google/wiki40b huggingface dataset:
Mohave maakond

Mohave maakond (Mohave County) on maakond USA-s Arizona osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on 35°40' N, 113°51' W.
Maakonna halduskeskus on Kingman ja suurim linn Lake Havasu City.
Maakonna pindala on 34 886 km², millest 409 km² moodustab veepindala. Maakond on pindalalt Arizona teine ja USA viies maakond. Elanike arv on arvestuslikult 2015. aasta seisuga 204 737. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 200 186. Asustustihendus on 5,87 in/km².
Suur kanjon jagab maakonna kaheks osaks, mille vahel puudub maismaad pidi ühendus. Põhjaosa on hõredalt asustatud ja moodustab Arizona Stripi lääneosa ning piirneb Utah' ja Nevada osariigiga. Pindalalt suurem lõunaosa piirneb Colorado jõge pidi Nevada ja California osariigiga. Lõunaosas paikneb Mojave kõrb. Maakonda läbivad kaks USA kiirteede süsteemi kiirteed: Interstate 15 ja Interstate 40, ning ajalooline Route 66.
Maakonnas asuvad Kaibabi, Fort Mojave ja Hualapai indinaalaste reservaat.

Ajalugu

Mohave maakond moodustati 9. novembril 1864 ja maakond on üks neljast originaalsest maakonnast Arizonas. Maakonna idapiiriks määrati algselt 113° 20' ja lõunapiiriks Bill Williamsi jõgi. 1865. aastal loodi Mohave maakonna osast Pah-Ute'i maakond, kuid see liideti uuest Mohave maakonnaga 1871. aastal. Maakonna praegused piirid seati 1881. aastal.
Maakonnal on ajaloo vältel kokku olnud viis halduskeskust: Mohave City (1864–1867), Hardyville (1867–1873), Cerbat (1873–1877), Mineral Park (1877–1887) ja Kingman (alates 1887).
Maakond on saanud nime mohave indiaanihõimu järgi.
Urvaste kihelkond

Ajalugu

Urvaste kihelkonna ala kuulus algselt Ugandi muinasmaakonda, hiljem Tartu piiskopkonda. Esimestena mainiti 1405. aastal Vaabina ja Antsla mõisa, 1413. aastal nimetati ka Urvaste kirikut. Liivi sõja järel jäi Urvaste kant Poola, 1625. aastast Rootsi võimu alla. Rootsi aja algul taastati sõdades hävinud kirik ning sinna saadeti esimene luteri pastor, soomlane Jacob Schomann. 1688. aastast on säilinud teade Urvaste köstrikoolist, kus õppis 25 poissi. Kihelkonnast eraldusid Karula, Kanepi ja Sangaste kihelkonnad.
Põhjasõja ajast on teada lahing Uhtjärve juures 17. juulil 1702. 1732 taastas pietistlik pastor J. Ch. Quandt köstrikooli, kus töötasid ka talurahvast pärit õpetajad Koljo Adam, Mango Hans ja Matsi Kärt. 1735. aastal tegutses kihelkonnas ka kolm mõisakooli. 1780. aastaks oli Urvastes 627 talu ja 60 popsikohta ning kokku 8820 elanikku. 1836 osteti Urvastes päriseks esimene talu Võrumaal: Linnamäe mõisale kuulunud Murru talu. 1840. aastate talurahvarahutustes osales ka Urvaste kandi rahvas, kelle mõisteti 1842. aastal Vana-Antslas toimunud sõjakohtu istungil ihunuhtlust. 1845–48 läks kihelkonnas õigeusku 830 inimest; 1847 asutati Kassimõisa õigeusu kogudus, 1895 ehitati Kraavile Püha Eliase kirik.
Eesti esimesel üldlaulupeol Tartus 1869. aastal osales ka Urvaste laulukoor, teisel laulupeol 1879. aastal tuli Vaabina orkester II kohale. 1877 loodi Eesti Aleksandri kooli Urvaste abikomitee, 1884 karskusselts Koit.
10. aprillil 1918 Riias toimunud maakoosolekul luges Vana-Antsla vallavanem Peeter Koemets ette Lõuna-Eesti vallavanemate märgukirja, milles nõuti iseseisvust ega soovitud liituda koosolekul välja pakutud Balti hertsogiriigiga. Vabadussõja ainuke lahing Urvaste kandis toimus kihelkonna lõunatipus Saeras 20. märtsil 1919 Võrumaa kaitsepataljoni ja Nõukogude Venemaa vägede vahel. Seevastu vabaneti 1941. aastal kogu kihelkonnas ja Antsla vallas Nõukogude võimust juba enne Saksa armee saabumist, 1944. aastal augustis toimusid aga ägedad lahingud Punaarmeega. Teise maailmasõja järel 1944–53 tegutsesid Linnamäel metsavennad Juhan Huska juhtimisel.
1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1985. aasta maailmameistrivõistlused olid 35. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. jaanuarini Austrias Seefeldis.
Katarina Seeherr

Katarina Ursula Seeherr (sündinud 8. oktoobril 1958) on Saksamaalt pärit Eesti muusikaterapeut ja sotsiaaltöötaja.
Ta õppis Pforzheimi Waldorfi koolis, seejärel ravipedagoogikat Šo­timaal, muusikat Hollandis ja muusikateraapiat Ber­liinis. Töötas 5 aastat ühes Camphilli koolis Hollandis.
Ta elab Eestis 1992. aastast. Ta on Pahkla Camphilli Küla asutajaid ja juhataja asetäitja.
Ta on Eesti Muusikateraapia Ühingu juhatuse liige.
Viktor Berthold

Viktor Berthold (läti keeles Viktors Bertholds; 10. juuli 1921 Vaid – 28. veebruar 2009) oli üks viimaseid liivi keele emakeelena kõnelejaid.
Liitiumhüdroksiid

Saamine

2Li + 2H₂O → 2LiOH + H₂
Närvikude

Närvikude (ladina keeles textus nervosus) on mitmekesine närvisüsteemi moodustav kude, mis esineb enamikul loomorganismidest. Närvikoel on erinevaid funktsioone, mis sõltuvad närvikoe paiknemisest, organismi anatoomilis-füsioloogilistest teguritest, elukeskkonnast ning paljudest muudest teguritest. Närvikude koosneb närvirakkudest ja närvitoendirakkudest ehk gliiarakkudest ning rakuvaheainest. Närvikoe hulka loetakse ka neuronite jätked ehk närvikiud, mis moodustavad närve. Närvikude kogub ärritusi sise- ja väliskeskkonnast, muudab neid närviimpulssideks, juhib närvisüsteemi vastuvõtu-, korrelatsiooni- ja tõlgendusaladesse ning seejärel efektoorsetesse organitesse.

Lühikokkuvõte

Närvikoe põhiülesanne on kommunikatsioon. Närvikude on levinud üle kogu keha ja on tihedasti seostunud enamiku kudede ja organitega. Närvikoe peamisteks struktuuriühikuteks on kahesugust tüüpi rakud: neuronid ehk närvirakud ning neid ümbritsevad tugirakud ehk gliiarakud. Närvikude areneb neuroektodermist ja osaliselt mesenhüümist (mikrogliia). Närvisüsteemis moodustavad neuronid nn refleksikaare. Närvirakke ühendavad omavahel sünapsid ning info ülekandel on vajalik keemilise neurotransmitteri ehk virgatsaine olemasolu sünapsis.

Vabad närvilõpmed

Vabad närvilõpmed on paigad, kus toimub närvikoe kontakt teiste kudedega – epiteel-, side- ja lihaskoega. Närvilõpmed on retseptoorsed (ärrituse vastuvõtmine ja transformeerimine erutuseks) ja efektoorsed (närviimpulsside ülekandmine närvist lõpporganisse). Retseptoorsed närvilõpmed on vabad (hargnevad isoleerimatult koeelementide vahel) ja mittevabad (tavaliselt kaetud glioosse ja sidekoelise kattega ning kannavad selliselt retseptoorsete inkapsuleerunud närvilõpmete nime – Vater-Pacini kehake, Meissneri kehake jt).
Artjoms Rudņevs

Vastuolud

Vaatamata üsna edukale klubikarjäärile pole Rudņevs läbi löönud Läti koondises. Lisaks põhjustas ta Lätis vastuolusid sellega, et ta lasi Poznańis mängides oma särgile kirjutada nime ilma "s"-ita, viidates sellega oma vene päritolule. Samuti pahandas Rudņevs koondise kapteni Kaspars Gorkšsi sellega, et väitis, et ei plaani kunagi läti keelt ära õppida. Läti jalgpallis on kõige tavalisem suhtluskeel vene keel.
Akrüülvärv

Akrüülvärv on sünteetiline plastvärv.
Laialdaselt hakati kasutama alates 1960. aastatest. Akrüülvärvi toonid on eredad ja silmatorkavad ning tänu oma keemilisele koostisele on akrüül ka elastne, heade katteomadustega ning mittepleekiv. Värve saab veega lahjendada, kuid ainult enne maalimist. Kuivanud värvi enam veega lahustada pole võimalik. Õhukesed ja keskmise paksusega värvikihid kuivavad 5–30 minutiga ja neid võib kohe pärast kuivamist üle maalida.
Maalipinnaks sobib peaaegu igasugune pind, mis on rasvavaba, näiteks lõuend, papp, paber, puit, puitkiudplaat, klaas, betoon, kivi, kile, savi, kips, õhukuiv lubikrohv.
Kirdalu–Kiisa tee

Kirdalu–Kiisa tee (riiklik registreerimisnumber 11152) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 5,0 km.
Tee saab alguse Tallinn–Rapla–Türi maantee kaheksateistkümnendal kilomeetril Kirdalu külas. Tee läbib Kirdalu ja Kurtna küla ning Kiisa aleviku. Tee lõpeb Kiisa jaama tee esimesel kilomeetril Kiisa alevikus. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 4 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Kurtna ja Kiisa.
Teega ristub neljandal kilomeetril Tagadi–Kurtna tee.
Tee on esimesed 2,8 km põlevkivituhkbetoonkattega, edasi mustkattega. Tee on klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi 500–1000 autot ööpäevas. Kurtna küla ja Kiisa aleviku tiheasustuse alal on kiiruspiirangud (40, 50, 60, 70 km/h). Samal alal on ka teevalgustus.
Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas

"Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas" on helilooja Arvo Pärdile pühendatud mälestusmärk Rakvere linna keskväljakul.
See kujutab noort Arvo Pärti jalgrattal valjuhääldiposti juures muusikat kuulamas. Mälestusmärgi autorid on skulptorid Aivar Simson ja Paul Mänd.
Monument avati 11. septembril 2010, helilooja 75. sünnipäeval. Kohal oli ka Arvo Pärt ise, kellele kingiti skulptuurist väike koopia. Avamisel esitati Kati Kivitari koreograafiline etüüd kuuekümnele rattasõitjale.
Schlemmi kanal

Schlemmi kanal ehk kõvakestavenoosurge (ladina keeles sinus venosus sclerae) on inimeste ja paljude loomade silma sarvkesta ja kõvakesta piiril kulgev tsirkulaarne kanal.
Schlemmi kanali kaudu liigub vesivedelik vikerkesta-sarvkesta nurga veenidesse.

Madudel

Madudel paikneb Schlemmi kanal sarvkesta piiril.

Sisalikulistel

Sisalikulistel paikneb Schlemmi kanal kõvakesta piiril.

Schlemmi kanal ja okulaarne hüpertensioon

Kui Schlemmi kanal ummistub või muutub põletikuliseks võib tulemuseks olla 
kõrgenenud silmasiserõhk. Okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega võib glaukoomi põhjustada.

Nimi

Kanal on nimetatud selle avastaja Saksa anatoomi Friedrich Schlemmi (1795–1858) järgi.
Rapla Ühisgümnaasium

Kooli hümn

Mul on tahtejõudu palju,

lähen läbi tulest, veest.

Seisan kindlasti kui kalju

oma kooli au eest.

Selle maja lapsed teavad, 

mis on hariduse hind.

Seda ikka kalliks peavad, 

kuni elus tuksub rind.

Meie kunagi ei kurda,

kui on raskused teel ees.

Neid meil aitab maha murda

kindel tahe, julge meel.

Palju muret, vaeva näevad

meie isad-emad nüüd.

Vara juuksed halliks läevad, 

ei nad meile mõista süüd.

Minu meelt ja kindlat tahet

ükski võim ei sureta.

Tunnen hea ja halva vahet,

võite olla mureta.

Vanemate muret, vaeva

ikka hindama ma pean,

muidu oma eluvaeva

hoopis karile ma vean.
See loodud progümnaasiumi õpilaste poolt. Kahjuks ei ole teada, kes need olid. Lauldud aastail 1936–1940.
Taas võeti koolihümniks 1988. aastal.
Üles kirjutatud tolleaegsete õpilaste Asta Vahur-Veiseriku ja Endel Vahuri mälu järgi Tallinnas, 29. septembril 1988.
Trihord

Trihord (vanakreeka sõnast trichordon) on 3-heliline helirida.
Helirida
Trihord • Tetrakord • Pentakord • Heksakord • Heptakord
Anelema dolokivimaardla

Anelema dolokivimaardla on üleriigilise tähtsusega dolokivimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas. Maardla pindala on 76 ha. Ürglooduse objektina on arvele võetud kui Anelema paekarjäär.
Tootsa kihi keskmine paksus on 7,2 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi Siluri ladestu Jaani lademest. Maardla katendi paksus on kuni 2 m. 
Maardlast on Eestis ka kaevandatud. Saadud dolokivist on valmistatud killustikku, seda on kasutatud klaasitööstuses.
Karjäär on Anelema kihistu stratotüübiks.
Harilik granaadipuu

Harilik granaadipuu (Punica granatum) on kukesabaliste sugukonda kuuluv taimeliik. Hariliku granaadipuu viljad on granaatõunad.
Elupuu (film)

"Elupuu" (ka "Elu puu"; inglise "The Tree of Life") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Terrence Malick.
Filmis mängivad Sean Penn, Brad Pitt ja Jessica Chastain.
Eesti kinodesse jõudis "Elupuu" 30. novembril 2011, olles PÖFFi lõpufilm.
2011. aastal pärjati film Kuldne Palmioksaga. 2012. aastal kandideeris linateos parima filmi, lavastaja ja kaameratöö Oscarile.
Aasta tegu (Tartu)

Aasta tegu on aunimetus, mille Tartu linnavalitsus annab alates 1998. aastast igal aastal ühele Tartu jaoks olulisele sündmusele ja avaldab tänukirjaga tunnustust selle sündmusega seotud inimestele.
Aunimetuse saaja selgitab linnavalitsus välja koos ajalehe Postimees ja kõigi tartlaste abiga.
Aastast 2014 valib ajaleht Tartu Ekspress konkurenti parodeerides aasta tigu ehk aasta negatiivseimat sündmust või nähtust.
Apja järved

Apja järved asuvad Valga maakonnas Valga vallas, jäädes Karula rahvuspargi territooriumile. Need on Suur-Apja järv ehk Koobassaare järv ja Väiku-Apja järv; mõlemad järved on miksotroofsed.
Järvedes leidub mitmeid haruldasi plankteri liike.
Thásose piirkonnaüksus

Haldusjaotus

Thásose piirkonnaüksuses on ainult Thásose vald.
Pärtliöö veresaun

Pärtliöö veresaun oli hugenottide massiline tapmine Pariisis ööl vastu 24. augustit 1572 (pärtlipäeva) ja järgnenud päevil. 
Pärtliöö veresauna korraldasid katoliiklased Katariina di Medici ja Guise´ide algatusel, et hävitada oma poliitilisi vastaseid ja vabastada kuningas Charles IX hugenottide mõju alt. Kasutati ära, et hugenottide juhtkond oli seoses nende juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadega Pariisi kogunenud; tapeti umbes 2000 hugenotti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides (tapeti umbes 30 000). Pärtliöö veresauna tagajärjel ususõjad ägenesid.
Tallinna Linnakantselei linna haldusteenistus

Tallinna Linnakantselei linna haldusteenistus on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud valdkondlik teenistus, mille ülesanne on tagada linna asutuste kasutuses oleva kinnisvara korrashoid, varade arvestus ja riigihangete teostamine vastavalt kehtivatele õigusaktidele.
Linna haldusteenistust juhib 1993. aasta aprillist linna haldusdirektor Viljar Meister.
Teenistuse postiaadress on Vabaduse väljak 7, Tallinn.
Teenistuse nimetus inglise keeles on "city administrative service" ning vene keeles городская административная служба.

Struktuuriüksused ja ülesanded

Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid:
Jean Molinet

Jean Molinet (1435 Desvres – 23. august 1507 Valenciennes) oli prantsuse luuletaja, kroonik ja helilooja. Ta on kõige enam tuntud kui Roosiromaani proosasse ümberpanija.
Ta õppis Pariisis ja astus 1463 Burgundia hertsogi Charles Südi teenistusse, asudes Georges Chastellaini sekretäriks. 1464. aastal kirjutas ta poliitilise teose "La complainte de Grece". Ta asus 1475 Chastellaini asemele historiograafiks ning samuti oli ta Austria Margareti raamatukoguhoidja. Tema kroonika hõlmab aastaid 1474–1504 ja avaldati 1828. aastal J. A. Buchoni toimetatuna. Selle ajaloolist väärtust peetakse Chastellaini kroonika omast väiksemaks.
Ta oli Burgundia luulekoolkonna Grands Rhétoriqueurs juhtfiguur. Koolkonda iseloomustas sõnamängude laialdane kasutamine. Tema nõbu Jean Lemaire de Belges elas mõnda aega koos temaga Valenciennesis ning pidas ennast Molinet' õpilaseks.
1501. aastal sai temast Valenciennesi Notre-Dame'i kiriku kanoonik. Ta suri seal 1507. aastal.
Molinet oli ka helilooja, kuigi talle omistatakse vaid üks rondoo "Tart ara mon cueur sa plaisance". See neljahäälne teos oli väga populaarne, nagu näitab selle koopiate lai levik. Samuti on ta Josquin des Prezi moteti "Nymphes des bois" teksti autor.
Maakri tänava sünagoog

Maakri tänava sünagoog oli sünagoog Tallinnas aadressil Maakri tänav 5 (praegu ligikaudu Rävala pst 6). 
See ehitati 1884. aastal Nikolai Thamm vanema projekti järgi. Sünagoog põles 1944. aastal Märtsipommitamisel ning lammutati 1947. aastal.
Praegu on Tallinnas sünagoog Karu tänaval (Tallinna sünagoog).
Mihhail Stalnuhhin

Mihhail Stalnuhhin (sündinud 15. septembril 1961 Tartus) on Eesti poliitik, Riigikogu liige. Ta oli 2003–2011 Narva linnavolikogu esimees. Stalnuhhin kuulub Eesti Keskerakonda.
Mihhail Stalnuhhin on olnud Narva Linnavolikogu liige 1994–1995, 1999–2003 ning 2003–2011 linnavolikogu esimees. Oli IX ja X Riigikogu liige. Valiti 2007 isikumandaadiga XI Riigikogusse, kuid loobus tööst Riigikogus Narva Linnavolikogu kasuks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 8584 häält ja osutus valituks. 2015. aasta Riigikogu valimistel valimistel sai Stalnuhhin Ida-Virumaal kandideerides 3648 häält ja osutus taas valituks.
Ta on Riigikogu riigieelarve kontrolli komisjoni esimees.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja sai 11 505 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta oli Yana Toomi ja Edgar Savisaare järel häälte arvult kolmas Keskerakonna kandidaat.
2013. aasta alguses sai Stalnuhhin trahvi, kuna jalutas Narvas suukorvita koeraga.
29. septembril 2015 kirjutas ajakirjandus, et Stalnuhhin liisib 744 euro eest kuus maasturit Honda CRV, millega sõidab tema abikaasa ja mille kulud ta tasub kuluhüvitisega. Stalnuhhinil endal juhiluba ei ole. Stalnuhhini käitumise mõistsid hukka mitmed riigikogulased, nende seas Riigikogu esimees Eiki Nestor.
2015. aastal andis Eesti Maksumaksjate Liit talle nimetuse Maksumaksja vaenlane.

Haridus

Mihhail Stalnuhhin lõpetas 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia erialal.
Balti meistrivõistlused males

Balti meistrivõistlused males on aastast 1931 toimuvad Baltimaade meistrivõistlused males.
Enne I maailmasõda peeti võistlust Balti malekongress (inglise Baltic Chess Congress).
Engure vald

Ajalugu

Vald on kujunenud  Engure mõisa (Angern) maale, ka selle vana saksakeelne nimekuju oli Angern. Aastal 1935 oli Engure valla pindala 108,8 km². Aastal 1945 moodustati vallas  Engure, Bērzciemsi ja Plieņi külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Engure külanõukoguga likvideeritav Bērzciemsi külanõukogu. Aastal 1954 liideti sellega Slocene külanõukogu, mille koosseisu oli varem arvatud Plieņi külanõukogu. Aastal 1990 moodustati Engure külanõukogust Engure vald. 2009. aastast kuulub vald Engure piirkonda.

Loodus

Vald asub Liivi lahe kaldal. Rannajoone pikkus on 44 kilomeetrit. Põhjas ulatub vald Engure järveni.
Looduskaitse all on Klapkalnciemsi sanglepp ja Igors Medņi dendropark, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asuvad 52 ha suurune Plieņciemsi luidete hoiuala ja 15 ha suurune Apšuciemsi madalsoo hoiuala, valla põhjaosa jääb Engure järve maastikukaitsealale ja lõunaosa Ķemeri rahvusparki.  Piirkonna rannik jääb Riia lahe läänekalda kaitstavale merealale.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielkristi, Andricase ja Skarase talud, samuti ka Engure linnamägi ehk Marija või Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on Engure luteri kirik ja kogudusemaja.

Asustus

Aastal 2011 elas vallas 2337 lätlast, 77 venelast, 5 valgevenelast, 16 ukrainlast, 8 poolakat ja 13 leedulast.
Vallas on üheksa küla. Valla keskus Engure on staatusega lielciems ja seal oli 2018. aastal 436 elanikku. Viis küla on staatusega vidējciems – Apšuciems 187 elanikuga aastal 2018, Bērzciems 193 elanikuga aastal 2018, Klapkalnciems 179 elanikuga aastal 2018, Ķesterciems 225 elanikuga aastal 2018 ja Plieņciems 225 elanikuga aastal 2018. Kolm küla on staatusega mazciems – Abragciems 16 elanikuga aastal 2018, Ezermuiža 63 elanikuga aastal 2018 ja Ezernieki 5 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Peredvižnikud

Peredvižnikud (vene keeles передвижники) olid Venemaal tegutsenud Rändnäituste Ühingu (vene keeles Товарищество передвижных художественных выставок) liikmed. 
Ühing asutati Peterburis 1870. aastal Grigori Mjassojedovi, Ivan Kramskoi, Vassili Perovi ja Nikolai Ge initsiatiivil.
Peredvižnikute eesmärgiks oli tutvustada ja propageerida Venemaal vene realistlikku kunsti. Selleks organiseeriti ühingu liikmete töödest rändnäitus, mida eksponeeriti suuremates linnades.
Peredvižnikuid toetas rahaliselt Pavel Tretjakov. 
Esimene peredvižnikute näitus toimus 1871. aastal, viimane 1923. aastal. Kokku toimus 48 näitust. Esimene näitus avati 29. novembril 1871. aastal Peterburis. Sealt saadeti see edasi Moskvasse, hiljem Kiievisse ja seejärel Harkivi. Sellel näitusel oli välja pandud 46 maali ja joonistust.
Labradori meri

Labradori meri on ääremeri Atlandi ookeani loodeosas Põhja-Ameerika rannikul.
Piirneb edelas Labradori poolsaarega, loodes Baffini saarega ja kirdes Gröönimaaga. Põhjas Davise väina kaudu ühenduses Baffini lahega. Mere pindala on 841 tuhat km², suurim sügavus 4316 m.
Valitseb jahe paras ja lähisarktiline kliima. Merevee keskmine soolsus on 34,88‰ (põhja lähedal 34,94‰) ja veetemperatuur on +3,5...+2,0°C. Labradori meri Gröönimaa rannikul ja mere keskosa on aasta ringi jäävaba, mujal on talviti jääd (maksimaalne jääkate on aprillis-mais). On ka jäämägesid. Suvel sulab ajujää ära.
Loodete kõrgus on Kanada rannikul 1,8 m ja Gröönimaa rannikul kuni 4 m. Gröönimaa ranniku lähedal läbib merd lõunast põhja suunas soe ja ümbritsevast soolasema veega Lääne-Grööni hoovus. Labradori poolsaare ranniku lähedal läbib merd põhjast lõunasse külma ja vähesoolase veega Labradori hoovus.
Nimi inglise keeles Labrador Sea, vene keeles море Лабрадор ja saksa keeles Labradorsee.
Katre Kõiva

Katre Kõiva (sündinud 15. jaanuaril 1964) on eesti laulja (sopran).
Ta on esitanud peamiselt klassikalist muusikat (Bach, Händel, Mozart, Lizt). Ta eelistab oma soolokavades 20. sajandi muusikat.
Ooperirolle: Margarete roll Vanemuise "Faustis", Pat Nixon Estonia "Nixon Hiinas".
Esinenud soolokontsertidega Eestis, Soomes, ja USA-s.

Haridus

Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis koorijuhtimise eralal ning Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimise ja laulu erialal.
Aastatel 1991–1996 õppis ta Los Angeleses Lõuna-California Ülikoolis (USC).

Liidud

Katre Kõiva on Eesti Interpreetide Liidu liige.

Isiklikku

Abielust Rein Rannapiga on Katre Kõival poeg Ikevald-Kaspar Rannap.
Katre Kõiva isa Harri Kõiva oli ehitusinsener ja karikaturist, ema Ottilie-Olga Kõiva on folklorist.
Õde Meeli Kõiva on klaasi- ja valguskunstnik.
Eesti Kommunist

Eesti Kommunist oli EKP Keskkomitee teoreetiline ja poliitiline kuukiri.
Ajakiri asutati aastal 1945 (kandis aastani 1952 nime Eesti Bolševik) ja avaldas marksismi-leninismi teooria, parteielu, nõukogude töö, aga ka majandusalaseid ning kultuuri käsitlusi. Paralleelselt ilmus venekeelne rööpväljaanne, mis asutati aastal 1951. Eesti Kommunist ilmus kuni aastani 1989. Detsembrist 1989 ilmus edasi nimega Poliitika. Selle nime all ilmus detsembrini 1991.
Ajakirjal oli lisaväljaanne Küsimused ja Vastused.
Ajalehe toimetus asus viimati Pärnu maantee 67a.

Peatoimetajad

1983–1989 Lembit Annus
Hillsborough' maakond

Ajalugu

Hillsborough' maakond moodustati 25. jaanuaril 1834. aastal Alachua maakonna osast. 16. sajandil jõudsid maakonna territooriumile Euroopa maadeuurijad. Hispaanlased Panfilo de Narváez ja Hernando de Soto tulid Florida kulda ja kalliskive otsima. Nad avastasid Takobaaga indiaani hõimu. Pärast mitmeid lahinguid hukkus Panfilo de Naváez. Hernando de Soto uuris ala edasi ja kohtus vastupanu osutanud seminooli indiaani hõimuga. USA võttis Hillsborough' maakonna territooriumi oma valdusse lõpuks 1821. aastal.
Ülo Õun

Isiklikku

Ülo Õuna abikaasa oli nahakunstnik Inara Õun.