Taani muusika

Taani muusika on tihedalt seotud Põhjamaade muusikaga. 
Väga populaarne on džässmuusika ning tuntuimad muusikaüritused on Kopenhaageni džässifestival ja Roskilde festival, mis on üks Euroopa suurimaid rokifestivale. Taani tuntuim helilooja on Carl Nielsen.

Varane taani muusika

Kõige varasemad muusikainstrumendid, lurid, pärinevad pronksajast ning neid on leitud ka mujalt Skandinaaviast.
Umbes 1300 loodi "Codex Runicus", mis on Taani vanim noodikiri.
Taani kuningakojal oli kohaliku muusika arendamises oluline roll. Juba Christian I koondas muusikuid kuningliku õukonna juurde. Christian IV kulutas aga väga suuri summasid kohalike muusikute koolitamiseks ja välismaa muusikute toomiseks Taani. Frederik III ja Christian V valitsusajal jõudis muusika ka teatritesse.
Taani üks olulisemaid kirikumuusika heliloojaid on Mogens Pedersøn, kes õppis Veneetsias Giovanni Gabrieli käe all. Ta kuulsaim töö on "Pratum Spirituale", mis on kogum Taani kirikulauludest ja ladina koorimuusikast.
Dietrich Buxtehude (1637–1707) oli Saksa-Taani organist ja kõrgelt hinnatud barokkmuusika helilooja, kelle tuntuimad teosed on loodud kooridele.

Taani klassikaline muusika

1703. aastal avas Frederik IV Kopenhaagenis uue ooperimaja.
Esimesed kohalikud heliloojad olid Saksa päritolu. Näiteks esitati Kopenhaagenis aastatel 1721–1723 palju Hamburgist pärit Reinhard Keiseri oopereid ning Hamburgi Altona linnaosast pärines ka oma laulukeste ja kirikulaulude poolest tuntud Christoph Ernst Friedrich Weyse. "Elverhøj" loonud Friedrich Kuhlau sündis aga Alam-Saksis.
Klassikalise muusika kuldajal 19. sajandil tegutses Taanis rahvusromantismi vaimus Johan Peter Emilius Hartmann, Kopenhaageni lähedal avatud Tivoli pargis sai muusikalise direktorina tööd Hans Christian Lumbye, Niels Gade aitas kaasa Musikforeningeni arendamisse ja August Bournonville panustas balletimeistri ka koreograafina. Sealt kasvasid omakorda välja rahvuslikumad heliloojad Carl Nielsen ja Rued Langgaard ning hilisromantik Thomas Laub, kelle looming leidis laiemat tunnustust alles aastaid pärast autori enda surma.
Kaasaegsetest heliloojatest tegelevad klassikalise muusikaga Per Nørgård, Anders Koppel, Poul Ruders ja Hans Abrahamsen. Kergemat sorti klassikalise muusikaga on tuntust kogunud Jacob Gade ja Bent Fabric.

Taani džässmuusika

Taani džässmuusika sai alguse Valdemar Eibergi bändist aastal 1923. Aastal 1925 tõi Sam Wooding oma orkestri Kopenhaagenisse ja tänu sellele sai džäss Taanis tuntuks. Noort Taani džässi mõjutasid kolm klassikalise muusika haridusega meest: Erik Tuxen, Bernhard Christensen ja Sven Mųller Kristensen.
1930. aastatel, kui džäss oli alles tuntust kogumas, oli Taani tuntuim džässartist Svend Asmussen. Ta avaldas oma esimesed lood 1934. aastal, olles 18-aastane.
Saksa okupatsiooni ajal 1940. aastate esimeses pooles halvustati džässi ja palju muusikuid põgenes Rootsi, kuid paljud jätkasid selle muusikastiili viljelemist. Kuna kontsertide arv hotellides ja restoranides kasvas ning plaadistatud lugude arv enam kui kolmekordistus, siis on see aeg tuntud ka kui džässi kuldaeg.
Pärast teist maailmasõda jagunesid Taani muusikud kahte gruppi: vanem grupp, kes viljelesid New Orleansi džässi (tuntumad esindajad Adrian Bentzon, Papa Bue ja Theis Jensen) ja noorem grupp, kes eelistasid bebop-stiili (tuntumad Max Brüel, Erik Moseholm ja Jųrgen Ryg).
1960. aastate algul avati Kopenhaagenis Jazzhus Montmartre, mis püüdis peegeldada New Yorgi ja Pariisi džässiklubide atmosfääri ning sai peagi väga populaarseks. Mitmed ameerika džässmuusikud kolisid Taani (näiteks Stan Getz, Dexter Gordon, Ben Webster ja Lee Konitz) ning Kenny Drew moodustas koos Alex Rieli ja Niels-Henning Ørsted Pederseniga trio, mis esines edukalt Jazzhus Montmartre'is. Tuntust kogusid ka saksofonistid John Tchicai ja Jesper Thilo.
1970. aastatel hakkas rokkmuusika populaarsuse kasvu tõttu džässi osatähtsus kahanema ning see tendents on jätkunud tänapäevani. Siiski ei ole džäss kadunud, millest annab aimu Kopenhaageni džässifestivali toimumine ning selliste edukate džässmuusikute olemasolu nagu Carsten Dahl, Jųrgen Emborg, Thomas Clausen, Fredrik Lundin, Marilyn Mazur, Mads Vinding, Ib Glindemann, Jakob Bro, Chris Minh Doky ja Niels Lan Doky.

Taani popmuusika

Edukamad rokkmuusika viljelejad on Taanis olnud Gasolin', Shu-Bi-Dua, Sebastian, Anne Linnet, TV-2 ja Magtens Korridorer ning väljaspool Taanit on laiemat tuntust kogunud D-A-D, Mew, Volbeat, Kashmir, The Raveonettes, Blue Van, Michael Learns to Rock, The Kissaway Trail, Junior Senior, Nephew, Carpark North, Saybia, Swan Lee ja Dizzy Mizz Lizzy. Kindlasti on üks tuntumaid artiste aga Ameerika Ühendriikides elav Metallica trummar ja kaasasutaja Lars Ulrich.
Roskildes toimuv Roskilde festival on üks suuremaid rokifestivale Euroopas, mis meelitab igal aastal kohale 70 000 – 100 000 huvilist.
Popmuusikutest on laiemat tuntust kogunud Medina, Fallulah, Oh Land, Agnes Obel, Infernal, Duné, Alphabeat, Aqua, Michael Learns to Rock ja Thomas Helmig. Elektroonilise muusika pioneeriks Taanis on Else Marie Pade ja selles vallas on suurimat tuntust saavutanud Trentemøller.
Taani muusikute ja muusikakollektiivide viimiseks maailma on loodud Music Export Denmark, millest on kasu lõiganud mitmed rokkbändid ja artistidest näiteks Aura Dione.

Koorilaul

Taanis on tugevalt juurdunud koorilaulu traditsioon. Koore ühendava organisatsiooni Dansk Amatørmusik väidetel kuulub selle alla umbes 30 000 lauljat ja 6000 orkestrite liiget.

Tuntud esinemispaigad

2000. aastatel valmisid kaks Taani muusikute jaoks olulist esinemiskohta: 2005. aastal avati Kopenhaageni Ooperimaja ja 2009. aastal Taani Raadio Kontserdimaja.
Teised tuntud esituspaigad on näiteks Kopenhaageni kesklinnas paiknev Kuningliku Taani Teatri Vana Lava, Tivoli Sümfooniaorkestri kodupaigaks olev Tivoli Kontserdimaja, Taani muusikalidele spetsialiseeruv Bet Ny Teater ja Århusi Kontserdimaja.