google/wiki40b huggingface dataset:
Derek Fowlds

Derek Fowlds (sündinud 2. septembril 1937 Balhamis, Londonis) on Inglismaa näitleja.
Tema tuntuimad rollid on Sir Bernard Woolley seriaalides "Jah, härra minister" (1980–1984) ja "Jah, härra peaminister" (1986–1988) ning vanemkonstaabel (hiljem "Aidensfield Armsi" küla kõrtsi omanik) Oscar Blaketon seriaalis "Südameasi", kus ta osales üle kümme aasta (1992–2010).
Karja kihelkond

Piirkonna ajalugu

Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandi keskpaiku, kui eraldati Valjala kirikukihelkonna põhjapoolne osa eraldiseisvaks kihelkonnaks. 
Karja Katariina kirikut Leisi alevikus on esmakordselt mainitud aastal 1254.

Kihelkonna alad tänapäeval

Karja kihelkonna alad hõlmasid ligikaudu nüüdse Saare maakonna endise Leisi valla ala.
ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon

ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon ehk lühemalt kliimamuutuste konventsioon (inglise UN Framework Convention on Climate Change, lühendatult UNFCCC või FCCC) on rahvusvaheline keskkonnakaitsekokkulepe, mis sõlmiti 1992. aastal ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil. Raamkonventsiooni eesmärk on stabiliseerida atmosfääris olevate kasvuhoonegaaside kontsentratsioon sellisele tasemele, mis hoiaks ära ohtlikud inimese poolt esilekutsutud globaalse kliimasüsteemi muutused.
Ehkki algupärane UNFCCC ei pannud riikidele mingeid kindlaid kasvuhoonegaaside emissioonide piirväärtusi, siis selle täiendavad osad – protokollid – seadsid ratifitseerinud riikidele kindlad nõudmised. Nendest tuntuim on 1997. aastal sõlmitud Kyōto protokoll.
Aḩmad ibn Faḑlān

Aḩmad ibn Faḑlān ibn al-‘Abbās ibn Rāshid ibn Ḩammād (Araabia: أحمد بن فضلان بن العباس بن راشد بن حماد‎) oli 10. sajandi Araabia rännumees.
Ta on tuntud peamiselt Põhja-Euroopa rahvaste kirjeldajana, sealhulgas oli ta tunnistajaks laevapõletusmatusele.
Sony Pictures

Sony Pictures Entertainment Inc. (tuntud kui lihtsalt Sony Pictures ja lühendatult SPE) on Ameerika meelelahutusettevõte, mis toodab, omandab ja levitab filmitud meelelahutust (teatrifilmid, telesaated ja salvestatud videod) mitme platvormi kaudu. Vahendusettevõtte Sony Film Holding Inc. kaudu tegutseb see tütarettevõttena ettevõttele Sony Entertainment Inc., mis ise on Tokyos asuva rahvusvaheliste tehnoloogia- ja meediakonglomeraatide Sony Corporationi 100-protsendiline tütarettevõtja. See baseerub Californias Culver Citys ning hõlmab Sony filmi-, tele- ja leviüksusi.
Selle kontserni 2017. majandusaastal (aprill 2017 - märts 2018) on käive olnud 9,133 miljardit dollarit.
Auvere-Joala vald

Auvere-Joala vald oli vald Virumaal aastal 1924–1939.
Vald loodi Auvere, Mustajõe ja Joala valla liitmisel.
1. aprillil 1939 liideti valla maa-ala uue Vaivara vallaga.
Nikolai Leisman (1902–1943)

Isiklikku

Tema isa oli köster-kooliõpetaja Aleksei Leisman, onu piiskop eesti õigeusu vaimulik, Petseri kloostri ülem ja Petseri ülempiiskop Nikolai (Leisman). Tema abikaasa oli Marta Leisman (neiuna Teder), neil oli poeg.
Suren Zoljan

Suren Zoljan (sündinud 17. aprillil 1955 Jerevanis) on armeenia kirjandusteadlane, semiootik ja tõlkija.
Ta lõpetas 1977 Jerevani Riikliku Ülikooli. Aastail 1977–1982 stažeeris Tartus Juri Lotmani kateedris.
Erand kinnitab reeglit

"Erand kinnitab reeglit" on kõnekäänd, mis pärineb ladinakeelsest vormelist "Exceptio probat regulam [in casibus non exceptis]".
Lühendatud vormist saadakse tihti valesti aru; selle õige lähtetähendus on järgmine: erandi olemasolu kinnitab reeglit erandiga mitte kaetud juhtudel. Näiteks, pühapäeval auto parkimise keeld tähendab lubatud parkimist ülejäänud kuuel nädalapäeval.
Selle fraasi kasutas esimesena Cicero oma Lucius Cornelius Balbuse kaitsmiskõnes.
Katrin Tegova

Katrin Tegova (kuni 2009 Katrin Ruus; aastatel 2009–2018 Katrin Maimik; sündinud 13. märtsil 1982 Kullamaal) on eesti stsenarist ja filmirežissöör. 
Ta lõpetas Tartu Ülikoolis kirjanduse ja rahvaluule (BA, 2005) ning Balti Filmi- ja Meediakoolis stsenaristika eriala (MA, 2013). 
Ta on alates 2012. aastast kultuuriturunduse firma Väike Objekt A OÜ juhatuse liige.

Isiklikku

Aastatel 2009–2017 oli ta abielus filmirežissöör Andres Maimikuga. Aastal 2018 abiellus ta kunstnik Enn Tegovaga.
Intel 8085

Erinevused eelkäijast 8080

Mikroprotsessori intel 8085 põhiline eelis eelkäija Intel 8080 ees oli, et 8085 vajas vaid +5-voldist toitepinget ja seda tähistas ka number 5 protsessori nime lõpus. 
Eelkäija 8080 nõuded riistvarale (toiteplokkidele ja lisalülitustele) olid suuremad sest 8080 vajas +5V, -5V ja +12V toitepingeid. 
Intel 8085 vajas vähem toetavat riistvara kui Intel 8080 ning võimaldas seetõttu ehitada lihtsamaid ja odavamaid protsessorisüsteeme (eriotstarbelisi arvuteid).

Rakendused ja edasiarendused

Protsessor 8085 kogus hiljem populaarsust ka mikrokontrollerina tänu oma lihtsusele, kuid siiski ei suutnud see võistelda personaalarvutite turul, mida valitses Zilog Z80.
Protsessorit Intel 8085 toodeti väga pikka aega, kuni 1990. aastateni. Protsessorit i8085 hakati kasutama seadmetes nagu kontroller DECtape ja videoterminal VT100 ja toodeti senikaua, kuni nende esemete tootmine lõpetati Neid seadmeid toodeti palju kauem kui arvutimudeleid, mille tootmine algas 1970. aastate lõpul.
Hannes Võrno

Ühiskondlik tegevus

Hannes Võrno on Tallinna Toomkooli Nõukogu liige ja Okupatsioonide muuseumi juhatuse liige. Ta kuulub Eesti Jahimeeste Seltsi ja Tallinna Jahtklubisse. Võrno on Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse nõukogu liige ja kuulub asendusliikmena koguduse sinodi esindusse. Võrno kuulus aastatel 1999–2009 organisatsiooni Round Table Estonia ning oli selle president 2005–2006. Aastatel 2005–2007 oli Võrno Eesti Reservohvitseride Kogu juhatuse liige.

Poliitiline tegevus

2002–2011 oli ta IRLi liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel osales ta EKRE Viimsi valla esinumbrina . Ta sai 340 häält ning osutus valituks.

Isiklikku

Hannes Võrno on lahutatud ja tal on abielust 2 poega.
Porss (perekond)

Morfoloogia

Porsaliste sugukonnas leidub nii 1 meetri kõrguseid põõsaid kuni 20-meetriseid puid. Mõned on suvehaljad, kuid enamik liike on igihaljad. Juured elavad sümbioosis lämmastikku siduvate bakteritega, mis võimaldab taimedel kasvada väga väikese lämmastikusisaldusega muldadel.

Levik

Porsaliste sugukonna esindajaid leiab nii Aafrikast, Aasiast, Põhja-Ameerikast kui Lõuna-Ameerikast.  
Eestis kasvab looduslikult ainult harilik porss (Myrica gale L.)
Mihhail Frunze

Surm

1925. aastal paigutati ta omal soovil haiglasse, kus teda käisid teiste seas vaatamas ka Stalin ja Mikojan. Mõnda aega enne rutiinset lihtsamat sorti operatsiooni kirjutas Frunze oma abikaasale, et tunneb ennast täiesti tervena ja ei vaja mingit operatsiooni, samas aga mõlemad parteijuhid soovivad seda.
Frunze suri kloroformimürgitusse operatsiooni käigus. Selgus, et kloroformi kogus ületas mitu korda narkoosiks kasutatavat kogust. Kõik neli arsti, kes teda opereerisid, surid üksteise järel 1934. aastal.

Mälestuse jäädvustamine

Tema auks kandis aastail 1926–1992 nime Frunze Kirgiisia pealinn Biškek.
Tema järgi on nimetatud sõjakool Frunze-nimeline Sõjaväeakadeemia.
Rāmuļi raudteepeatus

Rāmuļi raudteepeatus on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Cēsise piirkonna Vaive vallas Rāmuļi külas. Avamisaegse haldusjaotuse järgi jäi see Āraiši kihelkonda Rāmuļi mõisa maadele.
Peatus asus Riia jaamast 92 km kaugusel. 
Peatus avati Prawa raudteepeatusena aastal 1918. Tänapäevase nime sai peatus aastal 1919. Rāmuļi suleti raudtee sulgemisel aastal 1999, kuigi reisiliiklus lõppes seal juba aastal 1988.
Da Hinggan Lingi ringkond

Loodus

Valdavad Suur-Hinggani metsad, mida suuremalt jaolt võib nimetada taigaks. Domineerib lehis ja kask.
Levinud on igikelts.
Da Hinggan Lingi ringkonnas paikneb suur osa Hiina metsavarudest.

Haldus

Ringkonna haldusala hõlmab provintsi loodesopi ning osa Orotšooni autonoomsest hošuunist, mis kuulub Sise-Mongoolia 2. järgu haldusüksusesse Hulunbeir Shi'sse. Sel Hiinas ainulaadsel halduslikul erijuhtumil öeldakse ametlikult, et pind (maa) kuulub Sise-Mongooliale ning on osa Orotšooni autonoomsest hošuunist, ala aga haldab Heilongjiangi provints. Ka ringkonna keskasula Jagdaqi asub Sise-Mongoolias.
Ringkond jaguneb halduslikult 3 maakonnaks ja 4 allringkonnaks, kuid ringkonna haldusalasse kuuluvad Songlingi allringkond ja Jagdaqi allringkond on ametlikult Sise-Mongoolias (teised kaks allringkonda on Heilongjiangi provintsis).
Need omakorda jaotatakse 23 suurvallaks, 12 vallaks, 6 kvartaliks, 60 kogukonnaks ja 80 külaks.
Tavaliselt antakse ringkonna pindalaks 46 755 km², kusjuures arvestatakse ainult kolme maakonda. Tegelikult on aga kolme maakonna pindala kokku 47 122 km². Allringkondade pindalasid ja isegi mitte nende olemasolu ei mainita, ka mitte Hiina ametlikes publikatsioonides; see puudutab ka neid allringkondi, mis paiknevad Heilongjiangi provintsis. Asi võib olla selles, et allringkonnad on küll maakonna tasandi haldusüksused, kuid ühtlasi ka omamoodi "riigiettevõtted", nii et majanduslikud ja halduslikud funktsioonid on ühitatud. Heilongjiangi provintsis paiknevaid allringkondi loetakse ametlikult Huma maakonna osaks.

Majandus

2007. aastal oli ringkonna sisemajanduse kogutoodang 6,1 miljardit jüaani ning majanduskasv 11,1%.
Tähtsaim majandusharu on metsandus.
Pål Arne Fagernes

Pål Arne Fagernes (8. juuni 1974 Askeri vald – 4. august 2003) oli norra odaviskaja ja poksija.
Pål Arne Fagernes hukkus autoõnnetuses, olles vaid 29-aastane.
Tema isiklik rekord odaviskes oli 2000. aastal Sydney olümpiamängudel kvalifikatsioonis visatud 86.74. See oli kvalifikatsiooni teine tulemus. Põhivõistlusel viskas ta oda 83.04 peale ning saavutas kokkuvõttes 9. koha . Tulemus 86.74 püsis Norra rahvusrekordina üle nelja aasta, enne kui Andreas Thorkildsen selle purustas tulemusega 86.82 (26. juuni 2005 Kuortane) . 
1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Sevillas saavutas ta tulemusega 86.24, mis oli ka uueks Norra rekordiks, 4. koha.
Pål Arne Fagernes tuli Norra meistriks odaviskes aastatel 1996, 1998, 1999 ja 2002 .
Aastal 2002 hakkas ta tõsiselt tegelema poksiga. 2003. aastal pidas ta oma ainsa profikohtumise ja võitis 1. raundis tehnilise nokaudiga Peter Simko Slovakkiast.

Muud

Pål Arne Fagernesil oli palju probleeme Norra politseiga. Aastal 1997 veetis ta 50 päeva vanglas selle eest, et põhjustas raske liiklusõnnetuse, milles inimene sai raskelt vigastada .
Teenis 18ne päevase vanglakaristuse ja 5000 Norra krooni suuruse rahatrahvi sellega, et lärmas purjuspäi oma kodulinna tänaval ning rikkus sellega kaaskodanike öörahu. Vahejuhtum leidis aset vahetult enne Sydney olümpiamänge, kuid talle siiski lubati kanda karistus ära pärast olümpiamänge .
Samuti jäi ta politseile vahele ning tunnistas üles narkootiliste ainete tarvitamise .
Milvi Panga

Milvi Panga (sündinud 22. aprillil 1945) on harrastusluuletaja.

Elukäik

Milvi Panga sündis Võrumaal Antsla vallas Oekülas. Ta õppis Kaika 7klassilises koolis ja Antsla keskkoolis, seejärel lõpetas Tallinnas ETKVLi kooperatiivkooli koka-kondiitrina ning asus elama Rapla maakonda. Rapla lähedal Alus elab pensionipõlve pidav harrastuskirjanik senini. Ta on töötanud kokana, tuletõrjedispetšerina ja meditsiiniõe abina operatsioonisaalis.
Derek Bickerton

Derek Bickerton (25. märts 1926 – 5. märts 2018) oli USA keeleteadlane. Ta oli Hawaii Ülikooli emeriitprofessor.
Tuginedes oma uurimistööle Guyana ja Hawaii kreoolkeelte alal, on ta esitanud teooriaid keele päritolu ja inimese keelelise arengu kohta.
Raamatus "Roots of Language" püüdis ta vastata küsimustele, kuidas on tekkinud kreoolkeeled, kuidas lapsed keelt omandavad ja kuidas tekkis inimese keelevõime.
Raamatus "Language and Species" pakub ta neile küsimustele vastuse, mille kohaselt keele päritolu on tagasi viidav representatsioonisüsteemide ja sümbolilise mõtlemise arengule, millele hiljem lisandus formaalse süntaksi kujunemine. Vaimsetest mudelid allusid rööbiti arenevate algeliste kommunikatsioonivõimete toel kultuurilisele evolutsioonile.
William Calviniga kahasse kirjutatud raamatus "Lingua ex Machina: Reconciling Darwin and Chomsky with the Human Brain" on võetud arvesse ka sümbolilise representatsiooni bioloogilisi aluseid ning nende mõju aju evolutsioonile.

Isiklikku

Kunstnik Ashley Bickerton on Derek Bickertoni poeg.
Daidalos

Daidalos (vanakreeka keeles Δαίδαλος; ladina keeles Daedalus) oli vanakreeka mütoloogias osav kunstnik, ehitusmeister, käsitööline ja leiutaja.
Ta tegutses algselt Ateenas või Atikas. Tema ema oli Iphinoe ja isa Metion. Tal oli õde Polykaste. Mõne allika järgi oli tema ema Alkippe ja isa Eupalamos.
Tema taid oli laialt tuntud. Tema loodud figuurid nägid välja nagu elus. Tema õepoeg Perdix (mõnikord ka Talos) saadeti Daidalose juurde õppima. Poiss osutus nii targaks, et Daidalos heitis kadedusest ta kaljult alla. Athena päästis poisi ja muutis ta nurmkanaks (Perdix perdix). Ateena areopaag pagendas seepeale Daidalose, ent ta leidis varjupaiga Kreeta saarel. Seal rajas ta kuningas Minosele labürindi, kuhu peideti härjapeaga koletis Minotauros.
Daidalos andis Ariadnele nõuande, millest Theseusel oli kasu pärast võitlust Minotaurosega: Theseus kasutas labürindist lahkumiseks Ariadne lõnga. Karistuseks hoiti Daidalost koos tema poja Ikarosega vangis. Vangistatud Daidalos valmistas linnusulgedest ja küünlavahast endale ja Ikarosele tiivad ning lendas nendega ära. Hoolimata isa hoiatustest lendas Ikaros liiga kõrgele ning sattus päikesevankrile liiga lähedale. Vaha tema tiibade vahel sulas ning ta kukkus merre, mida nüüd kutsutakse Ikaría mereks.
Daidalos mattis Ikarose saarele, mida nüüd kutsutakse Ikaría saareks. Teda jälgis nurmkana, kes lõpuks häälitses "Perdix". See oli nurmkanaks muudetud Polykaste, Daidalose õde ja Perdixi ema. Nüüd oli tema poja eest kätte makstud.
Daidalos leidis lõpuks pelgupaiga Sitsiiliast sikaanide kuninga Kokanose juurest. Minos püüdis oma laevastikuga Daidalost Sitsiiliast üles leida. See õnnestus tal mõistatuse abil, mille ta Kokalosele andis. Kuningas Kokalos reetis end ja Minos nõudis Daidalose väljaandmist. Kokalos teeskles külalislahkust, kuid tappis Minose saunas (ühe versiooni järgi uputades, teise järgi keeva veega). Minose saatjad tapsid kuninga ning jäid Sitsiiliasse kauaks. Nendelt pärinevat Herakleia Minoa linna nimi. Palju hiljem, pärast 480. aastat eKr, leidis Akragase türann Theron väidetava Minose haua ning saatis säilmed Kreetale tagasi.
Daidalos tegi kuningas Kokalosele veel leiutisi.
Orava (ajalooline piirkond)

Orava on ajalooline piirkond, mis jaguneb Slovakkia Žilina maakonna ja Poola Väike-Poola vojevoodkonna vahel Tatratest põhjas Orava jõe orus.
Orava ajalooline keskus on alates 1683 Slovakkia linn Dolný Kubín, mida alguses nimetati ungaripäraselt Alsókubin, enne seda Orava linnus.
Praegu on Orava majanduslikult vähearenenud ala, kuid turismi valdkonnas on võimalusi palju: Slovakkia-osas on suur veehoidla ja kuumaveeallikad, Orava linnus, vabaõhumuuseum ja puukirikud, saab harrastada mägironimist.
Ala oli kunagi Ungari kuningriigi koosseisus (Árva komitaat). Pärast I maailmasõda sai sellest Tšehhoslovakkia osa. Poolaga tekkinud piiritüli järel vahetati piirkonna kirdeosas välja mitu küla.
Relvakoda

Relvakoda on keskaegsetes kirikutes väike eeskoda lõunapoolse portaali juures, kuhu enne kirikusse sisenemist jäeti relvad.
Toila vald (1993)

Ajalugu

Toila valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1993.

Asustus

Toila vallas oli kaks alevikku (Toila ja Voka) ning üheksa küla.

Külad

Altküla, Konju, Martsa, Metsamägara, Päite, Pühajõe, Uikala, Vaivina, Voka.
Silmapõhi

Silmapõhi (fundus oculi) on oftalmoskoobiga nähtav silmamuna tagaseina sisepind silmaläätse vastas.

Madudel

Madude silmapõhja ja selle seisukorra teada saamine on nende anatoomilis-füsioloogiliste eripärade tõttu suuresti raskendatud. Kui inimestel piisab silmapõhja uurimiseks silmaava laiendavate ravimite manustamisest ja vastavatest uuringuseadmestest siis madude silmi kattev silmakilbis ei ime ravimeid endasse. Madude silmapõhja uurimiseks tuleb mao silmapõhjasid üldnarkoosi all vaadelda.

Koduloomadel

Silmapõhja struktuur oleneb loomaliigist, loomatõust, looma tervislikust seisukorrast ja vanusest, pigmentatsioonist, karvakatte pikkusest jpt teguritest. Silmapõhi koosneb võrkkestast, soonmikust ja nägeminsnärvikettast.

Inimestel

Silmapõhja kuuluvad võrkkest pimetähni, kollatähni ja tagapoolusega ning veresoontega (sealhulgas arteria centralis retinae ja vena centralis retinae) ja võrkkesta saagserv. Silmapõhja alla võidakse arvata ka pärissoonkest Bruchi membraaniga.
Silmapõhja saab vaadelda medikamentoosselt laiendatud pupilli kaudu läbi läbipaistva klaaskeha (oftalmoskoopia). Peale silmahaiguste võimaldab see diagnoosida sisehaigusi ja närvihaigusi.
Silmapõhi on inimese organismi ainus osa, kus mikrotsirkulatsioon on otseselt vaadeldav. Veresoonte läbimõõt pimetähni ümber on umbes 150 μm; oftalmoskoop võimaldab vaadelda kuni 10 μm läbimõõduga veresooni.

Silmapõhja uuring

Silmapõhja uuring viiakse läbi kas silmaarsti konsultatsiooni ehk ambulatoorse vastuvõtu käigus ka seoses silmahaiguste kahtlusega. Regulaarne silmapõhjauuring eriarsti oftalmoloogi juures on vajalik mitmete nägemisnärvi kahjustada võivate krooniliste haiguslike seisundite korral, nagu glaukoom, suhkurdiabeet jt.
Aleksis Kuusik

Aleksis Kuusik (22. mai 1886 – 24. september 1956 Tallinn) oli õpetaja ja koolijuht.
Aleksis Kuusik lõpetas aastal 1907 Tallinna Aleksandri gümnaasiumi. Asus aastal 1908 edasi õppima Moskva Ülikooli. Lõpetas aastal 1912 Moskva Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna I järgu diplomiga ja asus tööle õpetajana Valmiera reaalkoolis ja Valmiera tütarlastegümnaasiumis. Aastal 1918 kinnitati Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi füüsika, matemaatika ja kosmograafia õpetajaks. Kui 18. novembril seoses Vene punaväe pealetungiga algas Eesti Vabadussõda, läks ta koos teiste noorte meesõpetajatega Vabadussõtta ja oli kooliõpetajate rooduülema asetäitja ja I rühma jaoülema kohusetäitja.
10. juulil 1919 valiti ta Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi direktoriks, oli selles ametis 19. augustini 1940. Seejärel jätkas ta (ümbernimetatud Tallinna I Keskkoolis) tööd õpetajana. Novembris 1944 kinnitati ta taas kooli direktoriks ja oli selles ametis kaks aastat. Aastatel 1946–1948 jätkas ta tööd füüsikaõpetajana Tallinna I Keskkoolis. Aastatel 1948–1954 töötas ta Haridusministeeriumi õppevahendite baaskaupluse direktorina; aastal 1954 jäi pensionile. Suri aastal 1956 operatsioonijärgse tüsistuse tõttu haiglas; maeti Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

Isiklikku

Tema isa oli kooli- ja kirjamees Timotheus Kuusik, vend Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees, õetütar Vive Tolli on graafik. Ta abiellus aastal 1909 Kadri (Jekaterina) Jansoniga (1882–1965), kellega tal oli kaks poega: Aleksei (1910–1988) ja Maksimilian (1911–1970 Austraalias). Aastal 1939 sündis kooselust Ella Lipandiga poeg Andrus.
Eesti NSV hümn

Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi hümn ehk Eesti NSV hümn oli Eesti NSV hümn.
Muusika autor oli Gustav Ernesaks, sõnade ("Jää kestma, Kalevite kange rahvas") autor Johannes Semper.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium kinnitas Eesti NSV hümni 20. juulil 1945.
Pärast Stalini surma muudeti hümni 3. salmi sõnu (välja jäeti muuseas ka Stalini ülistamine). Hümn kinnitati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 21. juulil 1956. 
Kolmanda versiooni salvestas ansambel Meie Mees aastal 2001 pealkirjaga "Hümn" (ilmus albumil "Pööning põleb") ning selles on teksti muudetud Euroopa Liidule vastavaks.
Karin Lamson

Karin Lamson (sündinud 8. juulil 1993 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2012 Tallinna Õismäe Vene Lütseumi. Aastatel 2008–2011 õppis ta Vene Teatri stuudios. Aastatel 2012–2013 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat. Aastal 2017 lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonna näitleja erialal.
Ta on aastast 2018 Vene Teatri näitleja.
Gunnar Grapsi Grupp

Gunnar Grapsi Grupp (GGG või G.G.G.) oli eesti rokkansambel.

Lugu

1985. aastal sai Magnetic Band esinemiskeelu ja ansambel jätkas sisuliselt sama koosseisuga Gunnar Grapsi Grupi nime all. Kui Magnetic Bandi repertuaar oli laia ampluaaga, siis GGG viljeles rohkem raskemat rokki. Umbes 1989. aastal läks ansambel sisetülide tõttu laiali.
Justo Abaunza

Justo Abaunza y Muñoz de Avilés (15. märts 1778 Nicoya – 1872 El Salvador) oli Nicaragua poliitik ja jurist, aastal 1851 kahel korral Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
Justo Abaunzo sündis tänapäeva Costa Rica territooriumil Nicoyas. Toona kuulus see Carlos III administratiivreformi tagajärjel ühe provintsina Nicaragua koosseisu. Abaunzast sai selle provintsi kuberner, kes aastal 1804 määrati uuele ametikohale Leónis. Ajaloolase José Dolores Gámez Guzmáni uuringute kohaselt olid Silvestre Selva võimuletuleku taga Justo Abaunza ja Fulgencio Vega. Nad varustasid Selva toetajaid 1000 musketi, 200 vintpüssi ja 200 vaadi püssirohuga. Hiljem sai temast parlamendiliige, kes kuulus konservatiivide hulka.
4. aprillist 7. juunini 1850 täitis ta Norberto Ramíreze asemel riigipea kohustusi. Kuna riigipeaks valitud José Laureano Pineda Ugarte ei saanud kohe ametisse astuda, siis andis ametist lahkuv ülemdirektor Ramírez 1. aprillil 1851 võimu üle Abaunzale. 4. augustil korraldas kindral José Trinidad Muñoz Fernández koos Pablo Buitrago y Benaventega riigis sõjaväelise putši, mille tagajärjel Pineda pages Hondurasesse. Leóni cabildo seadis seepeale koos Nicaragua parlamendiga riigipea ametisse Justo Abaunza kui laialt tuntud ja hea käitumisega isiku, kel aga puudusid vastava ameti pidamiseks ambitsioonid ja kes seetõttu pidas end riigipea kohusetäitjaks. Ülemdirektoriks kuulutas end ka Hondurasesse pagenud Pineda ja lisaks veel José Francisco del Montenegro Granadas.
Hondurase president Juan Lindo asus Pinedad toetama ja see naasis Hondurase vägede toetusel Nicaraguasse, asudes Leóni piirama. Linn kapituleerus tingimusel, et Pineda annab Abaunzale amnestia, ent selle otsuse tühistas Nicaragua parlament, leides, et Justo Abaunzal on parlamendiliikmena saadikupuutumatus. Abaunza otsustas seejärel suunduda El Salvadori, kus tal olid ees sõbrad, sealhulgas varem riigi ülemdirektoriks olnud Norberto Ramírez. Francisco Castellón Sanabria arvates oli nende intriigide taga San Salvadori piiskop José Jorge Viteri y Ungo.
Oktoobris 1872 jutustas San Miguelis elav Abaunza Nicaragua ajaloolasele José Dolores Gámez Guzmánile oma eluloo.
Justo Abaunza abikaasa oli Manuela Herdocia Baca.
Lähtru vald

Lähtru vald (saksa keeles Lechtigal; ka Suure-Lähtru vald) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 979 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 248 talundit ja elamut ning need kasutasid 5634 ha maad.
Vallas asus Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru asundus.
1890 liideti Lähtru vallaga Ohtla ja Väike-Lähtru vald.
Majandamine

Majandamine on majandusüksuse sihipärane tegevuse korraldamine.
Tuntud majandamise meetodid on isemajandamine ja eelarveline majandamine.