Austria ajalugu

Esiajalugu

Praeguse Austria ala oli asustatud juba paleoliitikumis.

Varane ajalugu

Esimene riiklik moodustis tänapäeva Austria alal oli keltide kuningriik Noricum, mis tekkis mitme keldi hõimu liitumisel noride hõimu juhtimise alla.
Noricumist on palju müüte ja legende, sealhulgas müüt pealinnast Noreiast, mille asukohta pole suudetud üheselt kindlaks teha. Noricumi tunti eeskätt tähtsaima ekspordiartikli raua järgi. Sealne raud olevat kõvaduselt suutnud võistelda terasega.
Suurem osa teavet Noricumi kohta pärineb Vana-Rooma ajaloolastelt, kes kujutasid sealset rahvast ebatavaliselt rahumeelse ja poliitiliselt osava rahvana, kes elas kaua Rooma riigi rahumeelse naabrina. Lõpuks lülitati Noricum ilma konfliktita Rooma riigi koosseisu. Plinius Vanema teatel ei alistunud võitluseta üksnes pealinn, mis vallutati aastal 16 eKr.

Saksa-Rooma riigi mark

Austria, eriti tänapäeva Austria idaosa ajalugu algab umbes 10. sajandist Frangi riigi äärealana.
Karl Suure ajal oli Frangi riigis piirimark avaaride vastu. Ungarlaste sissetungid hävitasid selle. Pärast kolme Pressburgi (tänapäeva Bratislava) lahingut suvel 907 tõmmati Ida-Frangi riigi piir tagasi Ennsi jõeni.
Margi ülevaataja oli kuninga poolt määratud comes või dux. Lõpuks sai tema tiitliks "markkrahv". 
Aastal 919 sündis Ida-Frangi riigi baasil Saksa riik. Saksimaa hertsog ja Saksa kuningas Heinrich I kogus saksa hõimud kokku uude riiki Regnum Teutonicum. Tema poeg Otto I tegi riigi piiride ääres 955 Lechfeldi lahinguga alatiseks lõpu ungarlaste ohule: ungarlased muutusid sestsaadik paikseks. See aga tegi Ennsi ja Leitha jõe vahelise väheasustatud ala vabaks uuele asustusele.
Kui Otto I Suur krooniti 962 Roomas keisriks, sündis Saksa Rahva Püha Rooma riik (Sacrum Imperium Romanum Nationis Germanicae). Sestsaadik kuulus Saksa kuningatele Rooma keisrikroon. Ühtlasi sidus see nende saatuse tihedalt Itaalia ja paavstlusega.

Austria Saksamaa osana

11. märtsil 1938 okupeerisid Saksamaa väed Austria (anšluss) ja riigi juhiks määrati nats Arthur Seyss-Inquart. Järgmisel päeval toimunud rahvahääletus kiitis heaks riigi liitmise Saksamaaga. Austriast sai 13. märtsil Saksamaa 13. liidumaa (Ostmark). Mõni aeg pärast anšlussi arreteeriti Austria sotsialistlikud ja katoliiklikud poliitikud ja saadeti koonduslaagritesse, sama juhtus ka Austria juutidega.
28. märtsil 1945 jõudsid Austriasse Ameerika Ühendriikide, paar päeva hiljem ka Nõukogude Liidu väed. Viimased vallutasid Viini 13. aprillil ja riik jagati liitlaste vahel okupatsioonitsoonideks.

Teine Austria vabariik kuni tänapäevani

Austria okupatsioon lõppes ametlikult 26. oktoobril 1955, mil kehtima hakkas uus Austria konstitutsioon. Sellega kuulutati maa igavesti neutraalseks. Poliitikas hakkasid suurimat rolli mängima kristlik-demokraatlik Austria Rahvapartei (ÖVP) ja Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei (SPÖ), mis alguses olid omavahel koalitsioonis, alates 1966. aastast hakkasid aga eraldi võimule pürgima. Tähtsuselt kolmandaks kujunes parempoolne Austria Vabaduspartei (FPÖ), mis alates 1980. aastatest muutus paremäärmuslikuks.
Seoses Austria poliitikaga tekkis mitmeid skandaale. 1986. aastal presidendiks valitud Kurt Waldheimi hakati süüdistama osalemises natsikuritegudes ja nõnda sattus riik mõneks ajaks põlu alla. Uuesti juhtus see 1999. aastal, mil FPÖ valimised võitis ja ÖVP-ga koalitsiooni moodustas. Koalitsioon kestis probleemidest hoolimata kuni 2007. aastani. Seejärel asus ametisse SPÖ juhitav valitsus, mis võttis koalitsiooni ka ÖVP.