EMP ja Norra toetused

EMP ja Norra toetused on kaht toetusmehhanismi (EMP toetused ja Norra toetused) ühendav programm, mille raames toetavad Norra, Island ja Liechtenstein rahaliselt Euroopa Majanduspiirkonnas (EMP) majandusliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamist ning nende riikide kahepoolsete suhete tugevdamist 16 Euroopa Liidu ning EMP liikmesriigiga Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Euroopas. Toetustega aitavad Island, Liechtenstein ja Norra muu hulgas tugevdada Euroopa põhiväärtusi, näiteks demokraatiat, sallivust ja õigusriigi põhimõtet.

Taust

Island, Liechtenstein ja Norra on Euroopa Liidu partnerid Euroopa Majanduspiirkonna lepingu raames. See leping võimaldab kaupade, teenuste, inimeste ja kapitali vaba liikumist piirkonna siseturul.
Üks EMP lepingu eesmärke on vähendada sotsiaalset ja majanduslikku ebavõrdsust Euroopas. Alates 1994. aastast, mil leping jõustus, on Island, Liechtenstein ja Norra toetanud Euroopa Liidu ja EMP vähem jõukate liikmesriikide sotsiaalset ja majanduslikku arengut.
Toetused on jõudnud vastuvõtjateni Finantsmehhanismi (1994–1998), Finantsinstrumendi (1999–2003) ning EMP ja Norra toetuste (2004–2009 ja 2009–2014) kaudu.
Alates 2004. aastast on toetused jagatud kaheks eraldi finantsmehhanismiks: EMP toetusteks ja Norra toetusteks. Norra on mõlema finanantsmehhanismi peamine rahastaja (EMP toetustest 95,8% ja Norra toetustest 100%).
Aastateks 2009–2014 lisati finantsmehhanismi lepingutesse programmiülese eesmärgina kahepoolsete suhete tugevdamine.
Kui rahastusperiood lõpeb, hindavad doonorriigid ja Euroopa Liit toetuse jätkamise vajadust ning peavad läbirääkimisi edasiste toetuste üle.

Toetuste kriteeriumid

EMP ja Norra toetuste tingimused on kooskõlas Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondi kriteeriumidega ning on määratud liikmesriikidele, mille rahvamajanduse kogutulu moodustab vähem kui 90% Euroopa Liidu keskmisest. Enne 2004. aastat Euroopa Liitu astunud riikidel ei ole võimalik Norra toetuste osast rahastust taotleda.

Toetuste määramine ja haldamine

Doonorriigid ja Euroopa Liit lepivad kokku toetuspaketi suuruses ja toetuse jaotuses abisaajariikide vahel. Abisaajariigile eraldatud summa piires peavad doonorriigid seejärel läbirääkimisi iga abisaajariigiga, et leppida kokku programmide valikus, nende eesmärkides ja igale programmile eraldatavas summas. Kokkulepped põhinevad abisaajariigi vajadustel ja prioriteetidel ning riigi koostöö ulatusel doonorriikidega.
Igas abisaajariigis vastutab programmide üldise haldamise eest riiklik kontaktasutus. Programmioperaatorid arendavad ja haldavad programme, sageli koostöös doonorriikide partneritega, ning vastutavad projektide rahastusotsuste eest. Projektide rahastusotsused tehakse reeglina pärast avatud taotlusvoore, mille korraldavad programmioperaatorid.

Finantsmehhanism aastatel 1994–1998

Esimene majandustoetuste programm hõlmas Kreekat, Iirimaad, Põhja-Iirimaad, Portugali ja Hispaaniat. Toetati järgmiste valdkondade projekte: keskkonnakaitse, haridus ja koolitus ning transport. Lisaks 500 miljoni suurusele toetusele anti ka mahahindlust laenudelt Euroopa Investeerimispangas. Need ulatusid kokku 1,5 miljardi euroni.
Kui Soome, Rootsi ja Austria 1. jaanuaril 1995 EFTAst lahkusid ja Euroopa Liitu astusid, võttis Euroopa Komisjon nende kohustused üle.

Finantsinstrument aastatel 1999–2003

Perioodil 1999–2003 võtsid Kreeka, Iirimaa, Põhja-Iirimaa, Portugal ja Hispaania vastu kokku 119,6 miljoni euro ulatuses toetust EMP/EFTA riikidelt – Islandilt, Liechtensteinilt ja Norralt. Toetati järgmiste valdkondade projekte: keskkonnakaitse, linnauuendus, linnapiirkondade saaste, kultuuripärandi kaitse, transport, haridus ja koolitus ning akadeemiline teadustöö. Ligi 93% rahastusest kasutati keskkonnakaitsega seotud projektides.

EMP toetused: 672 miljonit eurot

Abisaajariigid: Bulgaaria (aastast 2007), Horvaatia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia (aastast 2007), Slovakkia, Sloveenia ja Hispaania.

Norra toetused: 567 miljonit eurot

Abisaajariigid: Horvaatia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia ja Sloveenia.
Lisaks eraldas Norra 68 miljonit eurot Norra kahepoolsetele programmidele Bulgaaria ja Rumeeniaga, kui need 2007. aastal Euroopa Liitu astusid.
Norra oli kõige suurem toetuse andja. Ta eraldas ligi 97% kogu rahastusest kolme toetusmehhanismi peale kokku. 
Euroopa Liidu ja EMP laienemised 2004. ja 2007. aastal nõudsid märkimisväärselt suuremat tuge Euroopa sidususe arengule. Enamiku uute liikmesriikide sotsiaalne ja majanduslik areng oli oluliselt Euroopa Liidu keskmisest tasemest madalamal. Seda ilmestab näiteks asjaolu, et 2004. aastal Euroopa Liitu astunud 10 riigi rahvaarv oli 75 miljonit, kuid nende riikide summaarne sisemajanduse kogutoodang oli väiksem kui kokku 12 miljoni elanikuga Norra ja Šveitsi SKT. Perioodil 2004–2009 eraldasid Norra, Island ja Liechtenstein toetusteks 1,307 miljardit eurot. Igale riigile eraldatud summa suurus põhines riigi rahvaarvul ja SKT-l inimese kohta. Selle põhjal oli suurima toetuse saaja Poola ning talle järgnesid Ungari, Rumeenia ja Tšehhi Vabariik.

Tulemused

Aastate 2004–2009 EMP ja Norra toetuste lõpprevisjon märkis: "EMP ja Norra toetused andsid kindlasti oma panuse erinevuste vähendamiseks Euroopas, kuigi mõistagi palju väiksemas mahus kui Euroopa Liidu rahastus." (2012)
Norra Riigikontroll leidis samuti, et "2004.–2009. aasta projektid andsid enamasti ettenähtud tulemusi. On ka näiteid juhtudest, kus tulemused saavutati kohalikul tasandil." (2013)
Valdkonnapõhised hinnangud on Norra välisministeeriumi veebilehel.

EMP ja Norra toetused aastatel 2009–2014

Toetused jagunesid järgmiselt:

Tulemused

Programmid kestavad kuni 2017. aastani, seni on lõpule viidud vaid üksikud revisjonid ja hindamised. Sõltumatu vabaühenduste programmide revisjon jõudis järeldusele, et need programmid on tugevdanud kodanikuühiskonna võimekust Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning julgustanud inimesi oma arvamust avaldama ja arendama aktiivset dialoogi valitsustega. Esialgsed tulemused on kirjas EMP ja Norra toetuste aastaraamatutes.

EMP ja Norra toetused aastatel 2014–2021

20. juulil 2015 teatas Norra välisministeerium, et Norra ja Euroopa Liit on parafeerinud uue EMP ja Norra toetuste perioodi lepingu. Lepingu üksikasjad ei ole veel teada. Rahastusperioodi pikendati viielt aastalt seitsmele. Perioodil 2014–2021 on Norra toetuste kogusumma (ainult Norra riigi rahastusega) 179,1 miljonit eurot aastas ja EMP toetuste summa 221,2 miljonit eurot aastas.
Norra välisministeeriumi pressiteate kohaselt keskenduvad toetused innovatsiooni ja majanduskasvu edendamisele tänu teadustööle, haridusele ja suuremale mobiilsusele Euroopa tööturul. Norra laiendab koostööd abisaajariikidega ka justiits- ja siseküsimustes. See hõlmab muu hulgas ühisettevõtmisi Euroopa migratsiooniolukorraga toimetulekuks.
Luuakse ka 850 miljoni Norra krooni suurune regionaalfond, mis aitab kaasa Euroopa piiriüleste ülesannete lahendamisele.