google/wiki40b huggingface dataset:
Paide Teater

Paide Teater on kutseline teater Paides Järvamaal. Teater alustas tööd 1. augustil 2018. Teater on Paide linna ning Paide Muusika- ja Teatrimaja poolt ellu kutsutud. Teatri trupi moodustavad näitlejad Kirill Havanski, Johannes Richard Sepping, Ursel Tilk, Joosep Uus, lavastaja Jan Teevet ning teatrijuht Harri Ausmaa.

Ajalugu

Esimest korda tõstatati Paidesse kutselise teatri loomise teema 2012. aastal toonase Paide Kultuurikeskuse arengukavas. 2015. aastal Paides toimunud Arvamusfestivalil arutlesid Eesti teatrivaldkonna inimesed teemal "Kas Paidele oma linnateater?". Pärast positiivset Arvamusfestivali arutelu otsustas Paide linn koos Paide Kultuurikeskusega hakata tegema tihedat koostööd Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooliga. Koostöö eesmärk oli võimaldada lavakunstikooli diplomilavastusi tuua välja Paides ning moodustada 2018. aastal lõpetavast 28. lennu tudengitest Paide Teatri trupp. Leping lavakaga sõlmiti 2016. aastal. Samuti sõlmiti leping Jan Teevetiga, kes võitis kooli lavastaja- ning dramaturgitudengite ideekonkursi, et Paide Teatri ideele täpsem kontseptsioon luua ning trupp kokku tuua.
2017. aasta septembris võeti avaliku konkursi raames tööle Paide Teatri projektijuht Harri Ausmaa, kelle ülesandeks oli teha aasta jooksul ettevalmistusi, et 2018/2019. teatrihooajal sünniks Eestis uus teater.
Ettevalmistava aasta jooksul toodi Paide Muusika- ja Teatrimaja (endine Paide Kultuurikeskus) ning lavakunstikooli koostöös välja kolm lavastust ("Maamõõtjad", "Richard3", "12 vihast"), mis kõik olid tegijate sõnul Paide Teatri toimima hakkamiseks olulised proovikivid.
1. augustil 2018 asus teatris tööle neli näitlejat, lavastaja ja teatrijuht.
Google Drive

Otsing

Google Drive'ilt saab otsida märksõna järgi ja filtreerida failie faili tüübi, omaniku ja muu põhjal. Google Drive saab hakkama ka skannitud dokumentide tekstituvastusega (OCR).

Mobiilne juurdepääs

Androidi Google Drive'i rakendus, mis on tasuta saadaval Google Plays, lubab kasutajatel vaadata, redigeerida ja luua Google Docsi dokumente, tabeleid ja esitlusi. Androidi Google Docsi rakendusega saab jäädvustada pildi dokumendist, allkirja või mõne muu teksti, tuvastada teksti OCR-i abil ning muuta selle redigeeritavaks. Google'i rakendus iPhone’ile võimaldab Google Docsi faile nii vaadata kui ka redigeerida. Paljudes muudes mobiilsideseadmetes saab Google Docsi dokumente ja tabeleid vaadata ja redigeerida seadme brauseris. PDF-faile saab vaadata, aga mitte redigeerida.
Villem Tamm (tõstja)

Villem Tamm (9. märts 1912 Ufa kubermang – 31. juuli 1973 Lehtse) oli eesti sportlane ja politseiametnik.
Ta sündis Laiuse kihelkonnast pärit August Tamme ja Salatsi kihelkonnast pärit läti päritolu Eliisabeti kolmanda pojana. 1921. aastal tuli pere Eestisse, elama asuti taas Tartumaale. Ta käis koolis Hugo Treffneri Gümnaasiumis, hiljem õppis aga politseinikuks. 
1938. aastal sai Tammest konstaabel Virtsus, samaaegselt tegeles ta ka tõstmise, kergejõustiku ja laskespordiga. Parimaid tulemusi saavutas ta esimesel tõstmises, tõustes 1940. aastaks Eesti raskejõustiklaste seltskonna tippu. 1941. aasta kevadel käis ta Eesti NSV koondise koosseisus võistlemas veel Gruusias, kuid 14. juunil 1941 küüditati ta Siberisse. Mõni aasta hiljem mõisteti talle 10 aastat vangistust koos 5-aastase asumisel olemisega. Tagasi Eestisse sai ta tulla alles 1956. aastal, siis asus ta elama oma vanemate juurde Lehtsesse. 
Ka seejärel jätkas ta tõstespordiga tegelemist, saades mitmekordseks Paide rajooni meistriks. Kuni aastani 1958 õppis ta Jänedal isa juures piiritusevabriku tehnoloogiks, sest tal kui represseeritul oli raske muud töökohta leida. Ta töötas kuni 1972. aastani Lehtse piiritusevabrikus (asus Kurge asunduses), kuigi ta ise oli täiskarsklane. 
Tamm suri 61-aastaselt infarkti.

Isiklikku

Tema noorem vend Eduard Tamm oli samuti sportlane, kes osales edukalt ka veteranide spordivõistlustel.
1958. aastal abiellus Villem Tamm Milja Postiga, kellega ta oli tutvunud juba 1939. aastal, kuid Teine maailmasõda ja okupatsioonid olid nad viinud ligi 20 aastaks lahku. Järgmisel aastal sündisid neil kaksikud tütred Tiiu ja Ulvi Tamm.
Jacumba

Jacumba on asula USA-s California osariigis San Diego maakonna kaguosas Mehhiko piiri lähedal.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 561. Aastal 2000 oli elanike arv 660.
Erich Krieger

Erich Krieger (sündinud 14. juulil 1961 Alma-Atas) on eesti muusik.
Ta kasvas üles ja käis koolis Tallinna külje all Lehmja kaheksaklassilises koolis. Tema isa oli rahvuselt sakslane.
Ta osales tõsielusarjas "Džunglistaar".
Lebanoni maakond

Lebanoni maakond (Lebanon County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°37' N, 76°46' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lebanon.
Maakonna pindala on 940 km². Veepindala on 3 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 133 568. Aastal 2000 oli elanike arv 120 337.
Mõõtkava

Mõõtkava ehk ka mastaap (saksa keeles Maßstab, Maß 'suurus' ja Stab 'vars') on suhe, mis näitab, mitu korda on mudeli suurused vähendatud või suurendatud võrreldes tõeliste suurustega.
Mõõtkava all mõistetakse plaanil või kaardil oleva joonepikkuse (D) suhet vastava maastikujoone horisontaalprojektsiooni (S) pikkusesse.

Suur ja väike mõõtkava

Öeldakse, et üks mõõtkava on suurem kui teine, kui esimene arvmõõtkava on suurem. Murru nimetaja suurendamisel murru väärtus väheneb, seega nt. mõõtkava 1:500 on suurem kui mõõtkava 1:5000. Teisisõnu, suurem on see mõõtkava, kus pikkusi on vähem vähendatud.
Kust jookseb piir suure ja väikese mõõtkava vahel, ei ole täpselt paika pandud.

Mõõtkava täpsus

Joonepikkust maastikul, mis vastab 0,1 millimeetrile antud kaardi mõõtkavas, nimetatakse selle mõõtkava täpsuseks. Näiteks 1:1000 mõõtkava täpsuseks on 0,1 m; 1:10 000 mõõtkava täpsuseks on 1,0 m.
Mõõtkava täpsusest järeldub, missuguseid maastikuobjekte saab plaanile kanda mõõtkavaliste leppemärkidega. Samuti ei ole plaanilt joonepikkusi võimalik määrata täpsemini ega kanda plaanile täpsemini, kui seda võimaldab mõõtkava täpsus.
George Wilson (poksija)

Elukutselisena

Wilson poksis novembrist 1936 kuni oktoobrini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku 89 kohtumist, millest võitis 63 (neist 38 nokaudiga), kaotas 19 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 6 kohtumist.
Lux (ansambel)

Ajalugu

Ansambel Lux on Saaremaalt Kuressaarest pärit bänd, mis alustas tegevust aastal 1995.
Algkoosseisu kuulusid Valmer Luks (klahvpill) ja Ain Kivilo (basskitarr).
Valdavalt kahekesi (vajadusel 1–4-liikmelisena) tegev bänd, kus pillideks on klahvpill, basskitarr, (kitarr), (trummid) ja natuke elektroonikat.
Sonningi auhind

Sonningi auhind (taani keeles Sonningprisen) on Taani suurim kultuuriauhind.
Auhinna asutas kirjastaja Carl Johan Sonning ja selle annab välja Sonningi sihtasutus alates 1959. aastast. Auhinna nominente võivad esitada kõik Euroopa ülikoolid, kuid asutaja soovi kohaselt otsustab auhinnasaaja Kopenhaageni Ülikooli juurde moodustatud nõukogu eesotsas rektoriga.
Auhinna rahaline väärtus on miljon Taani krooni ja see antakse tavaliselt üle Sonningi sünniaastapäeval, 19. aprillil.
Winston Churchill sai 1950. aastal eriauhinna.
Endla Tegova

Endla Tegova (sünninimi Vainula (aastani 1935 Vinter) ; 26. november 1922 Abula, Mustjala vald (praegu Saaremaa vald) – 16. märts 1987 Kuressaare) oli eesti kirjanik.
Ta sündis töölisperekonnas (tema isa töötas saeveskis).
Koolitee algas 1930 Pidula Algkoolis, 1936 jätkas ta Pidula Lääne-Saare Kodumajandus-Täienduskoolis. Peagi aga kool likvideeriti ja lõputunnistus jäi tal saamata. 1940 astus Endla Mustjala Mittetäielikku Keskkooli, mille lõpetas 1941.
1942–1944 õppis ta Mustjala Osalises Põllumajandus-Täienduskoolis. Ka see kool likvideeriti ja diplom jäi saamata.
1945 sai Tegovast Kuressaare Käsitööstusliku kooli õpilane. Ettenähtud 4-aastase õppeaja läbis tema 3 aastaga, omandades tehnik-tehnoloogi kutse. Kõrghariduse omandas kaugõppe teel Tallinna Pedagoogilises Instituudis (praegu Tallinna Ülikool).
Seejärel töötas Mustjalas eesti keele ja kirjanduse õpetajana, selle järel jätkas sama tööd Taritus.
Järgnes töö Kingissepa Töölisnoorte Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, Kingissepa 8-klassilise kooli asendusõpetajana ja Viktor Kingissepa nimelise I Keskkooli ilmeka lugemise õpetajana. Kuid suurema osa oma elust on ta töötanud Maakutsekoolis nr.26 (hiljem Kutsekeskkool nr.26, praegu Kuressaare Ametikool), kus ta õpetas ühiskonnaõpetust, esteetilist kasvatust ja ajalugu.
Muu hulgas õpetas ta näidendeid, deklamatsioone ja tantse.
Esikromaani asus ta kirjutama aasta enne pensionile jäämist. Ta jõudis lõpetada 4 romaani: "Tunglejad" (sai 1979. aastal romaanivõistlusel ergutusauhinna; ilmus 1980), "Humalaaias" (1982; kutsekooli elust), "Põlvili" (1986) ja "Laulatatud" (1986), pooleli jäi kaks.
Üks poolelijäänud romaanidest kandis pealkirja "Vähk", teine "Püramiid". Ta kirjutas ka näidendeid, luuletusi ja lühijutte.

Isiklikku

1957 abiellus Endla Lembit Tegovaga. Neil on poeg Meelis Tegova .
Endla Tegova suri vähki 16. märtsil 1987.
Aleksander-Harald Trilljärv

Aleksander-Harald Trilljärv (19. aprill 1871 – 30. september 1944) oli eesti näitleja, tõlkija ja astroloog.
Estonia teatri algusaegadel kuulus Trilljärv selle juhtivate tegelaste hulka.
Läbiva kõrvaltegelasena esineb ta Andrus Kiviräha romaanis "Liblikas".
Ángel Mena

Ángel Israel Mena Delgado (sündinud 21. jaanuaril 1988 Guayaquilis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib ääreründajana Mehhiko kõrgliiga klubis Club León ja Ecuadori jalgpallikoondises.
Ta alustas karjääri Ecuadori klubis Emelec, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2007. aastal. Aastatel 2013, 2014 ja 2015 tuli ta klubiga Ecuadori meistriks.
Aastatel 2017–2018 mängis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Cruz Azul. Club Leóniga liitus ta 2019. aastal. 2019. aasta Clausura hooajal oli ta 14 väravaga liiga suurim väravakütt. Lisaks andis ta 10 resultatiivset söötu, mille poolest oli samuti parim mängija liigas.
Ecuadori jalgpallikoondises tegi Mena debüüdi 28. märtsil 2015 mängus Mehhiko vastu. Koodisekarjääri esimese värava lõi ta 24. märtsil 2016 MM-i valikmängus Paraguay vastu. Ta on kuulunud Ecuadori koondisse 2016. aastal Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.
Aizpute ordulinnus

Aizpute ordulinnus oli Liivi ordu linnus Aizpute linnas Aizpute kihelkonnas.
Linnuse lasi aastal 1249 rajada ordumeister Dietrich von Grüningen. Algselt oli tegemist tüüpilise kastell-linnusega, ent XV sajandil seda laiendati ja rajati linnuse idapoolne osa. Hiljem kuulus linnus Kuramaa hertsogiriigi koosseisu.
Linnus sai tugevasti kannatada Poola-Rootsi sõdades 1600–1629. Aastal 1665 lasi hertsog Jakob Kettler linnuse taas korda teha ja uuendas sealset garnisoni.
Aastal 1682 läks linnus Noldede valdusesse. Toona lisati sinna eluhoonete korpus, linnus kujuneski kindluse asemel kindlustatud elamuks. XVIII sajandi teisel poolel valmis tiigi teisel kaldal sealse mõisa uus hoone ja linnus jäi suuremalt jaolt tühjaks.
Aastal 1939 ehitati osa linnusest kohaliku kooli tarbeks ümber. Eluruumid asusid linnuses veel XX sajandi seitsmekümnendate aastateni.
Vana Mets

Vana Mets on paik J. R. R. Tolkieni Keskmaa-raamatute sarjas, ennekõike romaanitriloogias "Sõrmuste Isand".
Vana Mets asub ida pool Brandywine'i jõge Pukivallas. Vanal Metsal ja selle puudel oli kahtlane kuulsus. Räägiti, et puud on võimelised teineteisega rääkima ja vahel isegi liikuma. Räägiti ka, et puudele inimesed ei meeldi ja mõnikord mässivad nad inimesi oma juurtesse kinni.
Pukkivalla kääbikud istutasid Vana Metsa piirile heki, mis kasvas kõrgeks ja tihedaks. Hekk kulges umbes 20 miili ulatuses Vana Metsa servas. Vana Metsa puud ründasid hekki ja kääbikutel ei jäänud muud üle kui puid raiudes ja põletades neile vastu seista. Sellest võitlusest jäi metsa tühi maalapp.
Kangepukid külastasid siiski vahel metsa – heki sees oli nende väike salavärav. 3018. aasta 26. septembril, kui Frodo oma kaaslastega Pukkivallast teele asus, lasi Ilo oma kaaslased selle värava kaudu Vanasse Metsa. Kuigi puud olid kõikjal nende ümber, leidsid nad siiski üles väikese ammusest võitlusest allesjäänud langendiku lõkketegemiseks ja puhkamiseks. Kui nad oma retke metsas põhja poole jätkasid, jõudmaks Suure Idateeni, hakkasid teed neid eksitama, viies kord lõunasse, kord itta. Eksitamise tulemusena jõudsid kääbikud Withywindle'i jõe orgu – veidraimasse paika metsa südames.
Peagi tundsid kääbikud väsimust ning peatusid puhkamiseks. Ilo ja Punapõsk istusid seljaga vastu vana paju, Frodo istus aga ühele paju juurele ja pistis jalad jõevette. Juss jäi ainsana ärkvele. Järsku tõukas puu Frodo vette ja hoidis teda juurtega kinni. Juss rebis Frodo pajust vabaks ning avastas, et Ilo ja Punapõsk on puu sees lõksus. Frodo ja Juss püüdsid kaaslasi vabastada puud põletades, kuid lõpetasid selle Ilo karjete peale. Teadmata, mida muud teha, hakkas Frodo appi hüüdma.
Tema appihüüdeid kuulis vana mees, keda kutsuti Tom Bombandiliks. Tom hakkas pajule laulma ja palus kääbikud vabastada. Tom, vabastanud kääbikud, jutustas neile, et Vana Mets on osa laanest, kus iidsed puud on jäänud inimeste vastu vaenulikuks. Ohtlikem neist oligi Vana Pajuätt.
Hiljem kui Ilo ja Punapõsk Fangorni Metsa sattusid, jutustas Puupard neile, et Vana Mets oli kunagi osa suurest laanest, mis ulatus Fangornist Siniste Mägedeni loodes. Puupard ei olnud üllatunud, kuuldes, et Vana Metsa puude mõtted on endiselt tumedad, sest ta teadis mitut sarnast puud Fangornis.
Gordon Hayward

Gordon Daniel Hayward (sündinud 23. märtsil 1990 Indianapolisis Indiana osariigis) on USA korvpallur. Aastatel 2010–2017 mängis ta NBA meeskonnas Utah Jazz. 2017. aastast mängib ta klubis Boston Celtics. 17. oktoobril 2017, hooaja avamängus Cleveland Cavaliers vastu, murdis Hayward jalaluu.
Anglo-araabia hobune

Anglo-araabia hobune on Inglise täisverelise ratsahobuse ja Araabia hobuse ristamisel saadud hobusetõug.
Ristata võidakse Inglise täisvereline mära ja Araabia täkk või vastupidi, Anglo-Araabia hobune Inglise täisverelisega, Anglo-Araabia hobune Araabia hobusega või ka kaks Anglo-Araabia hobust omavahel. Igal juhul peab ristandis olema vähemalt 12,5% Araabia hobuse verd.
Eri ristamisvõimaluste tõttu varieerub Anglo-Araabia hobuste suurus ja välimus märgatavalt. Keskmiselt on nad 157–170 cm kõrgused.
Voldemar Onton

Voldemar Onton (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlington, Virginia, USA) oli Eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja.
Onton oli üks vana Tartu turuhoone projekteerijaist. Enne linnainseneriks valimist oli ta Petseri maainsener.
Voldemar Pärlin

Isiklikku

Voldemar Pärlinil oli kolm vanemat õde: ida Maria Soonberg-Soonpää, Alma Elvine Pärlin ja Emma Helene Pärlin ning noorem vend Johannes Pärlin. Tema abikaasa Feliitsia Pärlin (neiuna Mikk(o)) sündis 13. juunil 1914 Pärnus ja neil oli kaks last.
Omar Bongo ülikool

Omar Bongo ülikool (prantsuse keeles Université Omar-Bongo) on ülikool Gaboni pealinnas Libreville'is.
Ülikool asutati 1970. aastal Gaboni Rahvusülikooli (Université nationale du Gabon) nime all. Aastal 1978 sai ülikool president Omar Bongo auks oma praeguse nime.
Õppetöö toimub prantsuse keeles. Ülikoolis õpib umbes 12 000 üliõpilast.
Murenemine

Murenemine on protsesside kogum, mille tagajärjel maakoore pealmist osa moodustavad kivimid lagunevad.
Murenemise all peetakse silmas nii keemilist murenemist ehk porsumist kui ka füüsikalist murenemist ehk rabenemist. Mõnikord eristatakse ka bioloogilist murenemist; et elutegevuse tagajärjel toimuvat murenemist saab edukalt jaotada rabenemise ja porsumise vahel, pole selline kolmikjaotus enamasti põhjendatud. Porsumine ja rabenemine ei ole selgelt eraldatavad, vaid  need protsessid on enamasti omavahel tihedalt põimunud. 
Murenemine ei hõlma murenenud materjali liikumist, vaid ainult selle murenemist kohapeal.
Füüsikalist murenemist tekitavad näiteks tuuleihe, mille korral tuule poolt kantud liivaterad kivimeid kulutavad, ja kaljuprakku voolanud vesi, mis külmudes paisub ja sellega kaljut lõhub. 
Keemiline murenemine toimub valdavalt mitmesuguseid ioone ja lahustunud ühendeid sisaldava põhjavee, aga ka näiteks vihmavee abil. Karstumine on tüüpiline keemilise murenemise näide, mille puhul veega reageerinud süsinikdioksiid on moodustanud süsihappe, mis omakorda reageerib lubjakivis sisalduva kaltsiumkarbonaadiga. 
Murenemine kuulub eksogeensete protsesside hulka:  energia selleks tuleb Päikeselt. 
Füüsikaliselt murenenud materjal (näiteks liivaterad) kanduvad voolava veega, tuulega jms murenemispaigast eemale ja settivad kuskil mujal setetena. Setetest saab aja jooksul settekivim, mis omakorda võib moondudes muutuda moondekivimiks ja üles sulades saada magmaks, mis lõpuks kristalliseerub tardkivimina. Seega on murenemine üks osa kivimite ringest. Kivimite paljandumisel maapinnal hakkab murenemistsükkel jälle otsast peale.
Mureneda saavad ükskõik mis tüüpi kivimid, kuid algselt on nad kõik olnud tardkivimid. Üks levinumaid tardkivimeid on graniit, mis koosneb põhiliselt kvartsist ja päevakivist ning mitmesugustest muudest silikaatsetest mineraalidest. Kvarts ei allu hästi keemilisele murenemisele ja seetõttu jääb ta alles pudeda sette – liivana, mis üksnes ümardub. Ülejäänud mineraalid, peamiselt päevakivid, murenevad aga mitmesugusteks savimineraalideks (illiit, smektiit, kaoliniit jne), mis murenemispaigast eemale liikudes ja hiljem kuhjudes moodustavad sette nimega savi. See seletabki, miks on liiv ja savi planeedil Maa nii levinud setted.
Windhoek

Asukoht

Windhoek asub merepinnast umbes 1600 meetri kõrgusel riigi keskosas. Piirkonnas asuvad kuumaveeallikad, millest tulevad ka linna kaks algupärast nime: Ai-Gams ja Otjomuise.

Ajalugu

Linn on asutatud 1840. aastal. Windhoek kuulutati osaks Saksa Edela-Aafrikast 1890. aastal ning linna otsustati paigutada Saksa sõjaväegarnison. Windhoek asutati 18. oktoobril 1890 kindluse nurgakivi panekuga.
I maailmasõjaga lõppes Saksa koloniaalajastu ning 1915 okupeerisid linna Lõuna-Aafrika Liidu väed.
Namiibia iseseisvumisega 1990. aastal sai linnast riigi pealinn.

Transport

Windhoekis on üle 500 km tänavaid, millest enamus on asfalteeritud.
Linnal on kaks lennuvälja. Suuremaid lennukeid teenindab Windhoeki Hosea Kutako lennuväli (IATA kood: WDH, ICAO kood: FYWH). Väiksemaid lennukeid teenindab Erose lennuväli.
Arnold Veimer

Elulugu

Arnold Veimer õppis Vahastu koolis. Ta lõpetas aastal 1922 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi.

Poliitiline tegevus

Alates 1922. aastast oli Arnold Veimer EKP ja 1958–1976 EKP KK liige.
1924. aastal Arnold Veimer arreteeriti ja mõisteti 149 protsessil süüdi, karistuseks eluaegne sunnitöö. Ta vabanes 1938. aasta amnestiaseaduse alusel.

Majandustegevus

Aastatel 1940–1942 oli Arnold Veimer Eesti NSV kergetööstuse rahvakomissar ning vastutas 1941. aasta sügisel nõukogude vägede ja võimu evakueerimisel Eestist rahvamajandusettevõtete evakueerimise, Nõukogude tagalasse toimetamise ja "põletatud maa taktika" elluviimise eest.
1942–1944 oli Veimer Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja ja 1944–1951 Rahvakomissaride Nõukogu (aastast 1946) Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees. Esimehena kirjutas ta alla 1949. aasta küüditamiste nimekirjadele. 
1951–1952 oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi direktor. 
1954. aastast Eesti NSV põllumajanduse ministri asetäitja.
1955–1968 oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja 1957–1965 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu esimees. 
1968–1973 oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia president. 
1940–1955 ja 1967–1977 oli Veimer Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.

Isiklikku

Arnold Veimer on Tõnu ja Anna Pauline Veimeri poeg. Tal on vennad Karl Johannes, Rudolf ja Bernhard.
Arnold Veimer maeti 9. märtsil 1977 Tallinnas Metsakalmistule, Arnold Veimer oli abielus Nadežda Tihhanova-Veimeriga, kes maeti 12. detsembril 1978 Tallinnas Metsakalmistule Arnold Veimeri kõrvale.

Mälestuse jäädvustamine

Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi teaduslaevale anti 1984. aastal Arnold Veimeri nimi. Eesti taasiseseisvumise järel nimetati laev ümber Livoniaks.
Aastatel 1981–1995 kandis Kivila tänav Tallinnas Arnold Veimeri tänava nime.
Võrus asutati 1962. aastal Arnold Veimeri nimeline Võru gaasianalüsaatorite tehas. Tehas suleti 2009. aastal.
Hannes Anier

Valga FC Warrior

Hannes Anier alustas jalgpallurikarjääri Esiliiga meeskonnas Valga FC Warrior. Anieri debüüt tuli 31. mail 2009, kui ta sisenes mängu 76. mänguminutil, vahetades välja Bert Klemmeri. Anieri esimene mäng põhikoosseisust alustades tuli 5. juulil 2009 Tallinna FC Flora II vastu, samas mängus lõi Anier ka oma esimese värava Valga FC Warrioris. Anier mängis kokku 4 kohtumist Valga FC Warriori ridades, enne seda kui ta Tallinna FC Flora II ridades mängima hakkas.

FC Elva

Samal ajal kui Hannes Anier mängis Valga FC Warriori, mängis ta ka Teises liigas FC Elva ridades, mis tegutses 2009. aastal Warriori duublina. FC Elvas tegi Anier kaasa kolm kohtumist ning lõi ühe värava.

Tallinna FC Flora II

Anier tegi esimese mängu Tallinna FC Flora duubelmeeskonnas 2. augustil 2009 Viljandi JK Tuleviku duubelmeeskonna vastu. Esimesel hooajal tegi Hannes Anier kaasa 11 kohtumises, kaasarvatud kahes karikamängus. Kokku lõi ta esimesel hooajal neli väravat.
Oma teisel hooajal Flora II-s tegi Hannes Anier kaasa juba 27 kohtumises ning lõi kokku 13 väravat.

Tallinna FC Flora

Anier debüteeris Flora esindusmeeskonnas juba 16-aastaselt 4. augustil 2009, kui ta Meistriliiga mängus Nõmme JK Kalju vastu 53. mänguminutil vahetas välja Aivar Anniste. Samal hooajal sai Anier mängida 52 minutit põhikoosseisus kohtumises Paide Linnameeskonnaga, mis lõppes 0:0 viigiga.
Anieri esimene täispikk kohtumine Floras tuli 2011. aasta Eesti Superkarika mängus Tallinna FC Levadia vastu, mis lõppes väravateta viigiga, kuid mille penaltiseerias Tallinna FC Flora võitis.

Thisted FC

Jaanuaris 2018 siirdus Anier Taani klubisse Thisted FC.

Tallinna Kalev

Juulis 2018 liitus Anier Tallinna Kaleviga.

Koondiskarjäär

Hannes Anier tegi debüüdi A-koondises 4. juunil 2014 mängus Islandi vastu. Oma teises koondisemängus 7. juunil 2014 Tadžikistani vastu lõi ta värava.
Ta on esindanud Eestit noortekoondiste tasemel. Ta oli kutsutud Eesti U19 koondisesse, mis osales kodusel 2012. aasta U19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril.

Isiklikku

Anieri vanem vend Henrii on samuti profijalgpallur.
Elachistodon

Levila

Need maod on levinud Bangladeshis, Indias  ja Nepalis.
Tiheasustusala

Tiheasustusala on ala, kus ehitised (hooned ja rajatised) paiknevad üksteisele lähedal. Tiheasustusaladeks on peamiselt linnad, alevid ja alevikud. Harvem ka tihedalt üksteise kõrval paiknevate ehitistega külakeskused. Kõik Eesti linnad on tavaliselt tiheasustusalad (erandiks võib lugeda Paldiski linna, mille põhiosa moodustavad tihedalt asustamata Pakri poolsaar ja Pakri saared). Tiheasustusala piiri ja kriteeriumi määrab reeglina konkreetse valla üldplaneering.