google/wiki40b huggingface dataset:
Anton Palvadre

Anton Palvadre (25. märts 1886 Sangaste vald, Korijärve küla – 16. jaanuar 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti õigusteadlane ja riigitegelane.

Elukäik

Lõpetas 1906 Riia Vaimuliku Seminari. Revolutsioonilise tegevuse pärast istus Palvadre 1909–1910 Riias vangis. 1911 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning töötas seejärel advokaadina. I maailmasõjas teenis Vene ohvitserina rindel ning oli kolm aastat Saksa sõjavangis.
Palvadre oli aastail 1919–1923 Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei üks liidreid ning 1919–1920 oli töö- ja hoolekandeminister. Lisaks I, II ja lühemat aega ka III Riigikogu liige.
Ta toimetas ajalehte Sotsiaaldemokraat ja tegutses Tuleviku toimetuses. 1923. aastal sai Palvadrest riigikohtunik ning 1938–1940 oli ta Õiguskantsler. Osales 1938. aasta põhiseaduse koostamisel.
1940. aastal otsustas Elva linnavolikogu müüa Anton Palvadrele üle 10 000-ruutmeetrine hoonestatud aianduskrunt Tartu tänaval Verevi järve ääres, hinnaga 620 krooni.
Nõukogude võimud arreteerisid Palvadre 14. juunil 1941 ning ta küüditati Venemaale, kus ta järgmisel aasta jaanuaris Sosva vangilaagris Sverdlovski oblastis suri. Pärast Palvadre surma tehti veel surmaotsus (!) 28. veebruaril 1942.
Julian Golding

Julian Emmanuel Golding (sündinud 17. veebruaril 1975) on Suurbritannia kergejõustiklane (200 m ja 4×100 m jooksja).

Maailmameistrivõistlustel

1997 pronksmedal  4×100 m koosus (38,14)

Euroopa meistrivõistlustel

1998 pronksmedal 200 m jooksus (20,72) ja Euroopa meister 4×100 m teatejooksus (38,52)
Ullo Toomi

Ullo Toomi (1935. aastani Ulrich-Aleksander Taumi; 14. september 1902 – 26. november 1983) oli eesti rahvatantsupedagoog ja tantsujuht.
Ta oli I Eesti mängude (15.–17. juunil 1934) liikumise üldjuht. 
Ullo Toomi kogus ja kirjeldas rahvapärimuslikke tantse. Näiteks 1939. aastal sõitis ta mootorrattal läbi kaheksa maakonna ühtekokku 2182 kilomeetrit ning pani kirja 9 rahvatantsu koos viisidega, 11 rahvatantsukatkendit, 41 rahvatantsuviisi, 32 rahvalauluviisi, 26 rahvalaulu ning muid mitmesuguseid muistendeid ja andmeid kokku üle 125. Erinevalt varasematest kogumisretkedest saadi selle kogumise käigus Ingerist üks pikem seitsmetuuriline tants ja mitmed muud omapärased tantsud (nt "Kadreli", "Ümberiko" ja Wiron Weräja ehk Viru värav); varem ei olnud Ingerist rahvatantse kogutud. Viljandimaal pandi kirja "Ringvalts", Saaremaal "Mustjala paadimees", "Keigapere tants", "Varese tants", "Massaka Minni polka" jt.
Aastal 1945 ilmus tema koostatud "Valimik eesti rahvatantse". Aastal 1950 ilmus Ullo Toomi raamat "Eesti rahvatantsud", mida kutsutakse "tantsupiibliks" ning mis on siiani esimeseks õppematerjaliks tantsujuhtidele. Ullo Toomi on loonud mitmeid rahvapärimisel põhinevaid tantse (näiteks Kosjatants, Kolhoositants, Tuisuline).
Aastatel 1951–1961 oli Ullo Toomi Tööjõureservide Peavalitsuse, hilisema Kutsehariduse Komitee tantsurühma juhendaja. Tantsurühma noorema rühma baasil arenes Ullo Toomi tantsija Ilma Adamsoni juhendamisel välja tänapäevani tegutsev tantsuansambel Sõprus.
Alates 1987. aastast annab Ullo Toomi Fond välja Ullo Toomi nimelist rahvatantsustipendiumi.
Liidia Panova

Liidia Panova (ka Liidia Panova-Järvi; sündinud 6. märtsil 1928 Narvas) on eesti ooperilaulja (metsosopran).
1953. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli Jenny Siimoni lauluklassi.
1952. aastast laulis ta Estonia teatri ooperikooris. Aastatel 1960–1994 oli ta Estonia ooperisolist.

Isiklikku

Tema abikaasa oli dirigent Vallo Järvi (1923–1994).
Wapello maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 17. veebruaril 1843. See sai nime meskvakkide pealiku Wapello järgi.
Põllutööministeerium

Põllutööministeerium oli enne Teist maailmasõda üks Eesti ministeeriumeid.
Ministeerium koosnes järgmistest valitsustest ja osakondadest: katastri- ja maakorraldus-osakond, põllumajandus-osakond, loomatervishoiu-osakond, riigimaade ja -metsade valitsus.
Arthur Elgort

Arthur Elgort (sündinud 8. juunil 1940 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide moefotograaf. Ta on tuntud ajakirja Vogue fotograafina.

Elu ja karjäär

Arthur Elgort sündis 1940. aastal Brooklynis. Tema vanemad Sofia ja Harry Elgort olid Ida-Euroopast pärit juudid. Ta kasvas New Yorgis. Ta õppis Stuyvesanti keskkoolis ja Hunter College'is, kus õppis kunsti. Tal elab New Yorgis oma kolme lapse ja abikaasaga, kes töötab produtsendi, režissööri, koreograafi ja dramaturgina.
Karaski vald

Karaski vald (saksa keeles Karrasky) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Karaski vald Krootuse vallaga.
Valla alal asus Krootuse ja Musti mõis.
Paeltiib-paradiisilind

Levik

Paeltiib-paradiisilind elab Indoneesiale kuuluvatel Halmahera ja Bacani saartel. Ta on läänepoolseima levikuga paradiisilindlane.

Välimus

Pikkus on umbes 28 cm. Isaslinnul on läikiv violetne lagipea ja smaragdroheline kilpjas ehissulestik kurgualusel ja rinnal, tema kummagi tiiva nukilt lähtuvad kaks pikka valget ehissulge. Emaslind on väiksem, tagasihoidlikult oliivpruun ja isasest pikema sabaga.

Eluviisid

Isased on polügaamsed. Nad sooritavad mitmekesi suurejoonelisi mängulende.
Toiduks on peamiselt putukad, lülijalgsed ja puuviljad.

Paeltiib-paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.
Weißig am Raschützi vald

Vallaosad

Weißig, Blochwitz, Brößnitz ja Oelsnitz-Niegeroda
Recep Tayyip Erdoğan

Isiklikku

Recep Tayyip Erdoğan on abielus Emine Erdoğaniga (sündinud 1955, neiupõlvenimi Gülbaran). Emine on araabia päritolu ja abikaasad on rõhutanud, et olid algselt erinevate islami harude järgijad. Neil on kaks poega Ahmet Burak ja Necmeddin Bilâl ning kaks tütart Esra ja Sümeyye.
2005. aasta Poola parlamendivalimised

Poola pidas oma parlamendivalimised 25. septembril 2005. Valiti nii alam- kui ka ülemkoda. Alamkoda valiti proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, ülemkoda aga blokivalimiste meetodil.

Sündmused pärast valimisi

Pärast valimisi moodustas vähemusvalitsuse konservatiivne Õiguse ja Õigluse partei, proovides eelnevalt saavutada kokkulepet paremliberaalse Kodanikuplatvormiga.
5. mail 2006 moodustas Õiguse ja Õigluse partei valitsuse koos Poola Perede Liiga ja Poola Vabariigi Enesekaitseparteiga.
Vändra raudteejaam

Vändra raudteejaam (Vana-Vändra) oli raudteejaam Pärnumaal Vändras.
Vändra raudteejaam oli kitsarööpmelise Viluvere–Vändra harutee lõppjaam.

Ajalugu

Raudteejaam rajati aastatel 1927-1928. Samal ajal valmis ka Leon Johansoni projekti järgi ehitatud jaamahoone. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Eidapere, Sindi, Tori ja Viluvere jaamahoonetega. Hoone oli kasutusel kuni raudtee sulgemiseni 1969. aastal ning on säilinud tänaseni.
Peterseni graaf

Peterseni graaf on üks lihtne, kuid huvitavate omadustega regulaarne graaf, mille konstrueeris 1898. aastal Taani matemaatik Julius Petersen kontranäitena ühele tollasele regulaarseid graafe puudutavale teoreemile. Selle graafi omadusi on uuritud eri aspektidest ja uurimine veel jätkub.

Regulaarsused ja sümmeetria

Peterseni graaf on 3-valentsregulaarne, 2-distantsregulaarne ja 5-vööregulaarne. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse kage’ks (inglise: cage). Peterseni graafis on kaksteist 5-vööd. Iga tipp esineb 6 vöös ja iga serv esineb 4 vöös.
Peterseni graafi 'täiend' on 4-klikkregulaarne, selles on viis lõikuvat 4-klikki. Iga tipp esineb kahes klikis ja iga serv esineb ühes klikis.
Peterseni graaf ja selle täiend on transitiivne ja sümmeetriline. Sellest tuleneb ka nende n-ö tugev regulaars, mis antud juhul tuleneb otseselt nende bisümmeetriast (kõik bisümmeetrilised graafid on tugevregulaarsed, kuid mitte vastupidi).
Graafi automorfismirühm on S₅.

Teisi omadusi

Peterseni graaf on mittetasandiline ja hüpohamiltonlik. See graaf on seotud värvitavuse probleemiga (inglise: vertex and edge colouring). Räägitakse Peterseni fenomenist ja Peterseni perekonnast graafides. Viimase puhul on püütud konstrueerida 14-, 18-, … tipulisi graafe, mis säilitavad 5-vööregulaarsuse (kuid ei säilita bisümmeetriat).
Peterseni graafi nagu mõnda teistki on uuritud erinevate inimeste poolt väga spetsiifilistest külgedest. Kokkuvõtvat kirjutist sellest ei leidu. Üks kokkuvõtlikumaid suundi näitavaid artikleid sellest on inglise Wikipedias.
Graafi struktuuri ja sümmeetriaomaduste uurimiseks sobivad nende semiootilised mudelid.
Sokkel

Sokkel (itaalia keeles zoccolo, ladina keeles socculus 'kingake', 'sandaalike') on hoone vundamendi maapealne osa, mis on sageli seinapinnast eenduv või uuemal ajal taanduv.
Eenduv sokliaste on sageli profileeritud. Soklikorruseks nimetatakse klassitsistlikus arhitektuuris alumist, sageli rustikaga kujundatud korrust, mis on aluseks (sokliks) rikkaliku fassaadiga peakorrusele. Tänapäeval nimetatakse soklikorruseks korrust, mille kõrgusest vähem kui pool ulatub allapoole maapinda.
Sokkel on ka samba või skulptuuri postamendilaadne alus Rooma arhitektuuris ja sellest lähtunud arhitektuuristiilides.
Hüdromootor

Hüdromootor on seade, mis muudab vedeliku hüdraulilise energia mootori väljuva võlli mehaaniliseks energiaks.
Ehituselt sarnaneb hüdromootor pumbaga ning tihti on sellisena ka kasutatav.
Hüdromootori eeliseks on väikeste mõõtmete juures suur arendatav jõumoment (ka jõud). Puuduseks on väike töökiirus ning madal kasutegur.
Achim

Geograafia

Achim asub Weseri nõos, Urstromtalis. Achimit ümbritsev ala on peamiselt nõmm oma looduslikus olekus.

Ajalugu

Achimit on esmakordselt mainitud 1091. aastal kui Arahem. Lindeni mägede kontrolliv kõrgustik Bremenist lõunas, millele vana Arahem nõjatus, oli kultus- ja kohtupidamispaik. Achim oli vanasaksi kohtute kogunemispaik. Kohus kogunes kolm korda aastas.
Kristlikud misjonärid püstitasid Achimisse ristimiskiriku 12. sajandil; see oli Achimi St. Laurentiuse kiriku eelkäija, ehitatud 1257. aastal. Siis kuulus see vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda.
Lüneburgi pärilussõja (1370–1388) käigus pandi Achim 1381. aastal põlema võitluste tõttu Saksi-Wittenbergi hertsogi Albrechti ja Bremeni vürstliku peapiiskopi Albert II vahel.
1626. aastast kontrollisid Achimit vaheldumisi taanlased ja rootslased. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi — mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) — ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Seitsmeaastase sõja ajal kontrollis seda Prantsusmaa. 1807. aastal annekteeris Bremeni hertsogkonna, sealhulgas Achimi üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. Achimist sai samanimelise kantoni keskus Bouches-du-Weseri departemangus. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale. 1814. aastal ülendati kuurvürstkond Viini kongressil Hannoveri kuningriigiks. 1823. aastal liidendas Hannover hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Achimist, sai Stade regiooni osa.
Rongijaam on Achimis 1847. aastast. Achim asub marsruudil Bremeni ja Hannoveri vahel.

Tööstus

Achimis asuvad mitmed rahvusvahelised ettevõtted, sealhulgas Vitakraft ja Daybridge International.
Bryan Cranston

Elu

Cranston sündis Canoga Parkis Californias raadionäitlejanna Peggy Selli ning Hollywoodi näitleja ja produtsendi Joseph L. Cranstoni pojana. Tema vanavanaema on sündinud County Clare'is Iirimaal. Cranston kasvas üles Los Angelese piirkonnas, lõpetas Canoga Parki keskkooli ja sai Los Angelese Valley kolledžist kraadi politseiteaduse alal.
Cranston esines avalikult juba nooruses, kuid tema meelelahutusäri taustaga vanematel oli selles suhtes kahtlusi, nii et tõsisemalt hakkas ta alaga tegelema alles aastaid hiljem.
1998. aastal tegi ta Steven Spielbergi filmis "Reamees Ryani päästmine" etteaste ühekäelise sõjaväelasena.

Eraelu

Cranston on abielus Robin Deardeniga, kellega ta tutvus "Airwolfi" võtteplatsil 1984. aastal. Tema mängis nädala kaabakat, temake oli pantvangi rollis. Neil on tütar Taylor Dearden Cranston (sündinud 1993. aasta 12. veebruaril). Cranston oli varem abielus kirjanik Mickey Middletoniga.
Cranston elab New Mexicos Albuquerque'is.
Giórgos Kolokythás

Giórgos Kolokythás (kreeka keeles Γιώργος Κολοκυθάς; 2. november 1945 – 2. märts 2013) oli kreeka korvpallur.
Ta suri 67-aastasena müokardi infarkti tagajärjel.
Pentti Niinivuori

Pentti Niinivuori (27. august 1931 Forssa – 5. juuli 1988 Forssa) oli Soome poksija.
Niinivuori oli kokku neljakordne Soome meister – aastatel 1953–1955 kergekaalus (kuni 60 kg) ning 1959. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg).
Niinivuori osales 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel sulgkaalus (kuni 57 kg) ja 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängudel kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas oma kohtumised I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Niinivuori sai 10. Euroopa meistrivõistlustel 1953. aastal (Varssavis) kergekaalus (kuni 60 kg) pronksmedali.
Munasarjaarter

Munasarjaarter (ladina aorta ovarica) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete emasloomade suure vereringe suguelundite paarisarter, mis varustab munasarja arteriaalse verega.
Munasarjaarterite areng, anatoomia, asend, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel

Emastel madudel varustavad munasarjaarterid munasarju verega.

Naistel

Munasarjaarterid saavad alguse kõhuaordist, laskuvad munasarjadesse ja varustavad munajuha- ja emakaharuga nii munajuha kui emakasarve.
Taebla mõis

Taebla mõis (saksa keeles Taibel) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Mõisa omanikud olid Ungern-Sternbergid, Maydellid.
HMS Myrtle

HMS Myrtle oli Inglismaa sõjalaev (suurtükipaat-miinitraaler). 
Laev ehitati 1915 ja uppus 1919. 
Vabadussõja ajal tuli laev Briti eskaadri koosseisulisena Eestisse, kus see hakkas merelt ära korjama Saksamaa miinitõkkeid. 15. juulil 1919 toimunud miinitraalimisoperatsiooni käigus sai laev meremiinide plahvatuste läbi nii tugevasti kannatada, et uppus. 
Laevavrakk asub Saaremaal Undva poolsaare lähedal 34 m sügavuses vees. Vrakk avastati 1934 ja taasavastati 1990. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.
2000. a tehti vraki juures filmivõtteid, mida kasutatud filmis "Tema Majesteedi sõjalaev".
Aleksei Širov

Aleksei Dmitrijevitš Širov (vene Алексей Дмитриевич Широв, läti Aleksejs Širovs; sündinud 4. juulil 1972) on Läti malesuurmeister.
1990. aastate algusest on Širov püsinud maailma tippmaletajate seas, jõudes 1998. aastal reitingutabeleis 4. kohale. Ta on ka tuntud malekirjanik.
Širov on mitu korda võitnud ka Paul Kerese mälestusturniiri.
Caesari nihe

Ajalugu ja kasutus

Caesari nihe on nime saanud Julius Caesarilt, kes Gaius Suetonius Tranquilluse järgi kasutas seda šifrit nihkega kolme koha võrra, et kaitsta sõjaliselt tähtsaid sõnumeid. Kuigi Caesar oli esimene, keda teati nimeliselt seda kasutanud olevat, leidub sarnase põhimõttega salakirjadest ka teisi varasemaid versioone. 
Tema nõbu Augustus kasutas samuti seda šifrit, kuid nihkega ühe koha võrra ning tähestiku lõppu jõudnuna ei viinud ta seda algusesse tagasi; A asendati tähega B, B tähega C ning nii ka ülejäänud tähtedega kuni jõuti täheni Z, mis asendati tähtedega AA. Leidub tõendeid sellest, et Caesar kasutas ka keerulisemaid krüpeerimisviise.
Ei ole teada, kui tõhus Caesari salakiri tol ajal oli, kuid võib arvata, et see oli piisavalt turvaline, peamiselt seetõttu, et enamik tema vaenlasi olid kirjaoskamatud ning arvati, et sõnumid olid kirjutatud tundmatus keeles.
Kvaliteedikulud

Kvaliteet (majandusmõõde)

Kvaliteedil on erinevate riikide majandusmudelites, näit turumajanduslik mudel, toodete ja teenuste loomisel ja pakkumisel, erinev terminoloogia ja täpsed kokkulepped puuduvad.
Arvatakse, et paljudel ettevõtetel, äridel, ühingutel jpm tuleb kvaliteedi tagamiseks teha erinevaid kulutusi, mida võidaksegi vaadelda kvaliteedikuludena. Kuid majandusteaduse põhiprintsiibist lähtudes on majanduslikud ressursid sageli piiratud. Piiratud ressursside korral võivad näiteks tööstusettevõttel kulutused kvaliteedi tagamiseks olla märkimisväärsed, kuid protsesside juhtimises mitte kuidagi tunda anda, tootlikkust mitte parandada ja klientide poolt nõutavat kvaliteetset väljundit tööstustoodangu näol mitte tagada. Seetõttu peetakse oluliseks kvaliteedikulude kontseptsiooni rakendamist, saamaks kvaliteedikulude ulatusest ja efektiivsusest ning neid juhtima asuda (kvaliteedikulude juhtimine).
Käesolev artikkel kirjeldab kvaliteedijuhtimise ja/või tervikliku kvaliteedijuhtimise kvaliteedikulude kontseptsioone erinevate nn kvaliteedigurude lähemisviiside kaudu.

Philip Crosby

Philip B. Crosby on oluline kvaliteediguru, kelle peamine kontseptsioon oli „null defekti“ („Zero defects“), mille rõhk oli kliendi rahulolul kui kvaliteedijuhtimise mõõdikul. Antud kontseptsiooni tutvustas ta 1950ndatel ning see oli oluline muudatus, kuidas tööstuste kvaliteedijuhtimisse hakati suhtuma. Ta kindel veendumus oli, et kvaliteet on ootuste küsimus. Kui inimestelt eeldatakse, et nad teevad vigu, siis nad teevadki. Kuid kui algusest peale seada eesmärgiks veatu töö, siis inimesed töötavad selle eesmärgi nimel ja kvaliteet paraneb. Samuti ta õpetas meetodeid, mille eesmärk oli elimineerima defektide põhjuseid enne kui toode jõuab kliendini. Tema raamat „Quality is Free“ pani aluse suurel määral kvaliteedi revolutsiooni USAS ja Euroopas. Samuti tema veendumus oli, et kõik algab juhatusest ning on ainult ettevõtte juhtkonna kätes on võim. Süsteem tuleb algusest peale õigesti üles ehitada, sest selle ümberehitamine on palju kallim. Samuti juhtkond ei tohi tolereerida mingeid vigu kvaliteedi poole pealt.

QCD-mudel

Kasum = tulud – kulud. Terviklik kvaliteedijuhtimine lähtub QCD-mudelist: quality, cost, delivery ehk kvaliteet, kulud, tarned.
Kõige nähtavamad on kvaliteediprobleemide maksumus autotööstuses. Näiteks 2010. aastal Toyota kinnikiiluv gaasipedaal jõudis esimest korda laiema avalikkuse ette, kui San Diego lähistel sattus õnnetusse Lexus ES 350. Avariis hukkus neli inimest ja see sundis Toyota presidenti Akio Toyodat avalikult andestust paluma. Vahejuhtumi järel kutsus autotootja remonti 4,3 miljonit masinat. See probleem on Toyotale maksma läinud erinevatel hinnangutel 2–5 miljardit dollarit. Üle maailma kutsuti tagasi 9 miljonit autot, mitmed uued mudelid jäid õigeaegselt välja andmata, sest ootasid uut gaasipedaali, 37 inimest kaotasid elu.
Hutita veskijärv

Hutita veskijärv (ka Utita veskijärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Hutita külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1588 m. Järves on 2 saart.
Püsililled

Püsililled on mitmeaastased rohttaimed, mis suudavad üle elada meie talved. Nende põhiliseks eeliseks on igal aastal taas õide puhkemine. Põhiline grupp taimi, mis annavad õie ilu vara kevadest kuni sügis külmadeni. Püsililled annavad meie looduslikele ja poollooduslikele maastikkudele kõige enam sära näiteks lumikellukesed, ülased jms.

Päritolu

Kesk-Euroopa metsadest on meile jõudnud harilik kitseenelas. Vahemere ümbrustest on pärit aed-iiriste esivanemad, paljud krookused ja nartsissid. Lähis-Idast on tulnud tulbid ja harilik püvilill. Hiina looduses kasvavad mitmesugused pojengi ja liilia liigid ning Jaapanis paljud hostad. Mõlemalt maalt on meile jõudnud ka astilbed. Kõige enam tuntumaid püsililli on meile aga andnud Põhja-Ameerika, mis on leeklillede, päevakübarate, astrite ja monardade sünnimaa.

Hooldus

Taimed vajavad palju vett, mullal ei tohi lasta läbi kuivada. Mullakobestamine ja umbrohu välja rohimine on samuti oluline. See annab taimedele rohkem ruumi kasvamiseks ja vajalike mineraalainete kättesaamiseks. Samuti kesk-suvine ära õitsenud õite lõikamine, võib mõnele püsiku liigile anda võimaluse uuesti õitseda.
Kõrgemaid ja õrnemaid püsikuid, mida ohustab tuul ja vihm, tuleks toestada. Näiteks pojengid, liiliad ning roosid. 
Sügisel tahavad mõned püsikud vegetatiivse osa maha lõikamist. Astrid, kukeharjad, pojengid, nartsissid ning tulbid.
Talveks vajavad mõned külmaõrnad liigid ka katmist: roosid , heleeniumid, krüsanteemid jne.

Haigused ja kahjurid

Mõned püsikute liigid on vastuvõtlikumad taimehaigustele. Õiekal astril ning monardal esineb jahukastet, pojengidel hahkhallitus, astritel fusarioos. Leeklillede väga ohtlik kahjustaja on vartes elav nematood. Ohtlikud võivad olla ka viirushaigused näiteks pojengidel, tulpidel, hostadel.
Kahjuriteks on nälkjad, teod, kes armastavad hostasid ja brunneraid. Rohutirtsud ning villimardikalised söövad ka taimi nagu püst-elulõng ja hübriidülaseid. Samuti on ohuks taimedele ka mutid ning jänesed.
Suurtükikaater

Suurtükikaater (ka soomuskaater, jõe-suurtükikaater, lahingukaater) on tugeva lähitõrjerelvastusega kaater (sõjalaev), mis on mõeldud rannikumerel või siseveekogudel kohaliku tähtsusega lahinguoperatsioonideks või maavägede toetuseks.

Kirjeldus

Suurtükikaatreid kasutatakse üldjuhul operatsioonideks siseveekogudel, ranniku lähedal või madala sügavusega merealadel, kus suuremad sõjalaevad ei saa tegutseda.
Suurtükikaatri relvastus ja kaitstus on sarnases suuruses valvelaevast või -kaatrist tugevam. Relvastuseks võivad olla näiteks raskekuulipildujad või automaatkahurid, kahurid, mitmelasulised raketiheitjad, lühimaa õhutõrjeraketisüsteemid, miinipildujad, automaatgranaadiheitjad ning mõned meremiinid. Suurtükikaatrid on üldjuhul kergelt soomustatud kaitseks kergerelvade tule eest. Üldjuhul puudub neil allveetõrjevõime.
Andres Pärl

Elulugu

Andres Pärl oli põllutöölise poeg.
Lõpetas aastal 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, aastal 1929 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna, kaitses aastal 1933 tööga "Meie koolinoorsoo psüühiline laad tema õpilas-ajakirjandusliku loomingu järele" mag. phil. väitekirja (aastal 1946 ümber pedagoogikakandidaadiks). Oli 1930–1936 juhutöödel, 1936–1940 Haridusministeeriumis sekretär, 1940–1941 Hariduse rahvakomissariaadi referent, 1941–1943 Punaarmees, 1943–1944 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu käsutuses, 1944–1945 Moskva Ülikooli stipendiaat, 1945–1947 TÜ pedagoogika kateedri assistent, 1947–1948 loogika ja psühholoogia kateedri vanemõpetaja, aastast 1949 dotsent, 1952–1972 kateedri juhataja, 1972–1978 dotsent, ühtlasi 1948–1950 kaugõppeteaduskonna dekaan ja 1955–1962 ajaloo-keeleteaduskonna dekaan. Lugenud psühholoogia üldkursust, loogika üld- ja erikursust; koostanud aastakümneid kasutatud ja mitmes kordustrükis ilmunud loogika õppevahendeid.

Teadustöö

Olnud (1932–1935) "Pedagoogilise aastaraamatu" ja "Psühholoogia lugemiku" (Tartu, 1970) toimetajaid. Avaldanud töid peamiselt loogika vallast. Umbes 30 teadustrükist.

Isiklikku

Tema vend August Pärl oli Eesti NSV teeneline kultuuritegelane.
Katri lõugas

Katri lõugas on laht (lõugas) Saare maakonna idarannikul. Lõugast piirab läänes Sääreots ja idast Nootamaa.
Lahe koordinaadid on 58° 15′ N, 21° 57′ E.
Juri Anduganov

Juri Anduganov (23. juuli 1949 Baškortostanis Kaltassõ rajoonis – 6. juuli 2005) oli mari kultuuri-, haridus- ja ühiskonnategelane, soome-ugri keelte professor. Tema teadustööde hulgas on mari keele ajalooline grammatika. Ta korraldas eesti keele õpetamist Mari Riiklikus Ülikoolis.
Õppis Tartu Ülikoolis professor Paul Ariste juhendamisel soome-ugri keelte kateedris. On kaitsnud kandidaadiväitekirja mari keele liitsõnade moodustamisest ja doktoriväitekirja mari keele mikrosüntaksist ajaloolises aspektis. Eesti kolleegide seas oli Juri Anduganovi hüüdnimi Mari Jüri.
Juri Anduganov oli Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi kavaler.
Jüri Anduganov oli 2005. aastal Marimaal Joškar-Olas toimunud kümnenda rahvusvahelise fennougristikakongressi president. Ta hukkus autoavariis vahetult enne kongressi.
Hugo Pais

Hugo Pais (19. oktoober 1918, Pärnu – 4. november 1968, Nienburgi kreis, Saksamaa) oli Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

Hugo Pais oli linnaametniku poeg.
Lõpetas 1938 Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis 1940–44 TÜ loomaarstiteaduskonnas. Põgenes 1944 Saksamaale, lõpetas 1947 Hannoveri Veterinaariaülikooli, veterinaariadoktor (1959, samas) väitekiri "Bestimmungen der alkalischen Serumphosphatase bei Knochen- und Lebererkrankungen des Hundes". Oli 1948–49 Hannoveri Ülikooli väikeloomade kliiniku assistent, 1949–68 Nienburgi kreisis assistent-veterinaararst. Uurinud väikeloomade, sh koerte haigusi.