google/wiki40b huggingface dataset:
Peeter Kohandi

Peeter Kohandi (enne eestistamist Peeter Koch; 7. aprill 1908 Aru vald, Nõo kihelkond – 22. jaanuar 1966 Jämaja) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1932 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ta oli Üliõpilasseltsi Liivika liige. Prooviaastal oli ta Koeru, Ambla ja Tapa Jakobi kogudustes. Ordineeriti 16. juulil 1933 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1933–1934 Järva praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1934–1944 oli ta Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1944–1949 oli ta Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja, hooldades aastatel 1946–1947 Nõo ja Kambja kogudust. Aastatel 1950–1954 oli ta Nõo ja Kambja koguduse õpetaja. Aastatel 1954–1958 oli ta Sangaste ja Laatre koguduste hingekarjane. Aastatel 1958–1959 teenis ta Viru-Jaagupi, Koeru, Kihelkonna ja Kärla kogudusi. Aastatel 1960–1966 oli ta Anseküla ja Jämaja koguduse õpetaja.
Peeter Kohandi hukkus Jämajas maja põlengus ning ta on maetud Nõo kalmistule.

Isiklikku

Peeter Kohandi vend Elmar Kohandi oli eesti arst.
Peter Morgan

Peter Morgan (sündinud 10. aprillil 1963 Londonis) on Oscarile nomineeritud ja Kuldgloobusega pärjatud inglise stsenarist ja näitekirjanik.
Ta on kirjutanud stsenaariumi 2006. aasta filmile "Kuninganna" ja aidanud kirjutada stsenaariumi ka filmile "Šotimaa viimane kuningas".
Piri Reisi kaart

Pseudoajalugu

Esimesena tõi Piri Reisi kaardi pseudoteaduslikesse ringkondadesse amatöörarheoloog Arlington H. Mallery, kes oli suur Kolumbuse-eelsete Atlandi-üleste kontaktide hüpoteesi toetaja. Ehkki teadlased tema "avastusi" ei tunnustanud, taaselustas Charles Hapgood need oma 1966. aastal ilmunud raamatus "Iidsete merekuningate kaardid" ("Maps of the Ancient Sea Kings"), kus ta esitas teooria seniavastamata antiiktsivilisatsioonist, mis uuris läbi kogu maailma. Oma väidetes tugines ta mitmete antiiksete ja hiliskeskaegsete kaartide uuringutele. Enamgi veel – 1966. aastal kordas sarnaseid väiteid oma tuntud raamatus "Jumalate kaarikud" ("Chariots of Gods") tuntud ufoloog ja avantürist Erich von Däniken, kes sedapuhku lisas Hapgoodi suhteliselt tagasihoidlikele väidetele lausa maavälise dimensiooni ja aastal 2002 Gavin Menzies oma raamatuga "1421 – Aasta, mil Hiina avastas maailma" ("1421: The Year China Discovered the World"). Hoolimata laialdasest populaarsusest on kõik kolm raamatut teadlaste põlu all ning neis leiduvad teooriaid on korduvalt ja põhjalikult ümber lükatud.
Mihhail Makarov

Mihhail Makarov (Михаил Георгиевич Макаров; sündinud 15. juunil 1922 Narvas) on Eesti filosoof.
Ta mobiliseeriti 2. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta oli Teise maailmasõja ajal Eesti Laskurkorpuses poliitjuhi asetäitja. Ta lõpetas aastal 1950 Leningradi Riikliku Ülikooli. Aastal 1960 kaitses ta filosoofiakandidaadi väitekirja "Философия марксизма-ленинизма о категории "цель"" ning 1968 filosoofiadoktori väitekirja teemal "Историческое развитие категории "цель" и значение ее в современной науке и философии" ("Eesmärgikategooria ajalooline areng ning tähtsus tänapäeva teaduses ja filosoofias"), aastal 1970 sai ta Tartu Riikliku Ülikooli professoriks.
Ta töötas aastatel 1950–1971 õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis, aastatel 1960–1971 oli ta filosoofiakateedri juhataja. Aastatel 1971–1972 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi filosoofiakateedri juhataja. Seejärel (1972–2005) tegutses ta filosoofina Leningradis (teaduste akadeemia filosoofiakateedris). Pärast seda elab Tallinnas.

Pere

Ajakirjanik Ivan Makarov on tema ja Aleksandra Gorjatšova poeg. Nende tütar, luuletaja Anna Makarova, on aastaid töötanud raadiojaama Radio Tallinn (hilisema nimega Radio 100) uudistesaatejuhina.
Vihtra raamatukogu

Vihtra raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vihtra külas. Raamatukogu juhataja on Katrin Ilbi.
Kliimatsüklid

725-aastane kliimarütm

725-aastane kliimarütm on seni holotseenile omane olnud Kesk-Aafrika kliima ja Põhja India ookeani mussoonidega seotud kirjetes tuvastatud kliima muutlikkus.
Ekvatoriaalse Kesk-Aafrika Edwardi järve endogeense kaltsiidi koosseisus oleva stabiilse isotoobi kõrgresolutsiooniga analüüsid on näidanud viimase 5400 aasta jooksul toimunud suuri võnkumisi Aafrika kliima- ja niiskustasakaalus. Need võnkumised näitavad sarja põudasid perioodil 4900 eKr – 400 pKr ja määratlesid põua perioodiks ~ 725 aastat. See periood võib olla korrelatsioonis India ookeani mussoonide variatsioonidega, sest on dokumenteeritud ka sarnaste perioodidega mere pindse soolsuse kirjeid Põhja-India ookeanis. Sarnasused Edwardi järve ja India ookeani kirjete perioodilisuses võivad viidata, et tegemist on India ja Vaikse ookeanile omase Aafrika niiskustasakaalus ja troopilise India ookeani holotseeni kliimas domineerinud muutlikkusega. On võimalik, et see muutlikkus on seotud Põhja Atlandi holotseeni aegses kliimas tuvastatud keskmiselt 1470 (± 500) aastase kliima Bondi sündmusteks nimetatud tsüklikaga ja täpsustab selle keskmist pikkust.
Yle TV1

Ajalugu

Aastatel 1958–1965 tootis Yle TV1 teleprogrammi Soome Televisiooni nime all. Kui Yleisradio ostis 1964. aastal Tamvisio, nimetati senine Soome Televisioon ümber 1. teleprogrammiks (TV-ohjelma 1) ja endine Tamvisio 2. teleprogrammiks (TV-ohjelma 2). 1970. aastate algul, kui mustvalge telepildi asemel hakati edastama värvilist, nimetati senised telekanalid ümber vastavalt TV1-ks ja TV2-ks.
Lars Ivarsson Fleming

Lars Ivarsson Fleming (surnud 27. veebruaril 1562 Tallinnas) oli Rootsi riigitegelane ja väejuht, Nynäsi vabahärra.
Lars Ivarsson Fleming sündis admirali ja riiginõuniku Ivar Joakimsson Flemingi pojana.
1540. aastatel õppis ta Saksamaal. 1553. aastal viibis ta Rootsi saadikuna Taani õukonnas. 1556. aastal määrati ta Viiburi asehalduriks ja Tallinna all paikneva laevastiku admiraliks. Samal aastal on teda mainitud ka Ålandi kihelkonnakohtunikuna ning 1559. aastal Stockholmi linnuselääni asehaldurina. 
Võttis osa Stockholmi 1560. aasta ja Arboga 1561. aasta riigipäevast.
Erik XIV kroonimisel anti talle Nynäsi vabahärra tiitel (soome keeles Nyynäisten vapaaherra, :fi).
Aastatel 1561–1562 oli Lars Ivarsson Fleming Rootsi asehaldur Tallinnas.
Ta on maetud Tallinna Oleviste kirikusse.
Koroonalahendus

Koroonalahendus ehk koroona (ladina k corona, kroon, pärg) on atmosfäärirõhul või sellele lähedasel rõhul toimuv gaaslahendus, millega kaasneb sinakas helendus. 
Koroona tekib elektrivälja tugevusel üle 30 kV/cm teravike ja peenikeste juhtmete ümber, kus väljatugevuse muutus on kõige suurem. 
Koroona põhjustab raadiohäireid ja energiakadu kõrgepingelistes õhuliinides (alates 110 kV); koroonakadu suureneb õhurõhu vähenemisel ja õhuniiskuse suurenemisel.
Looduses on see nähtus jälgitav äikese ajal Elmo tulena, näiteks laevamasti või kirikutorni tipus.
Pataste mõis

Pataste mõis (saksa keeles Pattas) oli Kaiavere mõisa kõrvalmõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisasüdame asukoht Tartu maakonna Tartu valla territooriumile.
Pakitu

Pakitu (ka Pakito) oli küla Kadrina kihelkonnas. Tänapäeval on endise küla maad Kadrina valla Leikude küla territooriumil Lääne-Virumaal.
Toksokariaas

Toksokariaas (ladina keeles toxocariasis) on harva esinev krooniline  nakkushaigus, mida põhjustavad ümarussid koerasolge (Toxocara canis) ja kassisolge (Toxocara cati).

Nakatumine

Nakatuda saab kõikjal, kus esineb nende ussidega nakatunud kasside või koerte väljaheiteid – neid on tihti parkide ja mänguväljakute mullas ning kodudes, kus koeri ja kasse peetakse lemmikloomadena.
Väliskeskkonnas säilivad Toxocara munad aastaid. Kui muna satub soolestikku, koorub sellest vastne, mis tungib läbi sooleseina teie kehasse.

Levik

Toksokariaasi esineb kõikjal maailmas ja enamlevinud on see lastel, sest just lapsed nakatuvad kergemini, mängides saastunud maapinnal ja liivakastides ning toppides sõrmi suhu. Üle 1000 inimese kaotab aastas püsivalt selle tagajärjel nägemise.

Haigusnähud

Nakkusel on kolm peamist vormi. Esimene neist põhjustab kerget palavikku, köha, kõhuvalu, peavalu ja käitumisprobleeme. Teine, vistseraalne rändvastne (visceral larva migrans), tekib tugeva või korduva nakkuse tagajärjel, põhjustades vastse liikumisel läbi keha elundite turset, palavikku, köha, astmat ja kopsupõletikku. See tekitab hulga vaevusi, eriti ägedatel juhtudel võib kaasneda südamelihasepõletik või hingamispuudulikkus. Kolmas, okulaarne rändvastne (ocular larva migrans), tekib vastse tungimisel silmapõhja, põhjustades vaegnägemist ja nägemise kaotust. Kui kahjustub aju, tekivad ohvril krambid.

Ravi

Ravi toimub parasiidi- ja põletikuvastaste ravimitega.

Profülaktika

Oluline on hoolikas hügieeninõuetest kinnipidamine, käte pesemine pärast aias töötamist, liivakastis mängimist või kokkupuudet kasside ja koertega. Samuti peab lemmikloomadele regulaarselt ussivastaseid ravimeid andma.
Álex López

Alejandro López Sánchez (enam tuntud kui Álex López; sündinud 11. jaanuaril 1988 Ferrolis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.
Ta alustas karjääri Hispaania madalamate liigade klubides. 2009. aastal liitus ta Celta de Vigoga, kus mängis kokku kuus hooaega, millest kolm Hispaania kõrgliigas. Hooajal 2015–2016 mängis ta Inglismaa esiliigas Sheffield Wednesdays, 2016–2017 Hispaania esiliigas Valladolidi Realis ja 2017–2018 Hispaania esiliigas Sporting de Gijónis.
2018. aasta septembris liitus López Austraalia kõrgliiga klubiga Brisbane Roar, kellega sõlmis aastaselepingu.
Kölni vapp

Kölni vapp on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa suurima linna Kölni vapp.

Ajalugu

Köln oli Lübecki kõrval teine Saksa linn, mis pani aluse Hansa Liidule. Seetõttu on Kölni vapp hansavärvides, punane ja valge. Kolm krooni vapil tähistavad kolme kuningat (kolme tarka). Üksteist musta täppi on vapil püha Ursula mälestuseks, kes koos 11 (hilisemates versioonides 11 000) neitsiga Kölni linna lähedal palverännakul olles hunnide väejuhi Attila käe läbi hukka said. Algselt tähistavad need märgid hermeliinisabasid, mis ehivad Ursula kodupaiga Bretagne’i vappi.
Meie Keskel

Meie Keskel oli 1999-2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Iisaku valla uudiseid. Aastast 2017 andis lehte andis välja Iisaku vallavalitsus. Enne seda tegi seda Iisaku Muusika ja Kirjanduse Selts. Lehte toimetas Merle Pikhoff.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Iisaku vald Alutaguse vallaga, annab endise Iisaku valla aladel toimuva kohta uudised edasi Alutaguse Valla Leht.
Karl Fromhold Glöckner

Karl Fromhold Glöckner (26. juuli/6. august 1768 Haapsalu – 13. märts/25. märts 1822 Muhu) oli Eesti vaimulik.
Glöckner õppis (immatrikuleeriti 20. augustil 1786) Jena Ülikoolis.
Ta oli aastatel 1804–1807 adjunktõpetaja ning aastatel 1807–1822 õpetaja Muhu Katariina koguduses.

Isiklikku

Tema isa Samuel Benjamin Glöckner oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Tema äi Olaus Kellmann oli Muhu Katariina koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent. Tema kälimees oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja Christian Jacob Glanström.
Hidalgo maakond

Ajalugu

Hidalgo maakond moodustati 1852. aastal Cameroni maakonna osast. Maakond sai nime iseseisvussõja kangelase Miguel Hidalgo järgi.
Heteronormatiivsus

Diskrimineerimine

Heteronormatiivsus kirjeldab, kuidas ühiskondlikud institutsioonid ja poliitikad tugevdavad eeldust, et inimesed on heteroseksuaalsed ning nende sotsiaalne ja bioloogiline sugu on looduslikult binaarsed. Ühiskonnas valitsev heteronormatiivne kultuur "privilegeerib heteroseksuaalsust kui normaalset ja loomulikku". Heteronormatiivsete hoiakute kriitikud väidavad, et sellised hoiakud rõhuvad, häbimärgistavad ja muudavad tähtsusetuks hälbelisena tajutud seksuaalsused ja sood. See edendab õhkkonda, kus LGBT-isikuid diskrimineeritakse abiellumise võimaldamisel, maksusoodustuste andmisel ja tööle võtmisel.
Lauren Berlanti ja Michael Warneri järgi toob avaliku ja privaatsfääri normatiivne lahutamine endaga kaasa selle, et intiimsfäär muutub millekski, mida ei seata ühiskonnas kahtluse alla. Sellest saab heteronormatiivse avaliku väitluse pidepunkt. Autorite järgi võetakse heteroseksuaalne pere harva poliitilises kultuuris vaatluse alla. Selle asemel muutub see kujuteldavaks mõõdupuuks, mille abil nii-nimetatud "kõrvalekaldeid" mõõdetakse.

LGBT-isikute vastu

Kultuuriantropoloog Gayle Rubini järgi loob peavooluühiskonnas olev heteronormatiivsus "seksi hierarhia", mis paigutab seksuaalpraktikad astmestikule moraalselt "heast seksist" moraalselt "halva seksini". See hierarhia paigutab taastootva ja monogaamse seksi truude heteroseksuaalsete inimeste vahel "hea seksi" mõõdupuuks. Kõik ülejäänud seksuaalpraktikad, mis seda nõuet ei täida, paigutuvad madalamatele positsioonideni kuni "halva seksini". Astmestik paigutab pikaajalised pühendunud suhtes olevad geid ja lesbid ning valimatu sugueluga geid ja lesbid mõlemad kahe äärmuse vahele. Patrick McCreery näeb selles hierarhias selgitust, miks LGBT-inimesi häbimärgistatakse sotsiaalselt "hälbeliste" seksuaalpraktikate eest, mida praktiseeritakse sageli ka heteroseksuaalsete inimeste poolt. Näiteks pornograafia tarbimine või avalikus kohas seksimine.
McCreery järgi kandub selline heteronormatiivne hierarhia üle töökohale, kus geid, lesbid ja biseksuaalsed inimesed seisavad sageli silmitsi diskrimineerimisega. Näiteks võib see väljenduda homoseksuaalseid inimesi välistava töölevõtmise poliitika või töökohal diskrimineerimisena. Selline hierarhia jätab sageli "madalaimal astmel" olevad isikud nagu transseksuaalsed inimesed haavatavaks kõige avalikumale diskrimineerimisele. Seetõttu on neil sageli võimatu tööd leida.
HMS Hood

Ehitamine

I maailmasõja ajal alustati Suurbritannias nelja uue, 36 700 t veeväljasurvega Admiral-klassi lahinguristleja ehitamist. Seoses lahinguristlejate ebapiisava soomuse ja Jüütlandi lahingu, kus uppus kolm Inglise lahinguristlejat, traagiliste sündmuste tõttu kolme laeva ehitus peatati. Lõpuni otsustati ehitada ainult esimene laev, millele pandi nimi Briti admiral Samuel Hoodi auks (1724–1816). Laeva soomust suurendati oluliselt tekkidel ja veeliinil. Lisaks ehitati täiendavad torpeedokaitsekonstruktsioonid, tänu millele kasvas veeväljasurve enam kui 5000 tonni. Kui John Brown & Company laevatehases Šotimaal laev viimaks 1920. aastal valmis ulatus ta veeväljasurve üle 42 000 t. Selle tulemusel sai Hoodist tervelt 18. aastaks maailma suurim sõjalaev.

II maailmasõda

1939. aasta mais määrati HMS Hood Home Fleeti lahingulaevade eskadroni. Hoodi ülesanne oli patrullida Islandi ja Fääri saarte ümbruses ning kaitsta üle Atlandi ookeani saabuvaid varustus konvoisid. 23. mail 1941. aastal patrullisid Fääri saarte ja sellest loodesse jääva Gröönimaa vahel kaks Briti raskeristlejat – HMS Suffolk ja HMS Norfolk. Kell 19.22 märgati Suffolki pardalt piki jääpiiri kahte Saksa sõjalaeva – lahingulaev Bismarck ja raskeristleja Prinz Eugen. Suffolk kandis eemaldudes nähtust kohe ette Home Fleeti juhatajale admiral John Toveyle, kuid raadioteade ei jõudnud kohale. Peatselt sattus Saksa laevadega kokku ka HMS Norfolk, sedapuhku oli vahemaa kahe laeva vahel kõigest 6 miili ja lahingulaev Bismarckilt avati tuli. Norfolkil õnnestus tänu kiirusele ja suitsukattele eemalduda ja saata raadioteade, mis jõudis ka admiral Toveyni. Kuna Tovey asus sündmuskohast oma laevadega 1100 km kaugusel, saadeti Saksa laevade vastu läheduses asunud HMS Hood ja HMS Prince of Wales, mida juhtis Hoodi pardalt viitseadmiral Lancelot Holland. 24. mail kell 5.52 tehti mõlemalt poolelt esimesed lasud. Saksa laevu juhtinud admiral Günther Lütjens suunas mõlema oma laeva tule inglaste lipulaeva Hoodi pihta. Lühikese ajaga sai Hood mitu tabamust ja tekkis tulekahju. 6.00 sooritas admiral Holland pöörde vasakule, et suurendada juba niigi väikest distantsi, kuid samal ajal tabas Hoodi uus Bismarcki kogupauk. Lask tabas tõenäoliselt ahtrisuurtükitornide laskemoonakeldrit, misjärel lendas taeva poole tohutu tulesammas. Mõne minutiga kadus Suurbritannia suurim ja tuntuim sõjalev Hood veepinnalt. Laeva 1400-liikmelisest meeskonnast pääses imekombel ainult kolm meest. Merepõhja olid läinud ka Briti laevu juhtinud admiral Holland ja Hoodi komandör mereväekapten Ralph Kerr. See sündmus põhjustas Suurbritannias ulatusliku skandaali, mis sundis Briti Admiraliteeti koondama kõikvõimalikke jõude Bismarcki hävitamiseks.
Daniil Penko

Vürst Daniil Penko (vene Даниил Александрович Ярославский-Пенько (Пенко, Пенек); surnud 1520) oli Ivan III ja Vassili III aegne Moskva suurvürstiriigi vojevood, sõjaväelane, diplomaat ja bojaar (1500. aastast).
Sündis viimase Jaroslavli vürsti Aleksandr Brjuhhatõi (surnud 1471) pojana.
Oli aastatel 1496–1497 Jaroslavli asehaldur. Juhtis vägesid Liivimaa-Moskva sõja Seritsa ja Helme lahingus Wolter von Plettenbergi vastu ning 1503. aastal Liivimaal rootslaste vastu.
Sharpi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1868. aastal.
Ohtlikud jäätmed

Ohtlikud jäätmed on jäätmed, mis oma ohtliku omaduse (mürgised, plahvatusohtlikud, nakkusttekitavad jt) tõttu võivad põhjustada kahju inimese tervisele ja keskkond|keskkonnale.
Nende käitlusel tuleb arvesse võtta eritingimusi. Vältida tuleb segunemist omavahel, tavajäätmetega või muude ainetega.

Legaaldefinitsioon ja jäätmete liigitamise kord määruse järgi

Legaaldefinitsiooni järgi on ohtlikud jäätmed sellised jäätmed, mis vähemalt ühe "Jäätmeseaduse" §-s 8 nimetatud kahjuliku toime tõttu võivad olla ohtlikud tervisele, varale või keskkonnale.
Vabariigi Valitsuse määrusega on kehtestatud kord jäätmete liigitamiseks ohtlike jäätmete hulka, lähtudes jäätmete päritolust, koostisest, ohtlike ainete kemikaaliseaduse mõttes sisaldusest ning Jäätmeseaduse §-s 8 nimetatud kahjulikust toimest.
Hando Kask

Elulugu

Varajane lapsepõlv möödus Loksal. Põgenes koos ema,  9-aastase õe, 6-kuulise venna ja 78-aastane vanaemaga 1944.a. Saksamaale. Pikemalt peatusid Geislingeni põgenikelaagris. Isa otsis pere üles Punase Risti kaudu ja üheskoos saabusid nad 1951. aastal Rootsi.

Kutseline tegevus

1958. aastal tegi Rootsis insenerieksami ja 1963 arhitektieksami. Alates 1970. aastast on ta Rootsi Arhitektide Liidu liige ja arhitektibüroo Kask Arkitekter AB omanik.
Hando Kase portfelli kuuluvad Rootsi Suursaatkond Tallinnas, Rootsi Suursaatkond Pekingis, Beijingis ja Kairos,  Kuninglik Tehnikainstituut Stockholmis, Vadstena lossi ja Püha Birgitta kiriku restaureermistööd Vadstenas.

Poliitiline tegevus

1989–1992 oli tolleaegse välisministri ja tulevase presidendi Lennart Meri abiline ja tema tegevuse vahendaja Stockholmis.
Ta kuulus REE X Esinduskogu koosseisu, Rahvusliku Koostöö Keskuse rühmitusse.

Luule

Oma esimese luuletuse "Lootuste saar" kirjutas Hando Kask 1950. Luulekogu "Mitte ainult leivast" ilmus 2007 ja mida esitleti Tallinnas Rootsi-Mihkli kirikus 2. juulil. Tema luuletusi on viisistanud helilooja Toomas Tuulse. "Imede aias" valiti Pärnu laulupeo nimilauluks.

Tõlketööd.

Alates 1995. aastast on Hando tõlkinud rootsi luulet eesti keelde ja eesti luulet rootsi keelde. Tema üheks keerukamaks tõlketööks on Hjalmar Gullbergi lüüriline süit "Varjatud Jumal" ("Förklädd Gud"), mida esitas Stockholmi Eesti Segakoor oma 10. aastapäeval koos kammerkooriga Amabile ja Pärnu linnaorkestriga Stockholmis Eric Ericsonhallenis, Pärnu Eliisabeti kirikus ja Tallinna Toomkirikus mais 2012.
Johnsoni maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1843. aastal.
Rusnė

Ajalugu

Rusnėt mainitakse esimest korda XIV sajandi lõpus, aastal 1419 rajati sinan esimene kirik. Aastal 1498 said sealsed kalurid õiguse püüda kala, ilma et nad selle eest maksma oleks pidanud. Aastal 1583 rajati sinna kihelkonnakool.
Põhjasõja ajal otsis 233 Klaipėda peret uut eluaset Rusnėst. Aastal 1810 rajati sinna üks esimesi veetaseme seirega tegelevaid jaamasid tänapäeva Leedu aladel.
Kahe maailmasõja vahelisel perioodil kuulus Rusnė Memeli piirkonda. Aastal 1914 rajati üle Atmata esimene sild, aastal 1926 ehitatisild ka Rusnė ja Šilutė vahelisele teele suurvee ajal üleujutatavale alale. Aastal 1944 õhkisid taganevad saksa väed Atmata silla. Aastal 1946 sai Rusnėst linn. Aastal 1949 liideti sellega arhitektuurimälestisena kaitse all olev Skirvytėlė tänavküla, mis on alevi koosseisus ka tänapäeval. Aastal 1967 ühendati linnaga kogu Rusnė saar. Aastal 1974 valmis uus sild üle Atmata (varem peeti asulaga ühendust parvega). Aastal 1997 muudeti linn aleviks, ülejäänud asulad saarel hakkasid kuuluma Rusnė valda.
Fridtjov Clemet

Fridtjov Clemet (sündinud 29. septembril 1932 Trondheimis) on Norra ajakirjanik, ametnik ja endine poliitik, Høyre liige.
Aastatel 1955–1960 töötas ta ajalehes Harstad Tidende. Hiljem tegeles ta poliitikaga, 1974–1986 oli ta Høyre peasekretär. 1985–1992 oli ta Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. 1992–2003 töötas ta välisministeeriumis. 1995–1999 oli ta Oslo linnanõukogu liige.
Fridtjov Clement on Høyre poliitiku Kristin Clemeti isa.
Eduard Tüür (kirjanik)

Isiklikku

Tema isa on karikaturist Eduard Tüür. Tütar Rhea Rosette Tüür.
Breitbart News

Breitbart News on Ameerika Ühendriikide uudisteplatvorm, mille asutas Andrew Breitbart 2007. aastal. 
Tema eesmärk oli luua "parempoolne Huffington Post". Breitbart News esindab alternatiivsete parempoolsete (alt-right) suunda ja oli 2016. aastal Donald Trumpi kampaania toetajate virtuaalne kogunemiskoht.
Kiviõli Püha Clara kirik

Kiviõli Püha Clara kirik on katoliku kirik Kiviõlis aadressil Vabaduse puiestee 3. Kirikut kasutab Püha Clara kogudus. Kiriku patroon on Clara. Kirikus peetakse teenistusi vene keeles.
Alfred Mering

Alfred Mering (26. august 1903 Tallinn – 24. aprill 1988 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Alfred Mering alustas lavategevust 1921. aastal Estonia Teatris. Lõpetas 1927. aastal Draamastuudio teatrikooli. Töötas Draamastuudio Teatris, 1927–1936 (vaheajaga) Ugala Teatris (ka teatrijuhina), 1932–1940 Vanemuise Teatris (vaheajaga), 1946–1965 Estonia Teatris ja 1967–1984 Tallinna Draamateatris.
Alfred Mering on esinenud ka kuuldemängudes, telelavastuste ja filmides.
Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu lugu : teatrimälestused" (1986)

Isiklikku

Lavastaja, näitleja ja jurist Mai Mering oli Alfred Meringu tütar.
Walter Schellenberg

Noorus

Walter Schellenberg sündis 1910. aastal Saarbrückenis, Saarimaal, aastail 1917–1928 omandas põhihariduse rahvakoolis ja reaalgümnaasiumis ning aastail 1928–1933 õppis Marburgi ülikoolis ja Bonni ülikoolis, 1933. aastal liitus Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölisparteiga.

Tegevus Saksamaa Julgeolekuteenistuses

Ajavahemikus 1933–1935 viibis ta politseikoolitusel Frankfurt Maini ääres ja 1935. aastal kevadel alustas teenistust Julgeolekuteenistuse (SD) Peaametis. 1935. aasta novembrist kuni 1937. aasta jaanuarini viibis ta erialasel koolitusel ning 1937. aasta jaanuarist kuni 1938. aasta märtsini töötas SD Berliini ja Peaameti üksustes.
Pärast Austria annekteerimist Saksa Riigi koosseisu 1938. aasta märtsis suunati Walter Schellenberg teenistust jätkama Austriasse, kus ta tegutses juunini 1938, mil jätkas tegevust Julgeolekuteenistuse Peaametis Berliinis.
Räästas

Räästas on katuse ääreosa, mis ulatub üle maja välisseina ja kaitseb seda ilmastikumõjude eest.
Varak

Varak oli Eesti kirjastus, mis tegutses aastatel 1925–1941 Tallinnas. Selle asutas Bernhard Linde.
Varak kirjastas muu hulgas tõlkeilukirjandust, elulugusid, mälestusi.
Sandla kultuurimaja

Sandla kultuurimaja on kultuurimaja Saare maakonnas Saaremaa vallas Sandla külas. Kultuurimaja juhataja on Annely Õisnurm.