Etioopia keel

Lingvistiline liigitamine

Geezi keel kuulub koos tigree ja tigrinja keelega etioopiasemiidi keelte põhjapoolsemasse gruppi, mis on üks Etioopiast pärineva lõunasemiidi keeldkonna haru. Tüpoloogiliselt asetseb geezi keel klassikaliste semiidi keelte ja nüüdisaegsete Etioopia keelte vahel. Selle fonoloogias ja morfoloogias on ajajooksul lisandunud olulisi uuendusi, teisalt on geezi keel aga näiteks amhara keelest vanem. Mõned keeletadlased on arvamusel, et geezi keelel ühist eellast kaasaegsete Etioopia keeltega pole, vaid et see arenes juba varakult eraldiseisva keelena mõnest seni vaid oletatud, kuid kinnitust mitte leidnud keelest. Seetõttu võib seda keelt vaadelda ka kui tigree ja tigrinja sõsarkeelt, olles tänaseks väljasurnud keel. Enamik Etioopia keelte uurijatest, sh Amsalu Aklilu, osutavad aga suurele hulgale geezikeelsetele nimisõnadele, mille kasutus tänapäeva Etioopia keeltes on püsinud muutumatuna ning mille hääldamises on kattuvaid jooni nii geezi- kui ka amhara keelega (vähemal määral ka tigrinja keelega).

Numeraalid

Arvsõnad kujunesid Geezi keeles kreeka tähestiku mõjul arvatavasti kopti kaudu.
Geezi keeles algavad arvsõnad arvust 'üks', kuna 'null' selles keeles puudub. Vanad etiooplased leiutasid eraldi sümbolid arvude jaoks, milles on 'null'. Arvudes, milles on rohkem kui üks numbrikoht, tuleb seega kasutada ühe või enama märgi ja sümboli kombinatsiooni, nt arvu 'kaksteist' kirjutame nii, et arvu 'kümme' sümbolile järgneb arvu kaks tähistav täht.

Fonoloogia

Vana geezi keele fonoloogiast on tänaseks vähe teada, kuna selle traditsiooniline hääldamise viis on sajandite jooksul saanud tugevaid mõjutusi amhara keelelt. Kirjalikud allikad annavad meile 26 konsonant-foneemi kui ka neli labiovelaari. Sarnaselt mitmete teiste afroaasia keeltega on geezi keeles lisaks helilistele ja helitutele konsonantidele ka rõhulised konsonandid, mida hääldati tõenäoliselt kõrihäälikutena nii, nagu seda tehakse kõigis kaasaegsetes lõunasemiidi keeltes. Semiidi keelte juures on geezi keeles ainulaadne aga kolme mittehelilise bilabiaali olemasolu. Kõigis teistes semiidi keeltes on kas f või p, geezi keeles on aga p, f ja üks emfaatiline teisend ṗ, mille etümoloogia ei ole täielikult selge tänini. Ka neli labiovelaari on ebaharilikud.

Vokaalisüsteem

Vokaalisüsteem on geezi keeles lihtsamini konstrueeritav kui konsonandisüsteem. Kirjapildis eristatakse seitset vokaali: 
a, u, i, ā, e, ə, o.
a on poolavatud (?), peamine vokaal, ā on nagu eesti keele a, hääldudes samas natuke enam tagantpoolt ja pisut avaramalt. Vokaali vältus geezi keeles tähendust ei muuda. Siiski ulatuvad ə ja a kui lühikesed vokaalid ja ā, i ja u kui pikad vokaalid, ning e ja o kaugesse aega tagasi diftongi ai, täpsemalt au juurde. Transkriptsioonimärkide a ja ā asemel kasutatakse ka märki ä, täpsemalt a, mis on tegelikule hääldusele lähedasem. 
Sõnarõhu asetus vanas geezi keeles ei ole teada. Traditsioonilises häälduses asetses see ilmselt verbi läheduses, enamasti eelviimasel substantiivil ning enamikul asesõnadel vastupidi viimasel silbil.
Teatud juhtudel kaasneb vokaali muutumisega sõnas ka sõna enda tähenduse muutumine, näiteks on vokaalid a ja ə „larüngaalide“
, ‘, ḫ, ḥ ja h naabruses mõningate muutustega, vrd: samā‘-ku 'mina kuulsin' ja śarab-ku 'mina jõin'.

Nimisõnad

Nimisõnades on Geezi keeles eristatavad kaks sugu: mees- ja naissugu, mida teatud sõnades tähistab sufiks –t. Veel on keeles kaks arvu: ainsus ja mitmus. Mitmust saab konstrueerida sufiksi –at abil või ebareeglipärase mitmuse abil.
Mitmuse vorm, mis kasutab sufiksit: ʿāmat – ʿāmatāt 'aasta(d)', māy – māyāt 'vesi, vee(d)'
Mitmuse vorm, mis kasutab ebareeglipärast mitmust: bet – ʾābyāt 'maja, maja(d)'; qərnəb – qarānəbt 'silmalaug, silmalaud'.
Kahel juhul on nimisõnal ka erinevad lõpud: nominatiivis, kus lõpp puudub ja akusatiivis, mille lõppu tähistab -a (nt bet, bet-a- 'maja, maja').
Ebareeglipärane mitmus järgib ainsuse ja mitmuse vormide moodustamisel kindlaid reegleid. Kolme- ja neljakonsonandilised nimisõnad järgivad samuti ainsuse ja ebareeglipärase mitmuse moodustamisel kindlaid reegleid.

Omadussõnade morfoloogia

Omadussõnade morfoloogia ei erine eriti nimisõnade morfoloogiast. Sugu määratakse omadussõnadel järjekindlalt. Välist mitmuse meessoo vormi ei moodustata mitte sufiksiga -āt, vaid sufiksiga -ān. Atributiivses kasutuses on omadussõna selle nimisõna järel, millele ta osutab: nobā qayḥ- 'punane nuubialane'.

Keelenäide

Keelenäide pärineb Eenoki raamatu esimesest lausest:
Ḳāla barakat za-Hēnok zakama bārraka ḫirūyāna waṣādiḳāna ʾila halaw yikūnū
baʿilata mindābē laʾasaslō kʷīlū ʾikūyān warasīʿān
„Eenoki õnnistav sõna, millega ta õnnistas neid valituid ja õigeid, kes elavad kannatuse päeval, mil kõik pahategijad ja taganejad kõrvaldatakse.“

Kiri

Geezi keelt kirjutatakse etioopia või geezi abugidas. Abugida, alfasüllaabiline on segmentaalne kirjasüsteem, milles konsonant-vokaalide järgnevus on kirjutatud ühes üksuses. Iga üksus põhineb konsonandi tähel, ning vokaalide ülesmärkimine on teisejärguline. Abugida kiri töötati algselt eraldi välja just geezi keele jaoks. Teistes keeltes, amhari keeles ja tigrinja keeles, mis seda kirjasüsteemi kasutavad, nimetatakse seda Fidäl, mis tähendab kirja või tähestikku. 
Geezi keeles loetakse vasakult paremale.
Geezi kirja on kohandatud ka teistes keeltes kirjutamiseks, peamiselt teistes semiidi keeltes. Enam levinud on selle kasutus amhara, etioopia, tigrinja- ja eritrea keeles. Kasutatakse ka Sebat beti ('seitsme maja') keeles, meeni keeles ja teistes Etioopia keeltes. Eritreas kasutatakse seda trigrees. Ka mõned teised Aafrika Sarves kasutatavad keeled, nt oromo keel, põhinesid enne ladina tähestikule üleminemist abugida tähestikul. Vt ülal Fonoloogia peatükis ka neli labiovelaari, mis on teisendid mitte-labialiseeritud velaarsetest konsonantidest.