google/wiki40b huggingface dataset:
Martin Herem

Isiklikku

Herem on abielus ning tal on poeg ja kaks tütart. Võõrkeeltest valdab ta inglise ja vene keelt. Hobina tegeleb ta maratonijooksuga. 6. märtsil 2019 avaldatud Eesti Ekspressi intervjuus sõnas Herem, et tegeleb kirglikult ka mullamuttide kinninabimisega. Herem kirjeldas intervjuus mutipüüdmise viise ning strateegiaid ja avaldas, et peab püütud muttide kohta ka küllaltki detailset statistikat.
Mõlemad ta vanaisad olid Vabadussõja veteranid. Tema isapoolne vanaisa on vabadusristi kavaler Paul Herem ja emapoolne vanaisa on samuti vabadusristi kavaler Harri Moora. Martin Heremi tädipoeg on poliitik Jürgen Ligi.
Kindralleitnant Johannes Kert, Kaitseväe juhataja aastail 1996–2000, on teda iseloomustanud järgnevalt: "ta on väga suure töövõimega, praktilise meelega ohvitser, kellel on eeskujulik teenistuskäik". Samuti hindas ta Heremi initsiatiivi lumetorm Monika ajal, mil Herem saatis Kirde Kaitseringkonna ülemana Padaorus lumevangi jäänud inimeste abistamiseks Päästeametile toeks viis kaitseväe roomikmasinat Hägglunds Bv 206, 10 veoautot Unimog, viis maasturit, kolm traktorit, kaks puksiirmasinat ja ligi 100 kaitseväelast. Herem ei küsinud selleks täiendavat luba kaitseväe juhatajalt, kelle heakskiiduta ei tohtinud antud sõidukeid kaitseväe territooriumilt välja viia. Heremi panust Padaoru sündmuste lahendamisel on hinnatud ka ajakirjanduses.
Kaitseminister Jüri Luik on Heremit iseloomustades öelnud, et ta on "liidriomadustega ohvitser, kes tunneb läbi ja lõhki mobilisatsioonisüsteemi ning on tõestanud, et suudab arendada reservarvmeed".
Rahvusvaheline kassipäev

Rahvusvaheline kassipäev on 8. augustil tähistatav mitteametlik tähtpäev kasside auks, mille tähistamise algatas 2002. aastal Rahvusvaheline Loomade Heaolu Fond (International Fund for Animal Welfare).
Rahvusvahelise kassipäeva raames korraldavad loomakaitse- ja looduskaitseorganisatsioonid üritusi nii kodukasside teemal (kasside tervishoid, kodutud kasside probleemid jms) kui ka mitmesuguste metskassiliikide ja suurte kaslaste olukorrale tähelepanu juhtimiseks.
Analoogset tähtpäeva nimega ülemaailmne kassipäev (mõlema tähtpäeva nime tõlked langevad mõnes keeles kokku) tähistatakse eri riikides eri päevadel, näiteks Venemaal 1. märtsil (tähistamise algatasid 2004. aastal Moskva kassimuuseum ja ajakiri "Kass ja koer" ("Кот и пёс")), USAs 29. oktoobril (2005. aastast), Poolas 17. veebruaril ja Jaapanis 22. veebruaril (1987. aastast). Nendega sarnaneb ka Itaalias 17. novembril tähistatav musta kassi päev.
Helmi Kurba

Helmi Kurba (8. juuli 1920 – 11. august 2006) oli Eesti poliitik, Eesti Vasakpartei juhatuse liige alates 1999. aastast kuni surmani.
Ta osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse meditsiinipataljonis. Pärast sõda töötas ta Harju rajooni täitevkomitee kultuuriosakonna juhatajana.
1941. aasta suvel Peningi lähedal päästis Kurba haavatud Paul Kuusbergi elu, viies ta sakslaste tule alt ohutusse kohta.
Raimond Valgre kirjutas Helmi Kurbast laulu "Helmi".
29. aprillil 1993 kinnitati Kurba Mustamäe linnaosa haldusnõukogu liikmeks.
Oma elu lõpuaastatel oli Kurba Mustamäe pensionäride ühenduse esimees ja kuulus Eesti Pensionäride Ühenduse juhatusse. Ta oli ka Mustamäe ja Kristiine linnaosa nõustaja.
Samuti oli Kurba omal ajal Eesti Raamatuühingu aktivist.
Portlandi kogudus

Portlandi kogudus on EELK kogudus, mis tegutseb Oregoni osariigis Oregon Citys.
Koguduse õpetaja on abipraost Hendrik Laur. Koguduse esimees on diakon Kalle Merilo.
Pajusi vald

Ajalugu

Pajusi valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
2017. aastal ühines vald Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Põltsamaa vallaga, välja arvatud Kaave küla, mis liitus Jõgeva vallaga.

Loodus

Pajusi vald asus Kesk-Eesti lavamaal, kus peamine maastikutüüp on kergelt lainjas moreenitasandik. Valla kirdeosa ulatub Alutaguse madalikule. Seal paiknevad Tapiku ja Kauru soo.
Pajusi valla peamised loodusrikkused olid viljakas põllumajanduslik maa ja mets, maavaradest on olulisemad turba ja paekivi varud. Valla põhjapoolne osa on rikas metsa poolest, asustus on hõre. Omaette vaatamisväärsus on sealne loodus, metsades esineb põtru, metskitsi, metssigu.
Veekogudest asus valla territooriumil Kõpu veehoidla. Vald piirnes läänes ja põhjas Põltsamaa jõega. Pajusi valla territooriumilt said alguse Pikknurme ja Umbusi jõgi.

Külad

Vallas oli 23 küla. Need on:
Aidu, Arisvere, Kaave, Kalana, Kauru, Kose, Kõpu, Kõrkküla, Lahavere, Loopre, Luige, Mõisaküla, Mõrtsi, Nurga, Pajusi, Pisisaare, Sopimetsa, Tapiku, Tõivere, Uuevälja, Vorsti, Vägari, Väljataguse.

Rahvaarv

Asustuse tihedus Pajusi vallas oli väikseim Jõgeva maakonnas. 2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli Pajusi vallas 1422 elanikku. Sarnaselt enamiku Eesti maaomavalitsustega iseloomustas ka Pajusi valla elanikkonda vananemine ja kahanemine.

Kultuur

Vallas oli 1 rahvamaja – Pajusi Rahvamaja – ning kolm raamatukogu – Aidu, Pajusi ja Tapiku raamatukogud. Tegutseb rahvatantsurühm Kaljaan.

Haridus

Pajusi vallas töötas kaks lasteaed-kooli – 4-klassiline Aidu Lasteaed-Algkool 9 lasteaialapse ja 19 õpilasega ja 6-klassiline Pisisaare Algkool 32 õpilase ja 15 lasteaialapsega.

Majandus

Põllumajandusliku tootmisega tegelevatest ettevõtetest tegutsevad AS Pajusi ABF, AS Merix Kinnisvara, OÜ Uuevälja Köögivili. Tööstusvaldkonna ettevõtetest Eltor OÜ – elektritööd, kauba- ja reisijatevedu ning veevarustus- ja kanalisatsioonitööd, Kaltsiit AS – paekivikillustiku tootmine ja jaekaubandus, Luige Kivi OÜ – paekivikillustiku tootmine, Lucisi OÜ – lihasaaduste tootmine, Maitsev OÜ – toiduainete tootmine.
Viitenumber

Viitenumber on struktureeritud info, mida saab edastada krediitkorralduse makseinfona pankadevahelises krediitkorraldusskeemis.
Hiljemalt alates 2014. aasta veebruarist on vastavalt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrusele nr 260/2012 Eesti pangad kohustatud riigisiseste kreeditkorralduste teostamiseks kasutama üleeuroopalist makseskeemi. Vastavalt SEPA kreeditkorralduse skeemi implementeerimise juhendile  on võimalik kreeditkorralduse makseinfona edasta kas struktureerimata infot või struktureeritud infot, aga mitte mõlemat üheaegselt.

Standardi rakendamine

Pangad kontrollivad alates 1. veebruarist 1997 viitenumbri vastavust standardile ning nimetatud kuupäevast alates ei aktsepteeri viitenumbri väljal standardile mittevastavat numbrit.
Manufaktuur

Manufaktuur (ladina manufacturus  'käsitsi tehtav') oli hiliskeskajal arenenud tööjaotusega käsitööettevõte, kus töötasid palgatöölised.
Tanu näitamine

Tanu näitamine või tanu vaatamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
Tanu näitamine oli nooriku tanu, s.o. tanutatud nooriku näitamine pulmalistele või lapulistele raha eest. 
Levinud oli rohkem Lääne-Eestis ja saartel. 
.
2012.–2013. aasta maailma karikasari laskesuusatamises

2012.–2013. aasta maailma karikasari laskesuusatamises oli 36. ametlik maailma karikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 24. novembril 2012 ja lõppes Hantõ-Mansiiskis 17. märtsil 2013.

MK-sarja paremusjärjestus

Seisuga 19. jaanuar 2013

MK-sarja paremusjärjestus

Seisuga 13. jaanuar 2013
André Gide

André Paul Guillaume Gide (prantsuse [ɑ̃dʁe pɔl ɡijom ʒid]; 22. november 1869 Pariis – 19. veebruar 1951 Pariis) oli prantsuse kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1947.
Tšamorro keel

Keel

Tšamorro keelt kõneldakse peamiselt Guami piirkonnas. Samuti kõneldakse seda keelt ka Põhja-Mariaani saartel ja USA-s. Tšamorro keel sisaldab väga palju hispaaniakeelseid väljendeid ning inimesed kalduvad arvama, et seal kõneldakse ka hispaania keelt. Viimastel aastakümnetel on tšamorro keele kõnelejate arv langenud, kuid on üritatud erinevate kampaaniatega selle vastu võidelda, et selle areng jääks edaspidi püsima.

Kirjaviis

Ladina tähestik.
Kodila vald

Kodila vald (saksa keeles Koddil) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.
Breitspurbahn

Veerem

Kavas oli ehitada 8-teljelised, 42 meetri pikkused, 6 meetri laiused ja 7 meetri kõrgused kahekorruselised vagunid. Rongis pidanuks olema restoran, kino, bassein, juuksurisalong ja saun. Umbes 500 meetri pikkune rong pidanuks mahutama 2000–2400 reisijat ja liikuma kiirusel kuni 200 kilomeetrit tunnis.
Kraini hertsogkond

Geograafia

Ajaloolise Kraini piirkonna piirid muutusid läbi sajandite. Hertsogkonna loomise ajast alates paiknes see Saksa-Rooma riigi kaguservas, kus Gorjanci mäed ja Kolpa jõgi moodustasid piiri Horvaatiaga, mis siis oli Ungari kuningriigi osa.
Põhjas piirnes see keiserliku Kärnteni hertsogkonnaga, Predili mäekurust ja Fusinest (Fužine) piki Karawankide peaahelikku kuni Jezerskoni. Kirdes ja idas piirnes see Steiermargi hertsogkonnaga, s.o. tänapäeva Štajerska või Alam-Steiermargi maadega Sava jõe taga, mida aastani 1456 haldasid Celje krahvid. Läänes tähistasid Julia Alpide tipud ülalpool Bohinj järve piiri ajaloolise Friuli piirkonnaga, mida alguses haldasid Aquileia patriarhid, kuid järk-järgult vallutati Veneetsia vabariigi poolt ja liidendati aastaks 1433 Domini di Terraferma koosseisu. Edelas, Dinaari mäestiku taga, valdasid Gorizia krahvid ülejäänud Friuli territooriumi, mis aastal 1754 sai Austria kroonimaaks Gorizia ja Gradisca (osa tänapäeva Sloveenia Rannikumaast). Istria margi riismed Karsti platoost ja Brkini küngastest lõunas olid ka Kraini halduses.
Oma viimases ulatuses, mis taasloodi aastal 1815, oli hertsogkonna pindala 9904 km². Aastal 1914, enne Esimese maailmasõja algust, oli selle rahvaarv ligikaudu 530 000.

Vapp ja lipp

Kraini hertsogkonna vapp pärineb 13. sajandist, kui see kõige tõenäolisemalt kujunes Baieri Andechsi krahvide (Merania hertsogkonnas) (kotkas) ja Reini Spanheimide (Kärntenis) (punane-valge malelaud) vappide kombinatsioonist. Kotkas on kujutatud ka kuningas Otakar II pitseril, kuna ta oli aastal 1269 Kraini margi valitseja. Aastal 1463 lisas keiser Friedrich III kotkale keiserliku krooni ning asendas kilbil ja ruudulisel kuusirbil valge kuldsega. Aastal 1836 taastas keiser Ferdinand I kilbile algse valge värvi ja tunnistas valge-sinise-punase kombinatsiooni ametlikuks Kraini värviskeemiks.
Habsburgide võimu all kinnitati aastal 1848 valge, sinine ja punane Kraini vapilt (kilp, kotkas ja kuusirp) kroonimaa ametlikeks lipuvärvideks. Kuna Kraini hertsogkond oli peamine sloveenidega asustatud Austria keisririigi piirkond, võeti värviskeem teiste Sloveenia maade asukate poolt järgnevalt üldise sloveeni rahvuse trikoloorina omaks.
Nagu vapistki, loobuti sellest pärast 1918. aastat seoses Kraini hertsogkonna kaotamisega. Kraini sinine kotkas oli siiski lühidalt taastatud aastatel 1943 – 1945 kui Sloveenia abivägede, Sloveeni Omakaitse, sümbol. Seda kasutati ka Jugoslaavia Karađorđevići dünastia vapil sõdadevahelisel perioodil (ja asendati Jugoslaavia Kuningriigi riigivapil keskaegsete Celje krahvide kolme tähega).
Kraini hertsogkonna sümboolikal on olnud tähtis ja kestev mõju Sloveeni rahvuslikele sümbolitele. Seega on Kraini hertsogkonna lipu valge-sinine-punane kombinatsioon tänapäeval kasutusel Sloveenia lipu ametliku värviskeemina. Sloveenia vapp on ka heraldiline kooslus, hõlmates Celje krahvide tähed, Kraini värvid ja sloveenide püha mäe Triglavi kujutise.
Melanhoolik

Melanhoolik on üks neljast temperamenditüübist teadusliku psühholoogia eelses isiksuseteoorias. 
Melanhoolsed inimesed on analüütilised, detailidele orienteeritud ning sügava mõtte ja tundeeluga. Nad on introvertsed ja neile ei meeldi seltskonnast eristuda. Melanhoolne inimene on mõtlik, tagasihoidlik ja tihti ärev. Tihti püüdlevad nad täiuslikkuse poole nii sisemiselt kui ka neid ümbritsevas keskkonnas, mis väljendub ülimas puhtuses ja detailsuses.
Kirvu vald

Kirvu vald oli vald Soomes Karjala kannasel.
Vald moodustati 1871.
Valla pindala oli 650,9 km² ja seal elas 8721 inimest (1939).
Talvesõja tagajärjel loovutas Soome selle ala Venemaale. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jäävad valla alad Leningradi oblasti Viiburi rajooni.
21A

21A on Tallinna bussiliin, mis sõidab Väike-Õismäe ja Kakumäe vahel.
Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevadel.
Keedika linnus

Keedika linnamägi on Kalevipoja sängi tüüpi muinaslinnus Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Keedika küla Siimumetsa talus, Palivere–Keedika tee ääres.

Kirjeldus

Linnuse nõlva kõrgus kirde poolt on 4–5 m, edela- ja lääneküljelt 8–9 m. Õueala pindala on 900 ruutmeetrit. 
Nii kagu- kui ka kitsenevas loodeotsas asuvate vallide kõrgus sisenõlvalt on 0,5–1 m, välisnõlvalt, kraavi põhjast 4–5 m. Kagupoolne vall on tugevasti lõhutud. Linnuse oletatav ehitusaeg jääb vahemikku 6.–10. sajand.
Harilik tungaltera

Iseloomustus

Seen parasiteerib enamikul kõrrelistel, kaasa arvatud kõikidel teraviljadel. Kasvu soodustavad niisked ilmad. Tungaltera eristub seemnetest tumedama värvuse ja suuremate mõõtmete poolest. Mahakukkunud tungalterast arenevad kevadel kotteosed, mis nakatavad kõrreliste õisi. Nakatunud õis hakkab eritama nektarit, mis meelitab kohale kärbsed. Kärbsed kannavad eostega nakatunud vedelikku teistele taimedele. Nakatunud õitest kasvavad suve lõpuks tungalterad (sklerootsiumid), mis talvituvad.

Kasvukoht

Levib rukkipõldudel, harva nisupõldudel, peamiselt põllu servades.

Toime

Talupoegade viljakvaliteet oli mõisnike omast madalam ja vili võis sisaldada tungalteri. Tungalteradega nakatunud teravilja tarbimisel on oht haigestuda ergotismi, mis põhjustab hallutsinatsioone, krampe ja gangreeni. Haiguse põhjustajaks on ergotamiin, mis hävitab vererakke. Tungaltera peetakse libahuntide nägemise põhjuseks talupoegade seas.   Veel 20. sajandil on märgitud mürgituspuhanguid. Kuivatatud teravilja hoiustamisega tungaltera mõju väheneb ja aastaga kaob peaaegu täielikult. Praegu kasutatakse tungaltera ravimite valmistamiseks (sünnitust esile kutsuvad) ja see on ravimtaimede registris. LSD (lüsergiid) sünteesiti tungaltera alusel esmakordselt 1943.
Augsburgi Eesti Gümnaasium

Augsburgi Eesti Gümnaasium oli eestlastest sõjapõgenike gümnaasium Saksamaal Augsburgis. Gümnaasium tegutses 1945-1951. Gümnaasiumi kõrval tegutses ka algkool.
Gümnaasium avati 8. augustil 1945. Kool suleti 8. augustil 1951.
Kuni 1950. aastani oli õpilaste arv vahemikus 300-350.
Risto Raid

Risto Raid (sündinud 26. juunil 1990) on eesti jalgrattur. Enda sportlasteed alustas Risto Raid Tartu Spordiklubi Velos ja alates 2013.a. esindab Raid Prantsusmaa jalgrattaklubi VC Rouen 76.  
Eestis sõidab Raid Rein Taaramäe Rattaklubi värvides.  
2016.aasta hooajal lisas Raid oma kontole kuus võitu ning seisis poodiumil kokku neljateistkümnel korral. 2017.aastal jätkab Risto Raid VC Rouen 76 värvides.
Alice (Hesseni suurhertsoginna)

Alice, Hesseni suurhertsoginna (Alice Maud Mary) (25. aprill 1843 Buckinghami palee – 14. detsember 1878 Darmstadt, Hesseni suurhertsogkond) oli kuninganna Victoria ja prints Alberti kolmas laps ja teine tütar ning Hesseni suurhertsog Ludwig IV abikaasa.
Printsess Alice oli prints Philipi emapoolne vanavanaema.

Ristimine ja suhted pereliikmetega

Printsess Alice'i ristis 2. juunil 1843 Buckinghami palee erakabelis Canterbury peapiiskop William Howley ning printsessi ristivanemad olid Hannoveri kuningas Ernst August I, Saksi-Coburgi ja Gotha hertsog Ernst II, Suurbritannia ja Iiri Sophia ja Hohenlohe-Langenburgi printsess Feodora. Sünnijärgselt sai Alice tiitli Suurbritannia ja Iiri printsess (Tema Kuninglik Kõrgus; Her Royal Highness The Princess).
Alice'i õpetas kodus tema vanem õde printsess Victoria, kuid eriti oli Alice kiindunud oma vanemasse venda, prints Albert Edwardisse. Pärast printsess Victoria abiellumist lootis kuninganna Victoria, et Alice võtab koduse abistamise ja vanema õe kohustused enda peale. 18-aastane Alice põetas oma isa, prints Albertit kuni viimase surmani 1861. aasta detsembris.

Hilisem elu

Austria-Preisi sõja ajal 1866 asutas Alice Naiste Ühenduse (Alice-Frauenverein), kus koolitati medõdesid ja abitöölisi. 13. juunil 1877 sai prints Ludwigist Hesseni ja Reini suurhertsog ja Alice'ist suurhertsoginna. 1878. aasta novembris haigestus suurhertsog ja ta lapsed peale printsess Elisabethi difteeriasse ning samal aastal suri haiguse tagajärjel printsess Marie. Kurnatuna pereliikmete põetamisest alistus ka Alice haigusele ning suri Darmstadt'is 14. detsembril, oma isa surma-aastapäeval. Printsess Alice maeti Hesseni suurhertsogite mausoleumi Rosenhöhes.
Eesti Suursaatkond Berliinis

Eesti Suursaatkond Berliinis on Berliinis aadressil Hildebrandstraße 5 asuv Eesti suursaatkond.
Aastast 2019 on Eesti suursaadik Berliinis Alar Streimann.
Lol Crème

Lol Crème (tavaliselt kirjutatakse Lol Creme; Lawrence Neil Crème; sündinud 19. septembril 1947 Inglismaal Lancashire'is Bury lähedal Prestwichis) on juudi päritolu Briti muusik ning muusikavideo- ja filmirežissöör.
Tema hüüdnimi oli algselt Lolagon.
Lol laulab ning mängib kitarri ja klahvpille.
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Kevin Godleyga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumad on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema.
Hiljem tegi Crème koostööd Trevor Horniga. Nad tegid mitu aastat muusikavideoid (sealhulgas Herbie Hancockile, The Police'ile ja Duran Duranile) ning aastal 1998 hakkasid nad koos tegema bändi Art of Noise.
Aastal 1991 lavastas Crème Jamaica komöödiafilmi "The Lunatic".
Crème salvestab koos Trevor Horni, Chris Braide ja Steve Lipsoniga ansambli The Producers albumit.
Ta tegutseb ka kunstnikuna.

Isiklikku

Lolil on poeg Lalo, kes on samuti muusik.
Kõrgelaid (Muraja laht)

Kõrgelaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kakuna küla alal Muraja lahe kirdeosas asuv 1 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 536 meetrit.
Laid asub 500 meetrit Pillalaiust põhja suunas. Laid on pikliku kujuga.
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiualasse ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on 58° 27′ N, 23° 17′ E.
Korženevskaja

Korženevskaja on  mäetipp Pamiiris (Tadžikistan). Asub 13 km põhja pool Ismoili Somoni mäetipust. Kõrgus 7105 m. 
Mägi on nime saanud Jevgenija Korženevskaja, vene geograafi Nikolai Korženevski naise järgi.

Tipputõusud

Esmavallutus toimus 1953, kui tippu jõudis rühm alpiniste Aleksei Ugarovi juhtimisel. Tipp kuulus neljandana ka NSVL-i nelja seitsmetuhandese ehk "lumeleopardi" tipu hulka.
35 Hudson Yards

35 Hudson Yards (ka Equinox Tower) on ülikõrge pilvelõhkuja, mis asub Manhattani lääneküljel Hudsoni jõe vahetus läheduses.
Star (laev)

Tehnilised andmed

Star on 186 m pikk ja 27,7 m lai, tema süvis on 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 36 249 ja kandevõime 3500 t. Laev on kiire: suudab arendada 27 sõlme. Tema jääklass on 1A.
Laeval on 4 MaK diiselmootorit, millest igaühe võimsus on 12 MW ja koguvõimsus 48 MW.
Laeval on kohti 1900 reisijale. Kajutites on ööbimiskohti 520 reisijale. Lisaks on laeval 2000 rajameetrit autodele ja sinna mahub 450 autot.
Stari ja Superstari liiniletulekul loobus Tallink Autoexpressi ja SuperSeaCati tüüpi kiirparvlaevadest ning teised laevakompaniid oma kiirparvlaevadest. Star võtab peale rohkem reisijaid ja lasti, aga peamine on võimekus iga ilmaga väljuda ja pidada kinni sõiduplaanist, lisaks võimaldab Stari jääklass sõita Tallinna–Helsingi liinil aasta ringi.

Ajalugu

Star telliti 1. augustil 2005 Helsingis asuvast Aker Finnyardsi laevatehasest. Laevale pandi kiil 30. mail 2006 ja tema tehasenumber oli 1467. Laev lasti vette 23. novembril 2006 ja ristiti veel samal päeval. Uue kiirlaeva ristiema on Helsingi linnapea abikaasa Jaana Pajunen. Star anti tellijale üle 10. märtsil 2007 ja ta asus esmareisile 12. aprillil 2007.
Star teenindab reisijaid aasta ringi kaubamärgi all Tallink Shuttle. Laeva projekt põhineb laeval SeaFrance Rodin, mis ehitati 2001 samas tehases ettevõttele SeaFrance. Esialgu polnud Starile plaanitud reisijakajuteid, hiljem otsustati ehitada kajutid 520 reisijale.
Alates 2007. aasta aprillist sõidab Star liinil Tallinn–Helsingi. Star teeb alates 12. aprillist 2007 kolm edasi-tagasi reisi päevas, sõit kestab kaks tundi. Esialgu kavandati reisi pikkuseks 1 tund ja 50 minutit, aga nii kiireks laev ei osutunud. Täislastis laeva lossimine ja laadimine kestab vähemalt tund, aga üldiselt seisab laev sadamas poolteist tundi.
2008. aastal hakkas sel liinil sõitma lisaks Starile ka Superstar, Tallinki teine kiire parvlaev.
Kromatogramm

Kromatogramm on kromatograafi registreerimisseadme väljund graafiliselt paberil või numbrilisel kujul ja näitab kromatograafiliselt lahutatud komponentide suhtelist sisaldust proovis. Kromatograafilise kolonni väljundis registreeritakse detektori
signaal.  See signaal töödeldakse registraatoris ja tulemus esitatakse tavaliselt komponentide kontsentratsiooni ajalisele muutusele vastavate kolmnurgasarnaste piikidena (dc/dt). Ainete  piikide vahel on liikuva faasi tsoonid. Piigi asukoht kromatogrammil näitab aine kolonnist väljumise aega ja piigi suurus näitab, kui palju komponenti proovis on. Teatud lisaanalüüsidega on võimalik kromatograafiat kasutada analüüsitava proovi kvalitatiivse ja kvantitatiivse koostise määramiseks. Näiteks võib aineid  kindlaks teha (identifitseerida) suhteliste väljumisaegade (retentsiooniaeg) põhjal, kui neid võrrelda teadaolevate ainete andmetega.
Kromatografeerimise optimeerimiseks kasutatakse vajadusel lahutustsükli käigus kolonni temperatuuri või liikuva faasi rõhu või kulu muutmist vastavalt etteantud programmile. Nii saab kromatogrammi "kokku suruda", s.t. pika väljumisajaga ained väljuvad kiiremini andes seejuures vastavalt kitsama ja kõrgema piigi.
Norodom Sihanouk

Norodom Sihanouk Varman (tiitliga Preah Bat Samdech Preah; 31. oktoober 1922 Phnom Penh – 15. oktoober 2012 Peking) oli Kambodža kuningas.
Ta oli kuningas aastatel 1941–1955 ja 24. septembrist 1993 kuni 7. oktoobrini 2004, peaminister 1955–1960 (vaheaegadega) ja riigipea 1960–1970 ning 1975–1976, prints (riigipea enne kuningaameti taastamist) 1991–1993.
Tema vanemad olid kuningas Norodom Suramarit ja kuninganna Sisowath Kossamak. 
Sihanouk suri südameinfarkti tagajärjel Pekingi haiglas.
Mazstraupe mõis

Ajalugu

Mõisat on omanud Rosenid, Meyendorffid.

Mõisaansambel

18.-19. sajandil ehitati keskaegne loss ümber mõisa härrastemajaks. Tänapäeval on majas Straupe põhikool.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/4 adramaad, sellele allus 365 mees- ning 416 naishinge.

Karjamõisad

Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Rawlitz ja Arensberg.
Tobrova paljand

Tobrova paljand (ka: Tobrova liivakivipaljand) on paljand Tuhkvitsa oja orus; halduslikult Võru maakonnas Setomaa vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Moritz von Kotzebue

Isiklikku

Tema isa oli saksa kirjanik August von Kotzebue, kes elas mõnda aega ka Eestis, ema oli Friederike Julie Dorothea von Essen (1763–1790), emapoolne vanaisa oli Tallinna komandant ja Kiideva mõisnik kindralleitnant Reinhold Wilhelm von Essen. Tema vend oli Triigi mõisnik, maadeuurija ja mereväeohvitser Otto von Kotzebue (1787–1846), kes osales ka Adam Johann von Krusensterni ekspeditsioonil 1803–1806; poolvennad olid kindraladjutant, Odessa sõjaväeringkonna vägede ülemjuhtaja,  Varssavi kindralkubermangu kindralkuberner ja Ravila mõisnik krahv Paul Demetrius Kotzebue, Venemaa diplomaat ja publitsist, Oru mõisnik Wilhelm von Kotzebue ning maalikunstnik Alexander von Kotzebue
MySims

"MySims", varem "The Sims Wii" ja "Nintendo Sims" on 2007. aastal ilmunud EA Redwood Shoresi poolt arendatud ja Electronic Artsi väljaantud videomäng.
Mäng on loodud spin-offina Maxise "The Sims" seeria mängudele, kuid erineb neist peamiselt graafikastiili ja mõnede mängumehaanikate poolest.
MysSims ilmus algselt 2007. aastal Nintendo DSile ja Wiile, ning uuesti 2008. aastal mobiiltelefonidele ja Microsoft Windowsile.