google/wiki40b huggingface dataset:
Mõistusega olend

Mõistusega olend ehk mõistuslik olend (ka intelligents; ladina keeles ens intelligens) on olend, kellel on aru või mõistus.

Kant

Immanuel Kanti järgi on mõistuslik olend (Intelligenz) olend, kes on võimeline tegudeks ettekujutuse järgi seaduste kohta. Mõistusega olend on olend, kes on mõistusetarvituses meeltemuljetest sõltumatu.
Külakalmistu

Külakalmistu oli talurahva kalmistu, mis asus kihelkonnakirikust kaugemal. Külakalmistuid kasutati Eestis 13.–17. ja kohati 18. sajandini.
Külakalmistu asukohale viitavad sageli kohanimed, näiteks Kalmu-, Kabeli-, Surnumägi.
Elmar Siirde

Isiklikku

Tema vend oli Tallinna Tehnikaülikooli keemiaprofessor Enno Siirde.
Washingtoni maakond (Rhode Island)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Rhode Islandi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°39' N, 71°62' W.
Maakonna halduskeskus puudub. Suurim linn on South Kingstown.
Maakonna pindala on 487 km². Veepindala on 47 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 166 158. Aastal 2000 oli elanike arv 167 090.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 1729. aastal Providence'i maakonna osadest ning algselt kandis Kingsi maakonna nime. 1781. aastal nimetati maakond ümber Washingtoni maakonnaks. Washingtoni maakond on tuntud, kui ka South' maakond (Lõuna maakond).
Thomas Cook Airlines

Thomas Cook Airlines (UK) Limited oli Briti lennufirma, mis asus Manchesteris Inglismaal. Lõpetas tegevuse 23. septembril 2019.
Lennufirma teenindas puhkusereiside sihtkohti üle maailma kahest peamisest kodulennujaamast: Manchesteri ja Londoni Gatwicki lennujaamast. Lennufirma opereeris ka lende oma teistest kodulennujaamadest üle Suurbritannia.
Thomas Cook Airlines oli osa Thomas Cook Groupist, mis koosnes veel mitmest lennufirmast: Thomas Cook Scandinaviast, Saksamaal asuvast Condorist ja Thomas Cook Balearicsist.
Suurbritannia lennufirmad
Air Southwest · 
Astraeus Airlines · 
Atlantic Airlines · 
Atlantic Express · 
Aurigny Air Services · 
BA CityFlyer · 
Blue Islands · 
BMI · 
Bmibaby · 
BMI Regional · 
Bond Aviation Group · 
Bristow Helicopters · 
British Airways · 
British International Helicopters · 
DHL Air UK · 
Eastern Airways · 
EasyJet · 
Flybe · 
Global Supply Systems · 
Isles of Scilly Skybus · 
Janes Aviation · 
Jet2.com · 
Loganair · 
Lydd Air · 
Manx2 · 
MK Airlines · 
Monarch Airlines · 
Norwegian Air UK · 
ScotAirways · 
Thomas Cook Airlines · 
Thomson Airways · 
Titan Airways · 
Virgin Atlantic
Saima

Saima on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 264. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Saima 620 naisel.
Otto-Rudolf Pärlin

Otto-Rudolf Pärlin (14. august 1887 Torma vald, Tartumaa – 18. august 1964 Tartu) oli eesti põllumees ja omavalitsustegelane.
Kuulus I ja II Riigikogu koosseisu ning lühikest aega ka III Riigikogusse (astus tagasi 17. novembril 1926). Oli Põllumeestekogude liige.
Araba provints

Kliima

Provintsis on aasta keskmine temperatuur +11,3 °C, jaanuaris +4,3 °C ja augustis +18,6 °C. Aastas sajab 788 mm, neist jaanuaris 87 ja augustis 48 mm. Aastas paistab päike 1718 tundi, sellest jaanuaris 74 ja augustis 208 tundi.
Eugen Gustav Dücker

Elukäik

Eugen Gustav Dücker õppis aastail 1858–1862 Peterburi Kunstide Akadeemias, esmalt skulptuurierialal ning hiljem maastikumaalierialal professor Sokart Vorobjovi juures. Akadeemia lõputöö "Tammemets Tallinna lähedal" (kuulub praegu Tretjakovi galeriile) eest sai ta 1862. aastal esimese järgu kuldmedali. Ühtlasi sai ta ka kuueaastase stipendiumi välismaale. 1863 reisis Dücker Saksamaale, viibis lühemat aega Berliinis, Stuttgardis ja Karlsruhes ning jõudis järgmisel aastal Düsseldorfi, kus veetis oma kuus stipendiaadiaastat.
1872. aastast töötas Düsseldorfi Kunstiakadeemias professorina. 1868. aastal andis Peterburi Kunstide Akadeemia Dückerile akadeemiku ja 1874. aastal professori nimetuse.
Saksamaal elades külastas kunstnik korduvalt Eestit ning maalis hulga Eestimaa maastikke. Tema juures Düsseldorfis õppis terve rida Eestimaal tegutsenud maastikumaalijaid: Oskar Hoffmann, Richard Bergholz, Julius Fedders, Alexander Schlater.

Looming

Kõigi oma Düsseldorfi Kunstiakadeemias töötatud 44 aasta jooksul soosis Dücker realistlikku loodusekujutust, mistõttu seal seni viljeldud hilisromantiline maastikumaal taandus. Dücker jäi tihedalt seotuks Venemaa kunstieluga ja osales mitmel näitusel, sealhulgas ka 1882. aastal toimunud teisel peredvižnikute näitusel. 
Oma looduse motiivirikkust rõhutava loominguga uuendas ka vene maastikumaali ning pani aluse selle uuele tõusule. 
Dücker eelistas valgusküllaseid selgelt liigendatud rannamaastikke (nt „Tiskre rand”, 1866, ja „Mere rannal”, 1875), eriti Rügeni saare ja Saaremaa vaateid, mida täiendas harilikult väikeste olustikustseenidega. Kasutas sageli Eesti ja Läänemere motiive.
Ta on loonud ka elulisi, tehniliselt meisterlikke oforte ja akvarelle, näiteks "Viljalõikus", "Mere kallas", "Sügismaastik".
Ihasalu alumine päevamärk

Ihasalu alumine päevamärk oli päevamärk Harju maakonnas Jõelähtme vallas Neeme külas.
Endise päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 32′ 10″ N, 25° 9′ 20″ E.
Valget värvi terastorni kõrgus jalamist oli 25 meetrit.
Päevamärk moodustas sihi Ihasalu ülemise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 1000 meetrit ja sihi asimuut oli 0,9°.
Päevamärk ehitati 1986. aastal.
2003. aastast polnud päevamärk enam navigatsioonimärgina kasutusel. Märgi number VTA nimekirjas oli 135. Päevamärk on lammutatud.
Süüria ajalugu

Süüria ajalugu on ülevaade Süüria alade ajaloost.
Süüria paikneb ajaloolises Levandis, mis hõlmab Vahemerest itta jäävaid alasid kuni Mesopotaamiani. Levant jääb põhja-lõuna suunal Tauruse mägede ja Araabia poolsaare vahele.

Sunniidid ja šiiidid

Kaliif (656–661) Ali ajal lõhenes islami kogukond lõplikult sunniitideks ja šiiitideks. Kaliif Ali (viimane Muhammadi lähikondlasest kaliif) tappis Damaskuse asevalitseja, kes kuulutas end uueks kaliifiks. Ajajärku, kui Araabia islamiriiki juhiti Damaskusest nimetati Damaskuse kalifaadiks. Damaskuse kalifaat tõi kaasa lõhe islamis. Enamus islamiusulisi on sunniidid, kes austavad koraani kõrval ka islami pärimust, sunnat. Teine osa on šiiidid, kes on viimase Muhammadi lähikonda kuulunud kaliifi Ali pooldajad ja kes usuvad, et Allah määrab imaamideks, ehk islami usujuhtideks ainult prohveti järeltulijaid, kes saavad Jumalalt erilised võimeid, mida teistel pole.
Surnutepüha

Surnutepüha ehk igavikupühapäev on luterlikus kirikus tähistatav püha, mida peetakse viimasel pühapäeval enne advendiaega. Alguse sai see Preisimaalt 1816. aastal, mil Friedrich Wilhelm III selle nii määras.
Eesti rahvakalendris surnutepüha ei tunta. Eestis peeti 1937. aasta pühade ja puhkepäevade seaduse järgi surnutepüha puhkepäevaks.
Bordžomi

Taliolümpia kandidaatlinn

Bordžomi oli (koos Bakurianiga) 2014. aasta taliolümpiamängude kandidaatlinn, kuid langes konkurentsist välja 22. juunil 2006, kui ROK ei valinud teda järgmisse ringi.
Juurkaust

Juurkaust ehk juurkataloog on failisüsteemides esimene või kõrgeimal hierarhiatasemel asuv kataloog. Seda võib võrrelda puutüvega, mille küljest saavad alguse kõik oksad.
Unixi laadste opsüsteemide failisüsteemides on juurkausta tähis: /
DOS-i ja Windowsi failisüsteemides on igal püsivmäluga andmekandjal ja partitsioonil eraldi juurkaust. Juurkataloogid tähistatakse: A:\, B:\, C:\, D:\, ..., kusjuures A:, B:, C:, D:, ... tähistavad igaüks erinevat andmekandjat ja \ juurkausta.
Unixiliste ja DOS-i failisüsteemides on kataloogitähised teistpidi kaldkriipsud ehk kurakaldkriipsud. Et UNIX operatsioonisüsteem eksisteeris enne DOS-i, siis tahtis Microsoft tähistada oma failisüsteemidel katalooge kurakaldkriipsuga \ (alamkataloogid võeti kasutusele MS-DOS versioonis 2.0).
Salme Ekbaum

Salme Ekbaum (aastani 1941 Neumann; 8. oktoober/21. oktoober 1912 Aidu vald – 10. september 1995 Toronto) oli eesti proosa- ja draamakirjanik ning luuletaja.
Ta lõpetas aastal 1931 Viljandis Eesti Haridusseltsi tütarlaste gümnaasiumi. Aastal 1936 lõpetas ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia erialal.
Üliõpilasena praktiseeris ta Viljandi ja Abja-Paluoja apteegis, pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Võhma apteegis. Aastatel 1937–1939 oli ta haiglaravil. Edaspidi tegutses ta farmatseudina Kuressaare, Karuse ja Tallinna Tõnismäe apteegis.
Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, aastatel 1945–1949 töötas ta Stockholmis apteekrina.
Aastal 1949 siirdus koos mehega Kanadasse, elas seejärel Torontos ja tegutses kutselise kirjanikuna.
Ta suri 10. septembril 1995 Torontos ja ta maeti 14. oktoobril Paistu kalmistule.

Isiklikku

Tema õde Minni Nurme oli samuti kirjanik.
Tema abikaasa oli põllumajandus-, ühiskonna-ja pangandustegelane Artur Ekbaum.
Gotonia

Gotonia oli baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.
Korporatsioon asutati ametlikult 1922 Riias.
Korporatsiooni deviis on In Treue Fest (ligikaudne tõlge 'kindlas truuduses').
Edgar Aabye

Edgar Lindenau Aabye (14. september 1865 – 30. aprill 1941) oli taani köievedaja.
Ta tuli 1900. aasta suveolümpiamängudel Taani-Rootsi ühisvõistkonna koosseisus olümpiavõitjaks.
Korvpalli Meistriliiga 2012/2013

Põhiturniir

Põhiturniir algas 10. oktoobril. Kokku mängis iga meeskond 32 kohtumist (iga meeskonnaga v.a. BC Kalev/Cramo ning Tartu Ülikool/Rock kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil)
kuna BC Kalev/Cramo mängis lisaks Meistriliigale ka VTB Ühisliigas ning Balti Liigas ja Rock mängis Balti Liigas ja EuroChallenge sarjas, siis mängisid
nad iga meeskonnaga korra võõrsil ja korra kodus, mis läksid topelt tulemusena arvesse.

Play-off mängud

Play-off vooru pääsesid põhiturniiri kaheksa paremat meeskonda.

Veerandfinaalid

Veerandfinaalides läksid omavahel kokku põhiturniiri esimene ja kaheksas, teine ja seitsmes, kolmas ja kuues ning neljas ja viies meeskond. Mängiti kolme võiduni, koduväljaku eelis oli põhiturniiril parema koha saanud meeskonnal. Kuna põhiturniiri esimesed meeskonnad mängisid teistega ainult ühe korra nende kodu väljakul otsustas Korvpalliliit muuta mängugraafiku 1-2-2 formaadiks (koduväljaku eelise saanud meeskond mängis korra kodus, siis kaks korda võõrsil ja vajadusel veel kaks korda kodus).

Poolfinaalid

Poolfinaalid mängiti kolme võiduni 1-1-1-1-1 formaadis. Võitjad läksid omavhael kokku finaalis, kaotajad pidasid kolmanda koha seeria.

Kolmanda koha mängud

Kolmanda koha mängud peeti kahe võiduni 1–2 formaadis.

Finaalmängud

Meistritiitli saavutamiseks oli vaja teenida 4 võitu. Mängiti 2-2-1-1-1 formaadis.
Tarsina Alango

Tarsina Alango (sünninimi Tarsina Schütz, 1936. aastast Tarsina Sütiste, aastatel 1948–1956 Tarsina Vilba; 12. aprill 1923 Tartu – 8. august 2010) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.
1936. aastast õppis ta klaveri eriala Tallinna konservatooriumis Sigrid Antropoff-Hörschelmanni ja Theodor Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas konservatooriumi klaveri erialal Artur Lemba klassis.
Aastatel 1944–1976 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1968–1971 ka kontsertmeistriklassi õppejõud. Aastatel 1976–2001 oli ta Tallinna Muusikakooli kontsertmeistriklassi õpetaja.

Isiklikku

Tema abikaasa oli laulja ja laulupedagoog Raimond Alango.
Sangaste kalmistu

Sangaste kalmistu on kalmistu Valga maakonnas Otepää vallas Kurevere külas.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Christian Gottlob Neefe

Christian Gottlob Neefe (5. veebruar 1748 Chemnitz – 26. jaanuar 1798 Dessau) oli saksa helilooja, organist, kapellmeister ja muusikateadlane.
Neefe oli ka Ludwig van Beethoveni õpetaja.
Baeri muuseum

Baeri muuseum on 1976. aastal Tartus aadressil Veski 4 avatud muuseum, kus on eksponeeritud Karl Ernst von Baeri elu ja teadustööga seotud materjale. Baer elas selles majas oma elu lõpuaastail. Baeri muuseum kuulub Eesti Maaülikoolile, kellele ta läks üle Zooloogia ja Botaanika Instituudi liitumisel selle ülikooliga.
Majas on elanud vahemikus 1864–1867  ka Tartu ülikooli kunstimuuseumi juhataja ning esteetika ja kunstiajaloo professor Ludwig Schwabe.
Baeri muuseum loodi Eerik Kumari initsiatiivil. Baeri-uurija Pavlovski, kes 1965. aastal külastas Tartut, avaldas imestust, et Baeri kodulinn on olnud nii passiivne suure teadlase pärandi osas ja et isegi tema elumaja pole veel muuseumiks muudetud.
Samas majas asub ajakirja Eesti Loodus toimetus.

Arhitektuur

Maja ehitamisel asus see Tartu ülikooli krundil ja oli oma piirkonnas üks esimesi, üle tee algasid juba Tähtvere mõisa põllumaad. Oma kõrgema asukoha tõttu avanes rõdult avar vaade Tartu toomkiriku varemetele.
Hoone ees on mõisatelt laenatud motiivina ringikujuline ettesõidutee , mille mõlemasse äärde jäid kõrvalhooned: ühel pool ait, tõllakuur ja hobusetall, teisel pool puukuur.
Hoone projekti säilinud ei ole, kuid arhitektiks peetakse Karl Rathausi. Baeri maja valmis 1861. aastal  ja on üks väheseid säilinud hilisklassitsistlikke ühekorruselisi puitelamuid. Hoone on ühekorruseline, suure ärklikorteriga, lisaks on hoonel trempelkorrus ja rõdu.
Hoone on ristkülikukujulise põhiplaaniga, fassaad on lihtne, sümmeetrilise ülesehitusega, keskrisaliidiga, mille viilu kaunistab hammaslõige. Sarnane hammaslõikega viil on hoone tagumisel küljel ja jookseb ka räästa all. Trempelkorrusel  on oma kaheruuduline aknariba. Paraadukse ees on nelja astmega trepp. Algul olnud kuuest pilastrist  on tänaseks alles neli (puudu on kõige portaalipoolsemad). Hoone nurki katvalt tahveldisega nurgaliseenid on omased uusrenessansile. Varasemad kaheksaruudulised aknad on tänaseks vahetatud kuueruuduliste vastu, mida ilmestavad efektsed puitraamid. Ärkliakent on hiljem pikendatud allapoole viilupinda ning muudetud samuti kuueruuduliseks (algselt neljaruuduline). Akendevahelised rombilustused ja ristkülikumotiivid on tänaseks eemaldatud nagu ka portaali kohal olnud valgmik.
Aiapoolel on neljale sambale toetuv katusealune, mille rinnatis moodustab lahtise rõdu.
Frankfurdi koolkond

Frankfurdi koolkond on neomarksistlikku ühiskonnateooriat arendanud koolkond, mis kujunes Frankfurdi Ülikooli sotsiaaluuringute instituudis 1931. aastal.
Juhiks oli Max Horkheimer (1895–1973), kelle ümber koondus sotsiaal- ja kultuurifilosoofidest intellektuaalide rühm (Theodor Adorno, Walter Benjamin, Erich Fromm, Jürgen Habermas, Herbert Marcuse jt). Instituuti juhtisid veel Adorno, Marcuse, Fromm jt (1. laine); pärast Teist maailmasõda kujunes koolkonna liidriks Jürgen Habermas (2. laine).
1. laine Max Horkheimer (1895–1973), Theodor Adorno (1903–1969). Arvasid weberlikult, et kapitalism viib totaalselt hallatava ühiskonnani. Klassivõitlus ei toimi, kuna inimesed tasalülitatakse popkultuuri ja meedia abil. Siit ka ideoloogiakriitika vajalikkus, et paljastada meie ühiskonna ideoloogilised "alusmüürid". Vrd praeguse retoorikaga: Ameerika kui "demokraatia kants", hea demokraatia ja halvad teised vormid jne. Ideoloogiakriitikute arvates viib mistahes filosoofilise teooria universaliseerimine poliitilises praktikas paratamatult rõhumiseni.
Koolkonna esimese laine esindajad on püüdnud ühendada Hegeli, Marxi, Freudi, Immanuel Kanti, Max Weberi ja György Lukácsi vaateid. Varajase K. Marxi arusaamu (võõrandumisprobleemid) hakati vastandama hilise K. Marxi arusaamadele (“Kapital”). Lähtuvalt Hegeli dialektikast kritiseeriti positivismi ühekülgse empirismi pärast.
2. laine esindaja Jürgen Habermas (1929) üritas ühiskonda põhjendada inimese kommunikatiivse loomusega, ratsionaalse avaliku konsensusega, ühendada teooriat ja praktikat. Max Horkheimeri juhitud seltskond püüdis ühendada empiirilisi ja teoreetilisi ühiskonnauuringuid (pakuti välja interdistsiplinaarne käsitlusviis).
Koolkonna teoreetikute hulka kuulub ka Walter Benjamin.

Frankfurdi koolkonna programmilised seisukohad

1. Kriitilise ühiskonnateooria loomine. Eesmärk: parandada tegelikkust.
2. Revolutsiooniidee, kaks võimalust:
1) kas natsionaal-sotsialistlik valitsus või
2) revolutsioon (hiljem loobuti, revolutsioon kui terror).
3. Filosoofia ülesanne: teenida-kritiseerida kõike seda, kui inimene on võõrandatud ja orjastatud seisundis. Pärast Teist maailmasõda kasvas see kriitika üle industriaalühiskonna kriitikaks.
4. Meetod: terviklik, interdistsiplinaarne lähenemine ühiskonnale, empiirilise tasandi uurimuste ühendamine teoreetilise tasandiga, sotsioloogia ühendamine teoreetilise filosoofiaga.
Vassili Vassiljev

Vassili Jegorovitš Vassiljev, kirjanduslik pseudonüüm Vassili Harõshal, (jakuudi keeles Василий Егорович Васильев; Василий Харысхал; sündinud 6. novembril 1950  Amga rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kirjanik (näite- ja proosakirjanik) ning dramaturg, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige.
Ta on 2012. aastast Olongho Teatri kirjandusala juhataja.
Ta lõpetas 1974. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli. Ta on töötanud ajalehes Kõõm ajakirjanikuna. Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1975. aastal.
Ta sai 1986. aastal  NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.
Eragon

Lugu

Kui lihtne talupoiss Eragon leiab metsast sileda sinise kivi, peab ta seda õnnelikuks avastuseks: võib-olla saab selle eest oma perele talveks liha varuda. Ent kui kivist koorub ilus safiirsinine lohe, mõistab Eragon, et on leidnud pärandi, mis on peaaegu sama vana kui Impeerium ise...
Üleöö võtab tema lihtne elu onu Garrow` talus sootuks teistsuguse pöörde ja ta leiab end hukatuslikust uuest maailmast, mis on täis ootamatusi, võlukunsti, vaenlasi ja uusi sõpru. Teejuhiks vaid iidne mõõk ja vana jutuvestja Bromi nõuanded, peavad Eragon ja noor lohe Saphira pääsema eemale ohtlikest vaenlastest Impeeriumis, mida valitseva kuninga kurjusel pole piire.
Storrs McCall

Storrs McCall on Kanada filosoof.
Ta sai 1964 doktorikraadi Oxfordi Ülikoolist.
McCall on tegelnud ruumi ja aja filosoofia, konneksiivse loogika, mõõtmise ja mittelokaalsuse probleemidega kvantmehaanikas ning kaalutlemise, otsuse, vaba tahte ja valiku probleemidega ning aritmeetika kooskõlalisuse ja aegruumi hargnemisega.
Rein Vaharo

Rein Vaharo (3. jaanuar 1904 – 27. juuli 1980) oli eesti harrastusnäitleja.
Ta mängis aastatel 1965–1972 Eesti Televisiooni draamasarjas "Mis Koosta peres uudist?" Sassi rolli.
Rein Vaharo mängis episoodilisi rolle ka filmides "Kirjad Sõgedate külast", "Viini postmark" ja "Tuli öös".
Aho Rebas

Aho Rebas (sündinud 17. juulil 1946 Boråsis Rootsis) on eesti pedagoog.

Haridus

Aho Rebas omandas Göteborgi Ülikoolis filosoofiamagistri kraadi 1972, õppides ajalugu, kirjanduse ajalugu, Põhjamaade keeli ja maateadust.

Töökäik

Aho Rebas on Rootsi kaitseväe reservkapten ja Eesti kaitseväe reservmajor. Töötanud Rootsis muuhulgas eesti laste suvekodude juhatajana, Göteborgi Eesti Kooli direktorina, Partille vallavalitsuses kultuuriametnikuna. Ta on olnud mitme rootsieestlaste organisatsiooni juhatuse liige ja esimees. Rebas on GEORGi (Göteborgi Eesti Organisatsioonid) asutaja ja esimees 2000–2008, oli 2004–2006 Rootsi Eestlaste Liidu esimees ja kuulus Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) juhatusse. Oli aastal 2002 Partille Rotary klubi president. Aho Rebase harrastusteks on muuhulgas korvpall, suusatamine ja koorilaul. Mängis viis aastat Rootsi esiliigas korvpalli ja on osalenud kaks korda Vasaloppeti suusamaratonil.
Aho Rebas oli 1990–1992 Eesti Kongressi saadik. Ta töötas 1993 Eesti välisministeeriumis konsultandina ning Kaitsejõudude Peastaabis Kaitseväe peainspektori ning luure ja vastuluure osakonna ülemana. On olnud instruktoriks ja tõlgiks mitmel Kaitseväe, Kaitseliidu ja Piirivalve kursusel Eestis ja Rootsis. Alates veebruarist 2008 töötas Aho Rebas Eesti rahvastikuministri nõunikuna ja Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu esindajana Eestis. Alates kevadest 2009 töötab Aho Rebas Eesti Haridus- ja teadusministeeriumi nõunikuna, peaülesandeks Rahvuskaaslaste programmiga seotud tegevuste koordineerimine. Aho Rebas oli 2007 Göteborgis ja 2013 Stockholmis Eesti kultuuripäevade – Estivalide – vastutav peakorraldaja. Rebas on olnud lektor Rootsi (METROO) ja Kanada eestlaste metsaülikoolides.

Isiklikku

Aho Rebas on peamiselt elanud Göteborgis ja tal on neli last, kes räägivad eesti keelt. Aho Rebas on Hain Rebase vend ja Rain Rebase poeg.
Igor Agejev

Igor Agejev on Eesti poksija.
Ta on tulnud mitu korda Eesti meistriks poksis.
Ukko

Ukko (ka Äijö; Eesti mütoloogias Uku) on Soome mütoloogias taeva, ilma, saagi ja teiste looduslike asjade jumal. Ta on kõige tähtsaim jumal Soome mütoloogias ning soomekeelne sõna "ukkonen", mis tähendab äiksetormi, tuleneb tema nimest. Teda mainitakse müütides vaid loodusjõududena. Ukko tähendab soome keeles ka vana meest. Ukko sarnaneb muinaspõhja Odiniga, tal on ka Thori omadusi.
Ukko päritoluks on arvatavasti balti Perkons ning vanem Soome taevajumal Ilmarinen. Ka Ásatrú Thori seostatakse Perkonsiga. Kui Ukko sai Ilmarise koha taevajumalana, muutus Ilmarinen surelikuks sepp-kangelaseks.
Ukko relvaks oli vasar "Ukonvasara" või kirves või mõõk, millega ta ilmutas äikese. Kui Ukko oli oma naise Akkaga (mis tähendab nüüdses soome keeles vana naist) seksuaalvahekorras, tekkis äiksetorm. Äiksetorm tekkis ka siis, kui Ukko sõitis taevastes oma kaarikuga. Ukko algupäraseks relvaks oli arvatavasti kivikirves.
Rästik on äikese sümboliks. On leitud kivijooniseid, mis omavad nii madude kui ka äikese omadusi.
Ukko tõi ka head jahiõnne.

"Kalevalas"

"Kalevala" järgi oli Ukko ilmajumal, eriti pilvede ja äikese haldjas, keda üldiselt austati Karjalas ja Savos. Algupäraslet esineb ta peamiselt isikustatud loodusjõuna, harva ka kõikejuhtiva "ülijumalana". Loitsudes on temaga hiljem liitunud ka kristliku "kõikvägeva" Jumal-isa ja "kõige looja" jooni, mida Elias Lönnrot omalt poolt veelgi võimendas.
Hispaania peseeta

Hispaania peseeta oli Hispaania valuuta 1869. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002).
Avanduse mõis

Avanduse mõis on rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valla territooriumile.

Ajalugu

Avanduse mõisa (saksa keeles Awandus) on esmamainitud 1494. aastal, mil ta kuulus Taubedele. 17. sajandil läks mõis Fockide valdusse.
1849. aastal ostis krahv Friedrich Benjamin von Lütke haagikohtunik Theodor von Schwebsilt 110 000 rubla eest Avanduse mõisa koos Orguse karjamõisaga. Mõisa juurde kuulusid selle ajal ka jahuveski, saeveski, sepapada, aidad, piimaruum, viinavabrik ja Simuna kõrts. Kuna aga F. B. von Lütke ise asus algselt Peterburis, korraldas mõisa asju tema sõber, Roela mõisnik Ferdinand von Wrangell, kuid siis elas kuni surmani F. B. von Lütke surmani Avandusel.
1882. aastal läks mõis Bremenite valdusse (kellele kuulusid ka Pudivere, Võivere, Venevere, Orguse ja Kapu mõisad): Venevere mõisa rentniku Ernst von Bremeni, seejärel selle vennapoeg Tuve von Bremenile ja mõisa viimane omanik oli 1888/1889. aastast kuni 1919. aasta maareformiga mõisa võõrandamiseni Konstantin Karl von Bremen. K. von Bremenile kuulusid ka Koeru kihelkonnast Kapu mõis, 1911. aastast Võivere ja Pudivere mõisad, mis koos Orguse ja Liinemõisa karjamõisatega moodustasid ühe suurema maavalduse Lääne-Virumaal.
1913. aastal kuulusid mõisale järgmised ettevõtted: jahu- ja saeveski (vesiveski), auru jõul töötav viinavabrik, lubjaahjud ja kivimurd Võiveres, tõrvaahi Orgusel. Mõisamajanduses tegeldi veise- ja tõuhobuste kasvatamisega, metsamajanduse ja aiandusega.

Mõisahoone

Esimese uhke mõisahoone, häärberi lasi ehitada Rootsi kindraladjutant, hilisem Sagadi mõisnik Gideon von Fock (1679–1684), kuid see põletati Põhjasõjas.
Tänaseni säilinud mõisa ülipikk ja liigendatud historitsistlik peahoone on ehitatud mitmes järgus ning on saanud oma lõpliku kuju 20. sajandi algul. Mõisahoone vanim osa on hoone parempoolne ots, mis on 1760. aasta paiku ehitatud kahekorruseline barokne kiviehitis. 19. sajandil lisati peahoone vasakule tiivale mitmeid juurdeehitusi.
1899–1902 väldanud viimase ümberehituse autoriks oli arhitekt Rudolf von Engelhardt. Sellega liideti hoonega ka vasakul paiknenud vana valitsejamaja, mis ehitati põhjalikult ümber. Selle tulemusena kujunes omanäoline neorenessansi sugemetega hoone, mis on osalt kahe-, osalt aga ühekorruseline.
Ajaloomälestisena kuulub mõisahoone riikliku kaitse alla. 1972. aastal, kui möödus 175 aastat F. B. von Lütke sünnist, siis paigaldati mõisahoone seinale 30. septembril 1972 F. Lütke mälestustahvel.
1955. aastani asus mõisas Põllutöö Rahvakomissariaadi Avanduse Põllunduskool, hiljem Simuna sovhoosi keskus. 2005. aastani asus hoones Avanduse vallavalitsus, kuid 2005. aastal liitusid Avanduse ja Väike-Maarja vald.