google/wiki40b huggingface dataset:
Takeshi Kitano

Takeshi Kitano (北野 武; sündinud 18. jaanuaril 1947 Tōkyōs, Adachis) on jaapani filmilavastaja, filminäitleja, stsenarist, saatejuht, koomik, kirjanik ja kunstnik. Väljaspool filmilavastusi tuntud enamasti kui Beat Takeshi (ビートたけし Bīto Takeshi).
Tema filmid räägivad enamasti gängsteritest ja politseinikest. Filme iseloomustab staatilisus ja pikad venivad stseenid, kus pealtnäha midagi ei toimu. Filme iseloomustab ka sünge ja nihilistlik maailmavaade, aga neis leidub ka huumorit.
Tema esimene peaosa ja ühtlasi ka lavastajatöö oli 1989. aastal film "Violent Cop".
Ta on mänginud ka teiste lavastajate filmides. Tuntuimad on rollid Nagisa Ōshima filmis "Tabu" (1999) ja Kinji Fukasaku filmis "Battle Royale" (2000).
Kitano on avaldanud üle 50 raamatu: luulekogusid, romaane ja filmikriitikat.
Augustis 1994 sattus ta mootorrattaavariisse, mille tagajärjel muutus tema üks näopool halvatuks. Pärast õnnetust hakkas Kitano maalima.
Külliki Kübarsepp

Isiklikku

15. augustil 2018 avalikustati, et ta saab lapse Andres Herkeliga.
Ederson Moraes

Inglismaa

2017. aasta suvel liitus Ederson Benficast Inglismaa suurklubi Manchester Cityga 40 miljoni euro eest. Selle ostusummaga sai temast sel ajal hinnalt teine väravavaht maailmas. Edersonist sai 2018. aasta augustis aegade esimene väravavaht, kes on andnud väravavahina väravasöödu Manchester City meeskonnas.
2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Rahvuskoondis

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2018. aastal Tšiili vastu, mille Brasiilia võitis 3:0. 2018. aasta mais nimetati ta ka maailmameistrivõistluste 23 mängija nimekirja, kus ta mänguminuteid ei teeninud.

Guinnessi maailmarekord

Edersoni nimel on ka Guinnessi maailmarekord käest löödud palli löömisega, mille ta lõi 75,35 meetri kaugusele.
Kassari

Nime päritolu

Esimest korda mainiti Kassarit 1520, kui nimetati saari nimedega Cassar und Kakar. Järgnesid nimekujud Kaskesara (1564), Kasaßari Hollma ja Kasksarske Wacke (1688), Cassari Hollma (1709) ning Kassaro ja Kassar (1770).
Rahvasuu tõlgendab Kassarit Kaassaarena Hiiumaa kõrval. Keeleteadlased on teist meelt. Carl Friedrich Wilhelm Russwurm, Paul Ariste ja Lauri Kettunen arvasid kõik ühtviisi, et saare nimi tuleb sõnadest kask ja saar.

Ajalugu

Kassari mõis eraldati Vaemla mõisast 18. sajandi alguses. Esialgu kutsuti seda lihtsalt Saare mõisaks (1732). Mõisa valitsejamaja asus Kassari külas. Küla sai nime saare järgi.
Kassari mõisa õunaaed oli laialt kuulus. Õunaaed on tänapäevani säilinud.
1920-ndatel rajati Kassari asundus ja selle osast moodustati 1939. aasta paiku Uusküla. Viimane liideti 1977 taas Kassari külaga.
Mõisa valitsejamajas alustas 1967 tööd Hiiumaa muuseum. Kui muuseum kolis 1990-ndatel ruumipuuduse tõttu Kärdlasse Pikka majja, jäi Kassarisse muuseumi filiaal.
Saab 17

Tehnilised andmed (B 17A)

Andmed raamatust Jane’s Fighting Aircraft of World War II.
Aleksander Warma valitsus

Aleksander Warma valitsus oli Eesti oli eksiilvalitsus 1. jaanuarist 1962 – 1. märtsini 1964.
Juri Lutsenko

Ukraina poliitikas

Ta oli Ukraina siseminister aastatel 2005–2006 ja 2007–2010. 6. mail 2009 vahistas politsei ta Saksamaal Frankfurdi lennujaamas purjuspäi märatsemise eest. 2010. aasta detsembri algul esitati Lutsenkole süüdistus ametiseisundi kuritarvitamises ja riigivara omastamises. Lutsenko sõnul on tegemist poliitilise tagakiusamisega. Detsembri lõpus võeti ta vahi alla. Veebruaris 2012 mõisteti ta neljaks aastaks vangi eelarvevahendite omastamise eest. 2013. aastal sai ta amnestia. 2016. aasta maikuus kinnitas Ukraina Ülemraada ta 264 poolthäälega Ukraina peaprokuröriks ning vabastas ametist 29. augustil 2019.
Cumbrae saared

Cumbrae saared (inglise keeles The Cumbraes) on saarestik Iiri mere Clyde'i lahes. Saared kuuluvad Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale. Administratiivselt asuvad nad North Ayrshire'i regioonis, ajalooliselt kuulusid need aga Bute'i krahvkonda.
Kaks saarestiku tähtsamat saart on Suur Cumbrae ja Väike Cumbrae. Mõlemad saared on ka asustatud. Neid eraldab üksteisest väin, mis kannab nime The Tan.
Saarestikus on ka väiksemaid ja asustamata saari. Nende seas on The Eileans (kaks saart, millel Sotimaa läänerannikule ebatüüpilisel puuduvad oma nimed) ja kolm nende lähistel asuvat karet (Leug, Spoig ja Clach), Broad Islands ja Trail. Omapäraseim asustamata saar saarestikus on Kindlusesaar (ka Allimturrail, inglise keeles Castle Island, šoti keeles Eilean a' Chaisteil), mis on mõõna ajal Väikese Cumbraega ühendatud. Saarel asub aastal 1527 ehitatud kindlus, mille aastal 1650 hävitasid Oliver Cromwelli poolehoidjate väed. Algselt olevat kindlus rajatud selleks, et tõrjuda salakütte.
Šotimaast eraldab Cumbrae saari laevatatav kanal, mis kannab nime Fairlie Roads.
Norra Hákon Hákonarsoni saagas on saari mainitud nime all Kumreyiar.
Eesti Riiklik Kirjastus

Eesti Riiklik Kirjastus (lühend ERK) oli 1949–1964 tegutsenud Eesti NSV riiklik universaalkirjastus, mis andis välja lõviosa tolleaegsest Eesti NSV raamatutoodangust (kokku umbes 9000 raamatut ja brošüüri).
Kirjastus moodustati 1949 Eesti Riikliku Kirjastuse nime all kirjastuste Ilukirjandus ja Kunst, Pedagoogiline Kirjandus, Poliitiline Kirjandus ja Teaduslik Kirjandus ning Rakendustrükiste Kirjastuse ühendamisel.
Aastal 1964 lahutati kirjastus kaheks eraldi kirjastuseks (Eesti Raamat ja Valgus).
Eesti Teatriliit

Eesti Teatriliit on katusorganisatsioon, mis koondab kutseliste teatritegelaste liite, seltse ja muid ühendusi. Teatriliit tegutseb ka ametiühinguna.
Eesti Teatriliit on asutatud 1987. aastal ja on Eesti NSV Teatriühingu (asutatud 1945, nimetatud ka: Eesti Teatriühing) õigusjärglane.
Teatriliit korraldab iga-aastast teatriauhindade kätteandmist (Eesti Teatriliidu aastaauhinnad).
Alates 1954. aastast tegeldakse erialakirjanduse kirjastamisega.
Alates 2008. aastast on liidu esimees Ain Lutsepp.
Sänna mõis

Sänna mõis (saksa keeles Sennen, Faehna) oli rüütlimõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõis Võru maakonnas Rõuge vallas Sännas.
Mõis asutati 1586. aastal.
Puidust historitsistlikus stiilis Sänna mõisa peahoone pärineb 1875. aastast.
Sänna mõisa park koosneb kahest osast ning on rajatud arvatavasti 19. sajandi algul.
Tänapäeval tegutseb mõisahoonetes Sänna Kultuurimõis.
Maribori ülikool

Maribori ülikool (sloveenia keeles Univerza v Mariboru) on ülikool Sloveenias Mariboris.
Ülikool asutati 1975.
Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase.
Vladimir Daškevitš

Vladimir Daškevitš (vene keeles Владимир Дашкевич; sündinud 20. jaanuaril 1934) on vene helilooja. 
Vladimir Daškevitš on Haram Hatšaturjani õpilane. Ta on kirjutanud muusika 80 näidendile ja üle 150 filmile. Teiste hulgas kirjutas ta ka tunnusmeloodia kultussarjale "Sherlock Holmes ja doktor Watson". Sarjast inspireerituna kirjutas Daškevitš ka kahevaatuselise balleti "Sherlock Holmes ja doktor Watson". Samuti on ta kirjutanud muusika filmile "Koera süda" (1988).
Soolajärv

Soolajärv ehk mineraaljärv on soolase veega siseveekogu, millel puudub ühendus maailmamerega.
Peamiseks soolajärvedes lahustunud soolaks on naatriumkloriid. Soolajärvedeks peetakse enamasti kõiki järvi, mille soolsus ületab tavaliste järvede ja jõgede soolsuse. Mõnikord aga peetakse soolajärveks veekogu, mille soolade sisaldus on üle 3000 mg liitris. Üldjuhul on soolajärvede soolsus suurem kui mereveel (keskmiselt 3,6%).
Maailma suurimad soolajärved on Araali meri, Balkaši järv Kasahstanis ja Suur Soolajärv (suurim läänepoolkeral), samuti loetakse siia kuuluvaks mõnikord ka väikeseks ookeaniks tituleeritud Kaspia merd.
Merepinnatasemest kõige kõrgemal asub Namtso järv ning kõige madalamal Surnumeri, mida nimetatakse ka maailma soolaseimaks järveks.
Soolajärvede suur soolsus on põhjustatud äravoolu puudumisest. Meri ja soolajärved on soolased jõgede tõttu, mida peetakse mageda veega veekogudeks. Tegelikult sisaldab jõevesi alati erinevas koguses vees lahustunud kivimeid ehk sooli. Aja jooksul kuhjuvad soolad meredes või järvedes, millel pole äravoolu maailmamerre. Soolajärvede soolsus muutub järjest suuremaks, sest jõed toovad sooli pidevalt juurde, aurumise teel saab järvest lahkuda aga vaid mage vesi.
Atlanta

Ajalugu

Atlanta ala oli kriikide ja tšerokiide territoorium. Piirkond avati valgetele asunikele 1823. aastal. Linn asutati 1837 plaanitava raudtee sõlmpunktina Terminuse nime all. 1842. aastal nimetati linn Marthasville'iks; praeguse nime sai Atlanta 1847. aastal.
Erinevalt paljudest teistelt lõunaosariikide suurlinnadest toimus Atlantas desegregatsioon suhteliselt rahulikult. Toonane linnapea William B. Hartsfield (ametis 1937-1962) kirjeldas Atlantat kui "linna, mis on liiga hõivatud, et vihata" (the city too busy to hate). Nimelt soovis ta vältida rassidevahelisi konflikte (näiteks Rosa Parksi intsident Montgomerys ning Little Rocki keskkooli desegregatsioon), mis oleksid linna majanduskasvu aeglustanud.
1996. aastal toimusid Atlantas XXVI suveolümpiamängud.

Rahvastik

Atlanta on Georgia osariigi suurima elanike arvuga linn. 2007. aasta hinnangul oli elanike arv 519 145. 2010. aasta rahvaloendusel osutuks tegelikuks elanike arvuks 420 003. Atlanta-Sandy Springsi-Marietta linnastu on USA linnastute seas elanike arvult 9. kohal. Seal elas 2007. aasta 1. juuli hinnangul 5 278 904 inimest. Atlanta-Sandy Springsi-Gainesville'i kombineeritud statistilisel alal elas samal hinnangul 5 626 400 inimest.

Majandus

Atlanta SKP oli 2008. aastal 304 miljardit USA dollarit, millega on linn maailmas 17. ja USA-s kaheksandal kohal.
Atlanta on mitme tuntud firma asukoht. Seal paikneb karastusjooke tootva Coca-Cola Company ja kodukaupade jaemüügiketi Home Depot peakorter. Mõlemad firmad on ka Atlantast alguse saanud.
Atlanta on tihedalt seotud meediaettevõtja Ted Turneri tegevusega. Linn on uudistekanali CNN sünnikoht ja selle peakorteri asukoht.

Transport

Atlantas asub Hartsfield-Jacksoni lennuväli, mis on maailma kõige suurema liiklusega lennuväli nii reisijate arvu kui õhkutõusude ja maandumiste poolest. Linnas asub lennukompanii Delta Air Lines peakorter.
Marje Aare

Marje Aare (sündinud 15. märtsil 1946 Tallinnas) on eesti laulja.
Marje Aare õppis aastatel 1954–1961 muusikakoolis viiulit, 1961–1962 viiulit ja vioolat. Aastatel 1962–1966 õppis ta koorijuhtimist ning eraviisiliselt laulmist Mihkel Sildose juures.
Ta oli 1970–1980 Eesti Raadios muusikasaadete autor (nt "Interpreeditund"). 
Lauljana astus ta esimest korda publiku ette Enn Selgise džässansamblis 1962. aastal. Hiljem laulis ta Eugen Feliciuse ja Raivo Diksoni vokaalansamblites, kitarrist Tiit Kikkeni duos, ansamblites Collage ja Laine. 
Marje Aare mängis Ermelinat Raimo Kangro ooperis "Imelugu" (Vanemuine 1974).
Krišjānis Berķis

Krišjānis Berķis (26. aprill 1884 – 29. juuli 1942) oli Läti sõjaväelane (kindral).
14. novembrist 1934 kuni 20. juunini 1940 oli ta Läti sõjaväe ülemjuhataja.
1940. aasta 6. aprillist kuni 20. juunini oli ta Läti kaitseminister.
Pärast Läti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt läks ta pagulusse Soome, kuid pöördus sealt varsti tagasi. 30. septembril 1940 deporteeriti ta Vene NFSV-sse. Krišjānis Berķis arreteeriti 23. juunil 1941, suri Permi vangla haiglas 1942. aasta juulis.
Julius Dorpmüller

Julius Heinrich Dorpmüller (24. juuli 1869 Eberfeld – 5. juuli 1945 Malente) oli Saksa poliitik.
Ta oli aastatel 1937–1945 Saksamaa teedemininster. 1942. aastal külastas ta Eestit.
Oware

Oware ehk oua on Ghana rahvusmäng, strateegiamäng, mis kuulub mancala-mängude perekonda.
Oma nime on mäng saanud akanikeelsest sõnast ɔware. Seda mängitakse Lääne-Aafrikas ja Kariibi mere saartel. Sarnaseid mänge erinevate nimedega mängitakse kõikjal Aafrikas ja läheduses. Taolisi mänge hakati mängima juba Vana-Egiptuses. Euroopasse tõid need mängud inglased 17. sajandil. Tänapäeval korraldatakse ka rahvusvahelisi võistlusi.
Oware oli algselt mõeldud meelelahutuseks. See mäng ja selle variatsioonid on olnud olulised ka Aafrika lastele aritmeetika õpetamises.

Mänguvahendid

Mängu mängimiseks on vajalik mängulaud ja 48 seemet. Tüüpilisel mängulaual on 6 pesa, mida nimetatakse majadeks, kahes reas ja mõnel mängulaual ka suurem kogumispesa kummalegi mängijale. Kumbki mängija kontrollib oma poole maju. Mängu alguses on igas majas 4 seemet. Kariibi mere saartel kasutatakse seemneteks pähkleid, mis on väga siledad ja läikivad. Kasutatakse ka helmeid, kivikesi ja klaaskuule, mõnes turistidele mõeldud komplektis teo- või merikarpe. Mängida saab ka lihtsalt maapinnal, kuhu on pesadeks süvendid tehtud.

Külvamine

Mängijad käivad kordamööda. Mängija valib ühe oma majadest, võtab kõik selle seemned ja paneb vastupäeva liikudes igasse järgnevasse majja ühe seemne. Vähemalt üks kivike peab sealjuures sattuma mõnda vastase majja. Seda tegevust nimetatakse külvamiseks. Pärast külvamist vaadatakse maju alates sellest majast, kuhu külvati viimane seeme, päripäeva, ning külvaja saab nendes majades, kus on kuni 3 seemet, olevad seemned endale. Seemnete võtmine lõpeb selle pesa juures, mis kuulub külvajale endale või mis sisaldab vähemalt 4 seemet – sellest pesast ei võeta midagi.

Mängu lõpp

Mäng on läbi, kui üks mängijatest on kogunud 25 või rohkem seemet. Mäng lõpeb ka sel juhul, kui üks mängija ei saa teha määrustepärast käiku. Sel juhul võidab mängija, kellel on rohkem seemneid. Mäng lõpeb viigiga, kui mõlemal mängijal on mängu lõpus ühepalju seemneid.
Lest

Kirjeldus

Lesta, nii nagu kõiki lestalisi, iseloomustab ebasümmeetriline, tugevasti külgedelt kokkusurutud keha, mille üks külg on funktsionaalselt kujunenud alumiseks, teine ülemiseks. Moonde läbinud isenditel on mõlemad silmad samal kehapoolel. Alumist poolt nimetatakse ka pimedaks pooleks, pealmist poolt silmapooleks. Kuigi lestalised on tavaliselt parempoolsed ehk nende silmad on paremal pool, on lesta perekonnas palju vasakpoolseid isendeid, olenevalt asurkonnast 40–58%.
Lesta keha on lapik. Selja- ja pärakuuim katavad pea kogu külge. Kõhuuimed paiknevad eespool rinnauimi. Piki selja- ja pärakuuime alust ning küljejoont on tal kühmud või luuplaadid. Küljejoon on tal sirge või rinnauimede kohal väga vähe kooldunud.
Lesta pime külg on valge, harvem pruunide tähnidega, silmapool värvunud halliks, pruunikashalliks või punakaspruuniks. Pealmise poole värvust suudab lest muuta ning see oleneb põhja värvusest ja mustrist. See omadus on seotud nägemisvõimega, sest pimedaks tehtud lest ei suuda enam värvust muuta. Ta matkib oma kehaga keskkonna värvust nii hästi, et muutub peaaegu märkamatuks.

Eluviis

Lest kaevub väga kiiresti. Põhjal lamades ajab ta lainjate liigutustega põhjaainese üles, laskub tekkinud süvendisse ja lõikub keha servadega põhjaainesesse. Ülespaisatud materjal langeb alla tagasi ja katab kala.
Lest liigub vähe ja ta on halb ujuja. Harilikult ujub ta lapiti, pime külg allpool, tehes selja- ja pärakuuimega lainelisi liigutusi. Seevastu hädaohus pöördub ta serviti, seljapool ülespoole, ja sööstab minema, seejärel pöördub jälle pimeda poolega põhja poole.

Levila ja elupaigad

Lest moodustab mitu alamliiki: lõunapoolse Mustas ja Aasovi meres, läänepoolse Läänemeres ja Põhjameres, loodepoolse Murmani rannikul ja kirdepoolse Valges meres.
Kala kehapikkus oleneb asurkonnast. Põhjapoolsed on suuremad. Levila lõunaosas on nende kehapikkus kuni 23 cm, Murmani rannikul kuni 33 cm, Tšoši lahes kuni 40 cm. Kaal on kuni 3,5 kg.
Lestad elavad madalas meres, sealhulgas jõesuudme lähedal olevates tugevasti magestunud kohtades. Riimveelises Läänemeres leidub teda kõikjal. Mõnikord läheb ta jõkke ja isegi võib seda mööda vastuvoolu tõusta, näiteks mööda Põhja-Dvinaad Arhangelskistki ülesvoolu ja Thamesi mööda kuni Londonini.

Paljunemine

Lest koeb alati meres. Tema marjateras ei ole õlitilka. Mari on pelaagiline ehk vabalt ujuv.
Vastsed on algul täiesti läbipaistvad ja sümmeetrilise kehaga, silmad on eri kehapooltel. Nad ujuvad nagu kalad ikka, selg ülespoole. Kuid seejärel teevad nad läbi keeruka moonde, mille käigus sümmeetria kaob. Üks kehapool kasvab kiiremini kui teine, mistõttu selle poole silm nihkub algul pea servale ja seejärel teisele kehapoolele. Keha lameneb külgede suunas ja muutub kõrgemaks. Seljauim nihkub ettepoole, pealaele. Mõned teisedki elundid ja koed kasvavad ebaühtlaselt, mille tulemusena moonduvad koljuluud ja suu kõverdub. Ka lõpuseaparaat muutub ebasümmeetriliseks. Pimeda poole värvus kaob.

Töönduslik tähtsus

Lest on töönduskala.
Veigo Gutmann

Veigo Gutmann (sündinud 5. detsembril 1968 Jõhvis) on Eesti poliitik.
Veigo Gutmann oli aastatel 2010–2012 Rae vallavanem. 19. juunil 2012 astus ta seoses tema 2007. aastal toimunud äritehingute suhtes algatatud uurimisega ametist vabatahtlikult tagasi.
Ta on lõpetanud 2005. aastal Euroülikooli keskkonnakaitse spetsialistina.
Ta on alates 17. veebruarist 2000 Eesti Reformierakonna liige ja Eesti erakonna volikogusse.
Valgjärve vald

Ajalugu

Valgjärve vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
2016. aastal sõlmisid Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.

Asustus

Vallas oli 16 küla: Abissaare, Aiaste, Hauka, Kooli, Krüüdneri, Maaritsa, Mügra, Pikajärve, Pikareinu, Puugi, Saverna, Sirvaste, Sulaoja, Tiido, Valgjärve, Vissi.
Tiiu Trisberg

Tiiu Trisberg (15. november 1942 Soodla) on eesti õpetaja ja koolijuht.

Tunnustused

1997. aastal anti Tiiu Trisbergile vabariigi aasta õpetaja nimetus.
Kernu Põhikool

Kernu Põhikool on kool Harju maakonnas Saue vallas Kernu külas, Tallinn–Pärnu–Ikla maantee 39. kilomeetril.
Kooli lähedal asub Kernu Põhikooli staadion.

Ajalugu

Kernu kooli asutas ja püstitas oma kulu ja kirjadega 1869. aastal Kohatu külas Nõukse talus peremees Kustas Ilves, õppetöö algas 15. oktoobril 1869. Püstitatud koolimaja enam pole ning selle asukohal asetseb küngas.
14. juunil 1932 otsustas vallavolikogu ehitada uue koolimaja, mille projekteeris Keila arhitekt Arnold Väli. Hoone nurgakivi pandi pidulikult maha 11. novembril 1932, kool õnnistati vaimulikul talitusel praost Thomsoni poolt 1. oktoobril 1933.
Hoone projekti koostas Põllutöökoja ehitustalitus, mille arhitektide ja ametnikkude sooviks oli ehitada kohalikest ehitustraditsioonidest lähtuvaid koolimaju ja vallamaju. Kernu koolihoone arhitektuuriline stiil põhineb rehielamul, kus silma paistab rehe kõrge kelpkatuse motiiv, ning tavapärasest erinevalt ei asu peauks hoone keskel.
Koolimaja maksis kokku 41 200 krooni, valla poolt tuli 7000 krooni, järgneval eelarveaastal (1933) tuli veel 4840 krooni. Kuna raha jäi siiski puudu (koguda loodeti veel 4000 krooni, ning riiklikust koolimajade ehitusfondist taotleti veel 15 000 krooni laenu), löödi koolimaja ots laudadega kinni, lootuses, et mitte just pika ajast pärast saab edasi ehitada. Hoonele projekteeritud tiib ehitati juurde alles 1995. aastal. 2005. aastal valmisid loodusainete klass, köök ja söökla.
1976 sai kooli nimeks Kernu algkool. 1989 sai kooli nimeks Kernu kool.
2019. aasta sügisel muudeti kool kuueklassiliseks. Kokku alustas kõigi klasside peale kooliteed 32 last.

Sümboolika

Kernu valla ja kooli sümboliks oli Kernu Põhikooli juures Tallinn–Pärnu–Ikla maantee ääres kasvanud ajalooline seitsmekeeruline Kernu kadakas ("Rootsi kuninga kepp"; ümbermõõt 1,3 m, kõrgus 4 m), mille olla Põhjasõja ajal istutanud Rootsi kuningas Karl XII. Legend ütleb, et kui kadakas kuivab, tuleb hea "Rootsi aeg" jälle Eestimaale tagasi.
Punase Kotka orden

Punase Kotka orden (saksa keeles Roter Adlerorden) oli Preisi kuningriigi autasu (orden). Autasu anti nii sõjaväelastele kui tsiiviilelanikele.
Zoltán Kodály

Zoltán Kodály (16. detsember 1882 Kecskemét – 6. märts 1967 Budapest) oli ungari helilooja, haridustegelane, lingvist ja filosoof.
Eestis võeti 1960ndail kasutusele tema muusikaõpetuse metoodika, mis tugines mitte absoluutsele, vaid suhtelisele helikõrgusele. Eestis sai see tuntuks JO-LE-MI-metoodikana.
Järve (Tallinn)

Ajalugu

Teadaolevalt oli Järve asumi vanim ehitis Erbe suvemõis, mis on kandnud ka Elstevi ja Hermansbergi nime. Asumit läbis keskaegse Pärnu maantee üks lõike (praeguse Rahumäe tee ja Tammsaare tee ristmikust kuni Rahumäe kalmistuni).
Kuna Järve asumi maapind on liivarohke, olid sealsed liivamäed aastatel 1910–1914 treeningupaigaks Eesti esimestele kergejõustiklastele, nn düünapoistele.
Järve asundus tekkis pärast raudteepeatuse loomist, mis toimus 1923. aastal. Kolm aastat hiljem rajati Järvele arhitekt Karl Burmani projekti järgi raudteejaam. Järve ajalooline asum hõlmas Järve, Laine, Virve, Alajaama, Elektri ja Tuisu tänava piirkonda; raudteest teisele poole jäävale alale, Järve ja Laine tänavale rajati raudteelaste kooperatiivi Kodu elamud. Järvele rajati telliselööv, mille toodangut kasutati asumi majade ehitusel. Asumi Mustamäe-poolsesse ossa kerkisid kooperatiivi Oma Maja elamud.
1925. aastal rajati Järvele põllumajanduslike tsementkivide tööstus, mis on hiljem kandnud betooni- ja katusepapitööstuse Järve nime. Asumis on paiknenud Eesti Elektrivõrkude Ehituse tootmisbaas. Järvel on tegutsenud osaühing Silikaat, mis riigistati 1940. aastal ning mis kandis 1990ndate alguseni tootmiskoondise Silikaat nime.
Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres 106. piirivalvesalga staap. Endise Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas tegutsevad tänapäeval Põhja prefektuuri Lõuna politseijaoskond ja Kristiine konstaablijaoskond. 1995. aastast saadik asub Järvel üksik-vahipataljon.

Olulisemad objektid

Järvel asuvad Ida-Tallinna Keskhaigla Järve üksus ning Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus. Asumis paiknevad Nõmme, Kristiine ja Mustamäe konstaablijaoskond.

Järve asumi tänavad

Elektri tänav, Energia tänav, Alajaama tänav ja Elektroni tänav on saanud nime 1950ndatel Järvele ehitatud kõrgepingejaama järgi. Järve tänav, Laine tänav ja Virve tänav on nimetatud Ülemiste järve järgi. Asumis asuvad veel Pärnu maantee, Rahumäe tee, Tervise tänav ja Tuisu tänav.
Haava-tardsamblik

Haava-tardsamblik (Leptogium saturninum) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on ta levinud hajusalt kogu territooriumil, kasvukohana eelistab haabu
Haava-tardsamblik on õhu saastumise suhtes keskmise tundlikkusega.
Aktiva (ettevõte)

Asukoht

Ettevõte ja selle peakontor asuvad tööstuspiirkonna südames aadressil 50, O.U "Гоце Делчев", Štip 2000, Makedoonia.

Ajalugu

Firma asutati aastal 1999. See oli Makedoonias esimene vastava metallitööstusliku tootmisprofiiliga ettevõte, mis varustas äri- ja tootmishooneid ning nende rajamist esialgu vaid minimaalse tehnoloogia ja vähese töökollektiiviga.

Ettevõtte profiil

Ettevõte Aktiva pakub ehitus- ja inseneriteenuseid projektijuhtimise, teraskonstruktsioonide ehituse ja kokkupaneku ning ehitusjärelevalve alal. Ettevõte valmistab ja paigaldab ka igat liiki terasest konstruktsioone nii tööstuslike tootmis- ja ärihoonete kui ka elumajade ehitamiseks, profileeritud või plastifitseeritud lehtmetallist paneelsüsteeme, elektri- ja automaatika-, kütte-, jahutus- ja õhu konditsioonimisseadmeid, tooteid veevarustus- ja kanalisatsioonirajatistele, horisontaalseid ja vertikaalseid mahuteid ja paake, tehnoloogilisi seadmeid tootmisprotsessidele tööstuses ning kütuse ja naftatöötlemis-, destilleerimis-, ladustamis- ja käsitlemisseadmeid koos ööpäev läbi osutatavate tehniliste teenustega. Toodanguprogrammi kuuluvad metallist kaablirennid ning vooluringide ja elektripaigaldiste koosseisu kuuluvad, igati nõuetele vastavad elemendid. Toodangu tervikliku paigaldamise ja järelevalve valdkonnas ettevõttel on kasutuses kaasaegsete seadmete ja kohandatud autokraanade jne oma laialdane masinapark.
2010. aastal hakkas Aktiva esimesena tootma päikeseenergiast elektrit tootvaid fotoelektrilisi kollektoreid, luues samuti nn päikesekollektorite kohalemonteerimise tehnilise dokumentatsiooni. Idee päikese energiaga kui taastuva ja keskkonnahoidliku "rohelise" energiaga seotud majanduslikult ratsionaalse lahendusega elektritoodangust tuli Štipi ettevõttelt ”Mavis”.