google/wiki40b huggingface dataset:
Merceri maakond (New Jersey)

Merceri maakond (Mercer County) on maakond USA-s New Jersey osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 17′ N, 74° 42′ W.
Maakonna halduskeskus on Trenton ja suurim linn Hamilton.
Maakonna pindala on 593 km², millest 11 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 366 513. Aastal 2000 oli elanike arv 350 761.

Ajalugu

Merceri maakond moodustati 1838. aastal. Maakond sai nime kindral Hugh Merceri järgi.
Rühm (haridus)

Rühmaks nimetatakse õppegruppi haridusasutuses, millel on ühtne tegevuskava ning ühtsed õpieesmärgid. Rühmad võivad olla nii püsiva iseloomuga kui ka näiteks ainerühmad, mis on selekteeritud õpilaste ainealaste oskuste taseme järgi.
Richard Sutt

Richard Helmar Sutt (3. veebruar 1906 Kõpu vald, Viljandimaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Ta teenis Ratsarügemendis, ülendati 1932. aastal leitnandiks. 1937. aastal astus ta Võõrleegioni. Teise maailmasõja ajal teenis ta kompaniiülemana 35. Kaitsepataljonis. 21. oktoobril 1944 ta arreteeriti.
Jõgeva maakond (1949–1950)

Jõgeva maakond oli Eesti NSV haldusüksus, mis eksisteeris aastail 1949–1950.
25. veebruaril 1949 lahutati Tartumaast Jõgeva ja Mustvee linn ning Avinurme, Jõgeva, Kaarepere, Kasepää, Kuremaa, Kursi, Laiuse, Lohusuu, Saare, Sadala, Torma, Vaimastvere ja Voore vald.
Viljandimaast lahutati Põltsamaa linn ning Lustivere, Pajusi ja Põltsamaa vald.
Nimetatud haldusüksused liideti uueks maakonnaks.
Vasíleios Tsiártas

Vasíleios Tsiártas (Basilios Tsiartas, Vasilios Tsiartas; kreeka Βασίλειος Τσιάρτας; sündinud 12. oktoobril 1972 Alexándreias) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Tsiártas aastatel 1994–2005 kokku 70 korral ja lõi 12 väravat. Debüüt koondises oli 1994. aasta aprillis, kui mängiti Saudi Araabiaga.

Isiklikku

Vasíleios Tsiártas on 185 cm pikk ja kaalub 83 kg.
EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis
1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Adriaen van Ostade

Adriaen van Ostade (10. detsember 1610 – 2. mai 1685) oli Hollandi maalikunstnik ja graveerija. Ta oli Frans Halsi õpilane. Tema vend Isaac van Ostade oli samuti tuntud maalikunstnik.
Adriaen van Ostade kuulus nn väikeste hollandlaste hulka, kes põhiliselt tegeles olustikumaalidega. Tema tööde formaat oli üldiselt väike (vastavalt kodanlasest tellija soovile), kompositsioon lihtne ja argipäevane, töö ise humoorikas ja irooniline.
Viljakuivati

Šahtkuivatid

Tegu on ühe levinuima teraviljakuivatite tüübiga. Kuivatil on risttahukakujuline kuivatusšaht, mis läbitakse horisontaalsete õhujaotuskarpide poolt. See jagab aeglaselt põhja valguva viljamassi ventileeritavateks kihtideks. Õhujaotuskarpide võrk tagab seega vilja kuivenemise terve šahti kõrguses.

Portsjonkuivatid

Portsjonkuivati puhul kuivatatakse vilja koguseliselt ehk portsjoni kaupa. See tähendab seda, et kuivatatakse korraga niipalju, kui palju on võimeline vastuvõtt läbi töötlema. Kuivatusprotsess jaguneb oma olemuselt neljaks osaks, nendeks on: täitmine, kuivatus, jahutus ja tühjendamine. Sõltuvalt portsjonkuivati mudelile on võimalik vilja kuivatuse ajal tsirkuleerida, sellega suureneb kuivatusprotsessi töökiirus. Portsjonkuivati suureks eeliseks on tema võime kuivatada niiskemat vilja, samuti ei pea kuivati tööline pidevalt jälgima kuivatis toimuvat.

Läbivoolukuivatid

Läbivoolukuivatid on üle maailma äärmiselt populaarne lahendus, olles laialdaselt kasutusel suuremates teraviljakasvatusettevõtetes. Tegu on pidevtoimelise šahtkuivatiga, tänu millele toimub kogu kuivatusprotsess pidevalt. Samal ajal teostatakse nii vilja pealelaadimist, vilja jahutamist ja ka väljalaadimist. Läbivoolukuivatis on omavahel tihedalt ühendatud kaks tööülesannet, nendeks on kuivatus ja jahutus.

Punkerkuivatid

Punkerkuivati on ventileeritav punker, kus vilja kuivatus temperatuur on kuni 70°C. Seejuures õhu erikulu on 300 – 500 m³/h ühe tonni vilja kohta, on omakorda umbes 10 korda väiksem kui šahtkuivatil. Sõltuvalt vilja algniiskusest ja kuivatusõhu temperatuurist kuivab vili punkerkuivatis 1 – 7 ööpäeva. Punker tüüpi kuivati eelisteks on: lihtne konstruktsioon ja juhtimine, kergelt puhastatav – oluline seemnetootjatele ning lihtne saavutada soovitud lõppniiskust automaatsete niiskuse mõõtjatega. Seda saab kasutada ka atmosfääri õhu kuivatina, lihtsalt eemaldades kütusepõleti.
Oonurme (Jõgeva)

Oonurme (18. sajandi kaartidel Onurm) oli küla Tartumaal Laiuse kihelkonnas Vaimastvere vallas Vaimastverest lõunas. Tänapäeval jääb endine küla Jõgevamaale Jõgeva valda.
Geograafilised koordinaadid on 58° 47′ 35″ N, 26° 15′ 50″ E
PROTECT IP Act

PROTECT IP Act ehk PIPA (täisnimega Preventing Real Online Threats to Economic Creativity and Theft of Intellectual Property Act of 2011) oli USA Kongressi seaduseelnõu, mis oleks andnud rakendumisel USA valitsusorganisatsioonidele ning suurtele autoriõiguste valdajatele laialdased õigused võitluseks internetipiraatlusega.
Seaduseelnõu esitas 12. mail 2011 demokraadist senaator Patrick Leahy.
PIPA on pälvinud laialdast kriitikat ning seda on nimetatud isegi Interneti surmanuhtluseks.
Toivo Aalja

Toivo Aalja (sündinud 25. jaanuaril 1955 Suure-Jaanis) on eesti ökokogukondade liikumise eestvedajaid.
Ta on lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Vladimir Riives

Vladimir Riives (28. oktoober 1916, Tartu – 23. mai 1978, Tartu) oli Eesti astronoom.

Elulugu

Vladimir Riives oli raudteelase poeg, Sinaiida Riivese abikaasa ja Kaarin Riives-Kaagjärve isa.
Lõpetas 1935 H. Treffneri Gümnaasiumi ja 1940 TÜ matemaatikaosakonna; matemaatikamagister (1942, TÜ), väitekiri "Fotomeetrilisi uurimusi komeedipea ehitusest", füüsika-matemaatikakandidaat (1950, TÜ), väitekiri "Gaaside eritumine komeetides", füüsika-matemaatika-doktor (1968, TÜ), väitekiri "Фотометрические исследования комет", Tartu, 1968. Oli 1938–40 ja 1941–44 Tartu Tähetorni abiassistent, 1948–50 juhataja, 1940–41 ja 1944–47 TÜ astronoomia kateedri assistent, 1947–56 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teadur, 1956–60 astronoomiasektori juhataja, 1960–65 TÜ astronoomia ja geofüüsika kateedri juhataja (aastast 1962 dotsent), 1965–70 teoreetilise füüsika kateedri dotsent, 1970–75 professor, 1975–78 üldfüüsika kateedri professor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: komeetide ja väikeplaneetide fotomeetria, astronoomia ja astronoomia õpetamise metoodika. Lõi 1946 komeetide matemaatilise mudeli. Jõudis sõltumatult F. L. Whipple`ist järeldusele, et komeedi tuuma peamine koostisosa on jää. Üle 40 teadustrükise.
Harri Rovanperä

Harri Rovanperä (sündinud 8. aprillil 1966 Jyväskyläs) on Soome endine rallisõitja.
Ta osales autoralli maailmameistrivõistlustel 1993–2006 113 etapil, neist 90 korda WRC-autoga. Ainsa etapivõidu saavutas ta 2001. aasta Rootsi rallil. Esikolmikusse jõudis ta 15 etapil.

Isiklikku

Ka tema poeg Kalle Rovanperä on rallisõitja.
Oskar Liik

Oskar Liik VR I/2 (25. jaanuar 1886 Kärdla – 23. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti arst ja sõjaväelane (kolonel).
Lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1912, töötas arstina Tapal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Alates 1919. aastast kuni surmani oli sõjaväe keskhaigla ülemarst. Tööpuuduse vastu võitlemise otstarbel lubas Vabariigi Valitsus tal 8. detsembril 1933 olla ka Politseikooli arst
26. juulil 1938 maeti ta Rahumäe kalmistule, matusetalituse pidas Jaani koguduse õpetaja Richard Koolmeister.
Shoshone metsakaitseala

Shoshone'i metsakaitseala on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis. Shoshone'i metsakaitseala katab 2 400 000 aakri (9700 km²) suuruse ala. Mets oli esimene föderaalseadusega kaitstud metsakaitseala USA-s.
Shoshone'i metsakaitsealal on rikkalik bioloogiline mitmekesisus, registreeritud on umbes 1300 puu- ja rohttaimeliiki ning uusi avastusi tehakse igal aastal. Kaitsealal elab suurem osa USA grislidest, lisaks palju teisi haruldasi loomaliike. Metsa looduslikku tasakaalu ähvardab rikkuda naftapuurimise alustamine.
Metsa külastab aastas üle poole miljoni turisti.
Vello Saage etluskonkurss

"Vello Saage etluskonkurss" (ka Vello Saage luulekonkurss) on aastast 1993 Tartus toimuv etlemise võistlus (konkurss). 
Konkurss on nimetatud eesti pedagoogi Vello Saage järgi. Konkurssi korraldavad ja auhindu annavad välja Vello Saage Sihtkapital, Tartu Forseliuse Kool ja Soome Instituut.
Vălko Červenkov

Vǎlko Velev Červenkov (Вълко Велев Червенков; 6. september 1900 – 21. oktoober 1980) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 1950. aastast kuni 17. aprillini 1956 ja Bulgaaria Kommunistliku Partei Keskkomitee liige.
Harilik saar

Nimetus

Rahvapärased nimetused: saarepuu, saarn, saarnas, suar.

Levila ja kasvukoht

Esineb laial alal Euroopas ja Aasia lääneosas. Eestis tavaline, enam Lääne-Eestis, eriti saartel. Tavaliselt kasvab ülemises puurindes laialehistes metsades, salumetsas, lammimetsas, lodumetsas, puisniidul, sooniidul. Mullaviljakuse suhtes nõudlik. Kasvab hästi värsketel ja niisketel huumusrikastel muldadel. Soojalembene, eriti tundlik kevadiste hiliskülmade suhtes. Valgusnõudlik, kuid noorena võib kasvada ka teiste liikide varjus. 10–12-aastane taim talub veel varju, seejärel muutub valgusnõudlikuks. Saab 150–300 aastat vanaks.

Kirjeldus

Harilik saar on kuni 40 meetri kõrgune. Eesti kõrgeim saar (35,2 m, diameeter 60,5 cm) kasvab Järvseljal . Tüvi sirge, hästi laasuv, algul sileda ja rohekashalli koorega, hiljem sügavate peente pragudega korbaga, helehall, oksad hõredalt. Tüve läbimõõt kuni 1,8 m. Pungad väikesed, sametjad, süsimustad. 
Paaritusulgjad vastakud liitlehed on teritunud tipuga ja jämedalt saagja servaga lehekesega. Pikkus kuni 40 sentimeetrit. Pealt tume- ja alt helerohelised. 
Saarel on nii emas- ja isasõisi kui ka mõlemasugulisi. Õied lihtsad, õiekatteta (ühesugulistes õites võib olla kuni 4 kroonlehte). Asuvad 4–12 cm pikkustes violetjates või tumepruunides pööristes. Isasõied koosnevad vaid kahest tolmukast ning emasõied ühest emakast.   
Hariliku saare tiibvili on pähklike. Koos tiivaga on vili 2–4 cm pikk, kuni 1 cm lai, süstjas, mõlemast otsast tömp, pruunikas.  
Juurestik on harilikul saarel hästi arenenud, peajuur väga sügavale ei tungi, kuid palju on rohkesti hargnevaid külgjuuri.

Paljunemine

Harilik saar paljuneb peamiselt seemnetega, kuid pärast raiumist annab rikkalikult ka kännuvõsusid. Õitseb mai keskel, enne lehtimist. Pungad puhkevad enamikust Eesti puudest hiljem. Tuultolmleja. Viljad valmivad septembris ja oktoobris ning jäävad puule sageli kevadeni. Seemneaastad korduvad 2–3 aasta tagant.

Kasutamine

Hariliku saare puit on kaunite aastarõngastega ja väga väärtuslik. Kasutatakse mööbli, vineeri, parketi ja suuskade tootmiseks, masinaehituses, siseviimistluseks, on ka kõrge kütteväärtusega. Väga kõva, raske, omapärase lõhnaga. Laialt levinud ka pargipuuna, on rohkesti dekoratiivvorme, kuid on tundlik linna gaaside ja tahma suhtes. 
Rahvameditsiinis on kasutatud koort, seemneid, lehti (eriti vastpuhkenuid), eelkõige neis sisalduvate eeterlike õlide tõttu. Koort on tarvitatud ka naha parkimisel ja musta, pruuni ning sinise värvi saamisel. Noori vilju võib süüa marineeritult. Lehti ja võrseid on antud söögiks lammastele. Viljad on söögiks mõningatele lindudele. Kahjureid esineb harva. Ka mädanikke tekitavaid seeni tavaliselt pole.

Kahjurid ja haigused

Nõrgestatud saarepuudel võivad elutseda väike-saareürask ja suur-saareürask.
Harilikul saarel võib esineda saarevähk.
2000. aastate alguses on Eestis hakanud levima saaresurm.
Prints Karli maa

Prints Karli maa (norra keeles Prins Karls Forland ehk Forlandet) on Norrale kuuluv asustamata saar Teravmägede saarestiku lääneosas Oskar II maast lääne pool.
Saare pindala on 615 km². Sellest 96 km² on kaetud jääga.
Saare kõrgeim tipp on Monacofjellet (1084 m). Saare geograafilised koordinaadid 78° 33′ N, 11° 1′ E.
Saar koos seda ümbritseva merega kuulub Forlandeti rahvusparki. Saarel elavad teravmägede põhjapõdrad ja seal on randalhüljeste ja morskade lesilad.
Saar on oma nime saanud Walesi printsi Charlesi (norrapäraselt Karl), hilisema Inglismaa, Šotimaa ja Iirimaa kuninga Charles I järgi.
Johannes Feldbach

Johannes-Voldemar Feldbach (3. veebruar (vkj 21. jaanuar) 1901 – 3. september 1972 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik.
Johannes Feldbach sündis Virumaal Vaivara vallas Perjatsi kooli õpetaja pojana. Keskhariduse omandas ta 1910–1918 Jamburgi (tänapäeval Kingissepp) kommertskoolis. Teenis aastatel 1919–1922 Punaarmees, võttis osa võitlusest Judenitši vägede vastu. Seejärel töötas ta kooliõpetajana Leningradis ja Leningradi oblastis. Kõrgema hariduse sai Johannes Feldbach Leningradis 1933–1938 A. Herzeni nim. Pedagoogilises Instituudis, lõpetamise järel töötas vene keele ja kirjanduse õpetajana Baškiiri ANSV-s ja Moskva oblastis. 
Johannes Feldbach tuli 1944. aastal Eestisse. Töötas aastatel 1944–1969 Tartu Riiklikus Ülikoolis vanemõpetajana, algul vene keele, hiljem vene kirjanduse kateedris. Ta oli 1949–1952 veel ka ajalehe Tartu Riiklik Ülikool vastutav toimetaja.
NLKP liige oli Feldbach alates 1948. aastast, Eesti NSV Kirjanike Liitu astus ta 1949. aastal. 1960–1962 oli ta kohakaasluse alusel Kirjanike Liidu Tartu osakonna vastutav sekretär. Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse sai ta 1967. aastal.
Esimesi ilukirjanduslikke katsetusi avaldas Johannes Feldbach Leningradi ajakirjas Leegid (pseudonüüm Juhan Nurmvee). Sõjajärgsetel aastatel esines ta rohkesti teatrikriitikuna, avaldas kirjutisi vene ja vene nõukogude kirjandusklassika kohta.
Demokraatia arendamise sihtasutus

Demokraatia arendamise sihtasutus (DASA) ehk maailmavaate sihtasutus (MSA)  on erakonna loodud riiklikult rahastatav sihtasutus, mille eesmärk on levitada erakonnaga seotud maailmavaadet.
Eestis tõusis DASA-de teema avalikkuse laialdase tähelepanu alla 2011. aasta lõpus seoses algatatud erakonnaseaduse muutmise eelnõuga, mis võimaldanuks asutada DASA-sid ka Eestis. Eelnõu pälvis laiandase vastuseisu, kuna seda nähti vahendina suurendamaks erakondade riigieelarvelist rahastamist. Oktoobris 2012 teatati, et Riigikogu põhiseaduskomisjon otsustas antud teema teadmata ajaks päevakorrast maha võtta.
Euroopas on erakondade juures tegutsevad riiklikult rahastatavad fondid olemas näiteks Saksamaal, kuid on erakondade rahastamise printsiipide erinevuse tõttu Eestis plaanitavatega vaevu võrreldavad.

Maailmavaate sihtasutused

2012. aasta mais otsustas riigikogu põhiseaduskomisjon saata 15. mail riigikogus esimesele lugemisele erakonnaseaduse muudatused, kus sihtasutuste nimi on muudetud maailmavaate sihtasutusteks. Selle kohaselt on maailmavaate sihtasutus erakonna asutatud sihtasutus, mille eesmärk on avalikes huvides edendada ühiskondlikku poliitilist mõtet ning vaba ja demokraatlikku maailmavaadet nii Eestis kui ka välisriikides. Ehkki riigikogu pressiteate järgi arvestati Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liidult saadud tagasisidet, kinnitas EMSL-i juhataja Urmo Kübar Postimehele, et muid ettepanekuid peale nimemuutuse ei arvestatud. Eelnõud toetasid kõik neli Riigikogus esindatud erakonda.
Eelnõud on arvustanud ka ühing Korruptsioonivaba Eesti. Selle tegevjuhi Asso Prii hinnangul on oht, et sihtasutuste töötajad hakkavad ikkagi tegelema erakonnatöö ja valimispropagandaga, kuna tänini on erakonnad on paigutanud ka täitevvõimu mittepoliitilistele ametikohtadele parteidega seotud inimesi. Samuti ei ole erakonnad siiani soovinud muuta enda rahastamist läbipaistvamaks, mis tekitab kahtlusi riigieelarvest rahastatavate sihtasutuste finantskontrolli piisavuses.
Maikuus 2012 otsustati seadusmuudatuse arutelu edasi lükata sügisesse. Juhtimaks täiendavalt tähelepanu vabakonna võimekusele maailmavaatelisi seisukohti edendada, asutas Indrek Tarand koos mõttekaaslastega Eesti Maailmavaate Sihtasutuse, mille esimese põhiülesandena on välja toodud "maailmavaatelise kodanikuhariduse edendamine projektide, toetuste ja informatsiooni levitamise kaudu".
Xaafuuni poolsaar

Xaafuuni poolsaar (varasem eestikeelne nimi Hafuni poolsaar) on 40 km pikkune madal poolsaar Somaalias Bari ringkonnas (faktiliselt Puntlandi territooriumil). Selle idaotsas on Xaafuuni neem.
Neeme ühendab Aafrika mandriga 20 km pikkune, 1..3 km laiune ja kuni 5 m kõrgusele ulatuv liivane maasäär.
Xaafuuni neemel arvatakse olevat asunud antiikajal mainitud kaubanduskeskus Opone.
2 km maasäärest ida pool on kalurite asula Xaafuun.
26. detsembril 2004 jõudis neemele 2004. aasta India ookeani maavärinast põhjustatud tsunami. See paik sai Aafrikas  kõige rohkem kannatada. Peaaegu kõik hooned  hävisid, üle 100 inimese sai surma.
Mihhail Gasparov

Mihhail Gasparov (Михаил Леонович Гаспаров, 13. aprill 1935 Moskva – 7. november 2005 Moskva) oli vene klassikaline filoloog, tõlkija, kirjandus- ja värsiteadlane.
Gasparov lõpetas 1957. aastal Moskva Riikliku Ülikooli klassikalise filoloogina ning kaitses filoloogiadoktori kraadi 1979. aastal. 1990. aastal sai ta Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks, 1992. aastal akadeemikuks.
1995. aastal sai ta Venemaa Föderatsiooni Riikliku Preemia, 1997. aastal Venemaa väikese Bookeri preemia oma "Kogutud artiklite" eest, 1999. aastal Andrei Belõi preemia raamatu "Записи и выписки" eest.
Ta oli Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige.
Agostino Carracci

Agostino Carracci (ka Caracci; 16. august 1557 Bologna – 22. märts 1602 Parma) oli itaalia maalikunstnik ja graafik.
Jeesuse Sõbrad

Jeesuse Sõbrad olid Eesti alal tegutsenud noorte kristlaste ühingud. 
Esimene selletaoline ühing asutati 1920. aastal Kuusalus. Hiljem asutati ühinguid veel nt Amblas, Võnnus, Saaremaal. 
Ühingute häälekandja oli aastatel 1924-1932 ilmunud ajakiri Jeesuse jälgedel. Ajakirja andis välja Eesti Sisemisjoni Selts.
Peeter Põllu mälestamise komitee

Peeter Põllu mälestamise komitee oli 1938–1940 tegutsenud komitee (ühing), et jäädvustada Peeter Põllu mälestust ja tema tegevust. Komitee eesmärgid olid järgmised: Tartusse Toomemäele püstitada Peeter Põllu mälestussammas, korrastada tema matmispaik, anda välja tema elulugu ja töid käsitlev raamat.
Komitee likvideeriti 1940 Nõukogude okupatsiooni tingimustes.
Frankie Fredericks

Frank ("Frankie") Fredericks (sündinud 2. oktoobril 1967 Namiibia pealinnas Windhoekis) on Namiibia endine kergejõustiklane (100 ja 200 m jooksja). Ta on ROK-i liige, ROK-i täitevkomitee liige 2008–2012.
1987. aastal sai Fredericks võimaluse minna õppima USA-sse ülikooli, Brigham Young Universitysse. Esimese paljudest medalitest rahvusvahelistel areenil saavutas ta 1991. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos, kus ta võitis 200 m jooksus hõbemedali Michael Johnsoni järel.
1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas võitis ta hõbemedali nii 100 m kui ka 200 m jooksus. 1993. aasta sisekergejõustiku MM-il Torontos võitis ta 200 m jooksus kuldmedali ja 60 m jooksus hõbemedali. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Stuttgardis tuli Fredericks 200 m jooksus maailmameistriks. 1994. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel sai ta 200 m jooksus kuldmedali.
1995. aasta MM-il Göteborgis sai ta 200 m jooksus hõbemedali ja oli 100 m jooksus neljas. 1996. aasta olümpiamängudel kordas ta nelja aasta tagust tulemust – oli nii 100 m kui ka 200 m jooksus teine. 1998. aastal tuli ta 200 m jooksus Aafrika meistriks ning oli Rahvaste Ühenduse mängudel 100 m jooksus teine. Veel 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas osales ta 200 m jooksu finaalis ja sai neljanda koha. Samal aastal ta lõpetas oma eduka karjääri.
Fredericksi nimel on siiani püsiv 200 m jooksu sisemaailmarekord. Välitingimustes on ta jooksnud 100 m ajaga 9,86 (1996) ja 200 m ajaga 19,68 (1996).

Isiklikud rekordid

100 m jooks 9.86 (3. juuli 1996 Lausanne)
200 m jooks 19.68 (1. august 1996 Atlanta) 
400 m jooks 46.28 (1989)

Isiklikku

Frank Fredericks on 180 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta on abielus. Hobideks on muusika, kirjandus, jalgpall ja sõpradega suhtlemine. On lõpetanud Brigham Young University (Utah, USA).
Kasaritsa Valgjärv

Kasaritsa Valgjärv (ka Võru Valgjärv, Jaani järv) on Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus asuv järv. Selle pindala on 3,2 ha.
Maasika tänav (Rakvere)

Maasika tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 670 m ning see on lääne-idasuunaliseks piiritänavaks neljale Rakvere linnaosale: Kondivalu ja Palermo vahel ning Lepiku ja Linnuriigi vahel. Tänav asub linna lõunaosas ja saab alguse Juhan Kunderi tänavalt ning ristub Tartu, Aia, Seene, Oru ja Paju tänavaga.
Tänav on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, tänaval paiknevad põhiliselt eramud. Naabertänavad kannavad linnaosale iseloomulikult taimenimetusi.
Peipsi Laevastiku Divisjon

Peipsi Laevastiku Divisjon oli Eesti merejõudude üksus aastail 1919–1940, mis baseerus Tartus ja oli 2. Diviisi operatiivalluvuses.

Tegevus Vabadussõjas

Merejõudude juhataja Johan Pitka päevakäsuga 27. jaanuarist 1919 asutati Peipsi järve suurtükilaevade divisjon, hilisem Peipsi Sõjalaevastiku divisjon ehk Peipsi laevastiku divisjon. Selle esimeseks ülemaks määrati 29. jaanuarist lipnik Aleksander Vunk. Esialgu koosnes divisjon kolmest suurtükipaadist ehk tolleaegse keelepruugi järele suurtükilaevast Taara, Uku ja Vanemuine, millistele 1. märtsist lisandus Tartu. Aleksander Vunk armastas vastast kaugelt paugutada ja ohuolukorras pageda ning 13. juunil asendati ta leitnant Ferdinand Wichmaniga. 10. septembrist vahetas Wichmani divisjoniülema kohal omakorda välja leitnant August Maanidi. 1919 aasta maikuus oli Peipsi Sõjalaevastiku divisjon täienenud suurtükilaevaga Ahti ja nii lõpetatigi sügisel, kui järved ja Emajõgi külmusid navigatsioonihooaeg 5 suurtükilaevaga; lisaks veel väiksemaid laevu.

Rahuajal

Rahuajal jäid divisjoni koosseisu vaid suurtükipaadid Ahti ja Tartu koos soomuskaatritega Kõu ja Maru ning mõne mootorpaadiga. Divisjoni ülemaks sai 1. juulist 1920 leitnant Jaan Usin, kes püsis selles ametis 20 aastat, kuni Eesti okupeerimiseni 1940. aastal. Just selle aasta 24. veebruaril oli Jaan Usin ülendatud mereväekapteniks. 1930. aastail võeti divisjoni reservi suurtükipaadid Vanemuine ja Ilmatar. II maailmasõja alates oli Peipsi Sõjalaevastiku divisjonis tegevlaevana vaid suurtükipaat Tartu koos mootorpaadiga nr 2; ka Ahti oli reservi viidud.