google/wiki40b huggingface dataset:
Hassaniija keel

Kirjaviis

Hassaniija tähestik ladina kirjaviisis:
a e i u aa ii uu b t th j h kh d f dh r z s sh s d t dh gh v q g k l m n h w y
Peale ladina kirja on kasutusel ka araabia kiri.

Keele struktuur

Afroaasia keelkonnale omaselt kasutatakse VSO sõnajärge. Hassaniija keeles esineb kaks dialekti, mille põhilised erinevused on foneetilised e häälikulised.

Fonoloogia

Tavaliselt langeb rõhk sõna viimasele silbile. Hassaniija keeles on esindatud kõik klassikalise araabia keele foneemid. Keeles on 33 konsonanti, mis omakorda jagunevad rõhulisteks ja mitte rõhulisteks. Täishäälikud jagunevad lühikesteks ja pikkadeks. Pikad vokaalid on samad, mis araabia keeles (a, i, u ), ning lühikesi vokaale on vaid üks rohkem (a, i, u, ə).

Diftongid

Neli põhilist diftongi hassaniija keeles on /ay/, /aw/, /iy/ ja /uw/.

Tulevik

Tulevikku väljendatakse muutumatu partikli lāhi abil (lāhi ngīs nwākšōṭ əš-šhaṛ əd-dāxəl – Ma lähen järgmisena Nouakchotti).

Eitus

Eitust väljendatakse fraasi mā  abil, kui ka fraasil lā on kindlad kasutusalad: keelud, pärast silpe wə või u, halva soovi väljendamiseks (lā təbki! ‘ära nuta!’) (mā-ni xāyəv ‘ma ei karda’).

Sugu

Naissoo tunnus hassaniija keeles on sõna lõpus olev morfeem -a(t).

Dialektid

Hassaniija kaks dialekti on Nemadi ja Imraugen. Nemadi dialekti räägitakse Ida-Mauritaanias, kus kõnelejateks on väikesearvulised hõimud. Neil on eri morfeemid sõnade koer, küttimine ja hobune jaoks.  Imraugeni dialekti räägivad paarsada kalastusega tegelevat hõimu. Imraugeni keele noorem põlvkond räägib aina enam puhast hassaniija keelt.

Keelenäited

Tere Hommikust! – Ish haal is-sbaah
Kust Sa pärit oled? – Nte min mneyn?
Näeme homme! – lle is-subh
Kuhu Sa lähed? – Nte ish gaayes?
Hassaniija keeles on võimalik kuulata ka piiblilugusid.
Adila kool

Adila kool oli kool Harjumaal Adilas. 
Kool asutati 19. sajandi II poolel. Aastast 1900 oli kool uues majas. 1961 põles koolimaja maha ja kool suleti. Kool on tegutsenud Adila algkoolina.
Vene maffia

Vene maffia (vene keeles русская мафия, "russkaja mafija") ehk bratva (vennad, vennaskond), ka punane maffia (красная мафия), on NSV Liidu ajal tekkinud paljudest üksikutest grupeeringutest (mida seovad ühised sihid ja sarnased organisatoorsed struktuurid) koosnev korrumpeerunud riigivõimuga seotud organiseeritud kuritegevus. Sellel oli 2010. aastal väljaspool endise NSV Liidu territooriumi umbes 300 000 ja Venemaal umbes 3 miljonit liiget.
Sirje Nilbe

Sirje Nilbe (sündinud 23. mail 1955 Tartus) on eesti raamatukogundustegelane ja pedagoog.
1962–1966 õppis ta Kiidjärve Algkoolis, 1966–1970 Vastse-Kuuste 8-klassilises koolis, 1970–1973 Põlva Keskkoolis. 1978. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonnas eesti keele ja kirjanduse erialal. Samas osakonnas õppis ta veel 1981. aastani aspirantuuris, 1995–2004 magistriõppes Tallinna Pedagoogikaülikoolis infoteadust.
1981–1986 oli ta Tartu ülikoolis õpetaja, seejärel töötas 1999. aastani Tartu Ülikooli Raamatukogus, kus 1994. a. alustati liigitamisosakonnas tema ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse märksõnastiku INGRID loomist. 1997–2013 töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus, kus ta juhtis normandmete osakonda ja oli Tallinnas koostatud Eesti üldise märksõnastiku (EÜM) haldur. 1997. aastast on ta ka Eesti Keele Instituudis vanemtoimetaja, 1998. aastast annab tunde Tallinna Ülikooli infoteaduse erialal. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati aastal 2009 märksõnastikud INGRID ja Eesti üldine märksõnastik (EÜM) ning tesaurus sai uue nime: Eesti märksõnastik (EMS). EMSi haldurina ja koos teiste tesauruse koostajatega pälvis Sirje Nilbe Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auhinna "Aasta tegu 2009 teadusraamatukogus". Aastal 2013 tunnustati tema tegevust Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsiumi aastaauhinnaga "ESTER!"
Laitse mõisa park

Laitse mõisa park on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Laitse külas. Pargi pindala on 6,2 ha. Park on muinsuskaitse all.
Pargi vanem osa asus Laitse mõisa varasema peahoone juures ja oli regulaarse kujundusega. Uue peahoone rajamisel muudeti see algselt puidust taraga, hiljem aga kivimüüriga ümbritsetud puuvilja- ja marjaaiaks. Praegune vabaplaneeringuga park rajati peale uue härrastemaja valmimist. Varaseimast teedevõrgustikust võib seal aimu saada põlispuude järgi. Pargis on säilinud kuivenduskraavid ja tiik, ent tiigile ja pargiaasadele avanenud avarad vaated on tänapäevaks kinni kasvanud. Peahoone esikülg on planeeritud põõsarindeliselt.
Laitse mõisa pargis kasvab 22 liiki puittaimi, nende seas 9 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik jalakas (ümbermõõt 268 cm, kõrgus 22 m) ja saared (jämedaima ümbermõõt 373 cm, kaheharulise saare üks haru 206, teisene 147 cm). Võõrliikidest on silmapaistvaim suur eurojaapani lehis (Larix × marschlinsii) ümbermõõduga 257 cm.
Gustaf Dalén

Nils Gustaf Dalén (30. november 1869 Stenstorp – 9. detsember 1937 Lidingö) oli rootsi leiutaja ja tööstur, AGA asutaja. Dalén leiutas muuhulgas aine (agamassan), mis vähendab atsetüleeni plahvatusohtlikkust; seadeldise, mis võimaldas vilkuva tule kasutuselevõtu majakates (1906) ning "päikeselüliti" (1907), mis süütas majaka  valgustuse pimeduse saabumisel ja kustutas selle hommikul. Rootsi pikka rannajoont arvestades aitasid AGA majakad märgatavalt kokku hoida nii tööjõudu kui ka materiaalseid vahendeid, samuti suurendasid meresõidu turvalisust Rootsi rannikul. Aastal 1912 sai Dalén Nobeli füüsikaauhinna. Vahetult enne seda jäi ta  atsetüleeniplahvatuse tagajärjel pimedaks.
Tysfjorden

Tysfjorden on fjord Norras Nordlandi maakonnas Tysfjordi vallas.
Fjordi merepoolne osa Haukøyfjorden on lai. Hulløya saare juures jaguneb fjord neljaks kitsaks haruks: Hellemofjorden suundub lõunasse, Grunnfjorden, Mannfjorden ja Indre Tysfjorden ida suunas.
Fjord ulatub Vestfjordenist kuni fjordi lõunasopis paikneva Hellemobotni külani, kust on Rootsi piirini kõigest 6,3 km. Fjordi pikkus 62 km.
Tysfjordeni maksimaalne sügavus on 897 m (Hulløya juures). Tegu on Põhja-Norra sügavaima fjordiga.
Fjord on ümbritsetud mägedega. Fjordi ühes merepoolses harus Stefjordenis on Stetindi mägi, mis laskub 1392 m kõrguselt otse fjordi.
Sügisel ja talvel kogunevad fjordi mõõkdelfiinid, keda vaatama viiakse ekskursioone.
Fjordi idarannikul on Tysfjordi valla keskus Kjøpsvik.
Üle fjordi suudme sõidab autoparvlaev Bognesi ja Skarbergeti vahet. See on ainuke parvlaevaühendus maantee E6 Norra-osas. Autoparvlaevaühendus on ka osa maanteest riksvei 827 (Dragi ja Kjøpsviki vahel).
Lule saami keelse nime teine pool vuodna tähendab 'fjord', esimese poole tähendus on selgusetu. Norrakeelse nime algusosa võib olla laenatud Lule saami keelest või ehk tuleneb vanapõhja nimest Þýtir, mis võib olla tuletatud sõnast þjóta ('ulguma' (tuule kohta)).
Teatrinukk

Ajalugu

Usutakse, et nukuteatri juured ulatuvad iidsetesse kultuuridesse, mis on vanemad kui 4000 aastat. Esimesed teatrinukud pärinevad ilmselt Egiptusest, kus elevandiluust ja savist liigestest liigutatavaid nukke on leitud sealsetest hauakambridest. Samuti võib leida andmeid nukuteatrist Herodotuse ja Xenophoni kirjutatud töödest, mis on pärit 5. sajandist eKr.
Ka Indias on pikaajaline nukuteatri traditsioon ning seda on kutsutud erinevate nimedega erinevates riigi osades. Näiteks, Tamili kirjandusteoses Silappadikaramis, mis on kirja pandud 2. sajandil eKr kutsuti nukuteatrit “Bommalattamiks”
Kanepiürt

Kõrvaltoimed

Kanepi suitsetamisega võivad kaasneda osadel meestel erektsioonihäired.
Kanep on narkootilise toimega valuleevendaja ja selle alkoholitõmmis suurtes doosides võib seisata südametegevuse.
Prantsusmaal tehtud uuringu kokkuvõte tuvastas, et kanepijoove võib suurendada sõidukijuhtidel riski avariilistesse olukordadesse sattuda.
Oskus sõidukeid juhtida või masinaid käsitseda võib väheneda, kuni saavutatakse tolerants.
Tüümuse perivaskulaarsed ruumid

Tüümuse perivaskulaarsed ruumid (the perivascular spaces of the thymus gland) on paljudel selgroogsetel loomadel, sealhulgas inimesel, tüümuse talitlevad sidekoeosad, mis paiknevad tüümuse kihnus.
Perivaskulaarsed ruumid on ühenduses elundit ümbritseva kihnuga, ulatuvad kuni kortikomedullaarse tsooni ühendusteni ja ühinevad tüümuse säsiga.
Mitmete autorite arvates aga paiknevad tüümuse perivaskulaarsed ruumid üksnes tüümuse säsis.
Perivaskulaarsete ruumide kaudu liiguvad rakud, võimalik, et ka kehasisesed lahustuvad ained, tüümuse säsisse ja välja, tüümuse koort läbimata.
Perivaskuaarsete ruumide täpses anatoomilises ja füsioloogilises kirjelduses pole kokkuleppele jõutud – mõnede uurijate arvates on need mõningate tüümuses paiknevate soonte laiendid.
Perivaskulaarseid ruume varustavad vastavad arterid, veenid, lümfisooned ja närvid, mis paiknevad enamiku tüümuse säsi veresoonte ning veenide ja veenulite läheduses.
Perivaskulaarsetest ruumidest saavad alguse väikesed eferentsed lümfikapillaarid.
Normaalse anatoomia ja füsioloogiaga inimestel toimub tüümuse taandareng – 50. eluaastaks moodustab tüümuse perivaskulaarsete ruumide ja nende vahel paikneva elundi põhikoe massi rasv (80%)

Histoloogia

Perivaskulaarsetes ruumides on tuvastatud sageli lümfotsüüte, tüümuse plasmarakke, tüümuse müoidrakke, tüümuse T-rakke ja B-rakke ning monotsüüte, väikelastel peamiselt eosinofiile.
Tulemaa provintsi vapp

Tulemaa provintsi vapp on Argentina Tulemaa provintsi (ametlikult Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provints) vapp.
See võeti kasutusele 1990, kui tollane föderaalala (Territorio Nacional) tõsteti seadusega 23.775 provintsi staatusesse. Varem kasutati ala sümbolina Argentina vappi.
Vapi keskel on ovaal, mille alumisel väljal on neljast keiserpingviinist kujund. Kaks pingviini vaatavad vasakule, kaks paremale. Nende taga on meri. Ovaali ülemisel väljal on lumine mäetipp, mille kohalt paistab kümne kiirega tõusev päike.
Ovaali ümbritseb stiliseeritud punane joon, mis kujutab kümmet leeki, viis kummalgi pool ovaali. Vapp on ääristatud siniste joontega, mis moodustavad lendava albatrossi, piirkonna sümboli kujutise. Albatrossi kujutis on ka Tulemaa provintsi lipul.
Argentina nõudluse kohaselt on see vapp ka Argentina Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte ametlik vapp, sest Argentina loeb neid ametlikult provintsi osaks.
Pisa torn

Maavärinad

Alates 1280. aastast on olnud 4 suurt maavärinat. Uuringute käigus jõuti järeldusele, et torni kõrgus ja jäikus koos maapinna pehmusega mõjutavad struktuuri vibratsiooniomadusi nii, et torn ei võngu kaasa maavärinaga. Maapinna pehmus, mis torni kalde põhjustas, on päästnud ka torni hävimisest.
Väegrupp Süd

Ajalugu

Moodustati 2. septembril 1939 12. armee ülemjuhatusest. 8. oktoobril asus täitma Oberbefehlshaber Osti ülesandeid. Nimetati ümber väegrupiks A 26. oktoobril.
Uuesti moodustati väegrupi A ümbernimetamisega 22. juunil 1941. Väegrupp Süd pidi operatsiooni Barbarossa käigus vallutama Ukraina ning tungima Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse. Pealetungi eesmärk oli ka sõjamajanduslik: Saksamaa vajas Ukraina ja Venemaa mustmullavööndi põllumajandussaadusi, Donbassi kivisütt ja metallitööstust ning Groznõi ja Bakuu naftat. Peale kolme armee ja ühe tankiarmee võitlesid väegrupi Süd juhtimise all ka Itaalia 8. armee, kaks (3. ja 4.) Rumeenia armeed, Slovakkia ekspeditsioonivägi, Ungari armeekorpus ja Saksa jalaväediviisile allutatud Horvaatia rügement.. Barbarossa plaani järgi ründas väegrupp Nord läbi Balti riikide Leningradi suunas, väegrupp Mitte läbi Valgevene Moskva suunas ja väegrupp Süd pidi vallutama Kiievi ja Ukraina ning tungima seejärel Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse Väegrupi Süd lähteala oli Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias.
9. juulil 1942 jagati väegrupp Süd väegruppideks A ja väegrupp B. Väegrupi Süd ülemjuhatus läks väegrupi B koosseisu.
Uuesti moodustati 12. veebruaril 1943 väegrupi Don ümbernimetamisega, sellele liideti veel osa väegrupi B vägesid. 25. märtsil 1944 nimetati ümber väegrupiks Nordukraine.
Moodustati uuesti 23. septembril 1944 väegrupi Südukraine jäänustest. 1945. aasta aprilli lõpus nimetati ümber väegrupiks Ostmark.
Evely Ventsli

Evely Ventsli (sündinud 5. augustil 1985) on eesti telesaatejuht ja modell.
Evely Ventsli on olnud noortesaate "ZTV" ja tõsielusaate "Kaunitar ja geenius" saatejuht.
Modellitööd alustas ta 13-aastaselt. Praegu ta enam modellindusega ei tegele.
Albaania vapp

Albaania vapp on Albaania Vabariigi ametlik vapp.
Vapiks on punane kuldse äärisega kilp, millel must kahe peaga kotkas. Kotka kohal kuldsete kontuuridega Skanderbegi kiiver.
Praegusel kujul võeti vapp kasutusele 8. juulil 2004.

Vapi ajalugu

Kui Albaania 1912. aastal iseseisvus, kehtestati riigivapiks kahe peaga kotkas ilma kõrvalmärkideta. Kahe peaga kotkas pärineb Albaania rahvuskangelase Skanderbegi pitserist (Albaania lipp).
1914 sai Albaania vürstiks Saksa prints Wilhelm zu Wied, kes asetas kotka rinnale Wiedide perekonnavapi kotka ning kotka küünistele neli kuldset välku, need kujutasid Epeirost, millest osa olid saanud Albaania osaks.
Veel samal aastal sai Albaania vabariigiks ja Wiedide vapp kõrvaldati jälle. Septembris 1914 asetati kotka peade kohale valge täht, kuid 1920. aastal tuldi tagasi ilma kõrvalmärkideta kahe peaga kotka juurde.
1925. aastal sai Albaania presidendiks Ahmed Zogu, ning asetas kotka rinnale Skanderbegi kiivri, rahvuskangelase embleemi.
Aastal 1929 võttis kuningaks kroonitud Zogu kasutusele uue vapi. Must kahe peaga kotkas asetati punasele kilbile. Kilp lebas vapimantlil, mis tuli Skanderbegi kiivrist.
Kui Itaalia 1939 Albaania okupeeris, muudeti vappi taas. Kotkas jäi punasele kilbile, kuid Skanderbegi kiiver hõljus nüüd kotka kohal ja kilpi ääristasid kaks liktorikimpu, mis olid ülaltpoolt seotud Savoi sõlmedega ning altpoolt kirjalindiga, millel oli deviis FERT.
1943. aastal okupeeris Saksamaa Albaania ning taastati 1925. aasta vapp.
Pärast Albaania vabastamist tuldi algul tagasi musta kotka juurde punasel kilbil, kuid kui 1946. aastal kuulutati välja rahvavabariik, eemaldati punane kilp ning kotka ümber asetati viljapeadest pärg. Viljapeade otste vahel oli kollase äärtega punane viisnurkne täht ning alt hoidis viljapäid koos punane lint, millel oli kuupäev 24. mai 1944. Sel kuupäeval toimus Permetis tolleaegse riigi asutamiskongress.
Pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist 1992 kõrvaldati kõigepealt täht ja kirjalint ning 22. mail 1993 paigutati must kahe peaga kotkas taas punasele kilbile. 2004. aastal lisati vapile ka Skanderbegi kiiver.
Uuskriitika

Uuskriitika on kirjandusteaduse suund, mis peab esmaoluliseks teksti formalistlikku analüüsi. See kujunes 1920. aastail peamiselt USA ja Inglismaa kirjandusteaduses.
Selle esindajad on Ivor Armstrong Richards, Thomas Eliot, Ezra Pound.
Uuskriitika on lähedane vene formalismile.
Munkkiniemi

Ajalugu

Munkkiniemi oli keskajal Vantaale kuuluv küla. Arvatakse, et see on saanud oma nime Padise kloostri munkadelt, kelle valduses oli 14.-15. sajandil suured maa-alad Uusimaa piirkonnas, kuid mungakloostrit Munkkiniemiks nimetatud piirkonnas olnud ei ole.
Munkkiniemi külad liideti 1600. aastatel Munkkiniemi mõisaga. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis mõisa vallastumisel Georg Skyttele 1629. aastal. Mõisa omanikud vahetusid mitmel korral järgmise 200 aasta jooksul, kui mõis siirdus 1837. aastal Ramsay perekonnale.
Suurejoonelist kinnsvaraäri Helsingis ajanud Steniuse perekonna omaduses olnud A.B. M.G. Steniuse - selts ostis 1910. aastal Munkkiniemi mõisa alad tolleaegselt omanikult George Ramsaylt. Mõisa peaehitus ja seda ümbritsev ala jäi siiski endisele omanikule.
1910. aastatel hakkas Munkkiniemis tekkima puhkepiirkonnale omane asustus. Steniuse selts tellis 1912. aastal Eliel Saariselt projekti Munkkiniemi ja Haaga alade planeeringuks. Suurejoonelist projekti esitleti 1915. aastal, kuid sellest teostus lõpuks ainult neljapere rivielamu praeguse Hollantilaisentie ääres ja mõned tänavad.
Roman Jakobson

Roman Jakobson (Роман Осипович Якобсон; 11. oktoober 1896 Moskva – 18. juuli 1982 Boston, USA) oli Venemaa juudi päritolu lingvist ja semiootik. Ta õppis Moskvas. Läks Prahasse 1920. aastal; aastast 1938 Skandinaavias ning aastast 1941 USAs. Ta oli õppejõuks Harvardi Ülikoolis (1949–1967).
Levandi

Levandi on eesti perekonnanimi.
Rich Text Format

Rich Text Format ehk RTF (eesti keeles rikasteksti vorming) on alates 1987. aastast Microsofti arendatav platvormist sõltumatu dokumendifailivorming. 
Vastavas vormingus failid on laiendiga .rtf ning neid avab ja salvestab enamik tekstitöötlusprogramme, olenemata arvuti operatsioonisüsteemist. Oma universaalsuse tõttu ei toeta selline failivorming keerukamaid kujundus- ja küljendusvõtteid. Rikasteksti vormingus faile peetakse suhteliselt ohutuks makroviiruste ja muu kahjuliku koodi sisalduse suhtes. Mitmed Eesti riigiasutused eelistavad digitaalses andmevahetuses rikasteksti vormingus tekstifaile.
Kristjan Kalkun

Kristjan Kalkun (sündinud 28. veebruaril 1972) on eesti spordiajakirjanik.
Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1996. aastal ajaloolasena Tartu Ülikooli.
Ta on olnud ajakirja Sporditäht peatoimetaja. 2003. aastal sai temast TV3 sporditoimetaja. 2006. aastasl asus ta tööle Eesti Televisiooni sporditoimetuses.

Isiklikku

Ta on näitleja Karl Kalkuni vanem poeg. Ketta- ja vasaraheitja Gustav Kalkun oli Kristjan Kalkuni vanaonu.
Kristjan Kalkunil on kolm poega.
The Washington Post

The Washington Post on ajaleht, mida antakse  välja USA pealinnas Washingtonis.
Lüneburgi Piirkondlik Ühendus

Ajalugu

Ühendus loodi 1990. aastal "Piirkondliku Kultuuri Toetaamine Endises Lüneburgi Vürstkonnas" (Regionale Kulturförderung im ehemaligen Fürstentum Lüneburg) nime all, kuid nimetati 1997. aastal ümber. Selle tegevussfäär katab ajaloolise Lüneburgi vürstkonna piirkonna ja seega peamiselt Lüneburgi nõmm, kuid ka Wendland ja Amt Neuhaus. Lüneburgi Piirkondliku Ühenduse liikmed on Harburgi, Lüneburgi, Uelzeni, Soltau-Fallingbosteli, Celle, Gifhorni ja Lüchow-Dannenbergi kreisid (Landkreis), linnad Lüneburg, Celle ja Wolfsburg, samuti endise Lüneburgi vürstkonna ajaloolised valdused.

Roll

Lüneburgi Piirkondliku Ühenduse esmane roll, nagu ka teistel piirkondadel ja piirkondlikel ühendustel Alam-Saksimaal, on kultuurilis-poliitiliste ülesannete täitmine. Sel on registreeritud heategevusorganisatsiooni (eingetragener Verein) õiguslik seisund ja see hoolitseb kesksete, omavalitsuslike ülesannete täitmise eest kohalike võimude nimel ja kohalike ülesannete täitmise eest Alam-Saksi liidumaa nimel, kultuuri, teaduse ja hariduse valdkondades. Selle tegevust rahastatakse ühelt poolt Alam-Saksi liidumaa toetustega ja teiselt poolt selle liikmesorganisatsioonide toetuste ja piirkondliku tuletõrjebüroo toetustega, millest endise Lüneburgi vürstkonna valdused, piirkondliku ühenduse liikmed, moodustavad osa.
Bothriechis guifarroi

Värvus

Bothriechis guifarroi maopoegadel võib esineda kahte värvust- pruun faas ning roheline faas.

Etümoloogia

Bothriechis guifarroi on nimetatud Mario Guifarro auks.
Iroonia

Iroonia (kreeka sõnast εἰρωνεία eirōneía 'teeseldud teadmatus') on retooriline võte, kus tegelikult öeldav erineb järsult sellest, mis esmapilgul paistab öeldud olevat.
Irooniat on jagatud eri kategooriatesse, näiteks verbaalseks, dramaatiliseks ja situatsiooniliseks irooniaks. Neid iroonia vorme kasutatakse sageli tõe rõhutamiseks. Irooniline võrdlus, mida kasutatakse sageli sarkasmis, ja mõned litootese vormid võivad mõtet rõhutada teadliku keelekasutuse abil, mis väidab tõele vastupidist, eitab tõe vastandit või pisendab faktilist seost drastiliselt ja ilmselgelt. Ajaloolase Connop Thirlwalli sõnul kuuluvad iroonia teiste vormide hulka ka dialektiline and praktiline iroonia. Saksa filosoof Hegel käsitles ka kosmilist irooniat, mis väljendub juhuste iroonilises kokkusattumuses. Samuti on filosoofias irooniat põhjalikult käsitlenud Richard Rorty, sh eesti keeleski ilmunud teoses "Sattumuslikkus, iroonia ja solidaarsus".
RJ-pistikühendus

RJ-pistikühendus (RJ on lühend inglise keele sõnadest Registered Jack, standarditud pistikupesa) on standardne pistikühendus, mida kasutatakse sidetehnikas, sh telefoni- ja arvutivõrkudes. Telefonivõrkudes on levinud pistikud (ning vastavad pistikupesad) RJ11 ja RJ14, Etherneti võrkudes RJ45 (käibel on ka sidekriipsuga kirjakujud RJ-11, RJ-14, RJ-45.). RJ-pistikühendusi kasutatakse laialdaselt ka arvutitehnikas ja programmeeritavate loogikakontrollerite ühendamiseks.
RJ-pistikühendused on standardinud USA Föderaalne Sidekomisjon FCC (Federal Communications Commission).  Standard määrab kindlaks moodulpistikute kaabelduse, s.t kaablisoonte ühendusskeemi pistikus ja pesas.
La Maddalena

Ajalugu

La Maddalena oli asustatud alates neoliitikumist, kuid jäeti maha pärast Rooma impeeriumi langust. XVII sajandil tulid saarele Korsika karjused, XVIII sajandil rajati La Maddalena asula.
Caprera saarel veetis oma viimased elupäevad Giuseppe Garibaldi.
Budelli saare kaguosas paikneval "Roosal rannal" (La spiaggia Rosa) toimus 1964. aastal osa Michelangelo Antonioni esimese värvifilmi, Il deserto rosso (Punane kõrb), võtetest.

Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused

La Maddalena on hõlmatud 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspargiga (Parco nazionale Arcipelago di La Maddalena).
Aino Asszonyi

Aino Asszonyi (sünninimi Aino Pori; 1962–1970 Aino Meel; 11. juuni 1939 Tallinn – 10. veebruar 2005 Tallinn) oli eesti arhitekt ja laskesportlane.
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1964. aastal ERKI arhitektina.
Ta tuli Eesti meistriks väikepüssiharjutustes aastatel 1959–1965 kaks korda individuaalselt ja neli korda võistkonna koosseisus ning püstitas ühe individuaalse Eesti rekordi ja osales üheksa võistkondliku rekordi püstitamisel.
Aastatel 1968–1973 oli ta Põlva rajooni arhitekt. Ta projekteeris muu hulgas Põlva siselasketiiru ja aitas kaasa Elva laskebaasi ehitamisele. Aastatel 1978–1987 töötas ta Ehituskomitee osakonnajuhatajana ja 1987–1990 Arhitektide Liidu vastutava sekretärina.

Isiklikku

Tema isa oli muusik Johannes Pori. 
Aastatel 1962–1970 oli ta abielus kunstnik Raul Meelega.
Tema tütar teisest abielust on laulja Aile Asszonyi.
Walchsee

Geograafia

Walchsee paikneb 18 km Kufsteinist kirdes, samanimelise järve ja majasteetliku Kaiseri mäestiku jalami vahel. Siin on Põhja-Tirooli suurim kaitsealune raba "Schwemm". Walchsee järve pindala on umbes 2,5 km² ja selle keskmine suvetemperatuur on 21°.

Struktuur

Walchsee koosneb viiest osast: Durchholzen, Schwaigs, Oed, Winkl ja Walchsee ise.

Naabervallad

Aschau im Chiemgau (Saksamaal), Ebbs, Kirchdorf in Tyrol, Kössen, Rettenschöss, Schwendt

Turism

Kuurortirajatised: 40 km talviseid matkaradu, 25 km mäesuusaradu, 140 km murdmasuusaradu, kaarikud, uisutamine jne.
Jaama tänav (Tallinn)

Jaama tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Jaama tänav algab Pärnu maantee, Vana-Pärnu maantee ja Turu platsi tänava ristmikul. Ta ristub Kõvera tänavaga (paremalt) ja lõpeb Raudtee tänava ristmikul.
Tänava keskkohta on rajatud Mare Mikofi purskkaev-skulptuur "Nõmme ema" (Nõmme ema park). Tänava lõppu mõlemale poole Nõmme jaamahoonet (Jaama 18) jäävad Nõmme keskuse pargid.

Tänava nimi

Enne 1922. aastat kandis tänav Vaksali (vene Вокзальная ул.; saksa Bahnhofstraße) nime.
Karl Eenmaa

Karl Eenmaa (kuni 1937. aastani Karl Einmann; 10. märts 1901 Tartu – 14. jaanuar 1961 Los Angeles) oli Eesti kohtunik.
Ta lõpetas 1921. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Karl Eenmaa osales Vabadussõjas, oli 1926–1929 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1929–1935 Tartu 5. jaoskonna abiprokurör, 1935–1940 Rakvere Ringkonnakohtu liige, alates 1937. aastast abiesimees ja kriminaalosakonna esimees. Aastail 1941–1944 oli ta Tartu Ringkonnakohtu liige, alates 1943. aastast kriminaalosakonna esimees.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus USA-sse.