google/wiki40b huggingface dataset:
Vladikiškėse mõis

Vladikiškėse mõis (leedu Vladikiškių dvaras) on endine mõis Leedus Kaišiadorysi rajoonis Žiežmariai maavallas Stasiūnais.
Mõisa vanimad teadaolevad omanikud olid Kierded. XVII sajandi alguses läks mõis abielu teel Römerite suguvõsa valdusse. Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandi alguses.
Aastal 1922 toimunud maareformi käigus tükeldati suur osa mõisast (250 hektarit) taludeks ja neist kujunes Stasiūnai küla. Enne seda kuulus mõisale 330 hektarit maad. Kuna mõisa omanik Leedus ei elanud, läks mõisasüda riigi valdusse. Aastal 1923 võttis Kamilė Römer Bronislovasega ühendust, et tema valdused ära osta, ning aastal 1926 saigi tehing teoks. Toona moodustasid mõisakompleksi kolm elumaja ja seitse tootmishoonet. Lisaks asus Mažosios Vladikiškėse küla kalmistul Römerite suguvõsa kabel-mausoleum.
Aastal 1934 omandas mõisa Zigmas Šimašius, temalt see aastal 1940 ka võõrandati. Tänapäeval on mõisakompleks tagastatud tema pärijale Teresė Šimašiūtėle.
Mõisakompleksist on säilinud osa pargist koos sealse tiigiga, peahoone, kaks tootmishoonet (oletatavasti laut ja ait), tall ja puidust veskihoone. Viimane põles aastal 2011, ent on taastatud.
Vaba tarkvara laul

"Vaba tarkvara laul" (inglise keeles "Free Software Song") on Richard Stallmani rahvamuusikast inspireeritud laul (filklaul), mis räägib vabast tarkvarast. 
Laulu meloodia pärineb bulgaaria rahvalaulust "Sadi moma bela loza" (ligikaudne tõlge 'tüdruk istutab viinamarju'). Stallmann kirjutas laulu 1993.
Dagens Nyheter

Dagens Nyheter (lühend DN) on Rootsi päevaleht.
Ajalehte antakse välja Stockholmis ning see on üleriigilise levikuga. Alates 1998. aastast nimetab leht ennast "sõltumatuks liberaalseks".
Dagens Nyheteri asutas 1864. aastal ajakirjanik ja kirjastaja Rudolf Wall, kes oli ka lehe esimene peatoimetaja kuni 1889. aastani. Esimene number ilmus 23. detsembril 1864. Alates 1998. aastast on ajalehe väljaandja Bonnier AB.
Leht ilmub iga päev. Dagens Nyheter on Rootsi suurim hommikul ilmuv päevaleht. Aastal 2007 oli selle trükiarv umbes 339 700.
Alates 2004. aastast ilmub leht tabloidformaadis. Lehe rahvusvaheline standardnumber on ISSN 1101-2447.
Dagens Nyheteri peatoimetaja on alates novembrist 2009 Gunilla Herlitz.
Massu rändrahn

Massu rändrahn (ka Massu rahn ning Surikovi kivi) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Massu küla põllu asuv rändrahn. Rahnu geograafilised koordinaadid on 58° 38′ 46″ N, 23° 36′ 54″ E.
Gneisist rahn võeti kaitse alla 1937. aastal. Rahnust umbes 400 m põhja poole jääb Massu mõisa park, umbes 1400 m lõuna-kagu poole Soomadise rändrahn, umbes 600 m lääne poole Hanila oja. Umbes 300 m kirdes kulgeb Kõmsi–Mõisaküla–Salevere tee, umbes 500 m loodes Hanila–Massu tee.
Rahnu mõõtmed on 5,5×3,8×2,3 m, ümbermõõt 16,8 m. Teistel andmetel on rahnu mõõtmed 6,1×4,4×2,2 m, ümbermõõt 16,6 m.
Massu rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Massu rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4001017.
Alfons Dopsch

Alfons Dopsch (14. juuni 1868 Lobositz (Lovosice) – 1. september 1953 Viin) oli Austria ajaloolane.
Ta oli 1900–1938 Viini ülikooli professor.
Aastast 1892 tegi ta kaastööd sarjale "Monumenta Germaniae Historica".
Ta näitas antiikaja ja keskaja vahelist konstitutsioonilist, sotsiaalset, majanduslikku ja kultuurilist järjepidevust.

Mälestuse jäädvustamine

Üks Viini tänav kannab tema nime.
Jüri Viikberg

Jüri Viikberg (sündinud 10. septembril 1953) on eesti keeleteadlane.
Jüri Viikberg on Eesti Keele Instituudi vanemleksikograaf ja Tallinna Ülikooli Humanitaarteaduste instituudi  emeriitdotsent.
Jüri Viikberg on uurinud eesti keele kontakte, murdeid, soome-ugri keeli ja väliseestlaste keelekasutust.

Haridus

1971–1976 Tartu Riiklik Ülikool, soome-ugri keeled
1978–1980 aspirantuur, TA Keele ja Kirjanduse Instituut
1990 doktorikraad, Eesti keelesaared Siberis, Tartu Ülikool.
Ajapangandus

Ajapangandus on teenuste vahetussüsteem, milles rahaühikute asemel kasutatakse ajaühikuid. See on näide alternatiivsest rahasüsteemist.
Rahaühikut, mille väärtus on alati väärt tund aega ükskõik millise kliendi tööd, nimetatakse Ameerika Ühendriikides ajadollariks ja Suurbritannias ajaveksliks (time credit). Terves maailmas tegutsevad ajapangad enamasti ühtse skeemi järgi. Asjast huvitatud inimene registreerib ennast, märgib ära teenuse, millega soovib olla ajapanga liige ja valib, millist teenust tahab ta oma tehtu eest vastu saada. Edaspidi aitab projekti koordinaator, kes koordineerib omavahel klientide tegevust ning vajadusel kontrollib ka tehtud töö kvaliteeti ja arvestab töötunde. Kui klientide vahel töötundide suhtes lahkarvamusi ei esine, pole koordinaatori kohaletulek vajalik, piisab temaga ühenduse võtmisest ja tehtud töötundide kirjapanekust.
Ajapangandust kasutatakse motiveerimaks inimesi tegema ühiskonnale kasulikke töid. Laste õpetamine, vanainimeste eest hoolitsemine, naaberlik abi – need on tööd, mida tehakse vabatahtlikuna ja mida turumajandus ei väärtusta. Aja eest, mille ajapanga liige kulutab kogukonnaliikmete sotsiaalseks heaoluks, saab ta endale teenuseid vastu. Lisaks ajavekslitele on osalejatel, kes on tavaelus harjunud rohkem saama kui andma, võimalik koguda enesekindlust, tõsta sotsiaalsete kontaktide arvu ning parandada oma oskusi. Kogukonnad kasutavad seetõttu ajapangandust tööriistana tugevamate kogukonnasiseste suhete moodustamiseks (sotsiaalse kapitali kogumine).
Ajapangandus tekkis USAs 1980. aastate alguses. Aastaks 1990 oli Robert Wood Johnsoni Fond investeerinud ajapangandusse 1,2 miljonit USA dollarit vanurite hoolekande parandamiseks. Tänapäeval on 26 riigis aktiivseid ajapanku, Suurbritannias üle 250 aktiivse ajapanga ja USAs rohkem kui 276 ajapanka.
Malta vapp

Malta vapp on Malta Vabariigi ametlik vapp.
Vapp koosneb Malta lipu kujundusega kilbist, viie torniga parapettkroonist selle kohal ja oliivipuu- ning palmioksast külgedel. Alloleval lindil on Malta riigi ametlik nimi malta keeles (Repubblika ta' Malta).
Vapp võeti kasutusele 1988. aastal.
Pierre Mac Orlan

Pierre Mac Orlan (õieti Pierre Dumarchey; 26. veebruar 1882 Péronne – 27. juuni 1970 Saint-Cyr-sur-Morin) oli prantsuse kirjanik.
Alates 1899. aastast elas boheemlasena Pariisis, kus ta maalis ning kirjutas laule, ning rändas hulkurina mitmel maal. Ta osales Esimeses maailmasõjas, sai 1916 haavata, hiljem oli rindekorrespondent. Ta sai 1920ndatel menukaks kirjanikuks ning asus 1924 elama oma majja Saint-Cyr-sur Morinis.
Ta kirjutas luulet ja romaane, hiljem esseesid ja muud.
Jimmy Howard

James Russell Howard III (sündinud 26. märtsil 1984 Syracuse'is, New Yorgi osariigis) on USA jäähokimängija, väravavaht. Ta mängib NHL-i klubis Detroit Red Wings.
Aastal 2003 valiti ta NHL draft '​is Wingsi poolt 64. valikuna. Enne seda mängis ta Maine'i Ülikooli meeskonnas.
Esimesed hooajad mängis ta peamiselt Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins American Hockey League'is. Esimesel kolmel hooajal pääses ta Red Wingsi meeskonnas NHL-is jääle vaid mõned üksikud korra. NHL-i põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2009–10. Sel hooajal valiti ta NHL All-Rookie Teami ja jäi hooaja parima uustulnuka valimisel teisele kohale.
NHL-i tähetede mängul on osalenud ta aastatel 2012 ja 2019.
Howard on kuulunud Ameerika Ühendriikide jäähokikoondisse 2012. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Margus Allikmaa

Margus Allikmaa (sündinud 28. juunil 1961 Paldiskis) on Eesti riigiametnik ja tippjuht.
Margus Allikmaa on lõpetanud 1980 Tallinna Kõrgema Tehnikakooli raadiotehnikuna ja 1985 Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainseneri erialal. 
Aastatel 1981–1998 töötas Allikmaa erinevates ametites Eesti Draamateatris, sealhulgas kaheksa aastat teatri direktorina. 1998–1999 töötas ta AS Trio LSLis peadirektorina. 
Kultuuriministeeriumi kantsleri ametikohal oli Allikmaa 1999–2002. Septembrist 2002 kuni aprillini 2003 oli Allikmaa Eesti kultuuriminister.
Aastatel 2007–2017 oli Allikmaa Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse esimees.
Pesumasin

Pesumasin on kodumasin tekstiilesemete pesemiseks. Täisautomaatne trummelpesumasin jõudis müügile USA-s 1946. a ja Euroopas 1950. aastate algul. Aja jooksul on mehaanilised regulaatorid asendunud elektroonikal põhinevate süsteemidega, ühtlasi on järjest paranenud elektri- ja veetarbe ning mürataseme näitajad.

Tõhususklassid

Keskkonnahoiu kriteeriumidest lähtuvalt jagunevad pesumasinad energiatarbe, pesemis- ja tsentrifuugimisvõimekuse järgi klassidesse A kuni G, kusjuures kõige tõhusamad on A-klassi masinad (vt ka Energiamärgis). Energiatõhususe poolest jõudis 2010. aastaks enamik kodumasinaid klassi A. Seepärast lisandusid 2011. aastal energiamärgise standardisse klassid A+, A++ ja A+++, vastavalt 10, 20 ja 30 % energiasäästlikumad kui A-klassi pesumasinad. Klassi A+++ korral jääb elektrikulu alla 1 kWh pesukorra kohta. Umbes samal määral väheneb ka veekulu.
Energiatõhususe suurendamiseks on alates 2013. aastast hakatud soojuspumba abil ära kasutama masinast väljuvas heitvees olevat soojust. Niisugused masinad kuuluvad energiaklassi A+++.
Tsentrifuugimise tõhususe järgi liigitamisel on aluseks puuvillasesse pesusse jääva niiskuse protsent tsentrifuugimistsükli lõpus, nt A-klassi korral vähem kui 45 % (trumli pöörlemiskiirusel 1600−1800 1/min) ja B-klassil 45−54 % (1200−1400 1/min).
Etiketil on näidatud ka mürataseme väärtused pesemisel ja tsentrifuugimisel.
San Juani maakond (New Mexico)

San Juani maakond (San Juan County) on maakond USA-s New Mexico osariigis. Geograafilised koordinaadid on 36° 30′ N, 108° 19′ W.
Maakonna halduskeskus on Aztec.
Maakonna pindala on 14 343 km², millest 62 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 130 004. Aastal 2000 oli elanike arv 113 801.
Kurisoo

Asukoht

Küla asub poolkaares ümber Aravete asula piirnedes lisaks veel Sääsküla, Raka, Rava ja Märjandi külaga. Omab ühist piiri veel lisaks Albu valla Orgmetsa ja Ahula küladega. Külal puudub keskus. Küla praegune territoorium on kujunenud osalise Aravete asula ja Kurisoo küla liitmisel. Küla läbivad Piibe maantee ja Sõmeru- Pärnu maantee. Halduskuuluvused läbi aegade: Käravete mõis, Albu mõis, 1866 Seidla vald, 1894 Albu vald, 1945 Aravete Külanõukogu, 1977 Ambla Külanõukogu, 1991 Ambla vald, 2017 Järva vald.

Vaatamisväärsused

Kurisoo külas asub Aravete Moto ja Vabaajakeskus rahva seas rohkem tuntud kui Aravete Kardikeskus. Aravete kardirada on kompleksina üks paremaid Eestis. Seal toimuvad suve jooksul mitmed rahvusvahelised spordivõistlused ja kardisõiduvõimalust pakutakse ka tavapuhkajale.
Piibe maantee äärses põlises lookuusikus asub Orgmetsa loopealne, 30–40 ha suurune ala, kus pinnakatte paksus ei ületa 0,2 m, kohati isegi puudub ja paljandub Porkuni lademe lubjakivi. Pätsiniidu paekärgastik on ainulaadne, osaliselt paljas, osalt kamardunud karstiala  Aravete–Rava maanteest ca 1 km põhja pool, endise Pätsiniidu küla juures, piklikul paekõrgendikul, põldudevahelises hõredas metsatukas. Karstiala suuruseks on ca 8 ha. Siin esineb rohkesti mitmesuguseid väikseid lookarsti vorme – avalõhed, karrid, lohud.  Karstilohkude laius on kuni 10 m ja sügavus kuni 0,6 m. Avalõhede pikkus on 3–6 m ja vahekaugus kohati kuni 2 m. Suurim paljaskarsti esinemispaik on 60 m lai ja 80 m pikk. Paljandunud paekivide vahel kasvab kaitsealune sõnajalg – müür-raunjalg
Kersti Pukk

Kersti Pukk (sündinud Villand; 25. september 1948 – 20. veebruar 2011) oli eesti tekstiilikunstnik.
Ta õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis 1971–1976 tekstiili. Esimene töökoht oli vabrikus "Keila" (1976–1981), seejärel oli vabakutseline. 1986. aastal asus tööle ARSi Tartu osakonna siidimaaliateljee kunstilise juhina, 1988. aastast jätkas sealsamas autoritiraaži kunstnikuna.
Kersti Pukk oli 1997. aastal asutatud vaibakunstnike rühmituse "Vaba tahe" liige. Töötas aastaid Lühikese Jala Galeriis, hiljem korraldas Galerii Portaal tööd.
Kersti Pukk oli Kunstnike Liidu liige aastast 1984 ning Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige.
Tema loomingust on tuntuimad jõulised põimevaibad.
Liialaid

Asukoht

Liialaiust 1,6 km kagus asub Tauksi. 1,1 km edelas asub Hanemaa koos ümbritsevate rahudega. 200 meetrit põhja pool on Podurahu. Liialaiu ja Tauksi vahel on Suurrahu, Roograhu, Kuivarahu ja teised väiksemad rahud.
Liiaga on saare põhjaosas liitunud Sõmeri.

Loodus

Saare keskosas asuv seljak ulatub 2,8 meetrit üle merepinna. Saar kerkis merest umbes aastal 1300. Saare lõunarannas on maasäär.
Liialaiul leidub rannaniite. Mõnel varem niidetud alal kasvab tänapäeval tihe kadastik. Laiul kasvab ka väike männimets.
Saarel on allikas.

Ajalugu

Esimest korda mainiti Liialaidu 1526 (Lyszar).
Liialaid on olnud kasutuses heinamaana.
1944. aasta 29. septembri varahommikul põgenes Liialaiult Hiiumaa laidudele ja hiljem Rootsisse riigisekretär Helmut Maandi. Liialaiule oli ta tulnud jalgsi Tauksi kaudu. Sel ajal oli saarel vähemalt kaks ehitist, majake ja heinaküün.
Eugen Teodorovici

Eugen Orlando Teodorovici (sündinud 12. augustil 1971 Bukarestis) on Rumeenia poliitik (Sotsiaaldemokraatlik Partei).
Ta lõpetas 1997. aastal bakalaureusekraadiga Majandusteaduste Akadeemia. Magistrikraadi sai 2006. aastal Rahvusliku Poliitika ja Administratiivteaduste Ülikoolis. 2000–2009 töötas ta mitmetel juhtivatel ametikohadel Euroopa integratsiooni ministeeriumis, rahandusministeeriumis ja majandusministeeriumis. 2009. aasta juunist kuni 2012. aasta maini teenis ta direktori ametikohal Rumeenia kontrollikojas (riigikontrollis). 2012. aasta maist kuni detsembrini oli ta peaministri nõunik. 2012. aasta detsembris sai ta Euroopa Liidu fondide ministriks ja Rumeenia parlamendi liikmeks.
Eugen Teodorovici oli Rumeenia rahandusminister 30. märtsist 2015 kuni 17. novembrini 2015 ja on rahandusminister uuesti alates 29. jaanuarist 2018.
Arthur Girard de Soucanton

Parun Arthur Girard de Soucanton (19. märts 1813 Tallinn – 20. oktoober 1884 Tallinn) oli Eesti majandustegelane.
Aastatel 1841–1862 juhatas de Soucanton Kunda sadamat, oli 1864–1876 Tallinna raehärra ja 1876–1883 bürgermeister ning kaubafirma Thomas Clayhills & Son kaasomanik ja aastast 1872 selle juht. Ta oli 1872–1875 Tallinna Börsiseltsi Börsikomitee esimene esimees. Ta oli ka Tallinna majaomanikkude laenuseltsi (immobiilpanga) president (Creditverein die Immobilienbesitzer in Reval).
Aastal 1863 rajas de Soucanton Õismäe küla alale Rocca al Mare suvemõisa.
Alates 1872 kuulus de Soucantonile praegune Tallinna Malemaja hoone, mis pärast tema surma pärandus ta lesele ja pärast tolle surma vanimale pojale.
Lara Gut-Behrami

Lara Gut-Behrami (sündinud 27. aprillil 1991 Sorengos) on Šveitsi mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud kiirlaskumisele ja ülisuurslaalomile.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta kiirlaskumises pronksmedali. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud kolm hõbemedalit ja kaks pronksmedalit.
Hooajal 2015–2016 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.
2016. aastal valiti ta Šveitsi aasta naissportlaseks.
2018. aastal abiellus ta jalgpalluri Valon Behramiga.
Suurupi pank

Suurupi pank on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus Suurupi poolsaare põhjaosas; halduslikult Harju maakonnas Harku vallas.
Panga kõrgus on kuni 40 m üle merepinna.  Pangal asub Suurupi ülemine tuletorn. Pangapealsel avaneb Lasnamäe lademesse kuuluv lubjakivi.
Suurupi panga kohal on klint Suurupi tüüpi, ehk siis paekalda all on Kambriumi liivakividest terrass, mis on kohati järsk ja murrutatud ning kannab nime Ninamaa pank.
Suurupi panga lõik tuletornist 200-300 meetrit lääne pool on Suurupi kihistiku stratotüübiks. Seal paljandub ligi 2 meetrit paekivi. Ülemised 1,1 meetrit moodustab Malla kihistiku ooididega lubjakivi, selle all on 20 cm Osmussaare kihistiku suure pruunide götiitsete ooididega lubjakivi, selle all on aga Suurupi kihistiku monoliitne suure liivasisaldusega lubjakivi. Alumised 30 cm moodustavad Tõlinõmme kihistiku savikas lubjakivi ja mergel.
Hüpermarket

Hüpermarket ehk hiidkaubahall (ka hiidpood, hüperturg) on jaekaubandusettevõte, kus müügipinda on üle 2500 m² ning toidu- ja esmatarbekaupade osakaal ületab 50%. 
Hüpermarketid asuvad peamiselt suurte magistraalide ääres ja suurtes kaubanduspiirkondades.

Hüpermarketid Eestis

Eesti esimese hüpermarketi avas ETK 1994. aasta 4. oktoobril Tallinnas Nõmme linnaosas.
Seni on Eestis viis üleriigilist hüpermarketitega kaupluseketti: Coop Maksimarket, Maxima XXX, Prisma, Rimi Hyper ja Selver.
Mittenegatiivne arv

Matemaatikas nimetatakse mittenegatiivseks arvuks reaalarvu, mis on nullist suurem või nulliga võrdne. Asjaolu, et arv a on mittenegatiivne, tähistatakse: a ≥ 0. 
Reaalarv on mittenegatiivne arv parajasti siis, kui ta ei ole negatiivne arv.
Falafel

Falafel (araabia keeles فلافل‎‎ falāfil) on levinud Lähis-Ida roog, mis on valmistatud kas kikerhernestest või põldubadest. Need purustatakse ning segatakse ürtidega ning vormitakse väikesteks pallikesteks. Traditsiooniliselt serveeritakse neid pita leivast valmistatud taskutes salati ning kastmega (enamasti hummus, tzatziki või tahiini). See on levinud tänavatoit ning väga populaarne just taimetoitlaste seas. Falafel on toitainerikas ning väikese rasva-, kuid suure kiudainesisaldusega. Tänapäeval lisatakse falafelile tihti juurvilju, pähkleid, seemneid, läätsi ja muid teravilju.

Etümoloogia

Sõna falāfil tähendab araabia keeles pipart. Sõna on pärsia keeles tuntud kui pilpil (پلپل) ja sanskriti keeles kui pippalī (पिप्पली), mis tähendab 'pikka pipart', ning aramea keeles kui pilpāl, mis tähendab 'väikest ja ümarat; pipratera'. Araabiakeelne sõna falāfil on mugandunud paljudesse maailma keeltesse ning levinud üldnimetus sellele toidule. Inglise keelde jõudis see aastal 1941.
Egiptuses on see tuntud ka kui taʿamiya (طعمية‎‎); sõna on tuletatud araabiakeelsest sõnast ṭaʿām (طعام), mis tähendab 'toitu'.

Ajalugu

Falafeli päritolu on ebaselge. Peamiselt peetakse päritolumaaks Egiptust. Kuna Aleksandria oli sadamalinn, siis oli lihtne seda mujale Lähis-Ida maadesse eksportida.

Lähis-Ida

Falafelist on saanud Egiptuses ja Lähis-Idas populaarne tänavatoit. Ramadaani ajal süüakse falafelit tihti osana iftar'ist, mis on õhtusöök pärast päikeseloojangut. Falafel sai nii populaarseks, et ka Egiptuse McDonald'si hommikusöögimenüüs oli "McFalafel" toiduvalikus. Ka Iisraeli rahvusköögis on falafelil suur osa ning seda peetakse isegi rahvustoiduks.
Arthur Seyß-Inquart

Arthur Seyß-Inquart (22. juuli 1892 – 16. oktoober 1946) oli Austria ja Saksamaa jurist ning poliitik.
Arthur Seyß-Inquart sündis õpetaja Emíl Seyß-Inquarti perekonnas tol ajal Austria-Ungari koosseisu kuulunud Määrimaal Stonařovis (tol ajal Stannern) Jihlava (saksa keeles Iglau) lähedal. 1907. aastal kolis perekond Viini. Arthur Seyß-Inquart asus Viini Ülikoolis õigusteadust õppima. 1914. aastal astus ta vabatahtlikuna sõjaväkke ja võttis osa Esimesest maailmasõjast. Teda autasustati mitmel korral vapruse eest. Ülikooli lõpetas ta 1917. aastal, kui oli haavatasaamisest paranemas.
Sõja järel tegutses Seyß-Inquart juristina, oli 1921. aastast alates advokaat. Poliitiliselt oli ta sel ajal seotud katoliiklik-konservatiivsete ringkondadega. 1934–1937 oli ta Kurt Schuschniggi valitsuses riiginõunik. 1930. aastate keskpaiku hakkas Seyß-Inquart poliitilistelt vaadetelt üha enam lähenema natsionaalsotsialistidele. 16. veebruaril 1938 nimetas Austria kantsler Schuschnigg Seyß-Inquarti siseministriks. 11. märtsil 1938 astus Kurt Schuschnigg kantsleri ametikohalt tagasi ja tema asemel sai uueks kantsleriks Arthur Seyß-Inquart. 12. märtsil ületasid Saksa väed Arthur Seyß-Inquarti väidetavat kutset ettekäändeks tuues Austria piiri. 13. märtsil liideti Austria Saksamaa koosseisu ja Arthur Seyß-Inquart astus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse.
Austria anšlussi järel sai Seyß-Inquart Ostmarki riigiasehalduriks. Talle anti ka SSi Gruppenführeri auaste ja 1939. aasta mais sai ta portfellita ministriks Adolf Hitleri valitsuses.
Poola vallutamise järel sai Seyß-Inquartist 1939. aasta oktoobril lõpus Kindralkubermangu kindralkuberneri Hans Franki asetäitja. 18. mail 1940 nimetas Hitler ta okupeeritud Hollandi riigikomissariks. Oma testamendis määras Hitler Seyß-Inquarti Saksamaa välisministriks, selles ametis oli ta 30. aprillist kuni 2. maini 1945.
8. mail 1945 võtsid liitlasväed ta Hamburgis vahi alla. Nürnbergi tribunal määras talle sõjakuritegude eest surmanuhtluse ja ta hukati 16. oktoobril 1946 poomise teel.
Garri Kasparov

Garri Kasparov (vene keeles Гарри Кимович Каспаров; sünninimi Harri Weinstein (vene Гарри Вайнштейн, aserbaidžaani Harri Vaynşteyn); sündinud 13. aprillil 1963 Bakuus) on Venemaa maletaja ja poliitik, üks kahest opositsiooniliikumise Teine Venemaa juhist.
Kasparovi ema oli armeenlanna, isa juut. Isa suri leukeemiasse, kui Garri oli seitsmeaastane. 12. eluaastani kandis ta isa perekonnanime, seejärel võttis praeguse perekonnanime, mis on ema perekonnanime Kasparjan venepärastatud kuju.
Garri Kasparov on mitmekordne male maailmameister. 1985. aastal võitis ta seni noorima maletajana 22-aastaselt maailmameistri tiitli, võites valitseva maailmameistri Anatoli Karpovi (2002. aastal tuli ukrainlane Ruslan Ponomarjov FIDE maailmameistriks 18-aastasena). Kasparov oli maailmameister kuni 2000. aastani.
Alates 1985. aastast oli Kasparov vahetpidamata maailma kõige kõrgema reitinguga mängija kuni 1. aprillini 2006, mil ta arvati reitingutabelist välja, kuna ta polnud 12 kuud turniiridel osalenud. Ta tunnistati maailma aasta parimaks maletajaks 1982, 1983, 1985–1988, 1995, 1996, 1999, 2001 ja 2002.
Ta võitis 1996 IBM-i maleprogrammi Deep Blue tulemusega 4:2, revanšmatši aasta hiljem aga kaotas.
22.–24. septembrini 2009 pidasid Garri Kasparov ja Anatoli Karpov Valencias 12 partiist koosneva matši, mille Kasparov võitis 9:3.

Tegevus poliitikuna

2005. aastal teatas ta oma loobumisest professionaalsest malest ja pühendumisest poliitikale. Ta oli president Vladimir Putini režiimi vastase Ühinenud Kodanikerinde juht ning teda pakuti opositsiooni ühiskandidaadiks 2008. aasta presidendivalimistel. Pärast seda, kui Putin oli teatanud oma soosiku presidendivalimistel, loobus Kasparov presidendivalimistel kandideerimast.
Ta oli üks 10. märtsil 2010 alanud kampaania "Putin peab lahkuma" eestvedajatest. Pärast 2011. aasta Riigiduuma valimisi organiseeris ta protestiaktsioone valmistulemuste võltsimise vastu. Teda on korduvalt vahistatud. 
17. augustil 2012 vahistati Kasparov kohtuhoone juures, kus mõisteti kohut Pussy Rioti liikmete üle. Teda peksti vahistamise käigus.
 
„Males on kindlad reeglid ja etteennustamatud tulemused. Putini Venemaal on täpselt vastupidi.“
Kasparov nimetas USA 2016. aasta vabariiklaste presidendikandidaati Donald Trumpi "rassistlike ja autoritaarsete kalduvustega kuulsuseks ja šoumeheks" ning on kritiseerinud Trumpi soovi Putiniga tihedamaid suhteid arendada. Ta vastas Trumpi asepresidendikandidaadi Mike Pence'i väitele, et Putin on tugev juht, et "Putin on tugev juht samamoodi nagu arseen on tugev jook".
Ta kuulus alates 1984 komsomoli, hiljem astus ka NLKP liikmeks.
Kasparov on korduvalt külastanud Eestit. Eesti keeles on ilmunud Kasparovi raamat "Male kui elu mudel" (tõlkinud Peedu Haaslava, kirjastus Tänapäev, Tallinn 2009, 400 lk).
Departemang (Prantsusmaa)

Tulevik

Kohaliku omavalitsuse ühe või mitme taseme eemaldamist on arutatud juba aastaid, eelkõige võimalust kaotada departemangude tase. Rahvaliikumise liidu eestkõneleja Frédéric Lefebvre ütles detsembris 2008, et departemangude kokkusulamine piirkondadega oli küsimus, mis tuli lahendada kiiresti. See lükati varsti tagasi kohalike omavalitsuste reformi komitee, tuntud kui Balladuri komitee, liikmete Édouard Balladuri ja Gérard Longuet' poolt.
Jaanuaris 2008 soovitas komisjon Prantsusmaa arengu vabastamiseks, tuntud kui Attali komisjon, et valitsemise departemangude tase tuleks kaotada kümne aastaga.
Sellest hoolimata ei säilitanud Balladuri komitee seda ettepanekut ja ei toetanud departemangude kaotamist, vaid lihtsalt "soodustas departemangude vabatahtlikku ühinemist", mida soovitas ka piirkondadele, eesmärgiga alandada viimaste arvu viieteistkümneni. See komitee toetab hoopis kantonite vähendamist.