Finantsstabiilsus

Finantsstabiilsus (inglise financial stability) tähendab finantsvahenduse sujuvat toimimist nii tavaolukorras kui ka ootamatute ebasoodsate olude korral. Finantsstabiilsus on finantssüsteemis laenude andmise eeltingimus ja toetab jätkusuutlikku majanduskasvu. Finantsstabiilsuseks nimetatakse olukorda, kus kogu finantssüsteem (finantsvahendajad, -turud ja -turuinfrastruktuurid) peab vastu šokkidele ja on võimeline toime tulema finantstasakaalustamatusega, vähendades finantsvahenduse tõrgete tõenäosust.
Finantssektoris on suur osakaal pankadel ja seetõttu on finantsstabiilsuse tagamiseks oluline pankade usaldusväärsus ja tõhusus. Eesti suurimad pangad kuuluvad Põhjamaade pangakontsernidesse, seepärast tehakse finantsstabiilsuse tagamiseks koostööd Soome, Rootsi ja Taaniga. Eesti finantsstabiilsus sõltub järelevalvemeetodite ühtlustamisest ja tõhusast infovahetusest teiste Euroopa Liidu riikidega.

Finantsinspektsioon

Finantsinspektsioon on finantsjärelevalve ja kriisilahenduse asutus. Finantsinspektsioon kuulub Euroopa ühtsesse järelevalvemehhanismi (Single Supervisory Mechanism, SSM), Euroopa ühtsesse kriisilahenduskorda (Single Resolution Mechanism, SRM) ja selle nõukokku. Selle eesmärk on tagada finantsinstitutsioonide stabiilsus ja teenuste kvaliteet ning seeläbi toetada Eesti rahasüsteemi usaldusväärsust. Lisaks aitab Finantsinspektsioon kaasa finantssektori efektiivsuse suurendamisele, süsteemsete riskide vältimisele ja kuritegeliku ärakasutamise tõkestamisele. Finantsinspektsioon hoolitseb selle eest, et finantsteenuste tarbijatele esitatav teave on õige ja täielik. Finantsinspektsiooni järelevalve peaeesmärk on tagada finantsasutuse suutlikkus täita oma kohustusi kliendi vastu. Lisaks valvatakse Finantsinspektsioonilt tegevusloa saanud finantssüsteemis tegutsevate osaliste järele. SEB ja Swedbanki tegevuse üle teeb otsest järelevalvet Euroopa Keskpank.

Finantsstabiilsuse analüüs

Eesti Pank annab kaks korda aastas välja "Finantsstabiilsuse Ülevaatet", milles esitab finantsstabiilsuse analüüsi ja hinnangu. Analüüsi keskmes on pangandussektori toimimist ohustavad riskid. Esitatakse võimalikud ohuvaldkonnad ja süsteemsed riskid ning prognoositakse pangandussektori arengut. Lisaks koostatakse riskihinnang ja tehakse tugevus- ja tundlikkusanalüüse, mis aitavad hinnata finantssüteemi tugevust tuvastatud riskide realiseerumisel.

Makrofinantsjärelevalve

Makrojärelevalve raames määratakse kindlaks süsteemsed riskid ja antakse neile hinnang ning kasutatakse finantsstabiilsust tagavaid meetmeid. Süsteemne risk on finantssüsteemi võimalik häire, millel võivad olla negatiivsed tagajärjed finantssüsteemi toimimisele ja reaalmajandusele. Makrofinantsjärelevalve eesmärk on suurendada finantssüsteemi vastupanuvõimet ja vähendada süsteemseid riske, mis ohustavad finantsstabiilsust. Krediidiasutustelt nõuab Eesti pank kolme kapitalipuhvri (süsteemse riski puhvri, muu süsteemselt olulise krediidiasutuse puhvri ja vastutsükliline puhvri) hoidmist ja on neile kehtestanud elutasemelaenude nõuded. Riigi piires tehakse makrofinantsjärelevalvet peamiselt koos finantsinspektsiooni ja rahandusministeeriumiga. Rahvusvahelisel tasandil tehakse koostööd Euroopa Keskpanga, Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (European Systemic Risk Board, ESRB) ja Põhja-Balti keskpankade ning teiste finantsstabiilsuse eest vastutavate institutsioonidega.

Euroopa ühtne järelevalvemehhanism

2014. aastal loodi finantskriisist saadud kogemuste alusel Euroopa ühtne järelevalvemehhanism (Single Supervisory Mechanism, SSM). SSM koosneb Euroopa Keskpangast ja Euroopa Liidu liikmesriikide järelevalveasutustest, koostööd tehakse Euroopa Parlamendi, Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA), Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN), Euroopa Komisjoni ja teiste institutsioonidega. Euroopa ühtse järelevalvemehhanismi ülesanne on tagada finantsstabiilsus ja -lõimumine, usaldusväärne ja turvaline Euroopa pangandussüsteem ning pidev järelevalve. Euroopa ühtne pangandusjärelevalve mehhanism liigitab krediidiasutused olulisteks ja vähem olulisteks. Oluliste krediidiasutuste järelevalvet teeb Euroopa Keskpank ja vähem oluliste krediidiasutuste järelevalvet liikmesriikide institutsioonid. Oluliste pankade nimekiri vaadatakse üle ja kinnitatakse üks kord aastas. Eestis on Euroopa Keskpanga otsese järelevalve all SEB ja Swedbank. Järelevalvet teevad ka liikmesriikide järelevalveasutused, Eestis on selleks Finantsinspektsioon.

Euroopa Keskpank

Euroopa Keskpanga peamised ülesanded finantsstabiilsuse tagamisel on tuvastada ja hinnata riske ning vajaduse korral võtta vajalikke meetmeid. Euroopa Keskpank vastutab tegevuslubade andmise, kehtetuks tunnistamise, likviidsus- ja kapitalinõuete täitmise ja osaluse omandamiseks nõusoleku andmise eest. Euroopa Keskpanga otsese järelevalve all on üle 120 panga (Eestis Swedbank ja SEB). Keskpank teeb paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides usaldusjärelevalvet või on sellega seotud, seetõttu tehakse koostööd riikide finantsstabiilsuse tagamise mehhanismidega. Euroopa Keskpank teeb koostööd liikmesriikide keskpankadega, et hinnata kogu euroala ohustavaid finantsstabiilsuse riske, ja riiklike järelevalveasutustega, et tagada finantsstabiilsuse säilimiseks järelevalvega seotud ülesannete ühtne koordineerimine.

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRN) loodi 2011. aastal ja selle tegevuse keskmes on finantsstabiilsuse terviklusega seotud ohud. Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegeleb makrotasandi usaldusjärelevalvega, et ära hoida laiaulatuslikke riske finantssektoris. ESRN töötab pankade, kindlustusandjate, varahaldurite, finantsturu infrastruktuuride ning muude finantsasutuste ja -turgudega. Samuti hindab ja jälgib ESRN süsteemseid riske ning aitab neid ennetada ja leevendada, väljastades hoiatusi ja soovitusi.