google/wiki40b huggingface dataset:
Frankensteini maja

Süžee

Dr Gustav Niemann ja tema küürakas abiline Daniel põgenevad vanglast. Dr Niemann plaanib üles leida dr Henry Frankensteini päevikud ja monstrumi, et kätte maksta meestele, kes ta vangi saatsid, oma küürakale abilisele aga lubab ilusat keha.
Kahekesi tapavad nad reisiva šõumehe ja võtavad üle tema ratastel näituse, mis sisaldab krahv Dracula luukeret, mille südamest puuvai läbi on löödud. Dr Niemann eemaldab vaia ning Dracula ärkab ellu. Dracula tapab esimese väljavalitud ohvri, bürgermeistri, kuid peagi sureb päikesevalguse käes.
Dr Niemann ja küürakas jõuavad Frankensteini lossini. Nad kohtuvad mustlastega ja Daniel päästab ühe ilusa mustlasnäitsiku, kelle nad endaga kaasa võtavad. Vaatamata oma koledale küürule saab ta naisega sõbraks.
Frankensteini lossi varemete vahelt leiavad dr Niemann ja küürakas üles külmunud Huntmehe ja monstrumi ning sulatavad nad üles. Huntmees muutub inimeseks tagasi ja tõuseb jalule. Larry on endiselt huvitatud suremisest ning vastutasuks dr Niemanni lubadusele teda needusest päästa ongi ta nõus üles otsima dr Frankensteini päeviku elu ja surma tõdede kohta.
Kuigi küürakas Daniel on kõrvuni armunud mustlastüdrukusse, on viimane kiindunud nüüd hoopis Larrysse teadmata, et too libahunt on. Lootes naise kiindumust maha jahutada, avaldab armukade Daniel talle saladuse Larry kohta. Ka Larry, kellel on lootus dr Niemanni peale kustunud, kuna viimane paistab vaid monstrumist huvitatud olema, tunnistab tüdrukule oma teist poolt ja ka seda, et tema kihvade läbi on järjekordne ohver oma otsa leidnud. Naine aga ei jäta Larryt, vaid meisterdab valmis hõbekuuli, et sellega Huntmees tappa. Järgneval täiskuuööl ründab Larry naist ning saab ise kuuli. Mustlastüdruk ja Larry surevad.
Küürakas süüdistab juhtunus dr Niemanni ja ründab teda vihahoos. Seda pealt näinud monstrum, kellele juba tervenduskuuri jõutud teha, murrab end operatsioonilaualt lahti ning viskab Danieli läbi akna välja. Samal ajal ründab maja linnarahvas. Monstrum haarab dr Niemannist ja püüab rahva eest põgeneda. Inimesed viskavad põleva tõrviku monstrumit ja doktorit ümbritseva kuiva rohu sisse ning see lahvatab põlema. Monstrum põgeneb koos surmahirmus dr Niemanniga vesiliivale ning nad upuvad.
Mäleta mind

Sisu

Robert Pattinson kehastab filmis mässumeelset New Yorgi noorukit Tylerit, kellel on isaga (Pierce Brosnan) pärast perekonda lõhestanud traagilisi sündmusi keerulised suhted. Tyleri arvates ei suuda tema läbielamisi keegi mõista, kuni ebaharilik saatusepööre toob tema ellu Ally (Emilie de Ravin). Armastus on küll viimane asi, mis noorukil meeles mõlgub, kuid tüdruku innustav ja kummalisel kombel tervendav hing paneb noormehe temasse sügavalt armuma ning toob nooruki ellu rõõmu ja annab elule mõtte. Peagi tulevad päevavalgele nende kohtumise varjatud asjaolud, mis ähvardavad noori lahutada.
Osades on Robert Pattinson, Emilie de Ravin, Oscari-võitja Chris Cooper, Oscari-nominent Lena Olin, Tate Ellington, Ruby Jerins ja Pierce Brosnan.
Laanemägi

Laanemägi on kõrgendik Otepää kõrgustiku idaosas, halduslikult jääb Põlva maakonna Kanepi valda.
Mäe absoluutne kõrgus on 212,3 m üle merepinna, suhteline kõrgus 40 m.
Mäel on ajalooliselt olnud triangulatsioonitorn, millest on säilinud torni alus koos reeperiga.
Seidla mõis

Seidla mõis (saksa keeles Seydell) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Seidla mõisa keskus asus Seidla külas.

Ajalugu

Seidla mõisa on esmakordselt mainitud 1639. aastal.
Mõis kuulus pikka aega Mohrenschildtide suguvõsale ja hiljem Vietinghoffidele. 20. augustil 1837 päris oma kasuema Charlotte von Mohrenschildti (sünd von der Pahlen) käest mõisa Pauline von Vietinghoff (sündinud von Mohrenschildt). 11. mail 1868 andis ta mõisa oma pojale Adam Friedrich Magnus von Vietinghoffile. 19. aprillil 1884 ostis mõisa Georg Walter von Schilling. 30. märts 1902 suri parun, kelle tema seaduslikud pärijad olid tema üheksa poega ja üks tütar. 1904 leppisid nad kokku, et Seidla mõis jääb Hans Julius von Schillingile. 1919. aastal riigistas mõisa Eesti Vabariik.
Riigistatud mõisas alustas 1921. aastal tööd 6-klassine vallakool, mille kooliarst märkis kontrollaktides mitu aastat, et ruumid vajavad tingimata remonti, tuleb teha uued põrandad, endised on muutunud auklikuks, seintel on tapeedid katki. Esines isegi prussakaid ja lutikaid. Teise korruse saali parkettpõrand on nii lagunenud, et võib olla ohtlik. Seidla algkooli viimane direktor (1957–1973) oli Helge Õunapuu (Maarend). Kolhoosiaja lõpuaastatel ehitas kohalik kolhoos Kaardiväelane üles aida ning pani härrastemajale uue leedu kivist katuse. 
25. juulil 1996 ostis Albu vallalt mõisa pereettevõte Tsunftijänes, mille juhataja on Mati Raal. Korrastatud on mõisa parki, mõis on konserveeritud ning igal suvel peetakse Seidla mõisa juures vanavaralaata "Kila-Kola".

Mõisakompleks

1760.–1780. aastatel rajati kahekorruseline hilisbarokne mõisahoone.
Härrastemaja ees paiknenud väljakut ääristasid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Abihoonetest on säilinud ait, tallist on järel vaid müüriosi. 
Mõisas korraldatakse vabaõhuüritusi.
Peahoonest kagus paikneb kunagine viinavabrik ning edelasse jääval künkal on kogu sisustusega säilinud hollandi tüüpi tuuleveski, milline restaureerituna jahvatab 2009. aastast niihästi tuule jõul kui ka elektriajamiga, olles seni ainus töötav hollandi tüüpi tuulik Mandri-Eestis.
Räägu kanal

Räägu kanal on kanal Järva ja Jõgeva maakonnas. Kanali pikkus on 5,2 km. Kanali valgla suurus on 66,2 km²
1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik kaevata Räägu kraavi. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks. Süvendamise tagajärjel langes tunduvalt Sinijärve ja Endla järve veetase ning kiirenes nende kinnikasvamine.
Martin Määr

Martin Määr (4. jaanuar 1874 Videviku talu, Kurla, Kabala vald, Viljandimaa  - 4. märts 1947) oli eesti piimandustegelane ja esimene piimanduskonsulent.

Elulugu

Õppis Vaikna ja Mõõrioja algkoolides ning Olustvere kihelkonnakoolis. 1893. aastal lõpetas õpetajakutsega Molodetšina õpetajateseminari (Vilno kubermangus).
Töötanud mõnda aega õpetajana, siirdus ta üle piimandusele, sooritades piimanduspraktika Olustvere mõisa piimatalituses. Erihariduse piimanduse alal omandas ta Jedimonovi I järgu piimanduskoolis (endises Tveri kubermangus), mille lõpetas 1897. aastal. 1911 - 1912 õppis põllumajanduse ja piimanduse kursustel ja professor K. Hoppichi bakterioloogia- ja piimahügieeni kursustel. Täiendas end ka Taanis, Saksamaal Allgäus, Šveitsis ja Kuressaares Schlupi emmentalijuustu vabrikus. Pärast mitmetes kohtades töötamist Venemaal, Poolas ja Leedus siirdus ta 1913. aastal P. K. Estonia teenistusse, kus ta töötas osakondade juhina ja instruktorina. Vahepeal oli Martin Määr Põllutööministeeriumi teenistuses, piimanduskoolide juhataja Kuremaal ja erainete õpetaja Õisus ning siirdus hiljem taas konsulendiks. 1933. aastal kutsuti ta Tallinna Eesti Majandusühisusse piimandusmasinate müügiosakonna korraldajaks ja piimanduse eriteadlaseks. Kui Tallinna Eesti Majandusühisus 1940. aastal ühendati Tallinna Tarbijate Kooperatiiviga (Tallinna Kaubandusühistuga), läks ka Martin Määr automaatselt üle kooperatiivi, kus ta töötas ka 1944. aastal.
Martin Määr maeti 09. märtsil 1947. aastal Tallinna siselinna kalmistule.
Clay maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1871. aastal.
Külasadam

Külasadam (eestirootsi keeles Byshamnen, Bishamnen, Ståorhamnen, Hamnen) on laht Harju maakonnas Naissaarel. 
Lahe koordinaadid on 59° 32′ N, 24° 32′ E.
Taevaskoja kolhoos

Taevaskoja kolhoos oli kolhoos Põlva rajoonis Põlva külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Himmastes.
Taevaskoja kolhoos asutati 1968. aastal kaheksa väikese ühismajandi liitmise teel.
Kolhoosi kogupindala oli 6830 ha, millest 3346 ha haritavat maad ja umbes 2200 ha metsamaad. Kolhoosil oli üle 360 töötaja.
Kolhoosi peamiseks tootmissuunaks oli veisekasvatus. 1986. aastal saadi lehma kohta üle 4,5 tonni piima. Lisaks tegeles kolhoos seakasvatuse ja teraviljakasvatusega.
Taevaskoja kolhoosil oli eesti mustakirju karja ja suurt valget tõugu sigade tõufarm.
Kolhoosi esimees oli 1968–1989 Väino Kaljuvee, 1989–1991 Jaan Tobreluts.
1991. aastal moodustati Taevaskoja kolhoosist Taevaskoja põllumajanduslik osaühing.
Sean Connery

Sir Thomas Sean Connery (sündinud 25. augustil 1930) on šoti filminäitleja ja -lavastaja.
Sean Connery on mänginud kuues James Bondi filmis: "Dr. No", "Armastusega Venemaalt", "Kuldsõrm", "Keravälk", "Elad vaid kaks korda", "Teemandid on igavesed" ning ühes mitteametlikus Bondi-filmis "Ära iial ütle iial".
Aastal 1996 anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.
Šotimaa Sõprade Klubi eestvedamisel püstitati Tallinna vanalinnas asuvas Šoti pargis 2011. aasta jaanuaris Sean Connery pronksi valatud büst. Kuju autor on skulptor Tiiu Kirsipuu.
Ksantoon

Ksantoon ehk 9H-ksanteen-9-oon ehk ksanteen-9-oon ehk dibenso-γ-püroon on eetrite ja ketoonide hulka kuuluv heterotsükliline ühend, ksanteeni derivaat, ksantoonide rühma nimiaine.
Ksantoon ise looduses ei esine, küll aga 200 tema derivaate, näiteks euksantoon, korümbiferiin, gentisiin ja india kollane.
Ksantooni saadakse fenüülsalitsülaadi destilleerimisel.
Ksantoon moodustab värvituid kergesti sublimeeritavaid nõelu, mis sulavad 174 kuni 176 °C juures ja keevad umbes 351 °C juures. Ta lahustub etanoolis, eetris, kloroformis ja benseenis, külmas vees aga ei lahustu. Kontsentreeritud väävelhappes lahustub ühend kollase värvusega intensiivse helesinise fluorestsentsiga vedelikuks. Reduktiivsetel tingimustel saab ksantooni muuta ksanteeniks ja ksanthüdrooliks, Grignardi ühendite toimel tekivad ksantüüliumsoolad.
Ksantooni kasutatakse ainult spetsiifilise insektitsiidina, mis toimib koide vastsete tapjana kui larvitsiid.
Orgasmi-pagoodipuu

Botaaniline kirjeldus

Puu kasvab 6–20 meetri kõrguseks. Nahkjad kitsalt munajad lehed on 9–20 cm pikad ja asuvad enamasti 5–8 kaupa sõrmjalt. Leherootsud on 1–3 cm pikkused.
Õied on mõlemasoolised ja paiknevad tihedas õisikus 2–7 cm pikkusel varrel. Kroonlehed on 6 mm pikkused.
Vili on 30–60 cm pikk ja 2–5 mm lai kukkur. Seemned on piklikud ripsmeliste servadega ja karvatutiga tipus. Viljad küpsevad detsembrist maini.
Koor on hallikaspruun, lõhnatu ja väga kibeda maitsega ning eritab piimmahla. Piimmahl sisaldab toksilisi alkaloide.
Kõiki puu osi peetakse mürgiseks.

Levik

Orgasmi-pagoodipuu on levinud Hiinas Guangxi ja Yunnani provintsis, Indias, Nepalis, Sri Lankal, Kambodžas, Birmas, Tais, Vietnamis, Indoneesias, Malaisias, Paapua Uus-Guineas, Filipiinidel, Saalomoni saartel ja Austraalias Queenslandis.

Kasutamine ja toimed

Orgasmi-pagoodipuu koor (Alstoniae scholaris cortex) sisaldab alkaloide ja seda kasutatakse hiniini asemel.
Taimesaadused evivad loomkatsete ja laboratoorsete uuringute alusel mikroobide, kõhulahtisuse, kõrgrõhu, malaaria, vähi, astma, artriidi (lehtede etanooliekstrakt artriidiga laborirottidel), põletiku-, diabeedi- (indutseeritud diabeet laborirottidel) ja viljatusvastast toimet. Kasutamisel toimivad maksale soodsalt ja moduleerivad immuunsust.
Orgasmi-pagoodipuu koore tõmmist on kasutatud kõhulahtisuse ja malaaria raviks, samuti toonikumi ja palavikualandajana ning haavade raviks.
Ajurveedas kasutatakse mitmete naha haiguslike seisundite ravis, malaariapalaviku, urtikaaria, kroonilise düsenteeria, kõhulahtisuse ja maohammustuste korral.
Lehtede tõmmist on kasutatud beribeeri raviks. Sri Lankal kasutatakse orgasmi-pagoodipuu kerget puitu kirstude valmistamiseks.
Orgasmi-pagoodipuu puidust tehti ka koolides kasutatud kirjutustahvleid. Selle järgi on taime ladinakeelne liiginimi scholaris. Taime seemneid kasutatakse afrodisiaakumina.
Villane ja puuvillane kangas värvitakse kooretõmmisega mitme kollase tooni saamiseks.

Farmakoloogiline toime tuberkuloosi mükobakteritele

In vitro katsetes evivad orgasmi-pagoodipuu lehtede, tüve ja juurte koorest valmistatud metanooliekstraktid tuberkuloosi mükobakteri laboriisolaadile H37Rv inhibeerivat toimet.

Tsütotoksiline toime vähirakkudele

Orgasmi-pagoodipuu ekstraktidel on teadusuuringute kohaselt tsütotoksiline toime (tugevus sõltub taimesaaduste kogumise aastaajast; suvel ja talvel korjatutel on see suurem) mitmetele inimese vähitüübi rakkudele, näiteks HeLa rakuliini rakkudele.
Sisalik (tähtkuju)

Sisalik (ladina Lacerta, lühend Lac) on põhjataevas asuv tähtkuju. See paikneb Luige, Kassiopeia ja Andromeeda vahel ning selle põhjaosa jääb Linnuteele.
Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius.
Sisaliku tähtkuju katab 201 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 68. kohal. Selle heledaim täht on sinakasvalge peajada täht Alpha Lacertae tähesuurusega 3,78ᵐ ja kaugusega 102 valgusaastat.
EV Lacertae on punane kääbus, mis asub 16,5 valgusaasta kaugusel Maast, kuid selle näiv suurus on vaid 10,09ᵐ.
Tähtkujus asub hajusparv NGC 7243.
Peeter Pere

Peeter Pere (sündinud 15. juunil 1957 Tartus) on eesti arhitekt ja kunstnik.
Keskhariduse omandas Peeter Pere Tartu 1. Keskkoolis 1975 ning arhitektuurialase kõrghariduse Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1975–1980.
Aastatel 1980–1993 töötas Peeter Pere projekteerimisinstituudis Eesti Tööstusprojekt. Aastal 1993 töötas ta arhitektuuribüroos Kurvitz, Muru, Pere. Pärast 1994. aastat on töötanud arhitektuuribüroodes F&P, Muru&Pere ning ka vabakutselise arhitektina.
Peeter Pere on Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1990. ja Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1994. aastast. Ta kuulub ka liidu eestseisusse. 4. veebruaril 2010 valiti ta Arhitektide Liidu esimeheks.
Mati Heinsar

Mati Heinsar (7. aprill 1965 – 12. jaanuar 2016) oli eesti ettevõtja.
Ta õppis Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis, kus õppis tundma kraanasid ja muid masinaid.
Viimased paarkümmend aastat tegutses ta ehituses ja kinnisvaras, juhtides firmasid Heinla Ehituse AS, Mave Varahalduse OÜ, M&M Vara OÜ, Korall Invest OÜ,Ilvese Kinnisvara OÜ ning Masti Maja OÜ.
Heinsar oli ka Eesti Mootorrattaspordi Föderatsiooni president.
Talle kuulus 2009. aastal valminud Viimsi poolsaarel Sääre teel asuv Villa Merileid, mis oma 1437-ruutmeetrise pinnaga on seni suurim ühepereelamu Viimsis. 
2008. aastal ostis ta Urmas Sõõrumaa firmalt Tallinnas Laki tänaval paikneva niinimetatud Flora büroohoonete kvartali.
Heinsar hukkus 12. jaanuaril 2016 Lätis Liepaja – Riia maantee 97. kilomeetril Blīdene vallas Brocēni piirkonnas toimunud liiklusõnnetuses, kus tema juhitud Mercedes Viano põrkas kokku silokoormat vedanud traktoriga. Mati Heinsar maeti 21. jaanuaril 2016 Metsakalmistule.
Eesti Koolinoorsoo Keskliit

Eesti Koolinoorsoo Keskliit oli aastatel 1920–1928 tegutsenud organisatsioon, mis ühendas koolidevahelisi ja vanemate klasside õpilasühinguid.
Organisatsioon korraldas üle-eestilisi koolinoorsookongresse, samuti ilmus neilt kaks ajakirja: Uudismaa (ilmus 1914-1924) ja Tõusmed (1926–1927).
Organisatsioon lagunes 1928. aastal.
Marko Mäetamm

Marko Mäetamm (sündinud 13. detsembril 1965 Viljandis) on eesti graafik, multimeediakunstnik.
Õppis EKAs graafika erialal ning trükitehnoloogiaid Swedish Royal Art High Schoolis.
Mäetamm on teinud isikunäitusi, osalenud grupinäitustel mitmel pool maailmas. Välja andnud 2 raamatut, üks pseudonüümi (mida nad Kaido Olega jagavad) John Smith all.
Osales Veneetsia biennaalil koos Kaido Olega.
Marko Mäetamm oli kuni 2010. aastani täiskohaga EKA vabade kunstide teaduskonna dekaan.
Mäetammel on kaks poega ja üks tütar.
Variotram

Helsingis

Ajavahemikus 1998–2003 tarniti Helsingi Linnatranspordile (HKL) 40 Variotrami, mis maksid kokku 76 miljonit eurot (u. 1 189 141 600 krooni).
Veeremina on Variotramidel olnud Helsingi trammiteedel mitmeid konstruktsioonivigu ja probleeme — enne 2009. aastat olid sõidetavad vähem kui pool ostetud trammidest, mistõttu oli HKL sunnitud ostma mitu kasutatud varutrammi, et liine käigus hoida.
Kõigest sellest johtuvalt ähvardas Helsingi linn ostu-müügilepingu katkestada. Pikkade läbirääkimiste tulemusena jõuti kompromissile, mille järgi lepiti 2007. aasta mais kokku, et Variotramide hooldamine läheb üle Bombardierile, ning et kui 2008. aasta maikuust alates ei ole rohkem kui neli Variotrami sõidetavad, peab Bombardier maksma iga päev trahvi iga mittetöötava trammi eest. Kui rohkem kui kaheksa trammi pole sõidetavad, on HKL-il õigus ostu-müügileping tühistada, tagastada trammid, ning Bombardieril on kohustus maksta tagasi see 76 miljonit eurot, mis HKL trammide eest tasus. Et lepingut täita, avas Bombardier 2008. aasta keskel oma remondidepoo VR Grupi endises elektrivedurite depoos Pasilan Konepajas.
Cato Vanem

Marcus Porcius Cato Vanem (234 eKr Tusculum – 149 eKr) oli Vana-Rooma suurkuju, kes on tuntud samavõrd nii riigitegelase kui ka kirjamehena. Tema hüüdnimi oli Censorius ('tsensor'). Teda on eristatud sama nime kandvast pojapojapojast Cato Nooremast ja teistest samanimelistest sugulastest ka lisanimega Sapiens ('tark'), Priscus ('muistne') või Major ('suurem; vanem'). Eesti keeles kasutatakse selleks lisanime Vanem.
Cato pärines plebeidest Porciuste soost, kelle esiisa kasvatas arvatavasti sigu (porcus). Rooma aristokraatia hulka pääses ta tänu hiilgavale sõjaväelisele ja tsiviilkarjäärile. Cato Vanem taotles vanade Rooma kommete säilitamist ning võitles poliitikuna mitteroomalike eluviiside, luksuse ja kreeka mõjude vastu. 
Cato jõulises ja keelelt rikkas stiilis oli Itaalia folkloor põimunud kreeka kõnekunstiga. Oma "Algetega" ("Origines") pani ta aluse ladinakeelsele historiograafiale ja oli ladina proosa rajajaks. Ta mittesäilinud traktaat "Poeg Marcusele" olevat olnud isalikest manitsustest saadetud väike tollaste teadmiste entsüklopeedia. Ta tuntuim ja ainsana tervikuna säilinud töö on traktaat "Põlluharimisest" ("De agri cultura"), mis on ka varajaseim täielikult säilinud ladinakeelne proosateos. Selles kasutatakse ka esimest korda sõna cultura, millest pärineb sõna "kultuur". See 170. aastatel eKr kirjutatud teos sai koos Kartaagost selle hävitamise aastal 146 eKr ära toodud ja tõlgitud Mago töödega juhiseks suurorjanduslike latifundiumite ülesehitamiseks, millel oli oma osa senise talupoegliku kultuuri laostamises ja proletaarse (varatute) kihi tekkes.

Panus majandusmõtte arendamisse

Väliskaubanduse alal pooldas Cato teatavat protektsionismi, mida võib pidada uusaja alguse merkantilismiga sarnaseks: tarbimises eelistada omamaiseid saadusi ja sisse vedada üksnes seda, mida endal toota pole võimalik. Tulevat arendada eksportloomakasvatust, taotleda ekspordi ülekaalu impordist.
Mitteühinemisliikumine

Endised liikmesriigid

Üks organisatsiooni eestvedajatest, Jugoslaavia, lagunes 1991. aastal. Riigi järglasriikidest on Sloveenia ja Horvaatia liitunud NATO ja Euroopa Liiduga, Montenegro on liitunud NATOga, kuid Bosnia ja Hertsegoviinal, Põhja-Makedoonial ja Serbial on organisatsioonis vaatlejaliikme staatus.
Küpros liitus mitteühinemisliikumisega 1961. ja Malta 1973. aastal, kuid peale EL liikmeks saamist 2004. aastal lahkusid mõlemad organisatsioonist.
Argentina liitus organisatsiooniga 1973. aastal, kuid 1991. aastal, peale Nõukogude Liidu ja kommunismi lagunemist ei näinud president Carlos Menem liikumisel enam tarvidust ja Argentina lahkus.
‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī

‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī (عدي صدام حسين التكريتي; 18. juuni 1964 Bagdad – 22. juuli 2003 Mosul) oli Iraagi presidendi Şaddām Ḩusayni ja tema esimese abikaasa Sājidah Ţalfāḩi vanim poeg.
Teda peeti mõnda aega Şaddām Ḩusayni tõenäoliseks järglaseks Iraagi riigijuhina. Ta juhtis Iraagi Rahvuslikku Olümpiakomiteed ja 1995–1996 relvastatud organisatsiooni Fidā'īyū Şaddām. ‘Uday Şaddām andis välja ajalehte Bābil ja tema juhtimisel töötas noorteraadio.
‘Uday Şaddāmi ohjeldamatu käitumise pärast, eelkõige sellepärast, et ta mõrvas 1988. aastal Şaddām Ḩusayni lemmikihukaitsja ning toidumaitsja Kamel Hana Gegeo, otsustas isa teha oma järglaseks hoopis tema venna Quşay Şaddām Ḩusayn at-Tikritī. Selle mõrva eest laskis isa ta vangi panna ja surma mõista ning mõne aja pärast pagendas ta Šveitsi, kust ta 1990. aastal kakluste pärast välja saadeti.
Talle omistatakse palju kuritegusid, sealhulgas vägistamisi, piinamisi ja tapmisi.
Ta tapeti mitmetunnises tulevahetuses USA eriüksuslastega.
Taklimakan

Taklimakan (uiguuri ته‌كلىماكان) on kõrb Sise-Aasias Hiina RV idaosas Tarimi nõos.
Piirneb põhjas Tarimi jõega, loodes ja läänes Yarkandi jõega, edelas, lõunas ja kagus Kunluniga. Valdavalt liivakõrb.
Seliküla mõis

Seliküla mõis (saksa keeles Selliküll) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 1849 Võhmuta mõisast eraldatud alast.
Rita (eesnimi)

Rita on naisenimi. See on algselt itaalia hellitusvorm nimest Margherita.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rita 1598 naisel. Rita on Eestis populaarsuselt 114. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Rita vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 34,16 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,45. Rita oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).
Läti merevägi

Läti merevägi (Läti keeles Latvijas Jūras Spēki) on Läti kaitseväe merekaitse eest vastutav väeliik.
Mereväe lipulaev on staabi-ja toetuslaev Virsaitis A-53.

Ajalugu

Läti merevägi loodi 10. augustil 1919. aastal. Praktiliselt andsid eestlased lätlastele mõned väiksemad Landeswehrilt vallutatud sõjalaevad juba 1919. a juulis. Algselt nimetati mereväge Meredivisjoniks. 1919. aasta suvel võeti üle Riias remondis olnud endine suurem Saksa miinitraaler, mis sai pärast kapitaalremonti 1922. a divisjoni lipulaevaks Virsaitis. 1923. aastal asutati merelennuväe divisjon. 1924. aastal nimetati Meredivsijon Rannakaitse divisjoniks. 1926. aastal võeti kasutusele kaks miinitraalerit-miiniveeskajat Imanta ja Viesturs ning allveelaevad Ronis ja Spidola. 1920-ndatel tehti üsna sageli koostööd Eesti merejõududega, kui divisjoni ülemaks oli baltisakslane Archibald von Keyserling ja Eesti merejõude juhtis samuti baltisakslane Hermann von Salza. 
1938. aastal võeti kasutusele mereväe lipp ja 22. detsembril nimetati Rannakaitse divisjon Läti mereväeks. Läti mereväe koosseisus oli 2. maailmasõja alguseks peamiselt 4 miinitraalerit, 2 allveelaeva ja 1 allveelaevade toetuslaev.
19. augustil 1940. a arvati Läti mereväe laevad seoses Nõukogude okupatsiooniga Balti laevastiku koosseisu. Allveelaevu hiljem Nõukogude-Saksa sõjas ei kasutatud.
Taasiseseisvumise künnisel hakati Gaidis Zeibotsi juhtimise all looma samuti oma mereväge. Esimest korda pärast taasiseseisvumist heisati Läti lipp juba 11. aprillil 1991 sõjalaeval Sams. Suurema hulk laevu saadi esmalt 1994. aastal, sealhulgas 2 Ida-Saksamaa Kondor-klassi miinitraalerit ja rootsi patrullkaatrid.

Baasid

Sõjalaevad asuvad Liepājas. Rannavalvelaevade staap asub Riias (üksused Liepājas ja Ventspilsis). Õppekeskus ja logistikabaas asuvad Liepājas (üksused Riias ja Ventspilsis).
Albaania Demokraatlik Partei

Albaania Demokraatlik Partei (albaania Partia Demokratike e Shqipërisë) on konservatiivne Albaania erakond.
Partei asutati 1990. aasta detsembris pärast seda, kui Tirana Ülikoolis puhkenud tudengirahutused sundisid kommuniste loobuma üheparteisüsteemist. See oli esimene opositsioonierakond, mis Teise maailmasõja järel Albaanias registreeriti.
Erakond võitis 1992. ja 1996. aasta märtsis toimunud parlamendivalimised, kuid 1997. aasta alguses puhkenud rahutused viisid sama aasta suvel ennetähtaegsete valimisteni, mille tulemusel tõugati konservatiivid võimult.
Juulis 2005 toimunud parlamendivalimiste järel sai Albaania peaministriks Sali Berisha, kes on juhtinud seda erakonda alates 1991. aastast, mil ta valiti selle esimeseks esimeheks.
Aastail 1992–1997 oli Berisha Albaania president ning Albaania praegune riigipea Bamir Topi juhtis enne presidendiks saamist selle erakonna parlamendirühma.
Albaania Demokraatlik Partei on Euroopa Rahvapartei vaatlejaliige ja Rahvusvahelise Demokraatide Liidu täisliige.
Friedrich List

Friedrich List (6. august 1789 Reutlingen – 3. november 1846 Kufstein) oli saksa majandusteadlane.
Tübingeni ülikooli professor, propageeris Saksamaa ühendamist.
Meistriliiga aasta ilusaim värav

Meistriliiga aasta ilusaim värav on iga-aastane auhind, mis andakse mängijale, kes lõi Meistriliiga aasta ilusaima värava.