Hoone arhitekt on Tõnis Tarbe, ehitas Tallinna Ehitustrust OÜ, hoone omanik on Capital Mill. Ruumide pindala on 111 000 m².
Tiigrihüpe

"Tiigrihüpe" on Eesti riiklik projekt, mille raames suunati suured investeeringud arvutusvõimsuste suurendamisele ja andmesideühenduste arendamisele, rõhuga hariduse infrastruktuuri parandamisel. Projekti algatasid 1996. aastal Eesti toonane saadik USA-s Toomas Hendrik Ilves ja tollane haridusminister Jaak Aaviksoo. Ametliku käigu andis projektile 21. veebruaril 1996 Eesti president Lennart Meri. Esimene rahaeraldis nähti ette 1997. aasta riigieelarves.
Üks projekti tähtsamaid tulemusi oli kõigi Eesti koolide ühendamine internetti,mille käigus rajati enamikku koolidest arvutiklass ning lõpetati UUCP-tehnoloogia kasutamine. Ühtaegu vahetati koolide arvutipark välja IBM PC-de vastu. Nõukogude võimu järgseil aastail oli püsinud tehnoloogiline lõhe Eesti ja lääneriikide vahel, 1990. aastate keskpaigani leidus koolides veel 8-bitiseid arvuteid operatsioonisüsteemiga CP/M.
Pärast massilisi küberrünnakuid Eesti arvutivõrkudele 2007. aastal (mida on seostatud Vene salateenistustega) lisandus Eesti kaitsedoktriini e-turvalisus. Osalt just selle edendamiseks rajati Tallinna NATO küberkaitsekeskus (NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence). Analoogselt "Tiigrihüppega" on selle projekti nimi "Tiigrikaitse".
"Tiigrihüpe" toimus Tiigrihüppe Sihtasutuse eestvedamisel. 2013. aastal sai Tiigrihüppe Sihtasutus Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) struktuuriüksuseks. HITSA üksusena kannab see nime HITSA Innovatsioonikeskus.
Tehnoloogiaharidusega tegeleb ProgeTiiger.
Henry Morton Stanley

Sir Henry Morton Stanley, sündinud John Rowlands (28. jaanuar 1841 – 10. mai 1904), oli kõmri päritolu Suurbritannia ajakirjanik ja maadeavastaja.
Stanley on tuntud Aafrika-uurijana ning Aafrikas kaduma läinud maadeuurija David Livingstone'i leidjana. Tuntud on tema lause, mille ta väidetavalt ütles, kui oli Livingstone'i leidnud: "Dr. Livingstone, ma oletan?" ("Dr. Livingstone, I presume?")
Pissiv Poiss

Pissiv Poiss ehk Manneken Pis on purskkaev Brüsselis, üks Brüsseli tähtsamatest vaatamisväärsustest.
Purskkaev asub tänavaristil, kus kohtuvad Rue de l'Étuve/Stoofstraat ja Rue du Chêne/Eikstraat. Selle leidmiseks tuleb keskväljakul mööduda vasakult raekojast ning minna mõnisada meetrit edela suunas piki tänavat nimega Rue Charles Buls.
Purskkaevuks olev 61 cm kõrgune pronkskuju kujutab alasti poissi, kes urineerib purskkaevubasseini. Kuju valmistas 1619. aastal Brüsseli skulptor Hieronimus Duquesnoy. Kuju on korduvalt varastatud, praegu nähtav on 1965. aastal valmistatud koopia. Originaali hoitakse keskväljaku-äärses Maison du Roi/Broodhuis hoones.
Alates 16. oktoobrist 1975 on see kaitstud kultuurimälestisena.
Pissiva Poisi ja selle valmistamisega on seotud mitu legendi.
Alates 1987. aastast on Brüsselis Pissiva Poisi eeskujul ka purskkaev Pissiv Tüdruk.

Riietamine

Skulptuuri riietatakse mitu korda nädalas erinevatesse kostüümidesse vastavalt ettevalmistatud kavale, mis on välja pandud ka skulptuuri kõrvale. Garderoob koosneb mitmesajast kostüümist, paljusid neist on võimalik vaadata püsinäitusel linnamuuseumis. Vanim väljapandud kostüüm on pärit 17. sajandist. Riietamist korraldab mittetulundusühing The Friends of Manneken-Pis, mis võtab igal aastal vastu sadu ettepanekuid kuju rõivastamiseks ning valib neist välja vähesed, mis teostatakse. Riietamistseremoonia viiakse läbi pidulikus meeleolus, tihti koos muusikaga. Paljud kostüümid kujutavad Brüsselit külastavate erinevast rahvusest turistide rahvarõivad, kuid on ka mitmete ametite ja elukutsete tööriietusi. 
2006. aastal riietati skulptuur Eesti Vabariigi 88. sünnipäeva auks eesti rahvariietesse.Eesti rahvariideid kandis Poiss ka 2008. aastal.
2010. aasta veebruaris riietati kuju setu rahvarõivastesse.
Saue tänav

Saue tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Rohu tänavalt ja kulgeb kirde-edela suunas kuni Ristiku tänavani. Saue tänav on ligikaudu 240 meetri pikkune.
Praeguse nime sai Saue tänav 18. septembril 1929. Enne seda oli see maaomaniku nime järgi alates 1921. aastast Lau tänav või Lao tänav. Tänav sai nime sealsete saviaukude mõjul (sau – "puhas savi").
Aivo Adamson

Haridus

Aivo Adamson on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja finantsanalüüsi erialal (1991) ja täiendanud end Vaasa Ülikoolis.

Karjäär

Aivo Adamson oli 1991. aastast Telagi finantsdirektor. 1993. aastast oli ta Hansapanga Pirita kontori juhataja, hiljem panga sisekontrolli osakonna juhataja, administratsiooni direktor ning Hansapanga juhatuse liige (alates 2000). 
2012. aasta juulist on ta Maanteeameti peadirektor.
Aastast 1993 on ta Eesti Vabariigi vannutatud audiitor (tunnistus nr 196)

Isiklikku

Aivo Adamson on abielus, tal on 2 last. Adamsoni ema on tunnustatud tantsujuht Ilma Adamson.
Saint Pauli katedraal

Ajalugu

Katedraal rajati Londoni suures tulekahjus hävinud vana katedraali asemele.

Arhitektuur

Pühakoda valmis inglise barokkstiilis ja oli aastatel 1710–1967 Suurbritannia pealinna kõrgeim ehitis (111 m maapinnast).
Aafrika elevant

Välimus

India elevant ja aafrika elevant on üpris sarnased, kuid aafrika elevant on suuremate kõrvade ja võhkadega (on nii isastel kui emastel). Isane elevant võib seistes olla 3,64 m kõrgune, 6...7,5 m pikk, (koos londiga) kaaluda kuni 5455 kg; emane 3 meetrine ja kaaluda 3636–4545 kg.

Toitumine

Aafrika elevant on taimtoiduline, ta kulutab 16 tundi päevas taimede (lehtede, bambuse, okste jne) söömisele. Ta võib päevas süüa 140–270 kg toitu.

Paljunemine

Aafrika elevandi tiinus kestab 18-21 kuud. Ta sünnitab korraga ühe poja, kes kaalub umbes 90 kg.

Levik

Ajavahemikus 1889–1946 on Aafrikast välja veetud umbes 2 280 000 elevandi võhka.
Emur Shan

Emur Shan (额木尔山 (Emu'er Shan)) on mäestik Hiinas Heilongjiangi provintsi loodesopis Suur-Hingani põhjaosas.
Kõrgeim tipp on Fengshui Shan (1398 m).
Emur Shanist saab alguse Emuri jõgi.
Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee

Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee (registrinumbriga 49) on üks Eesti tugimaanteedest. 
Tee pikkus on 82,1 km. See saab alguse Imavere ja Järavere küla piiril Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 111. kilomeetril ja lõpeb Karksi-Nuia linnas Valga–Uulu maantee 59. kilomeetril. Karksi-Nuia linnas kannab nime Viljandi maantee.

Asulad Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maanteel

Imavere küla, Taadikvere küla, Eistvere küla, Kurla küla, Meossaare küla, Arkma küla, Ollepa küla, Sagevere küla, Soomevere küla, Paaksima küla, Navesti küla, Jaska küla, Kuiavere küla, Mudiste küla, Võivaku küla, Auksi küla, Võistre küla, Tobraselja küla, Aindu küla, Jämejala küla, Mustivere küla, Pinska küla, Viljandi linn, Matapera küla, Sinialliku küla, Vardja küla, Intsu küla, Loodi küla, Hendrikumõisa küla, Aidu küla, Sultsi küla, Kassi küla, Muri küla, Tuhalaane küla, Morna küla, Oti küla, Karksi küla, Karksi-Nuia linn.
Jevgeni Velihhov

Jevgeni Pavlovitš Velihhov (vene Евге́ний Па́влович Ве́лихов, sündinud 2. veebruaril 1935 Moskvas) on Vene füüsik, pedagoog ja ühiskonnategelane. 
Alates 1961. aastast töötab ta I. V. Kurtšatovi nimelises Aatomienergia Instituudis. Aastal 1972 asutas ta Moskva Füüsika-Tehnika Instituudi juures aerofüüsika ja kosmoseuuringute kateedri, mida juhib siiani.
Aastal 1975 asus ta juhtima NSV Liidu termotuumareaktorite väljatöötamise programmi. Ta osales Tšornobõli avarii tagajärgede likvideerimisel.
Ta on füüsika-matemaatika doktor (1964) ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1974). 
Ta on olnud NSV Liidu Teaduste Akadeemia ja Venemaa Teaduste Akadeemia asepresident (1978–1991 ja 1991–1996) ja Venemaa juhtiva tuumafüüsikakeskuse Kurtšatovi Instituudi president (1992–2015). 
Aastal 1986 kandideeris ta NSV Liidu TA presidendiks, kuid kaotas Guri Martšukile.
Lääneslaavlased

Ajalugu

Keskajal kasutati lääneslaavlaste kohta nime vendid (tõenäoliselt Venedi või Venedae, mis võetud Jordaneselt ja Tacituselt). Mieszko I, esimene ajalooline Poola valitseja, oli ka kui "Dagome, vendide kuningas".
Varaslaavlaste ekspansioon algas 5. sajandil ja 6. sajandiks olid grupid, millest tekkisid lääne-, ida- ja lõunaslaavlased, tõenäoliselt jõudnud geograafilisse eraldatusse. Esimesed sõltumatud lääneslaavi riigid tekkisid alates 7. sajandi algusest: Samo riik (623–658), Morava vürstkond (8. sajand – 833), Nitra vürstkond (8. sajand – 833) ja Suur-Määri riik (833 – u 907). 
Läänemere-äärsed sorbid ja teised polaabi slaavlased, nagu obodriidid ja veletid, sattusid keskajal pärast Vendi ristisõda Saksa-Rooma riigi ülemvõimu alla ja saksastusid 19. sajandi lõpuks. Polaabi keel säilis kuni 19. sajandi alguseni seal, kus nüüd on Saksamaa Alam-Saksi liidumaa. Selleks ajaks oli järele jäänud vaid 60 000 sorbi, kes elasid peamiselt Lausitzis, tänapäeva Saksamaa Brandenburgi ja Saksimaa liidumaades.
Kesk-Poola polaanide hõim asutas oma riigi 10. sajandil Poola hertsogi Mieszko I juhtimisel. Mitu sajandit olid Poolal tihedad sidemed oma läänepoolsete naabritega, kus Poola valitseja Bolesław I Chrobry kuulutati Saksa-Rooma keisri Otto III poolt Frater et Cooperator Imperii ("vend ja partner keisririigis").
Tšehhide eelkäijad liikusid Čechysse 6. sajandi algul ja rajasid 10. sajandiks mitmeid lääne, kui nende valitsejad muutusid lõpuks (1002) Saksa-Rooma keisrite vasallideks. Tšehhi kuningriik oli keisririigi osa aastatel 1002–1419 ja 1526–1918. Slovakkide eelkäijad läksid pärast 907. aastat (Suur-Määri riigi hukk) Ungari valitsejate ülemvõimu alla üheskoos teiste slaavi gruppidega, nagu horvaadid, sloveenid, dalmaatslased ja russiinid. Nii tšehhid kui ka slovakid olid Habsburgide võimu all aastatel 1526–1804; seejärel Austria keisririigi ning aastatel 1867–1918 Austria-Ungari osa.
Riia koerad

"Riia koerad" (rootsi "Hundarna i Riga") on Henning Mankelli kriminaalromaan, mille tegevustik toimub Läti pealinnas Riias. "Riia koerad" on Wallanderi sarja teine romaan. Selle tõlkisid eesti keelde Ülev Aaloe ja Maarja Loos.

Sisu

Kui päästeparv kahe laibaga uhutakse Rootsi rannikule, viivad kurjategijate otsingud Kurt Wallanderi Riiga. Teost läbib Balti riikide 1990. aastate alguse ebastabiilsust käsitlev teema.

Televisioon

Romaani põhjal tehti 1995. aastal SVT film, kus Wallanderi mängis Rolf Lassgård.