Multimeedium

Multimeediumide liigitus

Multimeediumi võib laiemalt jagada lineaarseks ja mittelineaarseks. Lineaarse sisuga multimeedia toimib ilma igasuguse juhtimiskontrollita vaataja poolt (nt kinofilm). Mittelineaarne sisu pakub kasutajale interaktiivsust kontrollida protsessi (nt arvutimäng). Hüpermeedium on mittelineaarse sisu osa. Multimeediumi esitlus saab olla otseülekanne või salvestis. Salvestatud esitlus võib võimaldada interaktiivsust navigatsioonisüsteemi kaudu. Otseülekanne võimaldab interaktiivsust esitaja kaudu või esitaja interaktsiooni.

Multimeediumi peamised iseloomustajad

Multimeediumesitlusi võib vaadata isiklikult lavalt, projekteeritult, ülekantult või esitatuna meediapleieris. Ülekanne võib olla otse või salvestatud multimeediumi esitlus. Ülekanded ja salvestised võivad olla kas analoogsed või digitaalsed elektroonilise meedia tehnoloogiad. Digitaalset sidusinfo multimeediumi võib alla laadida või kasutada võrgus. Võrgus kasutatav multimeedium võib omakorda olla kas otseülekanne või nõudmisel esitatav.
Multimeediumimänge ja -simulatsioone võib kasutada füüsilises keskkonnas koos eriefektidega, mitme kasutajaga võrgus või kohalikus võrgus. Tehnoloogilise või digitaalse multimeediumi vormingud võivad olla suunatud kasutajatele pakutavate võimaluste täiustamiseks (näiteks infoedastuse kiiremaks ja lihtsamaks muutmisele) või meelelahutuse ja kunsti paremaks nautimiseks.
Kõrgetasemeline interaktiivsus saab võimalikuks läbi mitme meediavormi kombineerimise. Sidusinfo multimeedium saab üha enam objektorienteerituks ja andmepõhiseks, võimaldades rakendustes lõppkasutajaga koostöö tegemist uuenduste sisseviimisel ja sisu erinevate osade pidevat personaliseerimist. Näiteks veebilehed, kus on võimalik üles panna oma fotogalerii, mis sisaldab nii pilte kui nende pealkirju ja kirjeldusi. Lisaks kuulmisele ja nägemisele võimaldab alles tärkav kompimistehnoloogia ka virtuaalsete objektide tunnetamist, tekitades illusiooni maitsest ja lõhnast, mis omakorda suurendab ja täiustab multimeediumist saadavat kogemust.

Termini ajalugu

Aastal 1965 kasutati terminit "multimeedia" kirjeldamaks etendust exploding plastic inevitable, kus oli kombineeritud rokkmuusika, film, eksperimentaalne valgustus ja performance. Vahepealsed 40 aastat on sõna saanud erinevad tähendused. 1970. aastate lõpus kasutati seda terminit kirjeldamaks esitlusi, mis sisaldasid mitme projektori abil esitatud slaidiprogramme, mis olid lisatud heliosale. 1990. aastatel sai termin tänapäevase tähenduse. Tavakasutuses viitab termin multimeedium elektrooniliselt saadud meedia kombinatsioonile, sisaldades videot, pilti, heli ja teksti sellisel viisil, millele juurdepääs oleks interaktiivne. Suur osa tänapäeva veebist käib selle definitsiooni alla. Teatud arvuteid, mida müüdi 1990. aastatel, nimetati multimeediumiarvutiteks, sest need sisaldasid CD-ROM-i, mis võimaldas kasutada sadu megabaite videoid, pilte ja heli.

Sõnakasutus ja kontekst

"Meedia" on mitmus sõnast "meedium". Termin "multimeedia" tuleneb sõnast "multi-" ehk 'mitu', mida kasutatakse kirjeldamaks ilminguid, kus esineb mitu vormi ühte meediat (nt CD-de kogu). Mitmuslikku sõna "multimeedia" kasutatakse ainult mitme meediumi vormi ja sisu kirjeldamiseks.
Termin "multimeedia" on mitmetähenduslik. Püsiv sisu (nagu paberkujul raamat) võib olla seotud multimeediaga kui see sisaldab nii pilte kui teksti või pidada interaktiivseks kui kasutaja sekkub keerates lehte, kui selleks tekib soov. Raamatuid võib pidada ka mittelineaarseteks, kui juurdepääs lehekülgedele on kordumatu. Termin video, kui seda ei kasutata just liikuvate piltide kirjeldamiseks on mitmetähenduslik multimeedia termin. Terminit "video" kasutatakse tihti kirjeldamaks failivormingut, saatmisvormingut või esitlust. Erinevaid informatsiooni sisu vorme ei peeta multimeediaks, kui need ei sisalda selliseid tänapäevaseid esitusvorme nagu heli või video. Vastupidiselt üksikuid informatsiooni sisu vorme väheste infotöötlusvõimalustega nimetatakse multimeediaks, võib-olla selleks, et eristada staatilist meediat aktiivsest.

Kasutusala

Multimeediumi kasutusalasid leiab erinevatelt aladelt, näiteks reklaam, kunst, haridus, meelelahutus, tehnika, meditsiin, matemaatika, äri, teadusuuringud ja ajutised ruumilised rakendused. Järgnevalt mõned näited pikemalt.

Loominguline tööstus

Kasutab multimeediumi erinevatel eesmärkidel alates kaunitest kunstidest, meelelahutusest, kommertskunstist kuni ajakirjanduse, meedia ja tarkvara teenusteni. Individuaalne multimeedia disainer võib oma karjääri jooksul katta kogu multimeediaspektri. Nõudmised nende oskustele ulatuvad tehnilistest kuni analüütiliste ja loovateni.

Kommerts

Paljud uued ja vanad elektroonilise meedia vormid, mida kommertsartistid kasutavad, on multimeedium. Huvitavaid esitlusi kasutatakse, et haarata ja hoida vaataja tähelepanu reklaamil. Tööstus (?), äridevaheline ja kontorisisene suhtlus arendatakse tihtipeale loomingulistele teenustele, mis on palju rohkemat kui lihtne slaidiprogramm, ning neid kasutatakse, et müüa oma ideid või elavdada koolitusi. Kommertsmultimeedia arendajaid palgatakse, et disainida riiklikke teenuseid ja mittetulundusteenuseid.

Meelelahutus ja kaunid kunstid

Multimeediumi on palju kasutatud meelelahutustööstuses, eriti arendamaks eriefekte filmides ja animatsioonides. Multimeediumimängud on populaarne ajaviide, mis on saadaval tarkvaraprogrammidena (CD-ROM) või sidusinfona. Mõned videomängud kasutavad samuti multimeediumi võimalusi. Multimeediumi rakendused võimaldavad kasutajatel aktiivset osalust. Selle teine äärmus on interaktiivne meedia, millel on passiivsed jälgijad. Osa kunstnikest kasutab erinevaid meediatüüpe, näiteks Peter Greenway segab kino ooperiga ja igat tüüpi digitaalse meediaga. Teine väljund on teosed, mida saab eksponeerida tavakunstiga samades kohtades, näiteks kunstigaleriides. Olgugi et multimeedia lava võib olla erinev, sisu püsivus on sama tugev nagu see on traditsioonilisel meedial. Digitaalselt salvestatud materjal on nii kestev kui ka lõputult uuesti toodetav, võimaldades iga kord täiuslikku uut koopiat.

Haridus

Hariduses kasutatakse multimeediumi arvutipõhistes koolitustes, viidetega raamatutes (entsüklopeedia) ja almanahhides. Arvutipõhine koolitus võimaldab kasutajale pakkuda esitlusprogrammide kaudu kindlal teemal tekstide ja teemakohaste illustratsioonide infot eri vormingus. "Edutainment" (õppelõbustus) on mitteformaalne termin, mida kasutatakse kirjeldamaks haridust, mis on seotud meelelahutusega, esmajoones just multimeediumiga. Õppeteooria on viimase kümnendi jooksul dramaatiliselt avardunud just multimeedia tõttu. Võimalused õpetada ja juhendada multimeedia abil on peaaegu lõputud.

Tehnika

Tarkvara loojad kasutavad multimeediumi kõikides arvutisimulatsioonides meelelahutusest koolituseni. Tarkvaraline ehk arvutiprogrammide abil teostatud multimeedium on loodud tarkvaraarendajate ja disainerite koostöös.

Tööstus

Tööstussektoris kasutatakse multimeediumi, et esitleda infot aktsionäridele, juhtidele ja kolleegidele. Multimeedium on hea abivahend töötajatele koolituse korraldamiseks, reklaamiks ja toodete ülemaailmseks müügiks läbi veebi.

Matemaatika ja teadusuuringud

Multimeediumi kasutatakse peamiselt matemaatikamudelites ja simulatsioonides. Näiteks teadlane saab vaadata mingi kindla aine molekulaarmudelit ja manipuleerida sellega, et saada uus aine.

Meditsiin

Meditsiinis saavad arstid end koolitada, vaadates virtuaaloperatsiooni või simuleerida läbi multimeediumi, kuidas mõjutavad inimkeha haigushood viiruste ja bakterite poolt ja arendada seeläbi tehnikaid, et neid ennetada.

Organisatsioon

Euroopas on multimeediumitööstuse peamine organisatsioon Euroopa Multimeedia Assotsiatsioonide Konventsioon (EMMAC).

Multimeedia vormis info struktureerimine

Multimeedium esitleb omavahel sulandunud teksti, pildi, video ja heli ühte ainsasse vormi. Multimeediumi ja Interneti võim sõltub sellest, kuidas informatsioon on seotud.
Multimeedium ja Internet nõuavad täiesti uuelaadset lähenemist kirjutamisele. Kirjutamise stiil, mis on sobiv sidusinfo maailmas on suuresti optimeeritud ja disainitud nii, et seda oleks lugejatel kerge hoomata.
Hea veebileht peab olema tehtud kindla ja mõistliku eesmärgiga. Hea interaktiivsusega ja uute tehnoloogiatega tehtud veebileht paelub külastajaid. Veebileht peaks olema atraktiivne ja innovaatiline nii disainilt, funktsioonilt kui ka eesmärgilt, lihtne navigeerida, pidevalt uuendatud ja kiiresti allalaaditav.
Kasutajad saavad korraga vaadata vaid ühte veebilehte. Seetõttu peavad multimeedia kasutajad looma vaimse mudeli informatsiooni struktuurist.
Yale'i ülikooli veebilehtede koostamise kasutusjuhendi autor Patrick Lynch ütleb, et kasutajad vajavad multimeediumiloomingus ennustatavust, struktuuri, selget funktsiooni ning eri komponente ja jaotisi ühendavat ühtset graafikat.