google/wiki40b huggingface dataset:
Pablo Hernández Domínguez

Pablo Hernández Domínguez (sündinud 11. aprillil 1985 Castellón de la Planas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana või äärepoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Leeds United.
Ta alustas klubikarjääri Valencias, mille noortesüsteemiga liitus ta 2003. aastal. Pärast ühte hooaega Hispaania neljandas liigas Ondas, Hispaania esiliigas Cádizis ja Hispaania kõrgliigas Getafes naasis Hernández Valenciasse 2008. aasta juulis. Valencias mängis ta järgmised neli hooaega.
Aastatel 2012–2014 mängis ta Hispaania kõrgliigas Swansea Citys. Seejärel mängis ta veel Katari kõrgliigas Al-Arabis, Araabia Ühendemiraatides Al-Nasr Dubais ja Hispaania kõrgliigas Rayo Vallecanos.
Leeds Unitedis mängis ta alates 2016. aasta augustist. Aastatel 2018 ja 2019 on ta valitud Leeds Unitedi aasta mängijaks. Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Hernández kuulus aastatel 2009–2010 Hispaania jalgpallikoondisse. Ta osales Hispaania koondisega 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, kus ta pääses väljakule vaid alagrupiturniiri viimases mängus Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 18. novembril 2009 sõprusmängus Austria vastu.
Aleksis Kivi auhind

Aleksis Kivi auhind on Soome Kirjanduse Seltsi (SKS) elutööpreemia soomekeelse ilukirjanduse toetuseks.
Aastal 2013 oli auhinna suurus 15 000 eurot.
Jüri Piik

Jüri Piik (15. mai (2. mai vkj) 1911 – 31. oktoober 1969) oli eesti tõlkija ja lastekirjanik.
Sündis Narva-Jõesuus ehitusmeistri pojana, lõpetas Narva Ühisgümnaasiumi 1929. aastal. Töötas 1931–1941 Narva Linaketramise Manufaktuuris raamatupidajana. 1941. aastal mobiliseeriti, võttis Eesti Laskurkorpuse koosseisus osa Teisest maailmasõjast.
Alates 1946. aastast töötas peamiselt tõlkijana. Kirjanike Liidu liige oli aastast 1967.
Jüri Piik avaldas neli loodust tutvustavat ilukirjanduslikku lasteraamatut. Ta tõlkis eesti keelde rohkem kui 50 raamatut.
Cietoksnis

Cietoksnis (vene keeles Крепость) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal.
Cietoksnis tähendab läti keeles kindlust. Linnaosa sai alguse aastal 1810, kui vana Daugavpilsi keskuse asemele hakati rajama Daugavpilsi kindlust. Linnaosa hõlmab ka kindlusest põhja poole rajatud sõjaväelinnakut, kuhu aastal 1897 ehitati puidust Daugavpilsi Aleksander Nevski õigeusu kirik. Tänapäeval on linnaosa ja kindluse hooned kasutusel elamurajoonina, müüride vahel asuvad ka kaks Daugavpilsi Ülikooli ühiselamut. Linnaosa arengut piirab tunduvalt see, et Daugavpilsi kindlus on hästi säilinud ja kaitse all, kindlusemüüride vahel olevat linnaosa on väravate väikese mõõdu tõttu raske arendada.
Tartu linnapea

Tartu linnapea ametiraha

1875. aastal valmistati Tartu linnapea ametiraha, mida linnapead kandsid ametikohuste täitmisel kuni 1917. aastani, mil see kaduma läks. 1940. aastal leidis endine linnapea Heinrich Luht selle oma raamatukapist, kus see oli nähtavasti kogu aeg olnud, ja andis selle tolleaegsele linnapeale Robert Sinkale.
Kristjan Rajasaare

Kristjan Rajasaare (kuni 1936. aastani Christian Rutoff; 26. november 1879 Sõtke, Vaivara vald, Virumaa – 18. mai 1940 Vaivara) oli eesti näitekirjanik.
Ta õppis 1889–1893 Türsamäe vallakoolis ja 1894–1897 Vaivara kihelkonnakoolis. Seejärel töötas ta Peterburi kaubakontori ametnikuna. 1899. aastal naasis kodutallu. 1913. aastast töötas Narva ühispangas ametnikuna. Mobiliseeriti tsaariarmeesse ja teenis Soomes, seejärel oli Narva linnavalitsuse ametnik. 1920. aastast pidas Vaivaras Paasiku talu.
Ta oli Vaivara karskusseltsi "Külvaja" üks rajajatest ning tegutses samas näitejuhina, juhendades Vaivara näitetruppi. Lisaks oli ta ka Narva teatri "Võitleja" näitejuht. Ta oli ka Vaivara Elektriseltsi juht ja juhtis Vaivara talude elektrifitseerimist. Samuti oli ta tegev kohalikus piimaühisuses ja põllumeeste seltsis. Pikka aega oli ka Türsamäe lauavabriku asjaajaja ja raamatupidaja.
Ta on maetud Vaivara kalmistule.

Looming

Tema näidendid kujutasid peamiselt taluolustikku ja külaühiskonda.
1912. aasta Eesti Kirjanduse Seltsi näidendivõistlusel sai tema kirjutatud draama "Kivi" sajarublase ergutusauhinna. Näidendit "Kivi" mängiti mitmes suuremas Eesti teatris.
Tema näidendiga "Vastu vett" andis 26. augustil 1916. aastal avaetenduse nn Pandorini trupp, millest kujunes välja Tallinna Draamateater.
Tema komöödiat "Väimehed" mängiti ka Estonia teatris.
Rafael Márquez

Algusaastad

Márquez alustas karjääri Mehhiko kõrgliiga klubis Atlas de Guadalajara.
Ta mängis Atlases kolm hooaega, enne kui siirdus Prantsusmaa kõrgliiga klubisse AS Monaco. 
Monacoga tuli Márquez 1999–2000 hooajal Prantsusmaa meistriks ning võitis 2002–03 hooajal Prantsusmaa liigakarika.

Barcelona

Hooajal 2003–04 siirdus Márquez Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona.
Barcelonas mängides tuli ta hooaegadel 2004–05 ja 2005–06 Hispaania meistriks ja võitis mõlemal korral ka Hispaania superkarika. Márquez aitas Barcelona võita 2006. aasta Meistrite Liiga finaalmängu. 
2008–09 hooajal võitis ta Kataloonia klubiga nii La Liga, Copa del Rey kui ka Meistrite Liiga.

Koondisekarjäär

Márquez debüteeris rahvuskoondises 5. veebruaril 1997, kui mängiti Ecuadoriga. 
Mehhiko koondisega on ta võitnud 1999. aasta Konföderatsioonide karika ning 2003. ja 2011. aasta Gold Cupi. 
Tema viimaseks koondisemänguks jäi 2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaal Brasiilia vastu.
Ta mängis koondises 146 korda ja lõi 19 väravat.

Isiklikku

Rafael Márquez on 182 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Andressaare mõis

Andressaare mõis (saksa keeles Andresaar) oli Tammistu mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Eesti Sulgpalliliit

Eesti Sulgpalliliit (ka Eesti Sulgpalliföderatsioon) on Eesti sulgpalli alaliit. 
Liit koordineerib sulgpalliga seotud tegevust Eestis.
Liidu ajalugu ulatub aastasse 1964, kui asutati Eesti NSV Sulgpalliföderatsioon, mis 25. oktoobril 1989 reorganiseeriti Eesti Sulgpalliföderatsiooniks.
Liit kuulub aastast 1992 nii Rahvusvahelisse Sulgpalliföderatsiooni (IBF) kui ka Euroopa Sulgpalli Liitu (EBU).
Valitsustevahelisus

Valitsustevahelisus on otsuste tegemise meetod rahvusvahelises organisatsioonis, kus võim on kontrollitud ja juhitud riigi poolt ja otsused võetakse vastu reeglina konsensuslikult ja riigil on vetoõigus. Enamik rahvusvahelisi organisatsioone on valitsustevahelised. Valitsustevaheline koostöövorm ei piira riigi suveräänsust.
EI-päev suitsetamisele

EI-päeva suitsetamisele rahvusvaheline teavituspäev iga aasta novembrikuu kolmandal neljapäeval, mille käigus korraldatakse mitmesuguseid suitsetamisvastaseid kampaaniaid ja püütakse inimestele selgitada suitsetamise mõju tervisele.
Eestis on EI-päeva suitsetamisele peetud alates 1992. aastast. EI-päev suitsetamisele püüab ühe eesmärgina vähendada ka suitsetamise populaarsust õpilaste hulgas. Seejuures püütakse tähelepanu juhtide sellele, et suitsetama mitte hakata on palju lihtsam kui suitsetamisest loobuda.
Aino Külvand

Aino Külvand (17. detsember 1921 Aaspere vald – 19. märts 2005 Tallinn) oli Eesti laulja (sopran).
1949. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli Ott Raukase ja Aleksander Arderi lauluklassi. 1955. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi Tiit Kuusiku lauluklassi.
Aastatel 1944–1954 laulis ta Estonia teatri ooperikooris, aastatel 1954–1978 oli Estonia solist. 1978–1996 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi (1993. aastast Eesti Muusikaakadeemia) muusikapedagoogika teaduskonna õppejõud.

Isiklikku

Tema abikaasa oli muusikateadlane Harri Külvand (1919–1973).
Majanduslik stiimul

Majanduslik stiimul (inglise economic incen­tive) on hind või otsene majanduslik kasu, mis motiveerib tootjat või tarbijat käituma soovitud viisil.
Väike Vera

Süžee

Filmi tegevus toimub mereäärses tööstuslinnas, kus elu on provintslik ja küllalt masendav. Töölisperekonnast pärit Vera Marinina on lõpetanud keskkooli ja kavatseb edasi õppida tehnikumis. Tema ema ja isa on huvitatud ainult argielust ja olmest. Vera veedab aega diskodel, veinipudeli taga ja sõbrannadega lobisedes. Vera jaoks kujuneb oluliseks sündmuseks tutvumine üliõpilase Sergeiga. Sergei on pärit teistsugusest keskkonnast, ta mõtleb iseseisvalt, tal on teistsugused väärtushinnangud. Noortel on raske teineteist mõista ning Sergeil tekivad konfliktid Vera vanematega.

Varia

Nõukogude Liidu kinodes kogus film 56 miljonit vaatajat.
Paul von Hahn

Parun Paul von Hahn (läti Pauls fon Hāns; vene Павел Васильевич фон Ган; 7. august 1793 Miitavi – 18. jaanuar 1862 Mannheim) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 
Paul von Hahn õppis Tartu Ülikoolis filoloogiat, oli kammerjunkur (13. august 1818), Kuramaa tsiviilkuberner 6. veebruarist 1824 kuni 27. novembrini 1827, tõeline riiginõunik (22. august 1826), Liivimaa tsiviilkuberner 27. novembrist 1827 kuni 17. aprillini 1829, salanõunik, senaator, Riiginõukogu liige (14. aprill 1840) ja Peterburi Teaduste Akadeemia auliige (18. detsember 1840).
Ta oli Kuramaal Aizupe (saksa Asuppen) fideikomissi majoraathärra, Linde–Birzgale (Linden-Birsgallen) fideikomissi pärushärra, ning Dzirmuiža (Dsirren) ja Varieba (Warriben) mõisa härra.
Takasago

Takasago (高砂市Takasago-shi) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris.
Linn rajati 1. juulil 1954.
2008. aasta seisuga oli linna elanike arv 94 065 ja asustustihedus 2730 inimest ruutkilomeetril.
Linna pindala on 34,40 km².
Lakshmibai

Rani Lakshmibai või Rani Jhansi (rani, hindi रानी - kuninganna; sündinud 19. november 1828, surnud 18. juuni 1858) oli Jhansi kuninganna.
Rani Lakshmibai sai sündides nime Manikarnika. Ta kaotas varakult ema, isa kasvatas teda ja õpetas ka võitluskunste.
Pärast abiellumist maharadža Gangadhar Raoga (Gangadhar Rao Newalkar) anti talle Hindu jumalanna Lakšmī auks nimeks Lakshmibai (Laxmibai, Lakshmi Bai - kirjapilte on käibel mitu). 
Kuninganna jäi 18. aastaselt leseks ja oli kaotanud ka poja. India vana kombe kohaselt oleks lesk end tuleriidale heitnud, kuid 1853. aastal oli Suurbritannia selle keelustanud. Kuninganna jäi ellu, kuid temalt võeti kuningriik. 
Rani Lakshmibai oli India 1857. aasta mässus Briti Ida-India Kompanii vastu üks juhtfiguure. 
Rani Lakshmibai oli vapper võitleja ning suri lahingus saadud haavadesse. Tema armee kaotas, kuid vapra kuninganna auks on Indias mitmeid monumente.
Peeter Saul

Peeter Saul (26. jaanuar 1932 Tallinn – 2. juuli 2014 Tallinn) oli eesti dirigent ja pianist.
Aastatel 1957–1961 õppis Peeter Saul klaverimängu Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, Bruno Luki juures.
1970. aastal  lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestrite dirigendina Elmar Peäske juhendamisel.
Aastatel 1964–1998 tegutses Peeter Saul Eesti Raadio estraadiorkestri dirigendina. Selle kõrvalt juhatas sümfooniaorkestreid ning operetietendusi.
Ta oli alates 1998. aastast Keskerakonna liige.

Isiklikku

Tema ema oli dirigent ja laulupedagoog Linda Saul, isa oli viiuliõpetaja Voldemar Saul ning tema vend oli näitleja ja lavastaja Jaan Saul. Tema abikaasa oli laulja Heli Lääts.
Jaak Peeter Reesalu

Jaak Peeter Reesalu (sündinud 17. novembril 1947 Tranemos Rootsis) on eesti vaimulik
Jaak Reesalu lõpetas gümnaasiumi Göteborgis ning sooritas aastal 1974 sealses ülikoolis filosoofiakandidaadi eksami keemia ja teoreetilise füüsika alal. Hiljem õppis ta usuteadust ja sooritas aastal 1978 teoloogiakandidaadi eksami Lundi Ülikoolis. Viibis stipendiaadina seitse kuud Iisraelis Jeruusalemmas. Ordineeriti 8. aprillil 1979 peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmi Klaara kirikus õpetajaks.
Introdutseeriti 21. aprillil 1979 Göteborgis Kristiine kirikus Göteborgi ja Lääne-Rootsi koguduse õpetajaks. Aastast 1989 on ta E.E.L.K. Rootsi praostkonna praost.

Isiklikku

Tema isa oli soomepoiss, ettevõtja ja eesti aktivist Rootsis Kalju Reesalu (1924–2015). Jaak Reesalu on abielus ning peres neli tütart ja kolm poega.
Geograafia

Inim- ja loodusgeograafia sarnasused ja erinevused

Inim- ja loodusgeograafia on aja jooksul üksteisest väga erinevaks kujunenud. 19. sajandi lõpus hakati neid pidama ühe ja sama teaduse eri harudeks. 20. sajandi keskel selgus siiski, et tegemist on kahe üpriski erineva teadusega.
Ülikoolis ja ka koolis õpetatakse neid siiamaani koos peamiselt ajaloolistel põhjustel ja seepärast, et mõlema teadusharu nimetuses sisaldub sõna "geograafia". Sarnaseks teeb nad mõlemale omane ruumimõiste olulisus ning loomulikult ühendab neid ühine ajalugu. Nii inim- kui ka loodusgeograafile on väga oluliseks töövahendiks kaardid. Kaarte kasutatakse teaduses ja argielus laialdaselt, kuid kusagil mujal pole kaart nii oluline kui geograafias. Geograafi töö lõppsaaduseks ongi tihti kaart. Raske on pidada geograafiat käsitlevaks teost, milles ei sisaldu ühtegi kaarti. Loodusgeograafiat ja inimgeograafiat seob ka see, et loodust ei saa vastandada inimesele. Inimene on samuti osa loodusest. Täiesti selge on see, et loodus ja inimene mõjutavad teineteist tugevalt.
Erinevused ei oleks nii teravad, kui me geograafias lepiksime ainult nähtuste kirjeldamisega. Probleem tekib siis, kui me üritame selgitada teatud nähtuste paiknemist ja vastastikmõju läbi ruumi. Loodusgeograafia on loodusteadus: nähtuste seletamisel tuginetakse loodusseadustele ehk peamiselt füüsikale ja keemiale. Inimgeograafia on aga ühiskonnateadus ehk nn humanitaarteadus, kus kehtivad hoopis teistmoodi reeglid ja seadused, mis pole kaugeltki nii absoluutsed. Seega on keset geograafiat klassikaline konflikt humanitaar- ja loodusteaduste vahel. 
Paljud inimesed arvavadki siiamaani, et geograafia on puhtalt kirjeldav teadus. Nii see muidugi ei ole. Jah, kirjeldusel on geograafias tähtis osa, eriti ajalooliselt, kuid me ei saaks geograafiat nimetada teaduseks, kui ta siiamaani tegeleks vaid kirjeldamisega. Tänapäeval otsivad geograafid peamiselt vastust küsimustele miks? ja kuidas?
Erinevusena võib välja tuua näiteks uurimisobjekti. Loodusgeograafia uurimisobjektiks on Maa, mõnikord tervikuna, kuid enamasti tegelevad loodusgeograafid siiski Maa üksikute osadega. Inimgeograafia, nagu nimestki nähtub tegeleb peamiselt inimestega. Siiski ei ole tegemist millegi anatoomia- või psühholoogiasarnasega, sest inimgeograafe ei huvita üksik inimene. Huvi pakuvad inimeste grupid ja nende paiknemine ning liikumine ruumis, selle põhjused ja tagajärjed. Põhiliseks loodus- ja inimgeograafia erinevuseks on siiski see, et loodusgeograafe huvitab põhiliselt erinevate loodusnähtuste vastastikmõju nende ruumilise paigutuse alusel, inimgeograafe huvitab peamiselt ühe nähtuse korraldus ja levik ruumis.
Psammophis jallae

Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Zimbabwes, Sambias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Botswanas, Namiibias ja Angolas.
Artur Kapi tänav

Artur Kapi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Artur Kapi tänav algab Wismari tänavalt ja lõpeb umbtänavana Artur Kapi 7 asuva maja hoovis.
Artur Kapi tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune.
Artur Kapi tänav on valdavalt hoonestatud aastatel 1935–1937 ehitatud kolmekorruseliste elumajadega. Artur Kapi 7 asuv üheksakorruseline elamu on aga valminud 1977. aastal.
Tänava esialgne nimi oli Vaestekooli põik, 1935. aastal sai uueks nimeks Wismari põik, 1950. aastal aga Mitšurini põik. Praeguse nime sai Artur Kapi tänav 25. septembril 1959 eesti helilooja Artur Kapi mälestuseks.
Kihelkonna vald

Asustusüksused

Kihelkonna valla ainus alevik oli Kihelkonna.
Kihelkonna vallas oli 41 küla:
Abaja, Abula, Kallaste, Kalmu, Karujärve, Kehila, Kiirassaare, Kotsma, Kuralase, Kuremetsa, Kurevere, Kuumi, Kuusiku, Kõruse, Kõõru, Liiva, Loona, Lätiniidi, Läägi, Metsaküla, Mäebe, Neeme, Odalätsi, Oju, Pajumõisa, Pidula, Rannaküla, Rootsiküla, Sepise, Tagamõisa, Tammese, Tohku, Undva, Vaigu, Varkja, Vedruka, Veere, Viki, Vilsandi, Virita, Üru.

Loodus

Odalätsi allikad, Tagamõisa puisniit, Viidumäe looduskaitseala, Vilsandi rahvuspark

Järved

Laialepa laht, Laibu laht, Lehmalaht, Lülle laht, Meendrenina laht, Naale laht, Pautsaare laht, Pealmine laht, Postilaht, Roolaht, Säärelaht, Varesemaa laht, Venedelaht

Lahed

Abaja laht, Auksaare laht, Kihelkonna laht, Kiirassaare laht, Kiisa laht, Pidula laht, Pitkanina laht, Uudepanga laht

Pangad

Kuriku pank, Suuriku pank, Undva pank

Poolsaared

Harilaid, Juksirahu poolsaar, Maturahu poolsaar, Papissaare poolsaar, Tagamõisa poolsaar

Saared

Allikarahu, Antsulaiud, Kalarahu, Kullipank, Laiarahu, Mustarahu, Mustpank, Noogimaa, Ojurahu, Pihlalaht, Rannasitik, Sepasitik, Telve Kuivarahu, Telvemaa, Vaika saared, Vasikalaid, Vesiloo maa, Vilsandi

Sood

Arasoo, Iiesoo, Kõljala soo, Lee soo, Meelusmaa soo, Paatse soo, Tähtsoo, Vannassoo

Ajalugu

Kihelkonna vald moodustati 1992. aasta 12. märtsil.
Sergei Zavjalov

Sergei Zavjalov (Сергей Александрович Завьялов; sündinud 18. mail 1958) on vene luuletaja.

Elulugu

Luuletaja ja kirjandusteadlane Sergei Zavjalov on sündinud 18. mail 1958 Tsarskoje Selos (tollase nimega Puškin) mordva taustaga perekonnas. Alates 1970. aastast elas ta Leningradis/Peterburis, õppis Leningradi Riiklikus Ülikoolis klassikaliseks filoloogiks ning on töötanud klassikaliste keelte ja antiikkirjanduse õppejõuna Peterburi kõrgkoolides, 2004–11 elas vabakutselise literaadina Soomes Espoos, alates 2011. aastast Šveitsis Winterthuris.

Kirjanduslik tegevus

Esimesed luuletused ilmusid Leningradis samizdatis. 1986.–1988. aastal oli Klub-81 liige (Klubi-81; nõukogude kirjanike liidule alternatiivne kirjanike ühendus). 1990. aastate teisel poolel osales mitmetes ühisaktsioonides koos Peterburi poeetide grupiga, kes olid tuntud kui postmodernistid (Arkadi Dragomoštšenko, Aleksandr Skidan, Dmitri Golõnko jt).
Zavjalovi luule on kolmekümne aasta jooksul järk-järgult arenenud vabavärsist proosaluule poole ja lüürikast eepika poole.
2000. aastatel avaldas luuletaja hulga esseid, mis on pühendatud nõukogude luulele kui traumaatilisele tunnistusele, samuti postkolonialismi problemaatikale (mordva ja laiemalt soome-ugri identiteedi rekonstruktsioon ja dekonstruktsioon).
2005. aastal osales Eestis toimunud viiendal Põhjamaade luulefestivalil.
Zavjalov on Andrei Belõi auhinna laureaat 2015; 2016 pälvis ta Itaalias välja antava Ceppo Pistoia rahvusvahelise kirjanduspreemia.
Lossimäe veehoidla

Lossimäe veehoidla on  paisjärv Tartumaal Elva vallas Lossimäe külas.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonna Võrtsjärve alamvesikonda.
Kaldajoone pikkus on 87 meetrit ja keskmine sügavus 1,1 meetrit.
Ambla vald (Ambla kihelkond)

Ambla vald (Gemeinde Ampel; enne 1892 Käravete vald) oli vald Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Vallas sündisid August Lubi, Leopold Raudkepp ja Endel Inglist.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Ambla valla koosseisu, välja arvatud Kuru, Kitseküla ja Rägavere külade ning Jootma asunduse maa-alad, mis läksid Lehtse valla koosseisu.
Jean-Olivier Zirignon

Jean-Olivier Zirignon (sündinud 27. aprillil 1971 Abidjanis) on Elevandiluuranniku sprinter.
1993. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel saavutas ta 4×100 meetri teatejooksus koos oma tiimikaaslastega Ouattara Lagazane, Frank Waota ja Ibrahim Meitéga seitsmenda koha.
Individuaalsel alal võitis Zirignon 1993. aasta Aafrika kergejõustiku meistrivõistlustel hõbemedali. Tema isiklik rekord 100 meetri jooksus (10,07) on ühtlasi rahvusrekord.
Riiklik järelevalve

Riiklik järelevalve on haldusorgani poolt teise haldusorgani või haldusevälise isiku tegevuse õiguspärasuse üle teostatav kontroll (järelevalve).
Erinevalt teenistuslikust järelevalvest ei teostata riiklikku järelevalvet alluvuskorras (järelevalvet teostav organ ei ole järelevalvatava organi suhtes kõrgemalseisvaks organiks halduse hierarhias) ning järelevalve ei laiene järelevalvatava organi või isiku tegevuse otstarbekusele.
Riikliku järelevalve teostamist reguleerivad Eesti kehtivas õiguses vabariigi valitsuse seaduse § 75 ja paljud riikliku järelevalve eriseadused, nt keskkonnajärelevalve seadus, ehitusseadus, toiduseadus, elektriohutusseadus jne.
Tšernivtsi rajoon

Tšernivtsi rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Ukrainas Vinnõtsja oblastis.
Porsalised

Porsalised (Myricaceae) on pöögilaadsete seltsi kuuluv taimesugukond.
Martin Liivamägi

Martin Liivamägi (sündinud 5. juulil 1988 Tallinnas) on eesti ujuja.
14. augustil 2010 püstitas ta meeste 100 meetri liblikujumises 54,33-ga Eesti rekordi.

Isiklikku

Ta on lõpetanud Tallinna Saksa Gümnaasiumi saksakeelse osakonna.
Kemijoki

Kemijoki (saami Giemajohka, rootsi Kemi älv) on jõgi Euroopas Soomes. 
Algab Maanselkä kõrgustikult. Ülemjooksul voolab lõunasse. Läbinud Kemijärvi järve, suundub läände. Alamjooksul voolab edelasse, suubub Perämerre Põhjalahes.
Jõgi on 550 km pikk ja on seega Soome pikim jõgi. Voolab läbi Kemijärvi, Rovaniemi, Tervola ja Kemi.
Hereditas

"Hereditas" on kultuuripärandi kaitse ja majandamisega tegelev mittetulundusühing Tallinnas. Ühingu keskseks ideeks on isemajandava, kultuuripärandit hoidva kultuurikeskuse kontseptsiooni väljatöötamine ja selle ellurakendamine. Peamine tegevus on koondunud Tallinna vanalinnas asuvale Ladina kvartalile.
"Hereditas" loodi 1993. aastal fondina (Fond Hereditas), hiljem muudeti ta mittetulundusühinguks (Hereditas MTÜ).
Ühingu asutajate hulgas on Taivo Niitvägi, Doris Kareva, Mihhail Lotman, Lembit Peterson, Rein Raud jt.
Kabli raamatukogu

Kabli raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Kabli külas Kabli seltsimajas. 
Raamatukogu juhataja on Kai Ein.
Dharma Initsiatiiv

Ajalugu

Dharma Initsiatiivi lõid 1970. aastate lõpus Gerald ja Karen DeGroot. Luige baasi orientatsioonivideodest on neid ka näha. Projekti rahastaja on Alvar Hanso. Baasid ehitati saarele, sest nende läbi uuriti selle saare omadusi. Saare müstilised omadused: haavata saanud isikul, loomal kasvab haav kiiremini kinni kui muidu; igasugused haigused, kasvajad peatavad oma süvenemise; saare keskosas asub ka võimas elektromagnetvoo tekitaja, mida uuris Luige baas. Saarel on nn kaitsesüsteem, üks must tomp, "suits", mis hävitab kõik oma teele ette jäänud elusolendid varem või hiljem. Saarele pääsesid ringi jooksma kaks muteerunud jääkaru, kellest ühe Sawyer maha lasi. Teine jäi ellu ja tappis hiljem peaaegu Mr. Eko. On alust arvata, et jääkarud aretati Hüdra baasis, mis tegeleb ühtlasi zooloogiaga.

Tühjendamine

Tühjendamine oli üks Dhrama Initsiatiivi kõige vägivaldsemaid ja verisemaid kokkupõrkeid "teistega". "Teised" kasutasid ründamiseks gaasi, mis tappis kogu Dharma Initsiatiivi personali.
Jaanus Orgulas

Jaanus Orgulas (5. juuli 1927 Vaivara – 13. august 2011) oli eesti näitleja.
Jaanus Orgulas lõpetas 1953. aastal GITISe eesti stuudio. Aastatel 1953–1966 ja alates 1972. aastast töötas ta Eesti Draamateatris; aastatel 1966–1972 Riiklikus Filharmoonias.

Isiklikku

Jaanus Orgulas on harrastanud alpinismi ning sibullillede kogumist. Tema abikaasa Aino Orgulas on arst.
Thyge Petersen

Harrastajana

Petersen oli kokku seitsmekordne Taani meister – poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1923–1925, 1927, 1928 ja 1930 ning raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1926. aastal.
Ta sai keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia).
Ta võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) ja 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Elukutselisena

Petersen poksis oktoobrist 1930 kuni juulini 1937 elukutselisena. Ta pidas kokku 7 kohtumist, millest võitis 4, kaotas 1 ja viigistas 2 kohtumist.
Aleksandr Šegedin

Aleksandr Šegedin (vene Александр Владимирович Шегедин) on venekeelne Eesti ajakirjanik, Keskerakonna häälekandja Pravo i Pravda endine peatoimetaja.
On olnud ajalehtede Estonija, Molodjož Estonii, Den za Dnjom, Komsomolskaja Pravda ja venekeelse Delfi ajakirjanik.
Aleksandr Šegedin lõpetas Moskva Ülikooli ajalooteaduskonna. Tartu Ülikoolis kaitses ta kandidaadi väitekirja teemal "Eesti sotsiaalne struktuur välisautorite töödes".