Rein Vihalemm

Rein Vihalemm (9. detsember 1938 Pärnu – 18. juuli 2015, Tammiste küla, Sauga vald, Pärnumaa) oli eesti teadusfilosoof, filosoofiakandidaat. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid keemia ajalugu ja keemiafilosoofia, Eesti teadusfilosoofia ajalugu ning Thomas Kuhni retseptsioon.

Biograafia

Rein Vihalemm lõpetas 1957. aastal Pärnu 2. L. Koidula nimelise Keskkooli. 1963. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli keemia erialal, 1966. aastal aspirantuuri filosoofias. Ülikoolis oli ta kursusekaaslaste seas Jüri Kukk, kellest ta avaldas mälestusi ajakirjas Looming.
1969. aastal kaitses Vihalemm NSVL Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudis kandidaadiväitekirja "Стадии развития учения о химическом сродстве с точки зрения основных ступеней познания" (juhendaja B. M. Kedrov). 1974 atesteeris VAK ta dotsendiks.
Aastail 1966–2015 oli Vihalemm Tartu Riikliku Ülikooli (hiljem Tartu Ülikooli) filosoofiaõppejõud (1974–1992 ja 1997–2002 dotsent, 1992–1997 ja 2002–2004 teadusfilosoofia korraline professor, 1996–1998 sealsamas filosoofiaosakonna juhataja; 2005. aastast surmani erakorraline professor). Aastal 1992 rajas ta Tartu ülikooli teadusfilosoofia õppetooli. 2008. aastal, mil ta valiti emeriitprofessoriks, oli tema publikatsioonide koguarv 107. Vihalemm juhendas tervet rida magistri- ja doktoriväitekirju; tema juhendatavate seas olid näiteks Bruno Mölder, Jüri Eintalu, Leo Näpinen, Anto Unt ning Jaan Kivistik.
1979. aastast oli Vihalemm Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse liige, 1996. aastast selle juhatuse ja 2001. aastast volikogu liige, seejärel teadusfilosoofia ja -metodoloogia sektsiooni esimees. Tartu Ülikooli filosoofia osakonna magistri- ja doktoriväitekirjade kaitsmisnõukokku kuulus ta alates selle asutamisest 1992. aastal, 1995–1998 oli ta nõukogu aseesimees ja 1998–2004 esimees. Rein Vihalemm oli ka Rahvusvahelise Keemiafilosoofia Seltsi asutajaliige (1997). 2005. aastast oli ta Eesti Maaülikooli Karl Ernst von Baeri maja teadusloo uurimise keskuse nõukogu liige.
Rein Vihalemm uuris teadusliku tunnetuse ajalugu ja metodoloogiat, epistemoloogiat, üldist teadusfilosoofiat, keemia ja selle ajaloo filosoofiat ning (teadus)filosoofia ajalugu (Eestis).
Vihalemm seisis eestikeelse teaduse eest, pidades oluliseks, et Eesti teadus ei muutuks ingliskeelseks. Samal põhjusel toetas ta aktiivselt Eesti filosoofia aastakonverentside püsimist eestikeelsena.

Poliitiline tegevus

Rein Vihalemm oli Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajaliige 1990. aastal. 8. septembril 1990 toimunud kongressil, kus ühinesid neli sotsiaaldemokraatlikku parteid (Eesti Sotsiaaldemokraatlik Iseseisvuspartei, Eesti Sotsialistliku Partei Välismaa Koondis, Vene Sotsiaaldemokraatlik Partei Eestis, Eesti Demokraatlik Tööerakond), valiti Rein Vihalemm programmi- ja põhikirjakomitee liikmeks. Sotsiaaldemokraatliku partei liikmeks jäi ta surmani.

Isiklikku

Rein Vihalemm oli luuletaja ja kunstniku Arno Vihalemma poeg, ajakirjandusteadlane Peeter Vihalemm on tema noorem vend. Rein Vihalemma abikaasa oli biokeemik Tiiu Vihalemm, sotsioloog Triin Vihalemm on nende tütar.
2007. aastal aitas ta korraldada isa maali- ja graafikanäituse kodulinnas Pärnus, mida nad olid Arno Vihalemma eluajal arutanud ka kirjavahetuses. 2011. aastal toimunud konverentsil "Muusad ja marionetid. Arno Vihalemm 100" kõneles Rein Vihalemm perekonna nimel, kinnitades, et "koju tagasi tulemise mõte ei kadunud nende perekonnas lõpuni".
Vihalemma hobi oli kalapüük.