google/wiki40b huggingface dataset:
Lapoloogia

Lapoloogia (inglise keeles lappology) on fennistika haru, mis uurib lapi keelt ja lapi kultuuri.
Kõige olulisemad lapoloogiaga tegelevad asutused on järgmised: CeSam (Tromsø Ülikooli juures), SESAM (Umeå Ülikooli juures), instituut Giellagas (Oulu Ülikooli juures) ja kõrgkool Kautokeinos.
Polarisatsioonimikroskoop

Polarisatsioonimikroskoop ehk petrograafiline mikroskoop on valgusmikroskoop, mida kasutatakse valgust polariseerivate objektide mikroskoopiliseks uurimiseks. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse peamiselt kivimite ja mineraalide uurimiseks, kuid tal on rakendusi ka bioloogias ja keemias.

Polarisatsioonimikroskoop geoloogias

Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse kivimitest ja mineraalidest valmistatud õhikute uurimiseks polariseeritud valguses. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse mineraloogias ja petrograafias. Võrreldes laiemalt levinud ja peamiselt bioloogias kasutatavate valgusmikroskoopidega on polarisatsioonimikroskoobil mõned olulised erinevused. Esiteks saab polarisatsioonimikroskoobiga, nagu nimigi ütleb, valgust polariseerida. Selleks on mikroskoobil kaks polaroidi või niikolit ehk Nicoli läätse, mida nimetatakse polarisaatoriks ja analüsaatoriks. Polarisaator asub õhiku all, analüsaator aga selle kohal. Teiseks erinevuseks on see, et mikroskoobi aluslauda peab saama vabalt pöörata kogu täisringi ulatuses. See on vajalik selleks, et määrata pleokroismi, kustumisnurka jms. Polarisaator ja analüsaator peavad vaatluste teostamiseks asuma üksteise suhtes risti. Analüsaator on tuubusest kergelt eemaldatav, et vaadata õhikut ühe polaroidi poolt polariseeritud valguses. Seda tehakse näiteks selleks, et määrata mineraali pleokroismi või murdumisnäitaja rühma.
Puhta mõtte ruum

"Puhta mõtte ruum" on Eesti dokumentaalfilm.
Filmi tootis [[Pluss Null rühm] ja režissöör on Puu Estonia. Film valmis aastal 2015, selle võtteperiood oli mitme aasta pikkune.
Filmi peaosa kannab filosoof ja luuletaja Jan Jõemets. Tegelaste hulgas on veel filosoof, tõlkija Margus Ott.
Friedrich Suur (1921)

Friedrich Suur (17. juuni 1921 – 24. detsember 1994) oli eesti kultuuritegelane.
Õppis Leningradi Kõrgemas Ametiühingukoolis.
Aastatel 1947–1951 oli ta Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Tartu kultuurihoone kunstiline juht, 1953. aastast kultuurihoone direktor. 
Tegutses ka lavastajana Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris.
1955. aastast oli ta Tartu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu saadik, hiljem Täitevkomitee administratiivkomisjoni esimees. 
1960. aastate teises pooles ja 1970. aastatel töötas Eesti NSV Ametiühingute Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee direktorina.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Direktiiv 2001/29/EÜ

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas ehk autoriõiguse direktiiv või infoühiskonna direktiiv (inglise keeles ametlikult Directive 2001/29/EC of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 on the harmonisation of certain aspects of copyright and related rights in the information society, lühemalt ka Information Society Directive või InfoSoc Directive) on Euroopa Liidu direktiiv, mis rakendab Euroopa Liidu piires Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse lepingut ja ühitab autorikaitseseadusi kogu Euroopa Liidus, näiteks autoriõiguses tehtavate erandite asjus. Direktiiv jõustus Rooma lepingus ettenähtud siseturumeetmete alusel.
Direktiivi kehtestamisele eelnes Euroopa Liidus pretsedenditu ulatusega lobitöö ning seda on toodud näiteks autorikaitsetööstuse edust. Direktiiv annab ELi liikmesriikidele autoriõiguse rakendamisel ulatusliku vabaduse. Liikmesriikidele jäeti direktiivi rakendamiseks aega 22. detsembrini 2002. Tähtaja raames tulid toime siiski vaid Kreeka ja Taani ning lõpuks algatas Euroopa Komisjon kuue liikmesriigi suhtes meetmed direktiivi rakendamata jätmise pärast.
Nekroos

Kasvaja nekrotiseerumine

Pahaloomuliste kasvajate kasv on nii kiire, et tihti ei jõua verevarustus kasvajarakke vajalike toitainetega varustada ning seetõttu tekib pahaloomulistes kasvajates nekroos. Esineb mitmesuguseid kasvaja nekroosi tüüpe: kasvajarakkude kokkupuutel väliskeskkonnaga ja võimaliku anaeroobse infektsiooniga tekib kasvajas ja elundis gangreen (näit emakavähi korral), nekroosi välja murdumisel kasvajast tekib kasvaja haavandumine, õõneselundis tekib mulgustus, näärmekasvajates (näiteks rinnavähk, eesnäärmevähk) tekib komedonekroos.
The Kumars at No. 42

"The Kumars at No. 42" (aastal 2014 "The Kumars") on Suurbritannia meelelahutuslik telesaatesari. Saatesari võitis Emmy auhinna aastail 2002 ja 2003 ning Peabody auhinna aastal 2004. Sarja tehti aastail 2001–2006 kokku 7 hooaega ja 52 osa ning 2014. aastal 6 osa. Eetris oli sari kanalitel BBC Two (2001–2004), BBC One (2005–2006) ja Sky1 (2014). Sarja tootis Hat Trick Productions.
Sarja peategelasteks on Londonis Wembley linnaosas elav india perekond. Peres on Madhuri ja Ashwin Kumar (osatäitjad Indira Joshi ja Vincent Ebrahim), nende täiskasvanud poeg Sanjeev (Sanjeev Bhaskar) ja Sushila, Sanjeevi vanaema, keda tavaliselt kutsutakse Ummiks (Meera Syal).
Sarja tegelased teevad kaasa 2003. aastal avaldatud Comic Reliefi heategevuslikul singlil "Spirit in the Sky", mida esitab Gareth Gates. Singel jõudis Briti singliedetabelis esikohale ning seda müüdi enam kui 550 000 eksemplari.
Ultimaatum

Ultimaatum (ladina keeles ultimatum "lõplik, viimane") on ilma edasiste läbirääkimiste kavatsuseta esitatud nõue.
Diplomaatias tähistab ultimaatum dokumenti, milles sisalduvate nõuete mitterahuldamisel ähvardab ultimaatumi esitaja kasutada vägivaldseid vahendeid (nt sõjaline jõud, blokaad).
Esmatõus

Esmatõus ehk esmavallutamine, ka esmavallutus,  on alpinistide  esmakordne tipputõus mäetipule. Tippujõudmine peab olema tõendatud pildimaterjali ja marsruudikirjelduse näol.
Isikut, kes sooritab esmavallutuse, nimetatakse esmatõusjaks või esmavallutajaks.
Kui alpinistid tõusevad tippu uut marsruuti mööda, nimetatakse seda esmatõusuks uuel marsruudil. Üldjuhul valitakse uued marsruudid tehniliselt raskemini läbitavatel tõusuteedel.  Kuulsamaid esmatõuse uutel marsruutidel on esmatõus Eigeri põhjaseinal 1938. aastal (80 aastat pärast mäe esmavallutust).
Ari Puheloinen

Ari Puheloinen (sündinud 26. detsembril 1951 Taipalsaaris) on Soome kindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja alates 1. augustist 2009 31. juulini 2014.
Ta lõpetas 1974 Soome kõrgema sõjakooli. 1978 õppis viis kuud Moskva lähedal sõjakoolis. 1983–1986 töötas peastaabi luureosakonnas. 1980ndate lõpus töötas Soome Moskva saatkonnas. 1990ndate alguses töötas peastaabis. 1993 määrati ta Soomusbrigaadi pataljoniülemaks. 1996–1997 täiendas end Harvardi ülikoolis. 2007 asus tööle peastaabi juhina. 1. augustil 2009 ülendati kindraliks.
Nooremohvitser

Nooremohvitser (inglise junior officer) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.
Euroopa meistrivõistlused poksis

Euroopa meistrivõistlused poksis (inglise European Amateur Boxing Championships)  on Euroopa meistrivõistlused poksis, mida korraldab Euroopa Poksi Konföderatsioon (inglise European Boxing Confederation). Võistlusi on peetud ebaregulaarselt, ent enamasti kahe aasta tagant üks kord. Esimesed võistlused toimusid 5.-7. maini 1925 Rootsis Stockholmis. 2017 toimuvad järjekorras 42. meistrivõistlused. 
Esimesed Euroopa meistrivõistlused naiste poksis toimusid 2001.
Allüülne asend

Allüülne asend (position, site) tähendab asendit kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures, näiteks allüülne vesinik (C=C-CH). Allüülses asendis asuva funktsionaalrühmaga ühendeid nimetatakse allüülseteks ühenditeks.
Dolokivi

Nimetus

Seda kivimit nimetatakse reeglina dolomiidiks. Et dolomiit on eelkõige mineraal, on Rahvusvaheline Geoloogiaühing (IUGS) soovitanud lõpetada kivimi nimetamise dolomiidiks. Segaduste vältimiseks ja korrektsuse huvides on Vikipeedia sellest ka lähtunud. Sellele seisukohale on võimalik vastu vaielda, sest algselt defineeriti kivim ja seejärel mineraal, mistõttu võiks kivimil olla sellele nimetusele suurem õigus. Enamik geolooge nimetabki seda kivimit just dolomiidiks, mitte dolokiviks.
Et vältida segadust mineraalse dolomiidiga, lisati termin dolostone. Termin dolostone kasutamine on vastuoluline, kuna dolomiidi nimetus pärineb 18. sajandi lõpul kivimite esimest korda ning on seega tehniline tähtsus. Geoloogilise sõnastiku järgi, mille on välja andnud Ameerika Geoloogia Instituut, pole soovitatav kasutada terminit dolostone. Seda kasutatakse siiski mõnes geoloogiaväljaandes.
Kaltsiidi dolomiidiks muundamise geoloogiline protsess on tuntud kui dolomitistamine ja kõik vahetooted on tuntud kui "dolomiidist lubjakivi".
Dolomiidiprobleem viitab varem geoloogilises rekordis aset leidnud suured dolomiidide hoiused, mille tagajärjeks on nende moodustamise ühtne seletus.

Dolokivikoopad

Nagu ka lubjakivide puhul, võib nõrga süsihappega lahustumise tõttu moodustada dolomiidi kivis looduslikud koobad ja lahuse torud. Dolomiidi kivimites võib moodustada ka kaltsiumkarbonaadi spleoteemid (sekundaarsed hoiused) stalaktiidide, stalagmiteede, voolukivi jne kujul. "Dolomiit on tavaline kivim tüüp, kuid üsna haruldane mineraal speleothemsis." Nii Union Internationale de Spéléologie" (UIS) kui ka Ameerika National Speleological Society (NSS) kasutavad laialdaselt oma väljaannetes termineid "dolomiit" või "dolomiitkivi", viidates looduslikule aluspõhjale, mis sisaldab suure osa CaMg (CO₃) 2, milles on moodustunud looduslikud koopad või lahuse torud.
Callaway maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Jaan Hein

Jaan Hein (sündinud 10. märtsil 1961) on Eesti diplomaat.
Jaan Hein lõpetas 1984. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli filosoofia erialal, 1987–1990 oli ta samas aspirantuuris.
Alates 1992. aastast on ta töötanud välisministeeriumis, aastatel 1992–1994 poliitikaosakonna Kesk- ja Ida-Euroopa büroo direktorina, 1994–1997 poliitika- ja kaitseküsimuste nõunikuna Eesti saatkonnas Moskvas, 1997–2000 poliitika planeerimise osakonna nõunikuna, 2000–2003 ajutise asjurina Eesti saatkonnas Prahas, 2003–2006 poliitikaosakonna Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktorina. Alates 2006. aastast oli ta suursaadik Ukrainas, Gruusias ja Moldovas.
Alates septembrist 2011 on ta Eesti suursaadik Kasahstanis. Samast aastast on ta ühtlasi suursaadik Kõrgõzstanis ja Türkmenistanis ning 2012. aastast Tadžikistanis.
Paul Karrer

Uurimistöö

Tema uurimustest olulisimaiks peetakse taimsete pigmentide uurimist. Ta selgitas ja pakkus välja karoteenide keemilise struktuuri ning lisas, et osa karotenoide muudetakse organismide sees A-vitamiiniks. 
1930. aastatel formuleeris ta esmakordselt A-vitamiini eelvitamiini – beetakaroteeni valemi. 
Hiljem kinnitas Karrer Albert Imre Szent-Györgyi poolt avastatud C-vitamiini struktuuri. Veel sünteesis ta B₂-vitamiini ning E-vitamiini. Tema flaviinidega seotud uurimine tuvastas, et algselt B₂-vitamiiniks peetud laktoflaviin on üksnes osa B₂-vitamiini kompleksist.
Lisaks uuris ta mitmete orgaaniliste biomolekulide nagu aminohapete, mitmete alkoloidide, letsitiinide, antotsüaniidide jpt keemilist struktuuri.
Kuusalu valla vapp

Kuusalu valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kuusalu valla vapp.
Praegune vapp võeti kasutusel Kuusalu ja Loksa valla ühinemise järel.
Vapp on kinnitatud 21. juunil 2006. Vapi kavandi autor on Vadim Fomitšev.

Vapi kirjeldus

Valla vapiks on hõbedasel kilbil punane lauritsarest.
Vapi punane värvus on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 186C.
Värvid triaadi värvides (CMYK): punane – C0%;M100%;Y81%;K4%.

Põhjendus

Valla sümbolina kasutatakse Kuusalu kiriku sümboolikas kasutatavat tuleresti, millel põletati Püha Laurentsius ehk Laurits. Valla vapil ongi punane lauritsarest. Ajalooliselt oli Kuusalu kihelkonna keskus Kuusalu koos seal paikneva Laurentsiusele pühendatud kirikuga. Kuusalus asub ka Lauritsakivi, millele on raiutud rest ja tuletangid. Selle sama kivi juures olevat põletatud püha Laurentsius, Kuusalu kiriku ehitaja.
Ajaloost on teada, et Rooma piiskopi laekahoidja Laurentsius, kellele usaldati kiriku vara, otsustas selle pärast kolmepäevast mõtlemisaega jagada vaestele. Keisri küsimusele, kus on vara, vastas Laurentsius, et inimesed ongi see vara. Sellega tuletab tuleriidal põletatud pühak meelde – elus ei ole oluline niivõrd kuld, kuivõrd inimeste sisemine suurus.

Kuusalu valla endine vapp

Vapp oli kinnitatud 3. augustil 1998 ning oli kasutusel kuni 2005. aasta oktoobrini, mil ühineti Loksa vallaga.

Vapi kirjeldus

Hõbedasel kilbil roheline ristikheinaleht ja sinine lainelõikeline vapitüvi, mille ülaosas kolm võrdse laiuse ja vahedega lainelõikelist hõbedast varrast.
Mart Ummelas

Mart Ummelas (sündinud 20. augustil 1953 Tallinnas) on eesti ajakirjanik.
Mart Ummelas oli aastatel 1994–1996 Keskerakonna ja 1996–1997 Arengupartei liige. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai ta 805 häält ja pääses kompensatsioonimandaadiga riigikokku, kuid loobus mandaadist.
16. veebruaril 2016 astus Mart Ummelas uuesti Keskerakonna liikmeks.

Isiklikku

Mart Ummelas ei ole kunagi abielus olnud.
Ta on Ott Ummelase onu.
Türgi saun

Ajalugu

Sellise sauna leiutasid Lähis-Ida araablased 7. sajandil, ent juured ulatuvad aga Vana-Roomasse ja saunad sarnanevadki oma olemuselt rooma termidega. Väga suur osa sellistest saunadest on pärit Osmanite riigi aegadest. Seetõttu on neil mõjusid ka bütsantsi arhitektuurist ja neid on sageli kutsutud vanarooma sauna türgi variandiks.
Hammamites töötasid noortest poistest massöörid ehk tellagid (türgikeelsest sõnast tellak), habemeajajad, rätsepad jt. Hammamitest kujunes üks peamisi isikliku hügieeni eest hoolitsemise kohti islamimaailmas, neid rajati igasse linna. Algselt vaid meeste kasutuses olnud saunades käisid hiljem õhtuti mehed ja hommikuti naised.
Hammam on üks traditsioonilisi saunu, mille tavad on säilinud tänapäevani.

Kirjeldus

Türgi saun on oma olemuselt ja toimelt leebem võrreldes rooma saunaga. Temperatuur on siin +40 kuni +45 °C ja siiski alla +60 °C. Siin ei olnud kerist ja seetõttu ei olnud see eriti kuum saun. 
Sauna võib jagada kolmeks osaks. Peale riietusruumi on seal kõigepealt soe ruum, kus alguses lesitakse soojal ja niiskel põrandal ning kus kuum ja kuiv õhk paneb saunalise higistama. 
Seejärel minnakse üle sauna kõige tähtsamasse kohta, mis on kuum ja niiske massaažiruum. Ruum saab oma soojuse kuumaveebasseinist. Selle keskel oli küttekeha kohal asetsev kivist lavats, mis mahutas suuremates saunades kümneid inimesi. Siin toimub juba ka osa ühiskondlikku läbikäimist, sest massaaži ajal vesteldakse üksteisega. Massaažiga võetakse korralikult läbi kogu kehapind ja keha loputatakse lõpuks keha üle külmaveebasseinidest tuleva jaheda veega.
Viimaks puhatakse ja jahtutakse maha jahedamas ruumis, kus võidakse pakkuda ka teed või muid jooke, suupisteid vms.
Aado Slutsk

Ajakirjandus

Septembris 1944 toimetas ta Tallinna ajalehte Päevauudised.

Ringhääling ja raadio

Aastast 1955 töötas ta ringhäälingus. 
Enne raadiojuhiks saamist oli ta karistuseks mingi eksimuse eest saadetud tööle Kunda Tsemenditehasesse. 
Ta oli 1964–1981 Eesti NSV Raadio ja Televisiooni Komitee esimehe asetäitja, kellele allus Eesti Raadio. Aastatel 1969–1981 oli ta lisaks sellele ka ametlikult Eesti Raadio direktor. 
Aado Slutski toel ja tagantlükkamisel tehti Eesti Raadios palju uuendusi. Aastal 1965 loodi ühiskondliku arvamuse grupp kuulajatelt tagasiside saamiseks. Tööd alustas RAMETO (seda põhjendas Slutsk ülemuste ees usuvastase võitluse vajadusega). Aastal 1967 avati Eesti Raadio teine programm Vikerraadio, mis sai võimalikuks ainult tänu Slutski pingutustele selle läbisurumisel ülemuste ees (viidati ka vajadusele konkureerida Radio Nordiga). Loodi Nõukogude Liidu esimene raadio arvutuskeskus. Eesti Raadio oli üks esimesi ringhäälinguid Euroopas, kus fonoteeki ja muusikaprogrammide koostamist juhtis arvuti. Hangiti moodne helibuss Škoda. Eesti Raadio tehniline teenistus ei allunud tollal küll Aado Slutskile, kuid teda huvitasid  kõikvõimalikud tehnilised uuendused ning ta toetas jõuliselt stereofoonia arengut ja  kvadrofoonilisi katsesaated, mis olid esimesed NSV Liidus. Ta organiseeris igal võimalusel tehniliste uuenduste demonstratsioone ka EKP juhtidele, mis soodustas finantseeringute hankimist välisvaluutas uue tehnika soetamiseks. Slutsk lõi raadio juurde ka Pressibüroo, kus analüüsiti maailmasündmusi. Üks uuendusi oli ka meelelahutuslike järjejuttude-kuuldemängude tegemise alustamine oktoobris 1966. 
Kui Moskvast tuli korraldus suurendada venekeelsete raadiosaadete osatähtsust, siis loobus Slutsk venekeelsete saadete pikkimisest programmidesse ning korraldas saatekava niimoodi ümber, et venekeelsed saated moodustasid eraldi programmi. 
Raadiojuhina kaitses Slutsk oma alluvaid ülemuste ees ideoloogiliste süüdistuste eest.

Ühiskondlik tegevus

Alates 1989. aastast oli ta Eesti Olümpiakomitee liige.

Isiklikku

Eesti Raadio järelehüüdes öeldakse: "Ta oli emotsionaalne, vahel ka subjektiivne ja ülekohtune. Juht, kellega vastuollu sattuda oli ohtlik. Ja sellest hoolimata oli ta särav isiksus. Ta oskas valida ja hinnata inimesi. Ta oli galantne ja vaimukas. Härrasmees, kes tervitades kaabut tõstis. Ta oli kirglik mägisuusataja ja efektne seltskonnategelane."
Valdo Pant lahkus Eesti Raadiost Eesti Televisiooni konflikti tõttu Slutskiga. Ta kirjutas sellise avalduse: "Raadio juhtkond teeb mulle takistusi ja ma ei saa nendega rohkem koos töötada. Raadio juhtkond on oinapäine. Ühesõnaga, kuna raadio juhtkond on loll, siis on nendega võimatu koos töötada.". Slutsk viseeris selle avalduse: "Nõus. Luban."
GeForce'i 9. seeria

Ülevaade

Kuigi tavaliselt alustas Nvidia uut seeriat kõige kiirema kaardiga, siis seekord oli esimene kaart keskmisest hinnaklassist.
Esimene graafikakaart, 9600 GT, oli põhiliselt mõeldud mänguritele, et pakkuda võimalust mängida uuemaid DirectX 10 mänge ilma üüratult palju graafikakaardile kulutamata.

GeForce 9300

Lasti välja 2008. aasta Juunis ning oli kõige odavam 9 seeria toodang.

GeForce 9400

2008. aasta augustis lasti välja 9400 seeria graafikakaart ja aasta lõpu poole ka sama seeria emaplaat.

GeForce 9500

Lasti välja 2008. aasta juulis.

GeForce 9800

Kõige võimsamad graafikakaardid 9. seerias, mille esimene kaart lasti välja 18. märtsil 2008.
Eduard Pohli maja

Ajalugu

1907. aastal ostis tööstur Eduard Pohl Lossi ja Tartu tänava nurgal asuva kinnistu ja ehitas sinna linna suurima ning esinduslikuma elu- ja ärihoone. Majas on tegutsenud Sakala pank ja ajalehe Sakala toimetus.
Tegelikkusteadus

Tegelikkusteadus ehk teadus tegelikkusest (saksa keeles Wirklichkeitswissenschaft, Wissenschaft von der Wirklichkeit, Wissenschaft vom Wirklichen) on teadus, mis ei võta oma uurimisainet teoreetilise vaatluse muutumatu objektina, vaid muutuva tegelikkusena, milles ta ise osaleb.

Mõiste ajalugu

Georg Simmel (1892: 43) ütleb, et ajalooteadus ei ole mitte seadusteadus, vaid tegelikkusteadus. Rickert (1902: 255, 263) kasutab seda sõna umbes samas tähenduses. Georg Simmel (1905: 96) nimetab ajalooteadust endiselt teaduseks tegelikkusest, ent lisab, et tunnetatava olemissisu määravad tunnetatava suhtes täiesti ükskõiksed seadused.
Ernst Troeltsch (1897: 187) iseloomustas uusajale omast teadusemõistet väljendiga "teadus tegelikkusest".
Max Weber (1904) ütleb: "Sotsiaalteadus, mida meie tahame teha, on tegelikkusteadus."
Laiemalt tuntuks sai tegelikkusteaduse mõiste Hans Freyeri (1930) käsituses. Freyer vastandab logoseteadust ja tegelikkusteadust, võttes eeskujuks Wilhelm Dilthey (1883) vastanduse vaimuteaduste ning ühiskonna välist organisatsiooni uurivate teaduste vahel. Sotsioloogia peab Freyeri järgi olema tegelikkusteadus. Logoseteadus uurib tähendust, kuju võtnud vaimu, näiteks kunstiteostes; sotsioloogia kui tegelikkusteadus uurib elu, eksistentsiaalset tegelikkust. Logoseteadus uurib valmis objekte, sotsioloogia kui tegelikkusteadus tulevikku suunatud protsesse. Logoseteadus võtab teooria ning taasläbielava mõistmise hoiaku, tegelikkusteadus aga on ise eksistentsiaalse tähendusega protsessi osa. Erinevalt ajalooteadusest uurib sotsioloogia püsivaid struktuure.
Saalomoni Saarte lipp

Saalomoni Saarte lipp on Saalomoni Saarte ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Iseseisvunud Saalomoni Saared said endale lipu kavandivõistlusega. Lipp kuulutati riigi- ja rahvuslipuks 18. novembril 1977. Lipu sinise ja rohelise välja jagab pooleks diagonaalne kollane laid, mis algab vardapoolsest alanurgast ja lõppeb lehvipoolses ülanurgas. Sinisele väljale on paigutatud viis viisnurkset tähte (ülemises ja alumises reas kummaski kaks ja keskmises üks).
Lipu värvid viitavad loodusele: sinisele merele, kollasele päikesepaistele ja looduse lopsakale rohelusele. Viis algset provintsi said igaüks lipule oma tähe. Kuigi riigi haldusjaotus on muutunud, on tähtede arv samaks jäänud.

Merelipp

Saalomoni Saartel on merelipud nii tsiviil-, riigi- kui ka sõjalaevadel.
Tsiviillaevade lipp on punane plagu, mille vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp. Riigilaevade lipp on sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp. Ka sõjalaevade lipu vardapoolses ülanurgas on rahvuslipp, kuid lipu väli on valge, punase Püha Jüri ristiga. Kõikide lippude proportsioonid on 1:2.

Saalomoni Saarte ajaloolised lipud

Enne iseseisvumist olid Saalomoni Saared Suurbritannia asumaa ja kasutusel oli koloniaallipp. Aastatel 1906–1947 kasutatud lipp oli sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp, lehvil aga valge sõõr, mille sees oli Suurbritannia kuninga kroon ning ümber selle kiri "British Solomon Islands".
Aastatel 1956–1966 oli kasutusel eelmise lipuga sarnane lipp, mille valge sõõri sees oli Saalomoni Saarte koloniaalvapp. Lipu proportsioonid olid nii sellel kui ka eelmisel lipul 1:2.
Kaitseala (luulekogu)

"Kaitseala" on Kristiina Ehina 2005. aastal ilmunud luulekogu.
Luulekogu on kujundanud ja illustreerinud Eve Kask ning selle andis välja kirjastus Huma.
Luulekogu sai Kultuurkapitali luuleauhinna.
Raud(III)oksiid

Raud(III)oksiid (keemiline valem Fe₂O₃) on keemiline ühend, mille molekul koosneb kahest raua ja kolmest hapniku aatomist.
Jürgen von Ungern-Sternberg

Jürgen von Ungern-Sternberg (Jürgen Baron Ungern-Sternberg von Pürkel; sündinud 21. aprillil 1940 Piłas (Schneidemühlis)) on baltisaksa päritolu Saksa ajaloolane.
Ungern-Sternberg tegeleb vanaaja ajaloo, teadusajaloo ja Baltikumi ajaloo uurimisega.
Jürgen von Ungern-Sternberg lõpetas 1959. aastal Münchenis gümnaasiumi ning õppis seejärel ajalugu ja ladina keelt Müncheni ja Freiburgi ülikoolides. 1968. aastal kaitses ta Müncheni ülikoolis doktorikraadi Rooma Vabariigi lõpuaja õigusajaloo teemal. Ta on olnud õppejõud Berliini, Erlangen-Nürnbergi, Esseni ja Kieli ülikoolides. Kõige pikemat aega, aastatel 1978–2007, kuni emeriteerumiseni, oli ta aga vanaaja ajaloo korraline professor Baseli ülikoolis.
Ungern-Sternberg on Université de Haute Alsace (2000), Läti Ülikooli (2002) ja Tartu Ülikooli (2005) audoktor.
Wilhelm Ostwaldi tänav

Wilhelm Ostwaldi tänav asub Tartus Maarjamõisa linnaosas Tartu Ülikooli linnakus.
Tänav algab Ravila tänavalt ja lõpeb Sanatooriumi tänaval.
Tänav sai nime Friedrich Wilhelm Ostwaldi järgi, kes on füüsikalise keemia üks rajajaid ning ainus Eestis töötanud teadlane, kes on pälvinud Nobeli auhinna (küll mitte Tartu Ülikoolis viibimise ajal).
Otsuse Wilhelm Ostwaldi tänavale nimepanekuks langetas Tartu linnavolikogu 21. jaanuaril 2016. Ettepaneku tegi Tartu Ülikool, teise nimevalikuna oli kaalumisel Teaduse tänav. Varem kandsid Ostwaldi tänava äärsed krundid numbreid Ravila tänava järgi.
Stewart Johnson

Stewart Johnson on USA päritolu Eesti lavakoomik, kes esineb Comedy Estonia korraldatud stand-up comedy üritustel.
Ta on üks trupi algatajaist ning on elanud Eestis 14 aastat.