google/wiki40b huggingface dataset:
Ockhami habemenuga

Ockhami (ka Occami) habemenuga ehk parsimoonia või ökonoomsuse printsiip (ladina keeles lex parsimoniae) on saanud nime inglise frantsiskaani mungalt ja skolastiliselt filosoofilt William Ockhamilt, kes leidis, et eelistada tuleb nähtuse kõige lihtsamat seletust. Ta ei väitnud, et kõige lihtsam seletus on tingimata tõene või tõenäoliselt tõene, kuigi tagantjärele on väga sageli lihtsam seletus osutunudki tõenäolisemalt õigeks.
See printsiip – eelistada vähima eelduste hulgaga seletust – on loodusteadustes laialdaselt kasutusel.
Ladina keeles on Ockhami habemenoa kõige tuntumad sõnastused numquam ponenda est pluritas sine necessitate või entia non sunt multiplicanda praeter necessitatem. Eesti keeles on üks võimalusi "olemusi ärgu paljundatagu ilma vajaduseta." Erinevaid variante on siiski veel.
Ockhami habemenuga on tavaliselt kasutatud lihtsalt rusikareeglina valimiseks võrdse seletusjõuga hüpoteeside (teooriate) vahel mõne vaadeldavate nähtuste klassi kohta. Ent enamasti siiski eri teooriate seletusjõud ei ole täpselt võrdne, nii et Ockhami habemenuga ei saa kuigi sageli kasutada. Tänapäeval on olemas informatsiooniteoorial põhinevad lähenemised, mis püüavad leida tasakaalu seletusjõu ja lihtsuse vahel. Üks nendest minimeerib sõnumi pikkust (minimaalne sõnumi pikkus).
Ockhami habemenuga kasutatakse sageli vääriti. See printsiip ei ütle, et tuleb valida kõige lihtsam seletus võtmata arvesse seda, kas ta suudab seletada ebatüüpilisi juhtumeid, erandeid ja lähedasi nähtusi. Falsifitseeritavuse printsiip nõuab, et kui mõnda erandit saab usaldatavalt reprodutseerida, siis tuleb loobuda kõige lihtsamast teooriast ning eelistada vähem lihtsat teooriat, mis seletab ka erandit.
Printsess Mary, Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna

Printsess Mary, Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna (25. aprill 1776 Buckinghami palee, London – 30. aprill 1857 Gloucester House, London) oli Briti kuningliku perekonna liige ja George III 11. laps (4. tütar).
Printsess Mary isa oli valitsev Inglismaa kuningas George III ja ema kuninganna Charlotte. Mary lapsepõlv ja noorusaastad oli äärmiselt kaitstud ning ta veetis enamuse ajast vanemate ja õdede-vendadega.
1796. aastal, kui Madalmaade kuningapere oli Londonis eksiilis, armus 20-aastane Mary Madalmaade prints Fredericki, kuid George III ei lubanud neil enne Mary vanemaid õdesid abielluda. Frederick suri 1799. aastal sõjaväes infektsiooni tagajärjel. 
22. juulil 1816 abiellus Mary oma isa vennapoja, prints William Frederickiga. Laulatus toimus Saint Jamesi palee kabelis ning pulmapäeval andis Mary vend, prints-regent George William Frederickile kõnetlusvormeli Tema Kuninglik Kõrgus.
Paar asus elama Bagshot Parki. Pärast William Fredericki surma kolis Mary White Lodge'i Richmond Parkis. Mary ja William Fredericki abielu oli lastetu. 
Printsess Mary suri 30. aprillil 1857 Gloucester House'is Londonis ning maeti 8. mail 1857 Saint George'i kabelisse Windsoris.
Mary oli George III ja kuninganna Charlotte'i viimane elusolev laps. Ta suri 81-aastaselt.
Jüaan

Hiina jüaan (hiina keeles 元 yuán, 'ring') on Hiina rahaühik, mille sümboliks on ¥. Eesti keeles kasutatakse ka normeerimata sõnakuju jüään, mis järgib vokaalharmooniat ja mille hääldus on hiinakeelsele lähedasem.
Hiina valuuta on renminbi (人民幣 rénmínbì, 'rahva raha'), peamiseks valuutaühikuks on jüään. Üks jüään võrdub kümne tsjaoga (角 jiǎo) , üks tsjao omakorda kümne fõniga (分 fēn).
Jüaani kõnekeelne nimetus Hiinas on kuai (块 kuài), tsjao kõnekeelne nimetus on mao (毛 máo).
Kirjamärki 元 kasutavad hiinlased ka mõnede välismaiste rahaühikute tähistamiseks, näiteks USA dollar on hiinlastele Ameerika jüaan (美元 měiyuán).
3. sajand

3. sajand ehk III sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kolmas sajand, mis algas 1. jaanuaril 201 ja lõppes 31. detsembril 300.

Kümnendid ja aastad

200. aastad: 201, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209
210. aastad: 210, 211, 212, 213, 214, 215, 216, 217, 218, 219
220. aastad: 220, 221, 222, 223, 224, 225, 226, 227, 228, 229
230. aastad: 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 238, 239
240. aastad: 240, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 247, 248, 249
250. aastad: 250, 251, 252, 253, 254, 255, 256, 257, 258, 259
260. aastad: 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 268, 269
270. aastad: 270, 271, 272, 273, 274, 275, 276, 277, 278, 279
280. aastad: 280, 281, 282, 283, 284, 285, 286, 287, 288, 289
290. aastad: 290, 291, 292, 293, 294, 295, 296, 297, 298, 299
300
Nikolay Kuznetsov

Haridus

Kuznetsov sai kõrghariduse Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eesti ja soome-ugri keeleteaduse osakonna uurali keelte õppetooli juures, spetsialiseerudes komi keele uurimisele. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö ja 2012. aastal doktoritöö teemal "Prostranstvennaja semantika mestnõh padežej komi jazõka (kognitivnõj analiz)" (Komi keele kohakäänete ruumisemantika (kognitiivne analüüs)).

Teadustöö

Nikolay Kuznetsovi uurimisteemad on seotud keeleteaduslike probleemidega, sh kognitiivse lähenemisega komi keelele. Folkloristikas on ta jälginud keele ja folkloori positsiooni komi nüüdisühiskonnas.
Ta on avaldanud teose "Komi folkloor" I ja II ning Paul Ariste päevikud.
Nikolay Kuznetsov on korraldanud selliseid teadusüritusi nagu Eesti Kirjandusmuuseumis rahvusvaheline ettekandepäev "Paul Ariste ja soome-ugri pärand" (2006), on olnud XXVIII rahvusvahelise soome-ugri üliõpilaste konverentsi (2012) ning konverentsi "Soome-ugri keeled ajas ja ruumis" korraldustoimkonna liige (2015). Ta on osalenud järjekindlalt IFUSCOl ja soome-ugri rahvaste keele- ja kultuuri-uuringute konverentsidel ja kongressidel.
Nikolay Kuznetsov on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator toimetuskolleegiumi liige.

Jooksvad projektid

IUT22-5 "Folkloori narratiivsed ja usundilised aspektid (1.01.2014−31.12.2019)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
Marquette'i maakond (Michigan)

Marquette'i maakond (Marquette County) on maakond USA-s Michigani osariigis Ülem-Michigani poolsaarel. Geograafilised koordinaadid on 46°66' N, 87°60' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marquette.
Maakonna pindala on 8871 km². Veepindala on 4185 km². See on maismaa pindalalt osariigi suurim ja kogupindalt neljas maakond.
Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 67 215. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 67 077. See on elanike arvukult suurim maakond Ülem-Michigani poolsaarel. Asustustihendus on 14,35 in/km².
Maakonnas paikneb Huroni mäed. Maakond piirneb põhjas Ülemjärvega.

Ajalugu

Marquette'i maakond loodi 1843. aastal Chippewa ja Mackinaci maakonna osadest. Maakond organiseeriti 1851. aastal.
Maakond on saanud nime jesuiidi misjonäri Jacques Marquette'i järgi.
Valiksortimine

Analüüs

Teiste sortimisalgoritmidega võrreldes pole valikuga sortimist raske analüüsida, kuna selle tõhuses ei sõltu sorditavatest andmetest. Esimese elemendi leidmiseks tuleb vaadata läbi kõik  elementi (selleks kulub  võrdlust) ja siis leitud element vahetada esimesel positsioonil asuva elemendiga. Järgmise elemendi leidmiseks tuleb läbi uurida järgijäänud  elementi ja nõnda edasi, mis teeb kokku  võrdlust (vaata aritmeetiline jada). Pärast iga sortimata elementide läbimist toimub vahetus, mis teeb kokku  vahetust (kuna viimane element on juba paigas).

Võrdlus teiste sortimisalgoritmidega

Lihtsate, keskmisel juhul  keerukusega algoritmide seas suudab valikuga sortimine peaaegu alati edestada mullsortimist, kuid on üldiselt nõrgem vahelepanekuga sortimisest. Vahelepanekuga sortimine on pärast k-ndat iteratsiooni sarnane valikuga sortimisele, kuna loendi k esimest elementi on sorteeritud. Vahelepanekuga sortimise eelis on, et see käib läbi ainult nii palju elemente, kui on vaja  elemendi õigele kohale paigutamiseks, kuid valikuga sortimine peab -ne elemendi leidmiseks käima läbi kõik ülejäänud elemendid.
Analüüsi järgi sooritab vahelepanekuga sortimine tavaliselt poole vähem võrdlusi kui valikuga sortimine, kuid võib sõltuvalt algsest järjestusest teha sama palju või palju vähem. Mõne reaalaja-rakenduse jaoks võib olla eeliseks, et sõltumata algsest järjestusest kulutab valikuga sortimine alati ühepalju aega. Sageli on see eeliseks vahelepanekuga sortimise ees, kuna juba sorditud või peaaegu sorditud loendi puhul on see on palju tõhusam.
Teine suur erinevus on, et valikuga sortimine sooritab alati  vahetust, samas kui vahelepanekuga sortimine sooritab  vahetust nii halvimal kui ka keskmisel juhul. Kuna vahetused nõuavad loendisse kirjutamist, siis valikuga sortimine on eelistatav juhul, kui mällu kirjutamine on palju ressursinõudlikum kui lugemine. See on sageli nii lühikese, kuid suurte elementidega loendi puhul. Pole ühtegi vähem andmeid liigutavat sortimisalgoritmi.
Valikuga sortimine on suurte loendite korral oluliselt nõrgem jaga-ja-valitse tüüpi algoritmidest nagu kiirsortimine. Siiski on valikuga sortimine või vahelepanekuga sortimine tüüpiliselt kiiremad väikeste loendite korral (vähem kui 10–20 elementi). Kasulik optimeering rekursiivsete sortimisalgoritmide jaoks on kasutada valikuga sortimist või vahelepanekuga sortimist piisavalt väikeste alamloendite korral.

Implementatsioon

C/C++ valikuga sortimise implementatsioon, kasutades viitmuutujaid:
void selectionSort(int* array, int size) {
    int i;
    for (i = 0; i < size; i++) {
        int min = i;
        int j;
        for (j = i + 1; j < size; j++) {
            if (array[j] < array[min]) {
                min = j;
            }
        }
        if (min != i) {
            int swap = array[i];
            array[i] = array[min];
            array[min] = swap;
        }
    }}
Implementatsioon Pythonis:
def selection_sort(A):
    for i in range(0, len(A)-1):
        s = i
        for j in range(i, len(A)):
            if A[j] < A[s]:
                s = j
        A[i], A[s] = A[s], A[i]
Ehrwald

Geograafia

Ehrwald asub Zugspitze (2950 m) lõunapoolsel jalamil, see on Saksamaa kõrgeim mägi, kuid seda jagatakse Austriaga. Linn on Zugspitzega ühendatud Tirooli õhutrammiga.
Krista Kumberg

Krista Kumberg (sündinud 6. augustil 1959 ) on laste- ja noortekirjanduse spetsialist ja uurija, lastekirjanik, mitmete eesti keele õpikute kaasautor.
Ta on kirjutanud palju ülevaateartikleid lastekirjanduse kohta. Krista Kumberg töötab alates 1981. aastast Haapsalu lasteraamatukogus.

Teised Krista Kumbergi kohta

Kauaaegsed kolleegid Kristi Alaküla, Erika Ruban ja Eevi Kliss Haapsalu lasteraamatukogust Kumbergi kohta: "Krista on mitmekihiline nähtus, temas peitub muinasjutuline vägi. Ta tõmbab inimesi ligi oma tarkuse, vaimukuse, avatud suhtlemisstiiliga. Teda on nauditav nii kuulata kui vaadata. Ta teeb kõike palju ja hästi – loeb, kirjutab, õpib, õpetab, meisterdab, künnab ja kõplab vaheldumisi, ning mis peamine – tulemusrikkalt. Ta on meister nii vaimu- kui ihutoidu köögis. Tema oma aia kõrvitsatest supp ja teised leidlikud road on sama oodatud kui ta tuumakad kirjatükid ja etteasted, õnnitluskaardid või ülistusoodid sünnipäevalastele, isetehtud kingitused ja veel terve hulk loomingulisi asju, millega Krista pidevalt üllatab. Pole asja, millest ta midagi ei teaks ega tööd, millega ta hakkama ei saaks. Kui ta elaks päris maal, sobiks ta väga hästi näiteks suure talu perenaiseks, kes möödaminnes ka kohalikku kooli."
Kristi Burman

Kristi Burman (22. september 1958 Tallinn – 10. november 2008 Umeå, Rootsi) oli eesti maalikunstnik, illustraator, tõlkija ja kunstiajaloolane. Karl Burman noorema tütar, Christo Burmani ema.
Kristi Burman lõpetas 1977. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning õppis aastad 1978–1982 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis disaini erialal. Seejärel töötas ta Tallinnas kirjastuses Valgus ning õppis 1986. aastast inglise keelt ja kirjandust Tartu Ülikoolis; õpingud jätkusid Rootsis Umeå Ülikoolis, kus Burman 1995. aastal kaitses kunstiteaduste bakalaureusekraadi väitekirja oma vanaisast, arhitekt Karl Burmanist. Samal aastal sai ta ka magistrikraadi kunstiteaduse alal Umeå Ülikoolis ja seejärel astus samas doktorantuuri. 2002. aastal kaitses Kristi Burman doktoritöö teemal "Paul Burman : Living and Existential Space". 2008. aastal sai Burmanist ka Umeå Ülikooli kunstiteaduskonna dotsent.
Kristi Burmani peamine uurimisvaldkond oli keskaegsete kirikute seinamaalingud, oma vanaonu Paul Burmani looming ja kunstiteose metamorfoos. Ta käsitles samuti väliseesti kunstnikkonda.
Teadustöö kõrvalt tõlkis Kristi Burman teoreetilisi tekste eesti keelest rootsi ja inglise keelde ning ka rootsi ja inglise keelest eesti keelde.
Kristi Burmani kunstilooming koosneb peamiselt õli- ja akvarellmaalidest, aga seal leidub ka pastellmaale. Suurem osa tema loomingust on portreed ning lille- ja maastikumaalid. Burman on illustreerinud ka lasteraamatuid ja jõulukalendreid nii Eestis kui ka Rootsis.
Kassettlagi

Kassettlagi, süsteemselt paigutatud lamedatest kastikujulistest süvenditest (kassettidest) lagi, võlv või kaare palend. Erikujulisi kassette on tehtud puust, raidkivist, stukist, betoonist; kujundus võib olla polükroomne, plastilise dekooriga või piltkujutistega. Kassettlagi jäljendab antiikkreeka sammashalli puittarindit või kivist kuplit.   See on üks renessanss- ja barokkarhitektuuri meelismotiive.
Allilm

Allilm (allmaailm, alumine maailm) on mütoloogiline arhetüüp, mis on seotud maailma kujutamisega mitmekihilisena (sageli kolmekihilisena: allilm, siinne maailm ehk pealmaailm ja ülailm).  
Allilma arhetüüp on omane paljudele mütoloogiatele, usunditele ja religioonidele (sealhulgas šamanismile, eesti usundile jpt). 
Allilm kõnekeelses tähenduses on ebaseaduslike või alternatiivsete grupeeringute ja/või tegevuste maailm. Selle hulka kuuluvad sellised nähtused nagu maffia, organiseeritud kuritegevus, kurjategijate maailm üldiselt, aga ka lihtsalt tunnustamata või muule maailmale vastanduv (alternatiivne) tegevus.
Anu Vabamäe

Anu Vabamäe (sündinud 16. juunil 1948 Puurmani kihelkonnas on eesti näitleja ja kostümeerija.
Lõpetas aastal 1966 Puurmani keskkooli.
Aastatel õppis 1966–1969 Ugala õppestuudios.
Aastast 1968 töötab Ugala teatris (aastani 2000 näitlejana). Üsna näitlejatöö alguses hakkas tegelema ka kostüümidega.
FIDE tiitlid

Ajalugu

Esimesed FIDE tiitlid anti maletajatele 1950. aastal. Välja anti 27 suurmeistri, 94 rahvusvahelise meistri ja 17 naiste rahvusvahelise meistri tiitlit.
Esimeste FIDE suurmeistrite hulka kuulus ka Eesti maletaja, Paul Keres. Teised 1950. aastal suurmeistri nimetuse pälvinud maletajad olid: Ossip Bernstein (Prantsusmaa), Issaak Boleslavski (NSVL), Igor Bondarevski (NSVL), Mihhail Botvinnik (NSVL), David Bronstein (NSVL), Oldřich Duras (Tšehhoslovakkia), Max Euwe (Holland), Reuben Fine (USA), Salo Flohr (NSVL), Ernst Grünfeld (Austria), Borislav Kostić (Jugoslaavia /Serbia/), Aleksandr Kotov (NSVL), Grigori Löwenfisch (NSVL), Andor Lilienthal (NSVL), Géza Maróczy (Ungari), Jacques Mieses (Suurbritannia), Miguel Najdorf (Argentina), Vjatšeslav Ragozin (NSVL), Samuel Reshevsky (USA), Akiba Rubinstein (Poola), Friedrich Sämisch (Lääne-Saksamaa), Vassili Smõslov (NSVL), Gideon Ståhlberg (Rootsi), László Szabó (Ungari), Savielly Tartakower (Prantsusmaa) ja Milan Vidmar (Jugoslaavia /Sloveenia/).

Meistrikandidaat (CM)

Meistrikandidaat on maletaja, kes on suutnud ületada 2200 Elo reitingu. Meistrikandidaat on madalaim meeste kategooria tiitel.

FIDE meister (FM)

FIDE meister on meistrikandidaadi ja rahvusvahelise meistri vahepealne aste. Kõige tavalisem viis, kuidas seda tiitlit saavutada on ületada Elo reiting 2300.
Zürichi Ülikool

Zürichi Ülikool (saksa keeles Universität Zürich) on riiklik ülikool Šveitsis Zürichis; see on Šveitsi suurim ülikool, kus õpib üle 26 000 õpilase (seisuga 2011).
Ülikool loeb oma alguseks aastat 1525, kui tegutsema hakkas kõrgem teoloogia kool (saksa keeles Höhere Schule für Theologie). Ametlikult avati ülikool aastal 1833, kui mitu kõrgemat kooli (sh teoloogia kool) ühinesid üheks.
Tormine tuul

Tormine tuul ehk väga kõva tuul ehk rajutuul on tuul, mille tugevus on 8 palli Beauforti skaala järgi ehk 8 bofoori. Tuule kiirus võib olla 34–40 sõlme ehk 39–46 miili tunnis ehk 62–74 km/h ehk 17,2–20,7 m/s.
Selle tugevusega tuul liigutab kohalt kinnitamata esemeid ja võib põhjustada kergeid purustusi. Igasugune liikumine vastu tuult on ülimalt raske, autod maanteel kalduvad kõrvale. Tuule mõjul murduvad puuoksad.
Meres tekivad keskmiselt kõrged (5,5–7,5 m ehk 18–25 jalga) pikad suure perioodiga veelained, tuul heidab murduvate lainete harjadelt pritsmeid, vahust on moodustunud triibud vastavalt tuule suunale.
Ketiratas

Ketiratas on masinaelement, mida kasutatakse kettülekandes. Ketirattad erinevad silinderhammasratastest ainult hammasvöö ehituselt. Seetõttu määratakse rummu läbimõõt ja pikkus samade seostega mis hammasratastelgi. Ketirattad valmistatakse malmist või terasest.

Ketiratta hammaste arv

Ketiratta minimaalset hammaste arvu piiravad keti šarniiride kulumine, dünaamilised koormused ja ülekande tekitatav müra. Ketiratta hammaste arvu vähendamisel kasvab keti liikumiskiiruse ebaühtlus ning keti pekslemine vastu ketiratast. Praktikas lubatakse väikesekäigulistel ja väikese võimsusega ülekannetel ketiratta minimaalseks hammaste arvuks hammasketi puhul 13; rull- ja rullpuksketi puhul 7.
Helmerich von Würzburg

Helmerich von Würzburg (surnud 12. juulil 1263) oli Saksa ordu liige ning Liivi ordu viitsemeister aastal 1262.
Helmerich pärines Frankimaalt Würzburgi piiskopi ministeriaalide hulgast, kes aga omasid küllaltki kõrgeid positsioone: tema arvatav isa Hartwig Dives oli riigiköögimeister (Reichsküchenmeister) ning kandis oma onu Heinrich von Rothenburgi järgi kohati ka perekonnanime Rothenburg. Helmerichi suguvõsa on seostatud ka Rechenbergidega, kuid see pole kinnitust leidnud.
1237. aastal astus Helmerich tõenäoliselt Würzburgis Saksa ordusse ning oli seal ka 1246. aastal samas rüütelvennana mainimist leidnud. 1251. aastal oli ta aga Montforti linnuse kastellaan Palestiinas, kahe aasta pärast oli ta aga Palestiinas riietusülem (Oberster Trappier) ja suurkomtuuri asetäitja. Siiski ei jäänud Würzburg Plaestiinasse kuigi kauaks, hiljemalt 1262. aastal tegutses ta Preisimaal ja Liivimaal, olles mõlema orduharu viitsemeistriks. Samas pole tõendeid, et ta oleks Liivimaal üldse viibinud, pealegi oli seal toona ordumeistri ametis Werner. Järgnevalt sai Würzburgist Preisimaa meister, kellena ta 1263. aastal Löbau lahingus langes.
Vaba mõtte klubi

"Vaba mõtte klubi" (ekslikult, vastuolus õigekirjutusreeglitega ka "Vaba Mõtte Klubi") oli Tallinna Televisiooni jutusaade, mis keskendus päevakajaliste poliitilistele teemadele.
Saadet oli eetris 110 episoodi. Esimene saade oli eetris 14. jaanuaril 2011, viimane 20. detsembril 2016. Saate produtsent ja autoriõiguste omaja oli Toomas Lepp.
Saatekülalised olid muu hulgas Mart Helme, Martin Helme, Anti Poolamets, Urmas Roosimägi, Leo Kunnas, Peeter Ernits; hiljem Kristiina Ojuland, Henn Põlluaas, Rein Veidemann, Hardo Aasmäe, Ignar Fjuk, Jakko Väli jt. Saadet juhtis Peeter Ernits. Saade oli eetris kuni detsembrini 2016, hiljem saate pealkirja muudeti ja see oli "Otse kümnesse". Siis läks saate sisuline juhtimine Keskerakonna kätte.
Hašišiõli

Tarvitamine

Hašišiõli tarvitatakse peamiselt suu kaudu sisse hingates kas vesipiibusuitsu, auru või sigaretisuitsuna.
Marihuaanasigaretisarnase joobe (kaifi) saamiseks piisab ilmselt paarist hašišiõli tilgast.

Eestis

Kanepi kasvatamine (välja arvatud eriloal) ja selle saaduste (seaduse sõnastuses: narkootiline ja psühhotroopne aine ehk narkootikum) müümine, edastamine ja tarvitamine (välja arvatud eriloal) on Eestis mistahes kogustes ebaseaduslik ja karistatav kui rahvatervisevastane süütegu.
Aime Mäemets

Aime Mäemets (29. september 1930 – 7. juuli 1996) oli eesti hüdrobotaanik.

Elukäik

Aastal 1954 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.
1961–1996 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi teadur.
Ta uuris Peipsi ja teiste järvede baktereid ja makrofloorat, samuti osales Eesti järvede kompleksuuringutes. Ta oli Euroopa üks tunnustatumaid penikeeleliste teadjaid.
Ta tegi kaastööd koguteoste "Eesti NSV floora" ja "NSV Liidu floora" kirjutamisel.

Isiklikku

Tema abikaasa oli bioloog Aare Mäemets.
Ashley maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1848. aastal.
Alfred Sällik

Alfred Johannes Sällik (24. juuni 1890 Jamburgi maakond – 6. september 1943 Tallinn) oli eesti laulja (tenor), lavastaja ja näitleja.

Lapsepõlv

Alfred Sällik sündis Peterburi kubermangu Rätela mõisa aidamehe peres kuuenda lapsena. Enne teda olid peres üks õde ja neli venda. 1985. aastal kolis perekond Narva, kus ta asus õppima Vladimiri kirikukooli, mis jäi ka Sälliku ainsaks ametlikuks haridusasutuseks. Juba 12-aastase poisina laulis Sällik Narva Pimeaias venekeelseid kupleesid ning pärast Karlo Momino tsirkuse külalisetendusi Narvas sai noore Alfredi suureks unistuseks saada tsirkuseartistiks. Poisi õnnetuseks muutis ema kategooriline vastuseis selle unistuse teostumatuks. 1904. aastal pääses Sällik oma õpetaja Madis Frischi kaudu laulma Narva Eesti Seltsi laulukoori, kus tal avanes võimalus ka juba näitemängudes kaasa teha .

Rollid

Tema silmapaistvamad osatäitmised olid Paris (Offenbachi "Ilus Helena"), Augustin Hofer (Falli "Armas Augustin"), Chulalinglong (Nelsoni "Kõrgus lõbutseb"), Stefan (Falli "Lõbus talupoeg"), Edvin (Kálmáni "Silva"), Danilo (Lehári "Lõbus lesk"), Alfredo (Verdi "Traviata"), Canio (Leoncavallo "Pajatsid"), Pedro (d'Alberti "Madalik"), Cavaradossi (Puccini "Tosca") .

Lavastused

Estonia operetijuhina tõi Alfred Sällik lavale üle viiekümne opereti ja kuus ooperit. Menukamad lavastused olid Falli "Dollarite printsess", Lehári "Lõbus lesk", Kálmáni "Hollandlanna", "Silva", "Mariza" ja "Bajadeer" .

Isiklikku

Aastatel 1913–1932 oli ta abielus näitleja ja laulja Grete Sällikuga. Sellest abielust sündisid kaks tütart: Dolly (1915) ja Ingrid (1920). 1935. aastal abiellus Sällik Elisabeth Neubergiga.
Aastatel 1917–1924 elasid Sällikud majas Rataskaevu 18, majas mis on kuulutatud kultuurimälestiseks. Majale on kinnitatud ka vastavasisuline mälestustahvel.
Paadla murd

Paadla murd on endine kivimurd ja ühtlasi ka paljand Saare maakonnas endise Kärla valla aladel. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljandil tehtud puurauk on Paadla lademe stratotüüp.
Monte Carlo

Vaatamisväärsused

Monte Carlos asuvad laialdaselt tuntud uusbarokk-stiilis ehitatud Monte Carlo kasiino ja selle tagune Monte Carlo ooperimaja.

Võiduajamine

Monte Carlos korraldatakse  Monaco Grand Prix'd kui ka Monte Carlo rallit.