google/wiki40b huggingface dataset:
Vähemuse mõju teooria

Vähemuse mõju teooria on Serge Moscovici välja töötatud teooria, kes väitis Gabriel Tarde’i töödest lähtudes, et enamus mõjukatest sotsiaalsetest liikumistest (kristlus, budism, natsism) on saanud alguse aktiivsetest üksikindiviididest või väikestest gruppidest ning et ilma kindlameelse vähemuseta poleks meil innovatsiooni ega sotsiaalseid muutusi. 
Ta oli kriitiline sotsiaalse mõju Solomon Aschi  eksperimentide alusel tehtud järeldustel põhinevate selgituste suhtes, sest tema hinnangul võivad sõltuvalt oma ideede esitamise viisist mõjutada gruppe nii enamus kui vähemus. Ta näitas oma samalaadses eksperimendis, kuidas kooskõlalistest argumentidest lähtuvalt tegutsevad aktiivse vähemuse liikmed suudavad enamust veenda. Vähemusgrupp veenab enamust konversiooni kaudu seistes järjekindlalt oma seisukoha õigsuse eest.
Tartu elevaator

Tartu elevaator oli viljaelevaator Tartus. 
Elevaator ehitati 1941. Elevaatori juurde ehitati ka veski, mis sõja oludes jahvatas sealviibivale Saksamaa sõjaväele vilja. Kui Saksamaa väed hakkasid taanduma, siis õhiti elevaatori sambad. Elevaator jäi siiski 45-kraadise nurga all püsima. 1947 elevaator taastati. 1959 moodustati elevaatori ja Tiigi veski baasil Tartu Teraviljasaaduste Kombinaat.
Kusejuha

Kusejuha (ladina ureter) on enamikul amniootidest kõhuõõnes paiknev kuse-suguelundkonna torujas paariline juha mille kaudu liigub uriin neerudest kusepõide.
Kusejuha areng, anatoomia, asend, lihased, sooned, morfoloogia, funktsioonid, ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Areng

Paariline pikijuha tekib loote kehas ja avaneb kloaaki. Eelneerul nimetatakse primaarset kusejuha eelneerujuhaks (ductus pronephricus) ja keskneerul keskneerujuhaks (ductus mesonephricus). Järelneeru arenemisega tekib lootel uus paariline lõplik kusejuha, mille suudmed avanevad kas kloaaki või eraldi päraku läheduses.

Maolised

Madudel kusepõis puudub ja kumbki neer läheb üle kusejuhaks, mis lõpevad kloaagi keskmises osas (urodeum). Isastel suguküpsetel madudel väljutatakse ka neeru-sugusegmentide eritised kusejuhasse.
Madude neerude kaudu ei väljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, jääkained väljutakse üsna tahkena (pastana).

Patoloogia

Kusejuhaga seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kusejuhakivitõbi, kusejuhakasvaja jt.
Kuradisadul

Kuradisadul (ka Nurmiku tee hiidrahn) on hiidrahn Harju maakonnas Tallinnas Pirita linnaosas. Rahn asub Kose asumis Nurmiku tee ääres, osaliselt Nurmiku tee 19 territooriumil.
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 11,3 m, laius 5,9 m, kõrgus 3,1 m, ümbermõõt 28,4 m.
Kivi asetseb kambriumi liivakivist aluspõhjal, aluspõhi on kivi juures kaetud kvaternaarsete liivadega.
Tegemist on rabakiviga, täpsemalt viiburgiidiga.
Pernarava

Ajalugu

Pernaravast on leitud seitse kivikirvest. Külas asub muinaskalme, mis võeti kasutusele II sajandil ja kuhu maeti veel XIII sajandil. Aastal 1371 mainiti Pernaravat esimest korda kirjalikult (Parvern).
XVI sajandil mainiti esimest korda Pernarava mõisa. Aastal 1671 ehitati asulasse esimene kirik, mille juures hakkas XIX sajandil tegutsema ka kihelkonnakool. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Allveearheoloogia

Allveearheoloogia on arheoloogia haru, mis tegeleb veealuste muististe uurimisega.
Enne 20. sajandit polnud allveearheoloogia omaette teadusharu. Põhiliselt toetus see juhuleidudele, mille olid veest välja toonud kalurid. Madalast merest said asju välja tuua ka sukeldujad.
Maailma tähelepanu äratasid 1900 Antikythera ja 1907–13 Mahdia lähedalt avastatud vrakid, mida uurisid peamiselt kreeka käsnapüüdjad.
Allveearheoloogia kujunes eraldi teadusharuks 1930. aastatel sukeldumise arengu tõttu, mis oli seotud Jacques-Yves Cousteau ja Hans Hassi tegevusega.
Tänapäeval uuritakse uppunud laevu ja sadamaid. Sadamad võivad uppuda merevee taseme muutumise tõttu. Allveearheoloogias kasutatakse selliseid tehnilisi vahendeid nagu allveesõidukid, -fotograafia ja -televisioon ning imipumbad.

Eesti allveearheoloogia

1970ndatest aastani 1994 tegutses Eestis allveeklubi Viikar.
Aastal 1988 asutati Eesti Meremuuseumi juurde allveearheoloogia osakond (vt ka uurimislaev Mare ja Vello Mäss).
Allveearheoloogiliste tulemuste baasil on Eestis loodud vrakiregister.
Aastatel 2010–2013 osales Eesti Meremuuseum rahvusvahelises projektis Shipwher. 2012–2015 osalesid Eesti Meremuuseum ja Tallinna Tehnikaülikool rahvusvahelises uurimisprojektis ARROWS.
Lutikalised

Taksonoomia

Lutikalised on väga suure liikide arvu ning suure rühmasisese muutlikkusega putukaselts ja nende süstematiseerimises on erinevaid variante, mida ka pidevalt muudetakse. Levinud on süsteem, kus selts jagatakse kaheksasse infraseltsi.
Meistriliiga (jäähoki)

Meistriliiga on Eesti  jäähoki kõrgeim liiga.
Eesti meistrivõistlused jäähokis alustasid 1934. aastal, kuid Meistriliiga 1991. aastal.
Carlos Santana

Lapsepõlv

Carlos Santana sündis Mehhiko mariachi-muusiku peres. Lapsepõlves õppis ta viiulit mängima, kuid hiljem huvitus rohkem kitarrimängust. Tema eeskujudeks olid teiste seas B. B. King ja Muddy Waters. 1961. aastal kolis ta koos perega Ameerika Ühendriikidesse San Franciscosse.  
1965. aastal sai Santana naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodanikuks.

Muusikukarjäär

1966. aastal moodustas ta koos klahvpillimängija Gregg Rolie ja basskitarristi David Browniga Santana Blues Bandi, millest peagi sai lihtsalt Santana. Nad mängisid latiino mõjudega rokkmuusikat ja bluusi. 1969. aastal esines Santana Woodstocki festivalil. Samal aastal ilmus ka omanimeline esikalbum, mis osutus väga menukaks – plaat püsis edetabelites üle kahe aasta ning seda on müüdud üle 2 miljoni eksemplari. 
Järgnenud aastatel ilmus koos ansambliga Santana veel mitu ülimenukat albumit. Samal ajal tekkis Carlos Santanal huvi budismi vastu ning ta võttis endale nime Devadip. Sri Chinmoy õpetusest inspireerituna andis ta 1973. aastal koos John McLaughliniga välja oma esimese sooloalbumi "Love Devotion Surrender". 1974. aastal ilmus koostöös džässpianist Alice Coltrane'iga album "Illuminations".
1980. ja 1990. aastatel ei suutnud Santana varasemat edu korrata. Kuid 1999. aasta plaadiga "Supernatural" tegi ta ülitugeva comeback'i. "Supernatural" saavutas USA-s 15-kordse plaatinaplaadi staatuse ja võitis koguni 8 Grammy auhinda. 2002. aastal järgnes album "Shaman" ja 2005. aastal "All That I Am". Viimane stuudioalbum "Guitar Heaven" ilmus 2010. Külalisesinejatena astuvad seal muuhulgas üles Joe Cocker, Chris Cornell (Soundgarden), Scott Weiland (Stone Temple Pilots) ja Chris Daughtry.
1998. aastal sai Carlos Santana Hollywoodi kuulsuste alleel oma tähe.

Isiklik elu

1973–2007 oli Carlos Santana abielus Deborah Kingiga. Neil on kolm last.
2010. aastal abiellus ta Cindy Blackmaniga.
Sergei Mihhalkov

Sergei Vladimirovitš Mihhalkov (13. märts 1913 Moskva – 27. august 2009 Moskva) oli vene kirjanik ja luuletaja.
Ta kirjutas Garold El-Registaniga kahasse sõnad Nõukogude Liidu hümnile, mida kasutati alates 1944. aastast. 1977. aastal Mihhalkov uuendas hümni sõnu, jättes sealt välja Stalini nime.
Ta on ka 2000. aastast kasutatava Venemaa hümni sõnade autor.
Braastad

Braastad on aastal 1985 asutatud Prantsusmaa konjakivabrik.
Eha Suija

Eha Suija (aastani 1973 Eha Abel; sündinud 24. augustil 1944 Võrumaal) on eesti endine suusataja ja sõudja.
Lõpetas 1962. aastal Võru 1. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaariateaduskonna. 
Alates 1995. aastast tegutsenud eraettevõtjana majutusteenuse alal.

Isiklikku

Ta on suusatreener Herbert Abeli vennatütar, Andrus Suija abikaasa ja Silja Suija ema.
Knud Lavard

Knud (Kanut) Lavard (12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131) oli Taani prints, kuningas Erik Hea ja kuninganna Boedil Thurgotsdatteri ainuke seaduslik poeg, mitmete uuenduste tooja. Knud Lavard ise kuningaks ei saanud, kuid tema poeg Valdemar I lasi ta kanoniseerida pühakuna. 
Knud Lavard mõrvati 7. jaanuaril ja see on ka tema päev pühakuna.
Oma onu kuningas Nielsi käsul sai temast Lõuna Jüütimaa hertsog kohustusega kogu territooriumit vendide eest kaitsta. Kui keiser Lothair II Kanutit kui vendide kuningat tunnustas, vihastas Niels ja kuulutas Kanuti oma rivaaliks. Kaks onupoega tapsid Kanuti Haraldstedi metsas. Kui Kanuti poeg Valdemar I kuningaks sai, saavutas ta Roomas oma isa pühakuks kuulutamise (oli see ju vendidele ristiusu viinud ja õiglaselt valitsenud). Lundi ja Upsala peapiiskopid andsid tunnistust ta elu ja imetegude kohta ning paavst Aleksander III kanoneeris ta 1170. Algselt oli ta päev 7. jaanuaril, hiljem viidi 25. juulile. 
Kanut tähendas muinasskandinaavias 'toredat, uhket' ja nimi muutus populaarseks tänu Kanut IV-le, keda austati kõigis põhjamaades. Nimi on meil tarvitusel ka lühendina Nuut, mis nüüd esineb vaid perekonnanimena.  Kanut Lavardi ei maksa segamini ajada Taani kuninga ja kaitsepühaku Kanut IV-ga (1043–1086).
Lycodonomorphus obscuriventris

Levila

Neid veelise eluviisiga madusid võib kohata Mosambiigis, Lõuna-Aafrikas, Malawis ja Zimbabwes.
Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koosseis 1943

Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku koosseis 1943 on loetelu Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kogudustes teeninud vaimulikest 1943. aastal.
Loendisse ei kuulu 1941. aastal Vene õigeusu kirikusse üle läinud vene kogudused.
Endel Nelis

Vehklemistreeneriamet

Pärast Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist suunati ta edasi Haapsalusse, kus ta alustas kehalise kasvatuse õpetaja ja vehklemistreeneri tööd.
Hiljem asutas Endel Nelis vehklemisklubi En Garde, mis tegutseb tänaseni. Nelise tuntumad õpilased on Olev Piirsalu, Rein Kamarik, Boris Joffe, Valeri Rossar, Kaido Kuur, Peeter Nelis, Andres Lipstok ja Ants Veetõusme.

Isiklikku

Endel Nelisel on abielust Ilme Nelisega kaks last – Peeter Nelis ja Helen Nelis-Naukas; tema tütrepoeg on vehkleja Sten Priinits.

Mängufilm

2013. aastal andis soome filmirežissöör Klaus Härö teada, et hakkab Läänemaal Haapsalus tegema mängufilmi, mis on saanud inspiratsiooni vehklemistreeneri Endel Nelise elust. Filmi tööpealkiri oli "Mõõkade tants", filmi tegevus leiab aset aastail 1952–1953.
Film "Vehkleja" valmis märtsis 2015, peaosas on Märt Avandi.
Film esitati Soome kandidaadiks võõrkeelse filmi Oscarile.
Kuremäe kloostri Jumalaema Uinumise peakirik

Kuremäe kloostri Jumalaema Uinumise peakirik (ka Kuremäe Uspenski kirik) on kirik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Kuremäe külas; üks Kuremäe kloostri kirikutest ja ühtlasi Kuremäe kloostriansambli suurim ehitis. 
Kirik ehitati 1910. aastal.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019

Klubid

Meistrite Liiga alagrupiturniirile pääses 32 meeskonda. Otsepääsme tagas neist 26 meeskonda: neli klubi Hispaaniast (eelmise hooaja Meistrite Liiga võitja Madridi Real, eelmise hooaja Euroopa liiga võitja Madridi Atlético, Hispaania meisterklubi Barcelona ja Hispaania neljas klubi Valencia), Saksamaa kõrgliiga neli parimat klubi (Müncheni Bayern, Schalke 04, 1899 Hoffenheim ja Dortmundi Borussia), Itaalia kõrgliiga neli parimat klubi (Juventus, Napoli, Roma ja Internazionale), Prantsusmaa kõrgliiga kolm parimat klubi (Paris Saint-Germain, Monaco ja Lyoni Olympique), Venemaa kõrgliiga kaks parimat meeskonda (Moskva Lokomotiv ja Moskva CSKA), Portugali meister Porto, Ukraina meister Donetski Šahtar, Belgia meister Club Brugge, Türgi meister İstanbuli Galatasaray ning Tšehhi meister Viktoria Plzeň.
Kvalifikatsiooniringist pääses alagrupiturniirile kuus meeskonda: Serbia meisterklubi Red Star Belgrade, Hollandi meisterklubi Eindhoven, Šveitsi meisterklubi Young Boys, Kreeka meisterklubi AEK Ateena, Portugali teine klubi Lissaboni Benfica ja Hollandi teine klubi Amsterdami Ajax.
Eesti klubidest osales esimeses kvalifikatsiooniringis Tallinna FC Flora, kes kaotas kahe mängu kokkuvõttes Iisraeli meisterklubile Hapoel Be'er Sheva tulemusega 2:7 ning jätkas Euroopa Liigas.
Arnstadt

Ajalugu

14. sajandil valitsesid Arnstadti Schwarzburgi krahvid, hiljem sai sellest Schwarzburg-Sondershauseni pealinn.
Linnas alustas oma muusikalist karjääri helilooja Johann Sebastian Bach, kelle suguvõsa oli ümbruskonnas elanud mitu põlvkonda. Enamik Bachi-uurijaid usub, et Bach kirjutas oma tuntud "Tokaata ja fuuga d-molli" 1703. ja 1709. aasta vahel Arnstadtis.

Vaatamisväärsused

Arnstadti vanalinn on säilinud heas korras ning avatud vaid jalakäijatele. Silmapaistvamate hoonete seas on 13. sajandist pärinev Neitsi Maarja kirik ja 18. sajandil ehitatud loss.
Möllatsi mõis

Möllatsi mõis (saksa keeles Mollatz) oli Vesneri mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Arhelaos

Mainimine Piiblis

Arhelaost mainitakse Matteuse evangeeliumis 2:22:
Kuulnud aga, et Arhelaos on kuningaks Juudamaal oma isa Heroodese järel, kartis Joosep sinna minna. Teda hoiatati unenäos, et tal tuleb varjuda Galileas.
Arvatakse, et järgmine tähendamissõna kümnest naelast Luuka evangeeliumis 19:11–27 räägib Arhelaose Roomas-käigust:
Aga neile, kes teda kuulasid, rääkis Jeesus veel ühe tähendamissõna, sest ta oli Jeruusalemma lähedal ja nemad arvasid, et Jumala riik otsekohe ilmsiks saab.  Ta ütles siis: "Üks kõrgest soost inimene reisis kaugele maale, et omandada kuningriik ja siis pöörduda tagasi. Ning ta kutsus kümme oma sulastest ja andis neile kümme naela raha ja ütles neile: "Kaubelge, kuni ma tagasi tulen!"  Aga tema alamad vihkasid teda ja läkitasid saadikud järele talle ütlema: "Meie ei taha, et tema meie üle kuningana valitseks!" Ja see sündis, kui ta tagasi tuli, olles saanud selle riigi, et ta käskis enese juurde kutsuda need sulased, kellele ta oli raha andnud, et teada saada, kui palju kasu keegi kaubeldes oli saanud. Siis tuli esimeneja ütles: "Isand, sinu nael on kümme naela kasu toonud." Ja tema ütles sellele: "Tubli, sa hea sulane! Et sa oled olnud ustav kõige pisemas, seepärast olgu sul meelevald kümne linna üle." Ja teine tuli ja ütles: "Isand, sinu nael on viis naela kasu toonud." Tema ütles sellelegi: "Ja sina ole viie linna üle!" Ja veel teine tuli ja ütles: "Isand, vaata, siin on sinu nael, mida ma olen alles hoidnud higirätikus, sest ma kartsin sind: sa oled vali mees, sa võtad, mida sa ei ole paigale pannud, ja lõikad, mida sa ei ole külvanud." Tema ütles talle: "Sinu enda suu läbi mõistan ma su süüdi, sa halb sulane! Eks sa teadnud, et ma olen vali mees: võtan, mida ma ei ole paigale pannud, ja lõikan, mida ma ei ole külvanud? Mispärast sa siis ei ole andnud mu raha panka? Küll ma siis oleksin selle tagasi tulles kasuga kätte nõudnud!" Ja ta ütles juuresseisjaile: Võtke nael tema käest ära ja andke sellele, kellel on kümme naela!" Ja nemad ütlesid talle: "Isand, tal on kümme naela!" "Ma ütlen teile, igaühele, kellel on, antakse, aga kellel ei ole, sellelt võetakse ära ka see, mis tal on. Aga need mu vaenlased, kes ei tahtnud, et ma nende üle kuningas oleksin, tooge siia ja lööge nad maha minu ees!""
Taarka (film)

Film arvudes

2008. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 9445 inimest.
Bambale Osby

Bambale Osby (sündinud 21. mail 1986) on USA korvpallur.
Aastatel 2010–2011 mängis ta klubis TTÜ/Kalev.
Páll Pétursson

Páll Pétursson (sündinud 17. märtsil 1937) on Islandi poliitik, Progressipartei liige. 1990. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Kandur

Kandur ehk kandetarind ehk kandekonstruktsioon on ehituskonstruktsioon, mis moodustab ehitise kandva toese (võtab vastu peamisi koormusi ning tagab ehitise tugevuse, püsivuse ja jäikuse).

Liigitus kanduri materjali järgi

Kandureid valmistatakse betoonist, raudbetoonist, terasest, puidust, tellistest ja looduskivist.
Aleksander Kaal

Aleksander Kaal (ka Sander Kaal; 25. märts 1876 Uuemõisa vald, Saaremaa – 5. detsember 1941 Irkutsk) oli eesti poliitik.
15.06.1926–24.09.1926 oli ta Põllumeestekogude esindajana III Riigikogu liige. Astus Riigikogu liikme kohalt ise tagasi.
Ta oli Pöide Põllumeeste Seltsi üks asutajaid, Kaitseliidu Pöide malevkonna kassapidaja, Pöide kirikunõukogu esimees ja Saaremaa esindajana Kirikukogu liige.

Isiklikku

Tal oli üheksa last. Poegi kokku viis ja tütreid neli. Vanim poeg Anton Johannes Kaal oli tunnustatud agronoom Saaremaal. Üks tütar oli Alma Vilhelmine Kaal, kirjanikunimega Aira Kaal. Kaheksas lastest oli Ilmar Kaal (1920-1985), kes oli õpetaja ning pikalt Tornimäe kooli ajaloo õpetaja ning direktor. Ilmaril oli neli last: Mati Kaal (s. 1946) tunnustatud zooloog ja pikaajaline Tallinna Loomaaia direktor, Vambo Kaal (s. 1949) poliitik ja riigikogu mitme koosseisu liige, Peeter Kaal (s. 1953) ja Ülle Kruus (s. 1958),  kunstiajaloolane ning aastast 1992 tegutsenud Eesti Kunstimuuseumi filiaali, Adamson-Ericu muuseumi direktorina.
Aleksander Kaal suri 1941. aastal Irkutskis eeluurimisvanglas tüüfusesse.
Kiievi Žuljanõ lennujaam

Igor Sikorskõi Kiievi rahvusvaheline lennujaam (Žuljanõ) (IATA: IEV, ICAO: UKKK) on üks kahest lennujaamast Ukraina pealinnas Kiievis, teine on Kiievi Borõspili lennujaam. Selle omanik on ärimees Vasõl Hmelnõtskõi ja see asub Žuljanõ lähedal, umbes 7 km kesklinnast.
Kuuvikerkaar

Kuuvikerkaar (ka kuukaar) on vikerkaar, mida põhjustab Kuu pinnalt peegeldunud valguse murdumine atmosfääris olevates veepiiskades. 
Kuuvikerkaared on suhteliselt tuhmid, kuna kuuvalgus on päikesevalgusest tunduvalt nõrgem. Need on tavaliselt nii tuhmid, et ei tekita inimese silmades paiknevates kolvikestes aistingut, seega on inimsilma jaoks keeruline eristada kuuvikerkaares värve ja nõnda paistavad need tihti valgena. Kuid pika säriajaga tehtud fotodel võib näha ka kuuvikerkaare värve. Kuukaared paiknevad taevas alati kuu vastas.

Vaatlemine

Kuuvikerkaari võib kõige tõenäolisemalt näha, kui taevas on täiskuu või kuufaas on täiskuu lähedal. Kõige sobilikumad tingimused kuukaare tekkimiseks on siis, kui Kuu on taevas madalal (kõrgusel, mis on väiksem kui 42 kraadi) ning öötaevas on piisavalt tume. Ka peab sadama vihma. Selle tingimuste kombinatsiooni tõttu on kuuvikerkaared palju haruldasemad kui Päikese poolt tekitatud vikerkaared.

Asukohad

Paljudes kohtades üle maailma esineb udu või veepritsmete poolt tekitatud kuuvikerkaari. Ameerika Ühendriikides võib selliseid kaari näha mitmete koskede sees, nende hulgas on Yosemite'i rahvuspark Californias ja  Cumberland Falls Kentuckys. Samuti võib kuukaari näha Victoria joas Aafrikas.
Kuuvikerkaari võib esineda ka Costa Rica pilvemetsades ning mägilinnades, näiteks Monteverdes. Need tekivad, kui jõulutuuled puhuvad Kariibi merelt udupilved maismaale. Jõulutuuli esineb septembri lõpust hilise jaanuarini või varase veebruarini.
Laiküla mõis

Laiküla mõis (saksa k Layküll) oli poolmõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Nigula valda Lääne maakonnas.

Ajalugu

Laiküla mõis rajati 17. sajandil. Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Suure-Rõude mõisnik Karl Gustav Edler von Rennenkampff.

Mõisakompleks

Laiküla mõisa peahoone on ühekorruseline väga lai lameda poolkelpkatusega kiviehitis, mis on ehitatud ilmselt 19. sajandi esimesel poolel.
Kaluga oblasti lipp

Kaluga oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Kaluga oblasti lipp.
Lipp on ametlikult kinnitatud 30. jaanuaril 2004.

Lipu kirjeldus

Kaluga oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülemine on punane, alumine roheline ning keskel hõbedane, mis moodustab lipu kõrgusest 1/6. Punase välja keskel on kuldne keisrikroon.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Sümbolite tähendused

Punane sümboliseerib jõudu, isamaa kaitsmist, julgust, vaprust ning piiramatut armastust maa vastu, mille eest on paljud kalugalased sajandite jooksul toimunud sõdades verd valanud, eriti Suure Isamaasõja aastatel 1941–1945. Roheline pärineb Kaluga oblasti vapilt ning tähistab lootust, nooruslikkust, elavat loodust, viljakust ja igavest elu. Valge viitab selgetele ja puhastele mõtetele ning oblastit läbivale Oka jõele.
Teadlaste Öö

Teadlaste öö (inglise keeles Researchers' Night) on teadust populariseeriv üleeuroopaline algatus, kus ühe öö(päeva) jooksul toimub hulgaliselt teadust ja teadlasi tutvustavaid üritusi.
Teadlaste öö sündis 2005. aastal Euroopa Komisjoni algatusel. 2012. aastal tähistati teadlaste ööd reedel, 28. septembril enam kui 300 Euroopa linnas.
2017. aasta teadlaste öö teemaks oli teaduseetika.
Sidus rannikukorraldus

Sidus rannikukorraldus (inglise integrated coastal zone management, lühendatult ICZM) on valdkondadevaheline käsitlus rannikuressursside tasakaalustatud majandamiseks, kui üheaegselt on vaja rahuldada kaitse, säilitamise, kasutuse ja arendamise vasturääkivaid huve ja nõudmisi. Sidusa rannikukorralduse kiire areng on toimunud alates 1990. aastatest.
Marioni maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1823. aastal.
Karula rahvuspark

Karula rahvuspark on rahvuspark Lõuna-Eestis. 
Rahvuspark asutati 1979. aastal maastikukaitsealana ja 1993 muudeti rahvuspargiks. 
Rahvuspargi pindala on 12 300 ha. Sellest osa on Võru maakonnas (Antsla ja Rõuge vallas) ja osa Valga maakonnas (Valga vallas). Rahvuspark hõlmab ligi kolmandiku Karula kõrgustikust. 
Rahvuspargi külastuskeskus asub Ähijärve ääres. Rahvuspargi ja Karula kihelkonna elanike ühendamiseks tegutseb 2001. aastast Karula Hoiu Ühing.
Karula rahvuspargi olulised kaitseväärtused on pärandkultuurmaastikud, mis kohati (nt Lüllemäe läheduses) kujunesid mitme tuhande aasta jooksul. Kaika kandis, Rebasemõisas, Mähklis jt on umbes viimase kahe sajandi jooksul välja kujunenud Kagu-Eestile iseloomulik maastikutüüp – hajuküla põllusiilude, metsatukkade, soolaikude, heinamaade ja taludega. 
Selle ala põliselanikud kõnelevad kohalikus murdekeeles.

Loodus

Karula rahvuspargi maastik on vaheldusrikas. Selle moodustavad külg külje kõrval või hajusalt paiknevad metsade ja niitudega kaetud kuplid ning sood ja soostunud metsad, järved ja ojad. Karula sood on väikesed. Mets katab üle 70% rahvuspargi territooriumist.
Rahvuspargis asub Karula kõrgustiku kõrgeim tipp – Rebasejärve Tornimägi (137 m üle merepinna).
Karula rahvuspargis paikneb 40 järve, enamik neist on õõtsikulise kaldaga.
Rahvuspargi suurim ja üks maalilisemaid järvi on Ähijärv. Rahvuspargis asuvad veel Ahnõjärv, Alakonnu järv, Kaadsijärv, Kallõtõ järv, Kaugjärv, Kogrõjärv, Konnumäe järv, Kuikli järv, Köstrijärv, Küüdre järv, Küünimetsa järv, Lajasaarõ järv, Linnajärv, Madsa lump, Mikilä järv, Mustjärv, Mähkli järv, Papijärv, Pautsjärv, Perajärv, Pormeistri järv, Rebäsejärv, Savijärv, Sibula järv, Suur-Apja järv ehk Koobassaare järv, Suur-Saarjärv, Ubajärv, Viitka järv, Väike Pehmejärv, Väikene Mustjärv, Väike-Saarjärv, Väiku-Apja järv,  Õdri järv jt.
Rahvuspargi alalt saavad alguse Arujõgi, Mustjõgi, Hargla oja, Jundi oja, Silla oja, Verioja, siin voolavad veel Ahelo jõgi, Laanemetsa oja, jt.
Rahvuspargis asuvad mitmed sood, sealhulgas Aruküla Suursoo, Kuusistsaarõ soo, Pikäsilla soo, Äestamise soo, jt.
Gislebertus

Gislebertus, ka Gislebertus d'Autun ('Gislebertus Autunist') oli keskaegne skulptor, kes tegutses Burgundia aladel (tänapäeva Prantsusmaal) ca 1120.–1140. aastatel.
Ainuke allikas tema kohta on raidkiri Autuni katedraali tümpanonil (mõned uuema aja uurijad on seda pidanud ka viiteks hoopis patroonile, mitte kunstnikule). Stiililt on ta Burgundia romaanika koolkonna esindaja (Autuni St. Lazare'i katedraal, Vezelay Ste. Marie-Madeleine'i katedraal, ka hävinud Cluny klooster).

Skulptuurid

Sama kunstnikukäekiri nagu tümpanoni Viimse Kohtupäeva skulptuuridel ilmneb ka enamikul kapiteelidel katedraalis: figuurid on  saledad ja pisut väljavenitatud, väikeste ovaalsete peadega ja peenelt väljatöötatud miimikaga.