Euroopa Teadusnõukogu

Euroopa Teadusnõukogu (inglise keeles European Research Council, lühendatult ERC) on Euroopa Liidu teadust rahastav organisatsioon.
ERC asutati 2007. aastal Euroopa Komisjoni poolt Euroopa tippteaduse edendamiseks. Teda rahastatakse Euroopa Liidu teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide vahenditest. 
Kui Seitsmendas teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis (2007–2013) oli ERC kogueelarve 7,5 miljardit eurot, siis kaheksandas teaduse ja innovatsiooni raamprogrammis ehk Horisont 2020-s (2014–2020) kasvas ERC eelarve 13,1 miljardi euroni.
Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetusi antakse välja avaliku konkursi korras kõikides teadusvaldkondades. Grandid eraldatakse uurimisrühma juhile ning tal on selle kasutamisel väga suur iseseisvus. Juhul, kui grandi saanud teadlane läheb ühest uurimisasutusest teise, võib ta uurimistoetuse endaga kaasa võtta (uurimistoetuse liikuvuse ehk inglise keeles money follows researcher printsiip). ERC grandid on rahaliselt mahult suured.
Seetõttu on ERC grantidele konkurss väga kõrge, edukuse määr (taotluste ja eraldatud grantide suhe) on keskeltläbi 12,5%. Uurimistoetuste mahu, suure konkurentsi ja rahvusvahelise hindamise, aga samuti grantide liikuvuse tõttu on ERC uurimistoetused ühed prestiižikamad teadusgrandid. Nende saajaid hinnatakse kõikjal kõrgelt ning neil on head väljavaated edasises teadlaskarjääris. Euroopa teadusnõukogu grandihoidjatest on 6 teadlast saanud hiljem Nobeli auhinna.
Euroopa teadusnõukogu loodud grandisüsteemi on kasutanud mitu riiki (nt Poola ja Eesti) mudelina enda uurimistoetuste süsteemi ülesehitamiseks või moderniseerimiseks. Eesti teadusagentuuris 2016. aastal välja töötatud grandikontseptsiooni  üheks eeskujuks oli ERC grantide süsteem (suunatus teadlaskarjääri eri astmetel olevatele teadlastele, fikseeritud grandimahud). Samuti tugineb ETAgi 2019 käivitatav arendusgrant ERC teostatavuse analüüsi toetuse (Proof of Concept) eeskujule.

Euroopa teadusnõukogu juhtimine ja otsustusprotsess

ERC-d juhib teadusnõukogu (Scientific Council), mis koosneb 20 väljapaistvast Euroopa teadlasest. Teadusnõukogu liikmed nimetab Euroopa Komisjon spetsiaalselt moodustatud otsingukomitee ettepanekul. Nii otsingukomitee kui ka teadusnõukogu kandidaatide esitamise õigus on Euroopa Liidu liikmesmaade teadlasi ja teadusasutusi esindavatel organisatsioonidel.
Teadusnõukogu juhib enda liikmete seast valitud ERC president ja kolm asepresidenti.
Aastatel 2015–2016 oli üks asepresidente Helsingi Ülikooli molekulaarbioloogia professor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige Mart Saarma.
Teadusnõukogu tööd aitab igapäevaselt korraldada Brüsselis asuv ERC agentuur (European Research Council Executive Agency – ERCEA), kus töötab umbes 500 inimest.
ERC granditaotluste hindamine toimub kolmes teadusvaldkonnas valdkondlike paneelide abil. Paneelide liikmed valitakse Teadusnõukogu soovitusel väljapaistvate teadlaste hulgast. Alustava ja väljakujunenud teadlase ning sünergia grandi puhul toimub hindamise teises etapis ka intervjuuvoor. Igal aastal rahastatakse ligi 400 alustava teadlase, 300 väljakujunenud teadlase, 150 kogenud teadlase ja 50 sünergia granti ning ligikaudu 150 teostatavuse analüüsi toetust.

ERC kontaktpunkt Eestis

Eestis on ERC kontaktpunktiks, kust saab informatsiooni ja nõu ERC grante puudutavates küsimustes, Eesti Teadusagentuur.