google/wiki40b huggingface dataset:
Taebla

Ajalugu

1341. aastast pärinevad esimesed andmed Taebla külast (saksakeelne nimi Taibel). Alevik tekkis Taebla mõisa keskuse põhjal.
Keskajal kuulus mõis Haapsalu toomkapiitlile, 18. sajandil oli ta Tallinna ülemkomandandi lauamõis.
1917. aastal sai mõisa omanikuks Ants Laikmaa sõber Aleksander Saar, kelle käes oli mõis kuni 1940. aastani.
Mõisa kahekorruseline puidust historitsistlik peahoone hävis tulekahjus 1991. aastal.

Tuntud inimesed

Taeblas on sündinud eesti filmioperaator Kristjan Jaak Nuudi.
Taeblast on pärit Eesti esimene NFL-i tippjalgpallur Michael Roos (elas Taeblas 1983–1992).
14. veebruaril 1934 sündis Taeblas arhitekt ja ehitusinsener Kalju Hanstein.

Sport

Taeblas tegutses Taebla valla jalgpalli esindusmeeskond Taebla JK. Alevikus asub Taebla staadion.
Eduard Vääri

Eduard Vääri (26. juuni 1926 Lapetukme küla, Tartumaa – 17. mai 2005) oli eesti keeleteadlane, filoloogiadoktor (1975).
1950. aastal lõpetas Vääri Tartu Riikliku Ülikooli ning töötas 1952. aastast samas õppejõuna. 1953 kaitses ta kandidaadiväitekirja sugulusalasest sõnavarast läänemeresoome keeltes, 1975. aastast doktoriväitekirja liivi keele algupärastest tuletussufiksitest.

Teadustöö

1957. aastal sai Väärist dotsent, 1980. aastal professor ning 1993. aastal emeriitprofessor. õpetamist jätkas ta 1997. aasta kevadeni. 1976–1978 oli ta Helsingi ülikoolis eesti keele lektor. 1990. aastast oli ta EPMÜ keeltekeskuse õppejõud.
Tartu Ülikoolis õpetas Vääri sissejuhatust keeleteadusse, üldkeeleteadust, liivi ja vadja keelt, soome-ugri keelte ajaloolist grammatikat ning soome kirjandust. Aastaid juhendas ta pedagoogilist praktikat ning käis igal aastal keeleuurimisretkedel liivlaste juures. Vääri peamised uurimisalad olid läänemeresoome keeled, keeleteaduslikud ja metoodilised probleemid, keeleteaduse ajalugu ning Tartu ülikooli ajalugu.
Eduard Vääri avaldas üle 200 uurimuse liivi keelest. Ta koostas ka eesti keele õpiku soomlastele ja "Eesti keele õpiku keskkoolile", millest on ilmunud kümneid kordustrükke.  Samuti kirjutas ta eesti keele ja selle õpetamise metoodikast. Koos Johannes Silveti ja Richard Kleisiga oli ta üks "Võõrsõnade leksikoni" autoritest.

Ühiskondlik tegevus

Aastatel 1993–1996 oli ta Tartu linnavolikogu haridus- ja kultuurikomisjoni esimees.
Vääri oli 1999. aastal loodud Eesti Keele Kaitse Ühingu asutajaid, hiljem esimees, samuti Soome-Ugri Seltsi ja Soome Kirjanduse Seltsi välisliige.

Pere

Tema abikaasa oli Reet Vääri, tütred Haale LeBlanc, Mairit Kratovitš, Elia Vääri.
Tumalaid

Tumalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 930 meetrit.
Laiu koordinaadid on 58° 26′ N, 23° 17′ E. Saar asub 700 meetrit Udrikulaiust põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskiatse all.
Albert Beaumont Wood

Albert Beaumont Wood (1890 – 19. juuli 1964), oli inglise füüsik, kes on tuntud pioneerina allveeakustika ja sonarite alal. Albert Wood juhtis koos Robert Boyle'iga muundurite tehnoloogiate arendamist esimesest maailmasõjast kuni teise maailmasõjani. Arendustöö tulemusel loodi esimene kasutatav aktiivne allvee helituvastus seade (passiives sonari) nimega ASDIC (active sound detection equipment).
Helle Kuningas

Helle Kuningas (aastast 1978 kodanikunimi Helle Ralja; 10. juuni 1949 Pärnu – 10. oktoober 2014) oli eesti näitleja.
Ta sündis aastal 1949 Pärnus ajakirjanike perekonnas. Ta lõpetas aastal 1968 Sindi Keskkooli. Ta õppis aastatel 1970–1972 (ei lõpetanud) Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris.
Ta töötas Pärnu teatris Endla näitlejana aastatel 1968–1970 ja 1972–2009, kuid tegi lavastustes kaasa ka hiljem. Lisaks on ta mänginud filmides "Ideaalmaastik" (1980), "Jõulud Vigalas" (1981), "Naerata ometi" (1985) ja "Eestlanna Pariisis" (2012).

Isiklikku

Ta oli aastast 1978 abielus näitleja Eduard Raljaga. Abielust sündis tütar. Tema onu oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik, kultuuriloolane ja tõlkija Oskar Kuningas.
Dobu keel

Hääldus

y = i
w = u

Silpide dubleerimine ehk reduplikatsioon

Dobu keeles korratakse tavaliselt teist silpi, kui tahetakse väljendada nt kavatsust, räägitakse minevikust, hetketegevusest vms.
Nt [ya'wali] – "ma laulan (harjumuspärane, pidevalt toimuv)", aga [ya'wali'wali] "ma laulan (hetkeline tegevus)".
['siwa] – "valama" aga ['siwasi'wena] "valatud"
Kõige lühemad sõnad dobu keeles on "be/ga" - tähenduses "ja", "ta" - tähenduses "jah/aga" ning "o" - tähenduses "jah". Ülejäänud sõnad on vähemalt kaks silpi pikad.
Rõhk sõnades ei ole kunagi kõnes kindel, eriti lühemate sõnade puhul.

Häälikud

Täishäälikud: i, e, a, o, u
Kaashäälikud:
- huulhäälikud ehk bilabiaalid: p, pw, b, pw
- hambasombuhäälikud ehk alveolaarid: t, d
- pehme suulae häälik ehk velaar: k, kw, g, gw
- hõõrdhäälik ehk frikatiiv: s
- külghäälik ehk lateraal: l
- ninahäälik ehk nasaal: m, mw, n
- pool-täishäälik: w, y

Arvsõnad

1- 'e bweu
2 - 'e rua
3 - 'e to
4 - 'e ata
5 - nima
6 - nima 'e bweu
7 - nima 'e rua
8 - nima 'e to
9 - nima 'e ata
10 - sanau

Keelenäide

Kagutoki – Tavaline tervitus
Mwao utautauya?/Mwao? - Kuhu sa lähed?
Gonagona boboana – Tere hommikust!
Boiboi boboana – Head ööd/õhtut!
Villemi laid

Villemi laid (ka Suurlaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiudu lõpes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 9′ E.
Aino Tigane

Aino Tigane (12. mai 1912 (ukj) Tartu – 12. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti lastekirjanik.

Elulugu

Aino Tigane sündis Tartus käsitöölise perekonnas. 1930. aastal lõpetas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Aastatel 1930–1941 töötas Aino Tigane Tartus kirjastuse Loodus korrektorina. Aastatel 1941–1944 oli ta mittekoosseisuline tantsija Vanemuise balletirühmas ning näitleja 1944–1946 Vanemuises ja 1947–1948 Tallinnas Noorsooteatris. 
1948. aastast oli Aino Tigane kutseline kirjanik Tallinnas. Samast aastast oli ta ka Eesti NSV Kirjanike Liidu liige.

Isiklikku

Tema õde oli lastekirjanik Leida Tigane. Aino Tigane oli abielus Elar Kuusiga.
Cullmani maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1877. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 80 406.
Kivisüsi

Kivisüsi on taimset päritolu süsinikurikas põlev maavara, kaustobioliit.
Kivisüsi kuulub fossiilkütuste hulka.
Kivisüsi on must või hallikasmust. Eristatakse nelja kivisöe petrograafilist erimit: läikivat (viträän), poolläikivat (klarään), matti (düraan), ja kiulist (füsfään). Kivisöe põhiosa (kuni 90%) moodustab kõrgmolekulaarne orgaaniline aine. Selle koostis ja omadused sõltuvad suurel määral muundumisastmest ning pertograafiliste erimite sisaldusest. Koostisse kuuluvad peale süsiniku (kuni 95%) vesinik (kuni 6%), hapnik (kuni 15%), väävel (kuni 5%, harilikult alla 1,5%) ja lämmastik (kuni 2%). Peale orgaanilise aine sisaldab kivisüsi alati niiskust (harilikult alla 10%) ja mineraalaineid (5–40%).
Kivisüsi tekib taimse materjali mattumisel ja mittetäielikul lagunemisel. Enam-vähem samast materjalist koosnevad ka turvas, pruunsüsi ja antratsiit. Nendevahelise erinevuse määrab peamiselt mattumissügavus. Vastav arengurida näeks välja järgnev: turvas -> pruunsüsi -> kivisüsi -> antratsiit. Seega võib turbast edasisel mattumisel saada pruunsüsi, sellest omakorda kivisüsi jne. Sellesse ritta ei kuulu merelise tekkega fossiilkütused nafta ja maagaas. Ehkki kivisüsi on valdavalt maismaalise tekkega, esineb ka merelise tekkega kivisütt, näiteks boghed.
Maailma kivisöevarud on moodustunud peamiselt Mesosoikumis.
Brasiilia jalgpallikoondis 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Brasiilia jalgpallikoondis 1950. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Mängijad

Zizinho
Chico
Juvenal
Ademir
Rui
Castilho
Jair
Adaozinho
Paulo Barbosa
Bigode
Friaca
Noronha
Bauer
Francisco Rodrigues
Nilton Santos
Baltazar
Ely
Nena
Augusto
Danilo
Maneca
 Alfredo

Treener

Flavio Costa
Andres Udal

Andres Udal (sündinud 8. juunil 1955 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.
Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuselektroonika erialal, spetsialiseerudes selle juures meditsiinielektroonikale.
Magistrikraadi kaitses ta TTÜs 1992, aastal teemal "Jõupooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine" Enn Velmre juhendamisel,
Doktorikraadi kaitses ta samuti TTÜs 1999, aastal teemal "Pooljuhtseadiste numbriliste mudelite väljatöötamine ja rakendamine seadiste teoorias ja disainis" Enn Velmre juhendamisel.
Elektroonikateadlasena on tema töö olnud seotud pooljuhtseadiste numbrilise modelleerimisega. Selle osas on ta pikka aega olnud tuntud Eesti elektroonikateadlase Enn Velmre põhiliseks kaastöötajaks.
Mitme magistriõppe ja doktoriõppe kursuse õppejõud.
Ta on olnud mitme magistritöö ja ühe doktoritöö juhendaja (Reeno Reeder).
Rokem kui 55 teaduspublikatsiooni autor või kaasautor.
Karli ülikool

Karli Ülikool Prahas (ka lihtsalt Karli Ülikool; tšehhi keeles Univerzita Karlova v Praze; inglise keeles Charles University in Prague või lihtsalt Charles University; ladina keeles Universitas Carolina; saksa keeles Karls-Universität zu Prag) on Tšehhi vanim ja suurim ülikool.
Ülikool asutati aastal 1347. Ülikooli nimi on seotud Saksa-Rooma keisri Karl IV-ga, kes võis olla selle asutamise algataja.
29. Kaitsepataljon

Isikkoosseis

29. Kaitsepataljon moodustati vabatahtlikest ja 28. novembril 1941 Tallinna-Nõmme Omakaitse maleva kasarmeeritud 2.kompaniist. Pataljoni suuruseks oli 530 meest, staap asus Tallinnas.
Pataljoni ülesandeks pidi saama vahiteenistuse pidamine Tallinna linnas, kuid 5. märtsil 1942 lähetati pataljon ilma varustuse ja relvadeta Tallinnast Krasnogvardeiskisse (Gatšina) ja sealt edasi Volodarskisse, Leningradi piiravate Saksa vägede toetuseks Leningradi rindele, Oranienbaumi platsdarmile, Ligovo–Uritski piirkonda sealset Punaarmee läbimurret sulgema, kus väljaõppeta pataljon kandis lahingutes raskeid kaotusi.
Jaanuaris 1943 toodi pataljoni riismed rindelt ära ja saadeti Tartusse puhkusele, pärast puhkust suunati allesjäänud pataljoni ohvitserid ja võitlejad 30. Eesti Politseipataljonile täienduseks ja osa mehi astus Eesti Leegioni.

29. Kaitse(vahi)pataljon II

Veebruaris 1943 pataljon kui rindeüksus likvideeriti ning moodustati sama numbrit kandev vahiteenistuseks ettenähtud väeosa Schutzmannschaft Wacht Bataillon nr. 29. Pataljon formeeriti 4 Omakaitse malevate kompaniidest, mis asusid Tallinnas, Haapsalus, Kuressaares ja Pärnus.
Uue moodustatud pataljoni ülemaks määrati major Karl-Richard Ant. Pataljoni suuruseks oli sel ajal 530 meest. Pataljoni staap asus Tallinnas, Adolf Hitler Straße 58.

29. Eesti Politseipataljon

1943. aasta lõpus koondati pataljon Tallinna ning detsembris 1943 muudeti pataljoni nimi 29. Eesti Politseipataljoniks (Estnische Polizei Batallion 29).
1943. aastani Saksa Wehrmachti rindeväeosade juhatusele allunud, kuid seejärel Saksa Korrapolitsei Kõrgemale Komandörile Eestis allutatud pataljonis asendati senikehtinud Wehrmachti auastmed Saksa Korrapolitsei auastmetega.
1944. aasta alguses olid pataljoni allüksused kaitsel Narva jõe liinile kaitsesse Uusna-Vääska lõigul – 1. kompanii Ust-Žerdjanka küla juures, 2. kompanii Uusna küla juures, 3. kompanii jäi reservi.
1944. aasta veebruaris ja märtsis osales pataljon Narva lahingutes, kus 2. veebruaril 1944 murdis Punaarmee Krivasoos ja Vääska jõe ääres nende kaitsest läbi ja raskeid kaotusi kandes (eriti 1. kompanii) oli pataljon sunnitud oma positsioonidelt taganema.
Märtsis 1944 viidi pataljon rannakaitsesse Utria randa ning Kalvi ja Aseri ruumi, rannakaitsele Virumaal.

Pataljoni likvideerimine

29. Eesti Politseipataljon likvideeriti juunis 1944 Pärnus ja pataljoni isikkoosseis jagati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljonidesse.
Südalinn

Südalinna asumi tänavad

Südalinnas asuvad Estonia puiestee, Gonsiori tänav, Islandi väljak, Kaubamaja tänav, Kentmanni tänav, Ants Laikmaa tänav, Narva maantee, Georg Otsa tänav, Rävala puiestee, Sakala tänav, Teatri väljak ja Viru väljak.

Olulisemad objektid

Südalinnas asuvad Viru keskus ja Viru hotell, kus asub KGB Muuseum. Asumi territooriumile jäävad Tallinna Kaubamaja, Solarise Keskus ja Uus turg.
Tähtsamateks südalinnas asuvateks asutusteks on Kaitseministeerium, Eesti Pank, Tallinna Haridusamet ja Kesklinna valitsuse teenindusbüroo.

Haridus ja kultuur

Südalinnas asub 4 kooli: Tallinna Inglise Kolledž, Tallinna Reaalkool, Eesti Kunstiakadeemia ja Tallinna Kesklinna Põhikool. Asumi territooriumile jäävad Tallinna Keskraamatukogu ja Tallinna Ülikooli akadeemiline raamatukogu.
Südalinna asumis asub kokku 3 teatrit: Eesti Draamateater, Rahvusooper Estonia ja NO99. Erinevaid üritusi korraldatakse Nordea Kontserdimajas.
Kenzaburō Ōe

Kenzaburō Ōe (大江 健三郎 Ōe Kenzaburō; sündinud 31. jaanuaril 1935 Ehime prefektuuris) on jaapani kirjanik. 1994. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
1958 pälvis ta Akutagawa auhinna lühijutu "Saak" (飼育, Shiiku) eest. 
1967 sai ta Jun’ichirō Tanizaki auhinna romaani "Sajandi mäng" eest. 1982. aastal pälvis ta Yomiuri kirjandusauhinna, 1984. aastal Yasunari Kawabata kirjandusauhinna ja 1990. aastal Sei Itō kirjandusauhinna.
Helmindid

Helmindid (ka nugiussid ja ussnugilised) on looma (ka inimese) kehas, tavaliselt soolestikus, elav parasiitne uss. Helminte esineb ka taimedel.
Helmindid võivad olla ainupõlvsed, paelussid, ümarussid või kahepõlvsed.
Koigi vald (Peetri kihelkond)

Koigi vald (saksa keeles Koick) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
1892 liideti Koigi vallaga Huuksi, Päinurme, Silmsi ja Väike-Kareda – Köisi vald.
1926. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1926. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 3. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 4.–7. veebruarini 1926 Soomes Lahtis. Kavas olid murdmaasuusatamise kaks meeste distantsi: 30 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.
Muinaslugusid kogu maailmast

"Muinaslugusid kogu maailmast" on kirjastuse Kunst muinasjutusari.
Sarja esimene osa ilmus pehmes köites ja taskuformaadis raamatutena aastatel 1975–1993. Suuremas formaadis kõvakaaneliste raamatutena hakkas sai ilmuma aastal 2007.
Genti ülestõus (1449–1453)

Genti ülestõus (1449–1453) oli Genti linna ülestõus Burgundia hertsogi Philippe Hea ja tema ametnike vastu. Ülestõus kestis aastast 1449 kuni aastani 1453 ja lõppes vastuhaku mahasurumisega burgundlaste poolt.
1452. aasta 25. mail alistasid Genti väed Burgundia sõjaväe Nevele lahingus. 31. mail kuulutas Philippe Gentile sõja.
1453. aasta 23. juuli Gavere lahingus said Genti maakaitseväelased Philippe III vägedelt lüüa ning ülestõus lõppes Genti alistumise ja Gavere rahuga (1453).
Johann Peter Eckermann

Johann Peter Eckermann (21. september 1792 Winsen, Hannover – 3. detsember 1854 Weimar) oli saksa poeet ja kirjanik. Ta on peamiselt tuntud Johann Wolfgang von Goethe sekretärina.
Ta sündis alamas perekonnas ning kasvas üles suures viletsuses ja üksinduses.
Immunoloogia

Immunoloogia on teadus immuunsusest ehk organismide vastupanuvõimest haigustekitajatele ja kõigele kehavõõrale (sealhulgas elupäästvaile siirdatud elunditele).
Immunoloogia uurib nii immuunsuse teket ja arengut (immunobioloogia, immunogeneetika) kui ka immuunsuse haiguslikke kõrvalekaldeid (immunopatoloogia).
Jõgevamaa Hõberist

Jõgevamaa Hõberist on Jõgeva maakonna autasu, mis antakse isikutele, kes oma töö ja tegevusega on oluliselt kaasa aidanud Jõgevamaa arengule. Samuti võidakse autasu anda isikutele, kes on silma paistnud mingi kindla, maakonna jaoks olulise saavutusega.
Teenetemärk on hõbedast ja oma kujult rist, mille keskel on värviline Jõgevamaa vapp. Risti harude vahel on neli hõbedast ristikheinalehte.
Jõgevamaa Hõberisti mõõdud on 44×44 millimeetrit.
Hõberisti lint on 35 mm ja Jõgevamaa vapi värvides: sinise ja rohelise välja poolitavad kolm valget joont.
Teenetemärgi statuut kinnitati 25. jaanuaril 2007.
Jõgevamaa Hõberisti väljaandmise otsustab Jõgeva maavanem koostöös Jõgevamaa Omavalitsuste Liiduga. Korraline andmine toimub üks kord aastas – 24. veebruariks, Eesti iseseisvuspäevaks. Esimest korda anti need välja 2006. aastal. Teenetemärki võib saada kord elu jooksul.
Teeneteristi kavandi autor on Heino Prunsvelt.
Jõhvi valla lipp

Jõhvi valla lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla lipp.
Lipp on kinnitatud 20. juulil 1992.
20. juulist 1992 kuni 1. jaanuarini 2006 oli lipp kasutusel Jõhvi linna lipuna. 2005. aastal linn ja vald ühinesid ja senine linna lipp sai tekkinud omavalitsuse, Jõhvi valla sümboliks. Varasemal Jõhvi vallal lipp puudus.

Lipu kirjeldus

Jõhvi valla lipp on täisnurkne riidelaid, mille kõrguse ja laiuse suhe on 1:2. Lipp koosneb viiest ribast: äärtel ja keskel 1/7 laiused valged ribad, nende vahel 2/7 laiused rohelised ribad.
Otto-Friedrichi Bambergi ülikool

Otto-Friedrichi Bambergi ülikool (saksa keeles Otto-Friedrich-Universität Bamberg) on ülikool Saksamaal Bambergis.
Ülikool asutati 1647.
Ülikoolis õpib üle 13 000 üliõpilase.
Absoluutne kuulmine

Absoluutne kuulmine on inimese võime määrata helikõrgust kuulmise järgi, muusikariista abita.
James Chadwick

James Chadwick (20. oktoober 1891 Bollington – 24. juuli 1974 Cambridge) oli Suurbritannia füüsik.
Ta õppis Manchesteri ülikoolis füüsikat teiste seas Ernest Rutherfordi käe all ning omandas 1913. aastal magistrikraadi. Hiljem töötas ta koos Rutherfordiga Cambridge'i ülikoolis Cavendishi laboratooriumis.
Aastal 1932 avastas ta neutroni ja sai 1935. aastal selle eest Nobeli füüsikaauhinna.
Samal aastal nimetati Chadwick Liverpooli ülikooli füüsikaprofessoriks. Aastatel 1943–1946 osales ta Ameerika Ühendriikides Manhattani projektis. Seejärel pöördus ta Inglismaale tagasi ja jäi 1948. aastal pensionile.
Adamova mõis

Adamova mõis (poola keeles Adamowa, läti keeles Adamovas muiža, saksa keeles Adamhof) oli mõis Vitebski kubermangus Režitsa maakonnas Makašēni vallas. Praegu asub Lätis Rēzekne piirkonnas Vērēmi vallas Adamovas.

Ajalugu

Mõisa kohta on teateid XVIII sajandi 1. poolest. Varem kuulus see Kuramaalt pärit Korffide aadlisuguvõsale. 1866. aastal oli omanikuks Peter Nodhaft. XIX sajandil kuulus mõis veel Natalja Sergejevna Žemtšužnikovale (sündinud vürstinna Obolenskaja) (1841−1913), kes oli dekabrist vürst Jevgeni Petrovitš Obolenski vennatütar. 1898. aasta paiku omandasid mõisa Karaulovid. XX sajandi algul kuulus valdus Jelena Nikolajevna Karaulovale.

Häärber

Esimene häärber ehitati Adamovasse juba 1740. aastatel. See oli puidust hoone ja seda nimetati "kollaseks majaks" (dzelteno māju). Uus peahoone valmis 1851. aastal. 1984. aastal see aga lammutati ja selle asemele ehitati koolimaja.

Kõrvalhooned

XIX sajandil rajatud mõisaansamblist on säilinud vaid punastest tellistest ehitatud teenijatemaja. See on ühekorruseline historitsistlik ehitis, mida iseloomustab maakivist sokkel. Hoonet kaunistavad eri värvi telliskarniisid.

Mineraalveeallikas

Aastal 1905 avastati mõisa juurest mineraalvee allikas, mis sai nime püha Helena järgi. Vett hakati müüma mitmel pool maailmas, aastal 1919 rajati aga mõisa juurde sanatoorium, millest kasvas välja hilisem Adamova sanatoorne internaatkool.

Park

Mõisapark pärineb XVIII sajandist ja see on ajaloomälestis.
Alamosa maakond

Ajalugu

Alamosa maakond moodustati 8. märtsil 1913 Costilla maakonna loodeosast.
Eduard Ždanovitš

Eduard Ždanovitš (3. detsember 1945 Pihkva – 15. aprill 2013 Tallinn) oli Eesti sõudja, sõudetreener ja sporditegelane. 
Lõpetas 1967 Tartu õhtukooli ja õppis 1972–1977 Moskva tehnoloogiainstituudis majandust. Oli aastast 1998 OÜ Kummispets juhatuse liige.

Sõudmine

Hakkas sportima 1963 TRÜ sõudebaasis Vassil Laagi ja Erich Seileri juhendamisel. 186 cm, 100 kg.

Treenerina

Töötas Nõukogude armee sõudetreenerina ja Eesti Dünamos vanemtreenerina. 
Õpilasi: Merle Morrisson, Malle Enno. 
1979–89 Sõudespordiföd-i presiidiumi liige.
Kuusalu meeskoor

Kuusalu meeskoor on Harjumaal Kuusalus tegutsev koorilaulukollektiiv.
Kõrgessaare alumine päevamärk

Kõrgessaare sihi alumine päevamärk on päevamärk Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare sadamas.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 58° 59′ 27″ N, 22° 27′ 59″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 8 meetrit.
Päevamärk moodustab sihi Kõrgessaare ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus on 218 meetrit ja sihi asimuut on 148,3°.
2013. aastani oli märk kasutusel tulepaagina. Selle tule kõrgus merepinnast oli 9 m.
Elektroonikakomponent

Elektroonikakomponent ehk elektroonikaelement on elektroonikas kasutatav kindlate parameetritega terviklik üksikosa. Neist koostatakse elektroonikalülitusi ja nad kuuluvad mitmesuguste elektri- ja elektroonikaseadmete koosseisu. Elektroonikakomponente on võimalik liigitada mitmeti.

Lineaarkomponendid ja mittelineaarkomponendid

Lineaarkomponentide puhul kehtib superpositsiooniprintsiip ja nende omadusi määravad parameetrid ‒ aktiivtakistus, mahtuvus ja induktiivsus ‒ ei sõltu selle elektriahela olekust, millesse nad kuuluvad. 
Mittelineaarkomponentide puhul superpositsiooniprintsiip ei kehti ja kui komponendile rakenduv pinge või teda läbiv vool muutub, siis muutuvad ka komponendi parameetrid. Vahelduvvooluahelais võib mittelineaarkomponendi väljundis leiduda sagedusi, mis sisendis puuduvad.  
Mittelineaarse pinge-voolu tunnusjoonega on diood ja muud pooljuhtsiirdega seadised. Selle tunnusjoone mittelineaarsusel põhineb termistoride ja varistoride talitlus. Hüstereesiga mittelineaarkomponent on memristor.

Passiivkomponendid ja aktiivkomponendid

Passiivsed elektroonikakomponendid ehk passiivelemendid on niisugused komponendid, mille parameetrid jäävad sõltumata ahela pingest või voolust püsivaks ja millel puudub võimsusvõimendus. Tüüpilised passiivkomponendid ehk passiivelemendid on takisti, kondensaator ja induktiivpool.
Aktiivsete elektroonikakomponentide ehk aktiivelementide põhitunnus on võimsusvõimendustoime (nagu näiteks transistoril), ent nende hulka loetakse ka mittelineaarkomponendid, nende seas iga liiki dioodid. 
Termodünaamilises mõttes on aktiivkomponendid need, mis toodavad energiat, näiteks galvaanielemendid, päikesepatareid jms. Passiivkomponendid aga tarbivad energiat: neil hajub energia harilikult soojusena.

Diskreetkomponendid ja integraalkomponendid

Diskreetkomponent on ühe kindla otstarbega jagamatu üksikosa, millel on eraldi kest ja kontaktviigud. Diskreetkomponendid on näiteks takisti, kondensaator, diood, transistor, elektronlamp, ka paispool ehk drossel, trafo, samuti elektromehaanilised kontaktseadised: pistikühendused, lülitid ja releed.
Integraalkomponendi integraallülitus koosneb paljudest elektroonikaelementidest, mis koos nendevaheliste ühendustega on valmistatud lahutamatu tervikuna ühtses tehnoloogiatsüklis.
Villane katkujuur

Villane katkujuur (Petasites spurius) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Miguel Almirón

Miguel Ángel Almirón Rejala (sündinud 10. veebruaril 1994 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Premier League'i klubis Newcastle United ja Paraguay jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Paraguay klubis Cerro Porteño, mille põhimeeskonnas debüteeris 2013. aastal. Ta tuli 2013. ja 2015. aastal klubiga Paraguay meistriks. Aastatel 2015–2016 mängis ta Argentina kõrgliiga klubis Club Atlético Lanús, võites 2016. aastal klubiga Argentina meistritiitli. Aastatel 2017–2019 mängis ta Major League Socceri (MLS) klubis Atlanta United. 2017. ja 2018. aasta liiga hooajal valiti ta MLS-i hooaja sümboolsesse koosseisu ja 2017. aastal liiga hooaja uustulijaks.
2019. aasta jaanuaris sõlmis ta Newcastle Unitediga viie ja poole aasta pikkuse lepingu.
Paraguay jalgpallikoondises tegi Almirón debüüdi 5. septembril 2015 sõprusmängus Tšiili vastu. Ta on kuulunud Paraguay koondisse 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.
Aastatel 2017 ja 2018 on ta valitud ajakirjanike poolt ja 2018. aastal rahva poolt Paraguay aasta jalgpalluriks.
Wavre

Ajalugu

Esimesed teated inimasustusest Gallia aladelt pärinevad I aastatuhande algusest. Kirjasõnas on asulat esimest korda mainitud 1050. aastal. 13. sajandiks oli tähtsate kaubateede ristmikule tekkinud turg.
18. ja 19. juunil 1815 toimus seal maha prantslastele võidukas Wavre'i lahing. Wavre'i lahingu lõpuks oli Napoleon juba kaotanud Waterloo lahingu.