Eesti Haigekassa

Eelarve

Haigekassa eelarve peamine tulu on sotsiaalmaksu ravikindlustuse osa. Selle rahastamisallika pikaajalist kestlikkust on seatud kahtluse alla (2010. aasta jätkusuutlikkuse aruanne). Haigekassa kõige suuremateks kuludeks on eriarstiabi ja üldarstiabi kulud, sellele järgnevad töövõimetushüvitiste väljamaksed ning ravimite kompensatsioonid. Täpse ülevaate kuludest saab iga-aastasest majandusaasta aruandest.

Struktuur

Haigekassas on 21 osakonda, mille tööga saab lähemalt tutvuda haigekassa kodulehel. Haigekassa osakonnad paiknevad Tallinnas (Lastekodu 48), Tartus (Põllu 1A), Pärnus (Suur-Jõe 63) ja Jõhvis (Nooruse 5)  
Eesti Haigekassas töötab 31.12.2018 seisuga 185 töötajat.

Ajalugu

Esimeseks haigekassaks Eestis peetakse 23. juunil 1913 Sindi Kalewi valmistamise Ühisuse vabriku (endise nimega Wermann ja Poeg) juures asutatud haigekassat. Järgnesid Balti Puuvilla Manufaktuuri, Volta, Wiegandi ja Lutheri tööstuse ja Tallinna Linna Haigekassa. 1915. aastaks oli haigekassasid juba 33 ning 1923. aastal loodi Eesti Haigekassade Liit.
Enne Nõukogude okupatsiooni 1940. aastal oli tervishoiusüsteem Eestis võrreldav muude Lääne-Euroopa riikide tervishoiukorraldusega. Peale okupeerimist võeti kasutusele nõukogulik Semaško süsteem, mille kohaselt tervishoidu rahastati riigieelarvest ning seda juhtis valitsus tsentraliseeritult. Erasektor puudus. Kõigil kodanikel oli vaba juurdepääs tervishoiuteenustele, mida osutasid palgalised riigitöötajad. Meditsiinitöötajate tehniline ettevalmistus ning tervishoiuteenuste kvaliteet ja kättesaadavus hinnati tollaste olude kohaselt rahuldavaks.
1990. aastal tegi Eesti Vabariigi valitsus otsuse kindlustusmeditsiini rakendamiseks ning 1991 võeti vastu ravikindlustuse seadus. Reformide eesmärk oli sisse seada rahastamine solidaarse tervisekindlustuse kaudu ning soodustada detsentraliseerimist. 
1992. võttis vabariigi valitsus vastu otsuse Eesti Ravikindlustuse Assotsiatsiooni moodustamise kohta. Selle liikmed olid kõiki haigekassad, kes olid kohustatud nimetatud Assotsiatsiooniga sõlmima edasikindlustuslepingud. Esialgu oli haigekassasid 22, kuid nende arv vähenes aja jooksul. 
1994. loodi keskhaigekassa, mis koordineeris piirkondlike haigekassade tööd. 
1999. aastal algas Eesti Haigekassa seaduse, tervishoiuteenuste korraldamise seaduse ja uue ravikindlustusseaduse ettevalmistamine. 
2001. aastal loodi Eestisse haigekassa selle tänasel kujul: üks avalik-õiguslik organisatsioon 5 osakonnaga: keskosakond Tallinnas ja neli piirkondlikku osakonda.

Sümboolika

Eesti Haigekassa kasutab oma sümbolina kilpkonna, mis esindab pikaealisust ja püsivust eesmärkide poole püüdlemisel. Haigekassa sümboolika sai põhajlikuma uuenduskuuri 2015. aastal.

Tunnustused

2017. aastal sai Haigekassa juhtimisstandardi ISO 9001:2015 sertifikaadi, mille järgi on organisatsiooni võtnud endale eesmärgiks kliendi rahulolu saavutamise läbi suurepärase riski- ja protsessijuhtimise.
2012. aastal sai Haigekassa juhtimisstandardi ISO 9001:2008 sertifikaadi ehk tunnustuse selle kohta, et tegemist on suurepäraselt juhitud organisatsiooniga.
2011. aastal pälvis haigekassa juhtimisauhinna „Arenev riigiasutus 2011“. See auhind anti hästi juhitud ning toimiva organisatsiooni eest rahandusministeeriumi korraldatud avaliku sektori kvaliteediauhinna konkursil. 
2010. aastal tööle hakanud digiretseptisüsteemi arendamise eest sai Haigekassa kaks auhinda: majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ja Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuse korraldatud konkursil E-tervise ja keskkonna vallas parima e-teenuse auhinna ning rahvusvaheline kvaliteediinnovatsiooni auhinna „Quality Innovation of the Year 2011“.