google/wiki40b huggingface dataset:
Mihhail Svetov

Mihhail Vladimirovitš Svetov (vene keeles Михаил Владимирович Светов; sündinud 4. jaanuaril 1985 Moskvas) on Venemaa opositsioonipoliitik, libertaarsete ideede peamine populariseerija Venemaal. 
Ta on Venemaa Libertaarse Partei föderaalkomitee liige. (partei liige 2010. aastast). Laiemalt sai ta tuntuks aastatel 2018–2019 Moskvas mitme miitingu korraldamisega: 30. aprillil 2018 miitinguga suhtlusportaal Telegram blokeerimise vastu, 29. juulil 2018 miitinguga pensionireformi vastu, 10. märtsil 2019 miitinguga vaba interneti toetuseks ja 23. juunil 2019 miitinguga kriminaalasjade fabritseerimise vastu. Kõigil neil esines ta ka ise sõnavõtuga. Ta on lustratsioonide pooldaja.
Svetov oli 20. juulil 2019 Moskvas Prospekt Akademika Sahharoval toimunud viimaste aastate suurima osavõtjate arvult meeleavalduse (Aleksei Navalnõi hinnanguil 30 000–40 0000 osavõtjat, tegelikult umbes 22 000 osalejat) põhikorraldajaid. Meeleavaldusel nõuti õiglasi ja vabu valimisi. Nädal varem olid võimud keeldunud registreerima valimistele opositsioonipoliitikuid.
Üks esinejaid oli ka Svetov ise. Meeleavaldus lõppes otsusega, et kui võimud ei registreeri seitsme päeva jooksul  kõiki kandidaate, keda ebaõiglaselt kõrvaldati, siis korraldatakse 27. juulil Moskva Linnavalitsuse hoone juures uus meeleavaldus.
Svetov juhib YouTube'is poliitilist kanalit SVTV, kus ta kutsub erinevaid avaliku elu tegelasi arutama kõige resonantsemaid küsimusi ja nähtusi, mis tänasel päeval Venemaal toimuvad. Samuti peab ta loenguid üle Venemaa; kaugeim loengupidamise koht on Južno-Sahhalinsk). 
Svetov kutsus Cato Instituudi presidendi Peter Goettleri pidama loenugusarja Venemaal.

Haridus ja elukäik

Svetov sai koolihariduse koduõppes. 2009. aastal lõpetas ta Nottinghami Ülikooli politoloogia erialal. Ta valdab vabalt vene, inglise, prantsuse ja jaapani keelt. Ta elas aasta Kanadas, kolm aastat Prantsusmaal ja neli aastat Jaapanis. 
Ta on väitnud ka, et 2016. aastal lõpetas ta Uus-Meremaal filmiakadeemia ja kirjutas filmistsenaariumi, mille järgi Uus-Meremaal valmis film. Ka seda, et on külastanud 45 riiki, sealhulgas Hiinat, Iraani, Singapuri ja Mehhikot.
Ojat

Ojat (vepsa keeles Ajät; vene keeles Оять) on jõgi Põhja-Euroopas Neeva jõgikonnas.
Ojat saab alguse Vepsa kõrgustikult, voolab peamiselt läände. Suubub Sviri jõkke.
Pikkus 266 km, valgala 5220 km².
Suuremad asulad jõe ääres on Kurba, Vinnitsõ ja Aljohhovštšina.
Cobie Smulders

Elulugu

Cobie sündis Vancouveris, Briti Columbias. Tema isa on taanlane ja ema inglane. Talle pandi nimi tema vanatädi järgi, ning sealt tuligi talle hüüdinimi "Cobie". Cobie töötas modellina, mida ta enda sõnul vihkas, lisades, et see kogemus tegi teda kõhklevaks karjääri jätkamise küsimuses.

Eraelu

Cobie ja näitleja Taran Killam kihlusid 2012. aasta jaanuaris. Nad abiellusid 2012. aasta 8. septembril Californias. Neil on kaks tütart Shaelyn (sündinud 2009. aasta 14. märtsil) ning jaanuaris 2015 sündinu, kelle nime pole avaldatud.
Viesatase vald

Ajalugu

Vald on kujunenud Rāve mõisa (Rawen), Viesatase mõisa (Weesahten) ja Vīnšeņķi mõisa (Weinschenken) maadele. Suur osa valla maadest kuulus ka Strutele mõisale, mille maadest moodustati aastal 1871 Remte-Viesatase vald, mis aastal 1927 nimetati ümber Remte vallaks. Kõrvalasuvas Strutele vallas moodustati aastal 1945 Viesatase ja Strutele külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Viesatase külanõukoguga likvideeritav Strutele külanõukogu, aastal 1961 aga osa Grenči külanõukogust. Aastal 1975 liideti osa Viesatase külanõukogust Degole külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald.  2009. aastast kuulub vald Jaunpilsi piirkonda.

Loodus

Suurimaks jõeks on Abava  lisajõgi Viesata, suurimaks järveks 3 ha suurune Viesatase Veskijärv. Looduskaitse all on Ozoli tamm ja veel kolm nimetut põlispuud.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Veckuipji linnamägi. Kohaliku kaitse all on Jumalamäe hiiepaik.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 375 lätlast, 6 venelast, 3 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 2 leedulast.
Vallas on kaks küla. Valla keskus Viesatas on staatusega vidējciems ja seal oli 2019. aastal 156 elanikku. Teine küla on staatusega mazciems -  Rāvi 47 elanikuga aastal 2019. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Cascada

Cascada on Saksamaa eurodance'i muusikastiili viljelev bänd, mis alustas tegevust 2004. aastal.
Nende tuntuimad lood on "Everytime We Touch", "What Hurts the Most" ja "Evacuate the Dancefloor". Cascada on üle maailma müünud üle viie miljoni albumi.
Cascada osales ka 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös, kus nad esindasid Saksamaad lauluga "Glorious". Finaalkontserdil sai laul 18 punktiga 21. koha.
Dingevatnet

Dingevatnet on järv Norras Sogn og Fjordane maakonnas Guleni vallas.
Järve geograafilised koordinaadid on 61° 2′ 17″ N, 5° 5′ 54″ E.
Järve sügavus on 220 m. Ta on Norra sügavuselt 18. järv. Järve pindala on 2,85 km².
Mikk Mutsu

Mikk Mutsu (kodanikunimega Mikk Mutso; sündinud 6. juulil 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt ja publitsist.
Lähiajalugu

Lähiajalugu on mõiste ajalooteaduses, millega enamasti tähistatakse tänapäevaga lõppevat ajalooperioodi. Selle ajalised piirid sõltuvad vaatleja käsitlusviisist.

Ajalistest piiridest

Ida-Euroopas, ka Eestis, on suhteliselt tavaline eristada lähiajalugu, mis algab 1918. või 1944/1945. aastaga ja lõpeb 1991. aastal, ning sellele järgnevat tänapäeva (ajalugu). Enamasti samastatakse tänapäeval vähemalt Euroopas lähiajalugu kas esimese või teise maailmasõjaga algava ajastuga. Et uusaja lõpuks on üldtunnustatult võetud esimene sündmus (1914), siis sõltub lähiajaloo algdaatum sellest, kas periodiseeringus kasutatakse eraldi uusima aja mõistet või mitte. Esimesel juhul võib lähiajaloo algus liikuda isegi 1991. aastasse. Levinuim näib siiski olevat lähiajaloo alguse paigutamine 1914. aastasse.
Lähiajaloo periodiseerimine sõltub väga tuntavalt ka riikidest ja isiksustest. Prantsusmaal peetakse moodsa ajaloo alguseks väga tihti juba Prantsuse revolutsiooni (1789–1799), USA-s aga kodusõda (1861–1865). Mart Laar on välja pakkunud, et Eesti lähiajaloo alguseks võiks olla 19. sajandi algus, mil eestlased vabanesid pärisorjusest. Teised eesti ajaloolased on lähiajaloo alguseks üldiselt pidanud siiski kas 1918. või 1944. aastat.
Öölaulupidu "Järjepidevus"

Öölaulupidu "Järjepidevus" oli Eesti Vabariigi 95. juubeliaasta tagasivaatav kontsert Tartu lauluväljakul, mis algas 19. augustil 2013 kell 20 ja lõppes kell 2 20. augusti varahommikul. Laulupidu tähistas ka 25 aasta möödumist Tartu X Muusikapäevadest, kus esmakordselt kõlasid tervikuna Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu.
Öölaulupeole registreerus üle 40 koori kokku umbes tuhande lauljaga. Teiste hulgas astusid üles Tartu Ülikooli meeskoor, Tartu Ülikooli kammerkoor, Riiklik Akadeemiline Meeskoor, Emajõe Laulikud ja kammerkoor A. Le Coq. Muusikutest esinesid muuhulgas Lenna Kuurmaa, Siiri Sisask, Peeter Volkonski, Hardi Volmer, Tõnis Mägi, Liisi Koikson, Ott Lepland ja Riho Sibul, ansamblitest The Sun, Ultima Thule, Pantokraator, Justament, Jäääär, Singer Vinger ja Jääboiler. Osalesid ka Big Band Tartu ja Vanemuise sümfooniaorkester.
"Järjepidevuse" programm oli üles ehitatud muusikalisele järjepidevusele: tuntud Eesti laule esitati kõrvuti algupärasel kujul ja uues seades noorte lauljate esituses.
Lauluöö kavas oli laule alates regilaulust kuni kaunimate ja armsaks lauldud koorilauludeni ("Kaunimad laulud", "Ärkamise aeg", "Ta lendab mesipuu poole" jne), paarikümne aasta tagustest isamaalistest menulugudest ("5 isamaalist laulu", "Ei ole üksi ükski maa") punklaulude ja tänapäevaste noorte heliloojate-solistide loominguni välja. Laulude taustaks näidati foto- ja filmimaterjali 1988. aasta olulisematest sündmustest. Lisaks lauludele esitati Veljo Tormise muusikale seatud videoid Eesti muinasjuttude teemal. Öölaulupeolisi tervitas Eesti Vabariigi president Toomas-Hendrik Ilves.
Ürituse korraldamiseks kulus 215 000 eurot.
16. augustil ilmus Postimehe vahel öölaulupeo laulik, kus olid kaasalaulmiseks trükitud 27 laulu sõnad. Öölaulupeost oli otseülekanne Eesti Televisioonis, režissöör Anna Stepanova, saatejuhid Piret Järvis ja Rasmus Kagge. Laulupeo korraldas SA Eesti Teatri Festival eesotsas Margus Kasterpaluga, kes lavastas viis aastat varem ka öölaulupeo "Märkamisaeg". Öölaulupeo kunstnik oli Taavi Varm.
Vana-Koiola mõis

Vana-Koiola mõis (saksa keeles Alt-Koiküll-Kirrumpäh) oli riigimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda.
Mõis rajati 17. sajandi algul.
Eugen Lasn

Eugen Lasn (31. detsember 1898 Seli vald, Pärnumaa – 7. november 1958 Port Arthur, Ontario osariik, Kanada) oli eesti metsatööstur.
Ta õppis aastail 1921–1925 Tartu Ülikooli kaubandusosakonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.
Eugen Lasn osales Vabadussõjas, emigreerus 1926. aastal Kanadasse, oli seal metsatööstur. Ta oli Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu juhatuse liige, Eesti Liidu Kanadas esinduskogu ja juhatuse liige, Eesti Abistamiskomitee ja Port Arthuri Eesti Seltsi auliige.
Suurupi ülemine tuletorn

Suurupi sihi ülemine tuletorn on tuletorn Harju maakonnas Harku vallas Suurupi külas.
Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 27′ 49″ N, 24° 22′ 49″ E.
Valge 4-korruselise kivitorni kõrgus jalamist on 22 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 68 meetrit.
Tuletorn moodustab sihi Suurupi alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 2245 meetrit ja sihi asimuut on 246.5°.
Tuletorn renoveeriti 2004. aastal.

Ajalugu

1760. aastal valmis Suurupi poolsaare põhjaosas 15,5 meetri kõrgune kivist tuletorn. 
Tuletornilinnakut uuendati aastatel 1788, 1858 ja 1898. Mitmed korrad parandati ka laternaruumi ja valgusteid.
Pärast Teist maailmasõda jäi püsti ainult tühi tornikest. Suurupi ülemine tuletorn taastati 1951. aastal.
Aleksander Pals

Aleksander Pals (18. oktoober 1911, Tallinn – 6. aprill 1995, Årsta/Stockholm) oli Eesti metsateadlane ja metsandusajaloolane.

Elulugu

Aleksander Pals oli majaomaniku poeg.
Lõpetas 1930 Tallinnas Prantsuse Lütseumi, 1936 TÜ metsaosakonna. 1935 õppis ka TÜ õigusteaduskonnas. Oli 1935 üliõpilasena Vihterpalu metskonnas metsahindaja, 1935–36 Soome riigi stipendiaadina diplomieelsel praktikal Soomes (Helsingi Ülikoolis), sh 1936 Enso Gytzeit OY Enso sulfaattselluloositehases Imatra lähedal, 1936–37 Karula metskonnas saeveski töökorraldaja, 1937–44 Eesti Metsa ja Tselluloosi Aktsiaühingu puiduosakonna juhataja, sõja ajal ka Kehra Tselluloositehase metsaosakonna juhataja. Läks 1944 Rootsi, kus oli 1946–63 Rootsi riigimaade ja -metsade valitsuse metsataksaator ja -takseersalga juhataja, 1963–72 büroosekretär ja fotogrammeetria spetsialist.

Teadustöö

Uurinud puidukasutust Eestis, Kehra Tselluloositehase ajalugu (pikem käsikiri Eesti Arhiivis Austraalias) ja eesti metsateadlaste käekäiku paguluses. Kuulus korp! Rotaliasse, hiljem selle vilistlaskonda. Oli aastast 1934 Tartu Üliõpilaskonna Esinduse liige, tegevsportlasena tegeles üliõpilasspordi arendamisega. Eesti Metsateadlaste Ühingu Rootsis juhatuse liige 1957, 1959–92, ajakirja "Eesti Metsamees Eksiilis" toimetaja ja toimetuskolleegiumi liige 1956–76, ajakirja Eesti metsateadlastele ja -tegelastele pühendatud erinumbri (89, 1989) koostaja. Üle 60 teadustrükise ja aimeartikli.
Eesti AGA

AGA tegevusalad

Eesti AGA on läbi aegade tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, dilämmastikoksiid). Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile tegeleb AGA ka uute rakenduste väljatöötamisega.
Viitseadmiral (Läti)

Viitseadmiral (läti k Viceadmirālis) on Läti mereväe kõrgeim admiraliauaste. Sellest madalam on kontradmirali (Kontradmirālis) auaste. Läti maaväes vastab sellele kindralleitnandi aukraad.
Joonia order

Iseloomustus

Samba kapiteeli iseloomustavaks detailiks on allapoole rulli keerduv voluut ja selle otste vahel paiknev ehisliist, mis kannab oma munakujuliste elementide tõttu munavöödi nimetust.
Talastiku friis koosneb üleni reljeefist.
Konstantin Elbing

Konstantin Elbing (29. jaanuar 1909 Tallinn – 28. aprill 1974 Rapla) oli eesti arst.
Õppis Tartu Ülikoolis 1926–1937 (lõpetas 1937), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Dunni maakond (Põhja-Dakota)

Dunni maakond (Dunn County) on maakond USA-s Põhja-Dakota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 47°36' N, 102°62' W.
Maakonna halduskeskus Manning ja suurim linn Killdeer.
Maakonna pindala on 5392 km², millest 189 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3536. Aastal 2000 oli elanike arv 3600.

Ajalugu

Dunni maakond moodustati 24. mail 1883. aastal. Maakond sai nime Põhja-Dakota esimese apteegi rajaja ja Bismarcki ühe esimese linnapea John Piatt Dunni järgi.
2. Üksik jalaväepataljon

1920–1940

Pärast Vabadussõja lõppu dislotseerusid 2. polgu allüksused Tartus.
1921. aastal allutati polgule demobiliseerimise tulemusel Kuperjanovi partisanide polgu vähendatud isikkoosseisuga pataljon.
1928. aastal viidi Kuperjanovi partisanide pataljon 2. rügemendi alluvusest välja ja rügement reorganiseeriti 2. Üksikuks Jalaväepataljoniks asukohaga Tartus.

1940. aasta

1940. aastal pärast Eesti annekteerimist ja okupeerimist NSV Liidu poolt, liideti 2. Üksik Jalaväepataljon 182. Eesti Laskurdiviisi 232. Laskurpolku. Väeosa asukohaks sai Elva ja polgukomandöriks polkovnik Jaan Lukas.
Ilma Adamson

Ilma Adamson (sündinud 24. juunil 1934) on eesti tantsupedagoog ja -õpetaja.
Õppinud tantsu Ullo Toomi juures, lõpetanud rahvatantsujuhtide kursused 1956. aastal Tallinnas ning Moskvas ballettmeistrite kursused 1964. ja 1968. aastal. Juhendanud paljusid tantsukollektiive, neist tuntumad on Tantsuansambel Tuisuline (1958–1966) ja Tantsuansambel Sõprus (1958–2002). Praegu juhendab Keila Kultuurikeskuse naistantsurühmasid Keikal ja Koidula. 
Adamson on loonud ligi 90 tantsu sega-, nais- ja lasterühmadele. Tema loomingu näidetena saab nimetada segarühmale loodud tantse "Koduvainul", "Lainete mäng", "Põhjamaa päikese kullas", "Riidaja polka", "Pöördepolka", "Ilosa". Naisrühmadele on ta loonud tantsud "Piigad elevil" ja "Metsaveerel". Solistidele loodud "Lõbus labajalg"  võitis uute tantsude konkursi. Õpetanud Eestis paljudel täienduskursustel karakter- ja rahvatantsu. 
Ilma Adamsoni tuntumad õpilased on Tõnu Pomerants, Valdo Rebane ja Kätrin Järvis (ansambli Sõprus juhendaja aastast 2006). Aastatel 1977–2003 jagas Ilma Adamson karaktertantsukogemusi Soomes. Adamson on Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liidu liige.
Ilma Adamson on olnud noorte- ja üldtantsupidude lavastusgrupis üheteistkümnel korral, sellest peo üldjuhina ühel korral 1993, liigi üldjuhina viiel korral (1977, 1981, 1985, 1987, 1990) ja liigi üldjuhi assistendina viiel korral (1963, 1970, 1972, 1973, 1975).
Tema tantse on esitatud üldtantsupidudel kahel korral.
Aastal 2016 asutati eesti rahvuskultuuri algteadmisi ja oskusi arendav Ilma Adamsoni tantsukool. Kooli pidaja on OÜ Astak. 2018. a. kevadel lõpetas tantsukooli kahe aastase kursuse 1. lend.
Pandivere servamoodustiste vöönd

Pandivere servamoodustiste vöönd on umbes 12 000 ¹⁴C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd Eesti aladel.
Pandivere servamoodustiste vöönd kulgeb Peipsi järvest põhja pool, ümbritseb ida, põhja ja lääne küljest Pandivere kõrgustikku, ja jätkub läbi Kesk-Eesti Pärnu suunas. Läbi Pärnumaa kulgeb vöönd läänesuunas üle Suure väina ning Saaremaa Sõrve poolsaareni ja ida suunas jätkub Loode-Venemaal Neeva vööndina. Vööndi moodustavad Iisaku ja Illuka ümbruse oosid ja mõhnad, samuti ka Sinimäed, lisaks veel otsamoreenid Lääne-Saaremaa kõrgendikul. Pärnu jõe basseinis seostub vöönd jääjärvedega, kus settisid viirsavid.
PCI Express

Konkureerivad protokollid

Lisaks PCI Expressile on veel mitmeid ülikiireid standardiseeritud jadaliideseid, näiteks HyperTransport, InfiniBand, RapidIO ja StarFabric.
Protokollide väljatöötamiseks on kulunud märkimisväärsed rahasummad, seetõttu eelistab iga tootja omi liideseid.
Standardiseeritud ülikiire liides peaks ühelt poolt olema paindlik ja venivusega, teiselt poolt peaks olema madala latentsusega ja omama madalaid üldkulusid (see tähendab, et ametliku informatsiooni paketi osa ei tohi olla suur). Sisuliselt on erinevused kahe liidese vahel täpselt arendajate poolt valitud konkreetse liidese kompromissis nende kahe vasturääkivate nõudmiste vahel.
Näiteks võimaldab ametlik marsruudi lisainformatsioon paketis organiseerida keerulise ja paindliku paketi marsruutimist, kuid suurendab üldkulusid paketi töötlemisel, samuti väheneb liidese läbilaskevõime, tarkvara, mis algväärtustab ja seadistab seadeid, mis on ühendatud liidese juurde, läheb keerulisemaks. Selleks, et saaks seadmeid "kuumalt" ühendada on vaja spetsiaalne tarkvara, mis jälgiks muudatusi võrgu topoloogias. Näited liidestest, mis on selleks kohandatud, on RapidIO, InfiniBand ja StarFabric.
Samal ajal, lühendades pakette saab vähendada andmete edastamise viivitused, mis on oluline eeldus mälu liidesele. Kuid väike pakettide arv toob kaasa selle, et osa paketti ametlikust valdkonnast suureneb, mis vähendab liidese efektiivset läbilaskevõimet. Sellise liidese näiteks on HyperTransport.
PCI Expressi seisukoht – kirjutatud lähenemisviiside vahel, kuna PCI Expressi siin on kavandatud tööks kohaliku siinina, mitte protsessor-mälu siinina või keerulise marsruutimisvõrgustiku siinina. Lisaks, PCI Express on algselt mõeldud kui siin, mis on loogilises kooskõlas PCI siiniga, mis samuti tõi kaasa omad piirangud.

Väline kaabeldusspetsifikatsioon ePCIe

7. veebruaril 2007 lasi PCI-SIG grupp välja süsteemivälise kaabelduspetsifikatsiooni ePCIe. Kaabli maksimaalne pikkus pole määratud. Kaabel edastab andmeid kiirusel kuni 2,5 GT/s. Standardkaablid ja konnektorid on loodud x1, x4, x8 ja x16 liini laiustele.

PCI Express 2.1

Füüsilised omadused (kiirus, ühenduspesa) vastavad 2.0-le, tarkvarale on aga lisatud funktsioonid, mida kavatsetakse täielikult rakendada versioonis 3.0. Kuna enamik emaplaate müüakse versiooniga 2.0, ei anna üksnes 2.1 versiooniga graafikakaardi olemasolul antud režiimi kasutada.

PCI Express 3.0

2010. aasta novembris kinnitati PCI Express 3.0 versiooni spetsifikatsioonid. 3.0 liidese andmeedastuskiiruseks on 8 GT/s (gigatehingut/s). Kuid sellest hoolimata oli selle reaalne läbilaskevõime ikka kahekordistatud võrreldes PCI Express 2.0 standardiga. See sai võimalikuks tänu agressiivsemale kodeerimisskeemile 128b/130b, kui 128 bitti andmeid, mis saadakse siini kaudu, kodeeritakse 130 bitiga. PCI Express 2.0-l on andmetesidekiirus 5 GT/s ja kodeerimisskeem 8b/10b. Säilis ühilduvus varasemate PCI Expressi versioonidega.
PCI-SIG andmetel algavad esimesed PCI Express 3.0 testid 2011. aastal, vahendid ühilduvustestideks partnerite jaoks ilmuvad alles 2011. aasta keskel ja reaalsed seadmed alles 2012. aastal.
Veebistandardid

Standardite väljaanded

W3C soovituseks loetakse spetsifikaati või hulka juhtnööre, mis pärast põhjalikku üksmeele väljatöötamist on saanud W3C direktori ja liikmete heakskiidu.
IETF-i internetistandardit iseloomustab kõrge tehnilise küpsuse tase ja üldine tõekspidamine, et antud käitumisjuhend või teenus pakub märkimisväärset kasu interneti kogukonnale. Spetsifikaat, mis jõuab standardi staatusesse, saab omale lisaks IETF RFC numbrile ka numbri IETF STD seerias.

Ebastandardsed ja tootepakkujast sõltuvad pinged

HTML 5 sisaldab mitut "tahtlikut rikkumist" selleks, et ennast kohandada olemasolevate platvormide puudujääkide jaoks.
Leedi mõis

Leedi mõis (sks Ledis, varem Ropenhof) oli mõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva maakonda.
Mõisa puidust peahoone on hävinud.

Ajalugu

Mõisa mainiti esmakordselt 1408. aastal. 1653. aastal andis Rootsi kuninganna Kristiina selle kapten Adolf Grassile. 1685. aastal mõis redutseeriti. 1728. aastal tagastati see siiski Grasside suguvõsale. Hiljem kuulus mõis von Belowitele, Samson-Himmelstjernadele ja Mühlenitele, 1912. aastal ostis selle parun Karl Pilar von Pilchau. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Alexander von Dehn.
Kevin Brady

Kevin Brady (sündinud 11. aprillil 1955 Vermillionis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, kes kuulub ka Vabariikliku Partei ridadesse. 
Kevin Brady sündis Vermillionis, Lõuna-Dakotas, Ameerika Ühendriikides.
Katse (tõenäosusteooria)

Katseks ehk juhuslikuks katseks nimetatakse tõenäosusteoorias põhimõtteliselt piiramatult korratavat kindlaksmääratud protseduuriga toimingut, mille tulemus ei ole ette teada (on "juhuslik"), kuid kuulub etteantud võimalike tulemuste hulka. Eeldatakse ka, et katse lõputul kordamisel on etteantud tulemuse esinemise suhtelisel sagedusel mingi piirväärtus, mis on selle tulemuse tõenäosus, (statistiline stabiilsus ehk statistiline regulaarsus).
Juhuslike katsete näidetena vaadeldakse kulli ja kirja viskamist ja täringuviset. Ka näiteks mõõtmisi vaadeldakse matemaatilises statistikas juhuslike katsetena. Rangelt võttes on tõenäosusteoorias tegemist reaalsete "katsete" mudelitega.
Katse kordamisel räägitakse katseseeriast, mis koosneb üksikkatsetest.
Katse võimalikke tulemusi vaadeldakse elementaarsündmustena. Sündmused defineeritakse elementaarsündmuste hulga alamhulkadena. Sündmus loetakse toimunuks, kui katse tulemus on selle alamhulga element. Alamhulk, mis langeb kokku elementaarsündmuste hulgaga, on kindel sündmus. Selle toimumine katsel on paratamatu. Tühi alamhulk on võimatu sündmus. Selle toimumine katsel on võimatu. Kõiki ülejäänud sündmusi (sündmusi, mis võivad katsel toimuda või mitte toimuda) võidakse nimetada juhuslikeks sündmusteks. Teise terminoloogia järgi nimetatakse juhuslikeks sündmusteks kõiki sündmusi.
Pedro Sánchez

Isiklikku

Ta on abielus ja kahe lapse isa.
Nicaragua viipekeel

Nicaragua viipekeel (hispaania Idioma de Signos Nicaragüense, lühend ISN) on Nicaragua kurtide kasutatav viipekeel, mis on tekkinud 1970ndate lõpus ja 1980ndate alguses Managuas kuulmispuudega koolilaste suhtlemise käigus.
Nicaragua viipekeel pakub keeleteadlastele huvi kui uue keele tekkimise juhtum.
Tehnoloogia sotsiaalne konstrueerimine

Sümmeetria

Sümmeetria põhimõte tähendab TSKs, et nii edukate kui ka mitteedukate teaduslike mudelite, teooriate või eksperimentide hindamisel peaksid põhjendused olema sarnased. Uskumuste vaatlemisel tuleks olla neutraalne ning mitte anda hinnangut, kas need uskumused on tõesed või väärad. Kõiki argumente tuleb kohelda võrdselt. Sümmeetria eesmärk on vältida olukorda, kus ajaloolane üritab põhjendada tehnoloogiate edu "objektiivse tõe" või "ilmselge tehnoloogilise paremuse" kaudu, kuid selgitab tehnoloogiate läbikukkumist pigem sotsioloogiliste põhjuste (näiteks poliitilise mõju või majanduslike põhjuste) kaudu.

Tõlgendamise paindlikkus

Mõiste "tõlgendamise paindlikkus" tähendab, et igal tehnoloogial on eri gruppides erinevad tähendused ja tõlgendused. Bijker ja Pinch näitasid, kuidas õhkkumm jalgrattal tähendas ühtede inimeste jaoks mugavamat liiklemisvõimalust, kuid teised nägid, et õhkkummiga sõita on aeglasem ning et kumm ise ei näe hea välja. Erinevate tõlgenduste tõttu on võimalik näha erinevaid probleeme. Kui olulised on esteetilisus, mugavus ja kiirus ning kuidas saavutada parim tasakaal nende vahel?

Sotsiaalsed grupid

Põhilised kindla tehnoloogiaga seotud grupid on selle tootjad ja kasutajad. Tihti saab välja tuua erinevad alamgrupid, eristades näiteks kasutajate puhul sotsiaalseid ja majanduslikke võimalusi. Samuti võivad eraldi grupid olla näiteks ajakirjanikud ja poliitikud, kellel on tehnoloogia kohta oma tõlgendus.