google/wiki40b huggingface dataset:
Christoph Friedrich Mickwitz noorem

Christoph Friedrich Mickwitz (5. detsember 1743 Tallinn – 6. jaanuar 1801 Koeru) oli Eesti vaimulik.
Aastal 1761 õppis Halle Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaametisse 8. juulil 1769.
Oli 1769–1801 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Christoph Friedrich Mickwitz oli Tallinna Toomkoguduse õpetaja, vend Immanuel Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja, poeg Christoph Friedrich Mickwitz oli Lihula Eliisabeti koguduse õpetaja, poeg Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Justus Johannes Mickwitz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, väimees Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.
Pulmanaljad

Pulmanaljad olid Eesti talupojapulmas tembutamised pulmaliste lõbustamiseks pulmarituaalide vaheaegadel.
Pulmanaljad olid nii ajaviiteks kui rahakogumiseks mõeldud ettevõtmised. Kui talupojapulmades rituaalne osa aja jooksul vähenes, siis suurenes just pulmanaljade osakaal. Pärimusliku tausta, ent tugeva improvisatsioonilise lisandiga pulmanaljad olid põhiliselt kahesugused: ühelt poolt teatavad talitused (näit rehepeksmine, kohtumõistmine, tohterdamine, oksjonipidamine, titeristimine, veski tegemine jne.), teiselt poolt maskeeringud (loomad, teatud tüüpi inimesed jne). 
Pulmanaljad olid teatavaks võistluseks saajarahva ja vakarahva vahel. Ühed pulmalised (peiupoolsed mõrsjakodus ja vastupidi) püüdsid pulmamajast ära viia pruuti, tüdrukuid, pulmalauda jms., kuna vastaspool pidi valvama ja neid takistama. 
Levinumad pulmanaljad olid veel ebamõrsja esitamine; peiupoiste ja pruuttüdrukute karistamine, kui nad kombekohaselt koos ei maganud; võltslaulatus; kupulaskmine; arstimine jne.
ja muud töid-talitusi matkivad mängud.
Feldšpatoidid

Feldšpatoidid on päevakividega sarnanevad kivimit moodustavad mineraalid.
Võrreldes päevakividega on feldšpatoidid harvaesinevad mineraalid. Nad moodustuvad ränivaese magma kristalliseerumisel või moondumisel. Feldšpatoidid ei esine kivimi koostises kunagi koos kvartsiga, erandi võivad moodustada vaid ksenoliidid. Kui magma on ränist üleküllastunud, siis moodustuvad päevakivid ning ülejäänud ränist kvarts. Kui aga magma on ränist alaküllastunud, moodustuvad päevakivid ja feldšpatoidid. Keemilise reaktsiooni võrrandina näeks see välja nii: NaAlSiO₄ (nefeliin) + 2SiO₂ (kvarts) → NaAlSi₃O₈ (albiit). Nefeliin ja albiit on vastavalt feldšpatoidide ja päevakivide esindajad.
Tähtsamate feldšpatoidide hulka kuuluvad mineraalid on nefeliin, sodaliit, leutsiit, kankriniit, haüiin, lasuriit, skapoliit jne.
Feldšpatoide sisaldavad kivimid on näiteks foidoliit, fonoliit, basaniit ning paljud teised kivimid, mille nimetusele lisandub eesliide "foid-" või "foidi sisaldav".
Termin "feldšpatoid" on tuletatud päevakivide (feldspar) ingliskeelsest nimetusest.
Vanarootsi laenud eesti keeles

Vanarootsi laenud on alates 9. sajandist kuni 16. sajandi esimese veerandini vanarootsi keelest eesti keelde tulnud sõnatüved. Vanarootsi keelega puutusid Eesti ala inimesed kokku Rootsist lähtuvate sõjaretkede ja misjonitöö kaudu, alates 13. sajandist ka Eesti rannikule ja linnadesse elama asunud rootslaste vahendusel. Vanarootsi laenude hulgaks on hinnatud 13–24.
Näiteid vanarootsi laenudest: agul, kaal, kaap, kadalipp, kippar, kirn, käru, küüt, lauter, pipar, plett, siunama.
Proteinuuria

Proteinuuria on seerumiproteiinide normaalsest suurem sisaldus uriinis.
Agregaatolek

Olekutevahelised erinevused

Tahke oleku korral sooritavad aine molekulid ja aatomid vaid väikesi võnkumisi kindlate asendite (tasakaaluoleku) ümber. Kristallides moodustavad need asendid perioodilise kristallivõre; esineb ka amorfne kuju. Tahked kehad säilitavad kindla temperatuuri juures kuju ja ruumala.
Vedela oleku korral ei ole üksikud molekulid seotud kindlate asenditega. Üksikmolekulid ja molekulide korrastatud rühmad on korratus liikumises, kuid on üksteisest ligikaudu sama kaugel kui tahke oleku korral. Molekulidevaheliste jõudude tõttu ei saa vedeliku molekulid vedeliku pinnalt eralduda, mistõttu vedelik erinevalt kristallist säilitab ruumala, kuigi mitte kuju. Kui vedelik saab väljastpoolt soojust, omandavad mõned molekulid nii suure energia, et nad saavad vedelikust lahkuda. Seda nähtust nimetatakse aurumiseks.
Gaasilises olekus liiguvad aine molekulid või aatomid täiesti vabalt ja täiesti korratult ning täidavad kui tahes suure ruumala. Gaasil ei ole kindlat kuju ega kindlat ruumala.
Plasmaoleku korral, mis on Universumis laialt levinud, koosneb aine elektriliselt laetud või neutraalsetest aatomitest ning aatomitest välja rebitud vabadest elektronidest. Tegu on väga ioniseeritud gaasiga; mõnikord peetakse seda olekut gaasilise oleku vormiks. Plasma koosneb peamiselt laetud osakestest: positiivse laenguga ioonidest ja negatiivse laenguga elektronidest. Plasmale iseloomulikud nähtused tulenevad osakestevahelistest jõududest, mis alluvad Coulombi seadusele.

Mitu olekut kõrvuti

Aine võib teatava kindla temperatuuri juures eksisteerida kõrvuti kahes või kolmes agregaatolekus. Näiteks vesi 0 °C juures.
Hans Nieuwenhuis

Hans Nieuwenhuis on Hollandi ooperilavastaja ja õppejõud.  Oma lavastajadebüüdi tegi ta Hollandi ooperiteatris 1978. aastal. Aastatel 1977–1984 oli ta seal residentlavastaja ametis. 
Aastatel 1992–2011 juhtis ta ooperilauljate täiendusstuudiot Opera Studio Nederland Amsterdamis, kus eesti lauljatest on õppinud Aile Asszonyi ja Ivo Posti. 
28. aprillil 2012 andis Madalmaade kuninganna Beatrix Hans Nieuwenhuisile Orange-Nassau rüütli tiitli tema pikaajalise töö eest ooperiteatris.
Kaimo Kuusk

Kaimo Kuusk (sündinud 5. detsembril 1975 Abja-Paluojal) on Eesti diplomaat. Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suusaadik Ukrainas (2019-).

Elulugu

Suursaadik Kaimo Kuusk töötas enne välisteenistusega liitumist aastaid Eesti Vabariigi Välisluureametis, olles aastail 1998–2008 osakonna juhataja ning aastail 2008–2019 peadirektori asetäitja. 2019. aastal asus ta tööle välisministeeriumis, töötades Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo lauaülemana. Alates 2019. aasta augustist esindab Kuusk Eestit suursaadikuna Ukrainas.
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 kvalifikatsioonifaas ja väljalangemismängude ring

Formaat

Kvalifikatsioonifaasis ja väljalangemismängude ringis mängisid kõik paarid omavahel kaks mängu, ühe kodus ja ühe võõrsil. Meeskond kes lõi kahe mängu kokkuvõttes rohkem väravaid pääses järgmisse ringi. Kui pärast teist mängu olid löödud väravad viigis, siis tuli kasutusele võõrsil löödud väravate reegel, mis tähendab, et võitjaks tunnistatakse meeskond, kes lõi oma võõrsilmängus rohkem väravaid. Kui ka võõrsil löödud väravad on võrdsed, siis mängiti kolmkümment minutit lisaaega, mis jagati kaheks viieteist minutiliseks poolajaks. Võõrsil löödud väravate reegel oli kasutusel ka pärast lisaaega, st., kui lisaajal löödi väravaid ja kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus endiselt viigis, siis külalismeeskond pääses edasi tänu enam võõrsil löödud väravatele. Kui lisaajal väravaid ei löödud, siis võeti viigimurdmiseks kasutusele penaltiseeria.
Iga ringi loosimiseks asetati meeskonnad vastavalt nende UEFA klubi koefitsientile hooaja alguses, meeskonnad pandi asetusega ja asetuseta kaussidesse. Asetusega meeskonnad loositi asetuseta meeskondade vastu, kus esimesena loositud meeskond mängis esimese mängu kodus. Kuna mängude vahel oli vähe aega, siis teise ja kolmanda kvalifikatsiooniringi loosimised toimusid enne, kui eelmise ringi tulemused olid teada. Nendes loosides (või ükskõik mil tulemused eelmise ringist polnud loosimise ajaks teada) toimus asetamine oletusel, et kõrgema koefitsiendiga meeskond pääseb edasi, mis tähendab, et kui madalama koefitsientiga meeskond pääses edasi, siis ta võttis lihtsalt oma alistatud meeskonna asetuse. Loosi eel võib UEFA luua "grupid" vastavalt Klubivõistluste komitee (Club Competitions Committee) poolt sätestatud printsiipidele, kuid need on ainult loosimise mugavuseks ja tagamaks, et sama riigi meeskondi ei loosita üksteise vastu, ning ei sarnane päris võistluste grupeerimine.
Airi Vipulkumar Kansar

Airi Vipulkumar Kansar (neiupõlvenimega Airi Viil, vahepeal Airi Ojamets; sündinud 8. novembril 1977 Tallinnas) on eesti kantrilaulja.

Eraelu

Esimesest abielust Alar Ojametsaga on poeg Oliver (sündinud 17. novembril 1996), vabaabielust Indrek Hinnoga poeg Silver (sündinud 27. novembril 2001). Praegu on ta abielus hindu Vipulkumar Jethabhai Kansariga.
Giovanni da Verrazzano

Giovanni da Verrazzano (1485–1528) oli prantsuse kuninga François I teenistuses olnud firenze päritolu maadeuurija.

Esimene uurimisreis

Teda on tunnustatud kui esimest eurooplast, kes seilas 1524. aastal purjelaevaga La Dauphine üle Atlandi ookeani ja mööda Põhja-Ameerika idarannikut, avastades New Yorgi lahe ja Narragansetti lahe, pööramata ümbruskondadele laialdasemat tähelepanu. Prantsusmaa kuningriigi eesmärgiks oli siiski leida Euroopast otsene meretee Cathaysse ehk Hiina.

Teine uurimisreis

1527. aastal suunduti Dieppest nelja purjelaevaga tänapäeva Brasiilia rannikule, kust jõuti tagasi siiltsesalpiinia laadungiga.
Fernando Grande-Marlaska

Isiklikku

Ta on avalikult gei. Tema elukaaslane on aastast 2005 Gorka Gómez.
Hans Egon Engell

Hans Egon Engell (15. november 1897 Hof Selmsdorf – 16. august 1974 Bad Salzdeutfurth) oli Saksamaa poliitik.
Aleksander Litwinowicz

Aleksander Litwinowicz (27. veebruar 1879 Peterburi – 14. jaanuar 1948 Szczecin) oli Poola sõjaväelane (brigaadikindral), insener.
1935 otsustati talle anda Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Kura kuningad

Kura kuningad (saksa keeles Kurische Könige; läti keeles kuršu ķoniņi; vene keeles куршские короли) oli sotsiaalne grupp Kuramaal tänapäeva Lätis, kes elas mitmetes külades praeguse Kuldīga piirkonna territooriumil. 
Kura kuningad olid algselt läänimehed, vabastatud maksudest ja teotööst, kuid väeteenistuskohustusega. Nad võisid pidada veskit, kalastada ja küttida. On teada, et 17. sajandil olid kura kuningatel oma vapid. Eristaatus võimaldas neile teatavat vabadust ka religiooni osas ja mõnede paganlike, eriti hiiemetsadega seotud uskumuste praktiseerimist. Teistest läänimeestest eristas kura kuningaid asjaolu, et neil puudus oma maaomand ja alluvad talupojad. Kirjalikud allikad mainivad neid esmakordselt 1320. aja 1333. aasta lääniraamatutes. Kura kuningate (Cursken konyngh) nime all märgitakse neid esimest korda 1504. aastal. Kuigi kura kuningate algupära täpselt teada ei ole, näitavad kaudsed tõendid, et vähemalt osa neist, Turlava lähedastes külades asunud, pärines 13. sajandi kuralaste ülikutest. Nimelt paiknesid sealsed nende külad ühtsel alal Lipaiķi linnamäe ja tõenäoliselt sellega kokku kuulunud Elka hiiekoha lähedal ning ühe sealse suguvõsa nime Tontegode (mainitud juba 1320. aastal) etümoloogiaks on peetud skandinaavia sõnu tomte "majavaim" ja godi "preester või väike isand", mis võib viidata neile kui kunagistele hiie omanikele. Ka on Peniķiste suguvõsa saanud õiguse kura kuningate hulka kuuluda vapruse eest Smolino lahingus 23. augustil 1504 Wolter von Plettenbergilt (see oli ka viimane selle staatuse saanud pere).
Aja jooksul kura kuningate õigusi vähendati ja 18.–19. sajandiks olid nad langenud sisuliselt tavalise talupoja staatusesse. 1860. aastal kuulus kura kuningate hulka 833 inimest (403 meest ja 430 naist). Põhiliselt elasid nad Kuldīga kihelkonna seitsmes vabakülas (Ķoniņciems, Pliķi, Ziemeļi, Kalēji, Viesalgi, Dragūni, Sausgaļi-Kamburnieki). Pärast 1810. kuni 1884. aastani kestnud võitlust oma endiste õiguste eest nende privileegid taastati. Kura kuningate eriline seisund kaotati lõplikult Läti Vabariigis 1920. aasta maareformi ja 1929. aasta seadusega, mis nende vabakülad üksiktaludeks jagas. Kura kuningate järglased on sellised tänapäeva perekonnad nagu (läti kirjakeeles): Peniķis, Tontegode, Vidiņš, Dragūns, Sirkants jt.
Norra põhiseadus

Norra põhiseadus (norra Kongeriket Norges Grunnlov) võeti vastu Eidsvolli asutava kogu (Riksforsamlingen) koosolekul 16. mail 1814. Selle allkirjastamise päev, 17. mai, on Norra rahvuspüha.
Asutava kogu kutsus kokku Taani kroonprints Christian Frederik (tulevane Taani kuningas Christian VIII) pärast seda, kui Prantsusmaa liitlasena sõja kaotanud Taani oli sunnitud Norra Rootsile loovutama. Põhiseadus taheti vastu võtta enne Rootsi vägede oodatavat rünnakut.
Eidsvollis 10. aprillist kuni 20. maini 1814 toimunud koosolekul osales 112 esindajat kogu Norrast, välja arvatud maa põhjaosast, kust ajapuuduse ja pikkade vahemaade tõttu esindajaid ei jõutud valida. 12. aprillil 1814 valiti 15-liikmeline põhiseaduskomitee, kellele anti ülesanne põhiseaduse eelnõu välja töötada.
Põhiseaduse koostamisel olid inspiratsiooniallikaks valgustusideed. Eeskuju võeti nii 1776. aasta Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioonist kui ka seejärel koostatud Ameerika Ühendriikide konstitutsioonist ning Prantsuse revolutsiooni järgsest Prantsusmaa põhiseadusest. Norra põhiseadust peeti tollal üheks maailma demokraatlikumaks põhiseaduseks. Hääleõiguse omamimiseks kehtestati tolle aja kohta suhteliselt madal varanduslik tsensus, mille tagajärjel umbes pooled norra mehed said hääleõiguse. Täidesaatva võimu pea oli kuningas. Siiani kehtib paragrahv, mille järgi peavad lisaks kuningale ka vähemalt pooled valitsuse liikmed kuuluma riigikirikusse.
Põhiseaduse allkirjastamise päeval valis asutav kogu Christian Frederiki Norra kuningaks. Pärast suvel 1814 peetud lühikest sõda Rootsiga oli kuningas aga 10. oktoobril sunnitud troonist loobuma, kuid enne seda õnnestus tal Rootsi kuningaga saavutada kokkulepe, et Norra säilitab oma põhiseaduse. Sellesse tehti 4. novembril üksnes Rootsiga personaaluniooni sõlmimiseks vajalikud muudatused. (Need kaotati 1905. aastal, kui Norra iseseisvaks sai.) Ka Rootsi kuninga Karl XIII valisid seejärel Norra kuningaks (Karl II nime all) rahva esindajad.
Et tollal kasutati Norras kirjakeelena taani keelt, on ka põhiseaduse tekst siiani enam-vähem tolleaegses taani keeles. Aastal 1903 kaasajastati veidi seaduse teksti, lähtudes vahepeal toimunud keeleuuendustest. Kõik hilisemad täiendused ja parandused on püütud teha samas keeles.
Algselt põhiseaduses olnud paragrahv, mis keelas juutidel riiki siseneda, kaotati 1851. aastal.
Aastal 1884 kehtestati parlamentaristlik kord, kuid põhiseaduse teksti ei muudetud.
Aastal 1898 said hääleõiguse kõik mehed ning aastal 1913 ka naised.
Suuremad muudatused põhiseaduse tekstis tehti alles 2007. aastal, kui ka parlamentarism sinna sisse kirjutati. Kaotati ka seaduste eraldi menetlemine alam- ja ülemkojas.
Aeg-ajalt tehakse Norras juttu põhiseaduse kaasajastamisest, kuid enamik norralasi on selle suhtes võrdlemisi konservatiivselt meelestatud. Norra on tõenäoliselt ainuke võõrkeelse põhiseadusega riik maailmas.
Lambda-arvutus

Lambda-arvutus (λ-arvutus) on formaalne arvutuste esitusviis. Seda kasutatakse matemaatilises loogikas ja funktsionaalprogrammeerimises.
Varangu järv

Varangu järv (ka: Varangu allikas) on allikatoiteline järv Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Järv on arvele võetud ürglooduse objektina.
Kaeba

Kaeba on vahetatava saelehega jaapani saag.
Sarnaselt teiste jaapani saagidega saetakse ka kaeba'ga tõmmetega enda suunas.
Heinrich Maru

Heinrich August Maru (21. mai 1897 Abja vald, Pärnumaa – 14. aprill 1983 Hindsdale, Illinois) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1921–1925 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Heinrich Maru oli aastail 1925–1927 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1927–1931 Petseri 2. jaoskonna kohtu-uurija, 1931–1934 Petseri 3. jaoskonnakohtunik, 1934–1936 Tartu 2. jaoskonnakohtunik, alates 1937. aastast Tallinna Ringkonnakohtu liige. 1941. aastal oli ta Eesti NSV Ülemkohtu liige.
Ta põgenes 1944. aastal Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse.
Messias

Messias (heebrea keeles משיח מָשִׁיחַ‬‎ mashiaẖ, 'salvitu'; vanakreekakeelses Septuagintas Μεσσίας Messías; tõlgituna kreeka keelde Χριστός Khristós, ladinapäraselt Christus) oli algselt Vana Testamendi salvitud kuningate ja ülempreestrite tiitel. Hiljem eelkõige Jesaja raamatu prohvetlikes ennustustes Taaveti soost tulevane kuningas, kes vabastab oma rahva võõra poliitilise ülemvõimu alt.
Kristluses on sõna kreekakeelsest tõlkest saanud Jeesuse tiitel Kristus. Jeesust peetakse kristluses messiaks, kellest Jesaja raamat räägib.
Rastafarianismis peetakse messiaks Haile Selassie I-st.
Kulbilohu

Kulbilohu on piirkond Elvas. Kulbilohu oli enne Teist maailmasõda alevik (ka Kulbilohk). Hiljem oli Kulbilohu küla staatuses.
Kulbilohus asub rallikrossirada.
Tõreda

Tõreda oli küla Jõgevamaal.
Küla on mainitud 1638 (Toerrenda), 1745 (Törredalt).
1977 liideti Tõreda küla Tähkverega.
Pjotr Šuvalov

Krahv Pjotr Andrejevitš Šuvalov "noorem" (saksa Peter Schuwalow; vene Пётр Андреевич Шувалов; 15. juuni 1827 Leipzig – 10. märts 1889 Peterburi) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 
1864. aastal ülendati ta 36-aastasena kindralleitnandiks ning määrati Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneriks ja ühtlasi Riia sõjaväeringkonna vägede komandöriks (25. veebruarini 1864 viimane Riia sõjakuberner). Seejärel oli ta Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmanda Osakonna juht (1866–1874), kindraladjutant (1871), ratsaväekindral (1872), Riiginõukogu liige (1874), saadik Londonis (1874–1879) ja Venemaa esindaja Berliini kongressil 1878.
Glam metal

Iseloomustus

Meloodia on üles ehitatud "kolme-duuri" (põhikolmkõlade) kitarrikäikudele. Laulu tekstid on lihtsad, refrään meeldejääv. Paljud glam metal'i bändid on tuntud oma suurepäraste ballaadide poolest, näiteks Skid Row "I Remember You", Warrant "Heaven", White Lion "When The Children Cry" jt.
Vastse-Otepää mõis

Vastse-Otepää mõis (saksa keeles Neu-Odenpäh) oli rüütlimõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.
Georg Eduard Luiga

Georg Eduard Luiga (27. veebruar 1866 Valgjärve vald – 20. märts 1936 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Õppis Kanepi kihelkonnakoolis, töötas õpetajana Äksi kihelkonnakoolis ning Simbirski ja Tobolski oblastis. Aastast 1901 tegutses ajakirjanduses. 1908 osales Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse asutamises. 1908–1934, olles Päevalehe vastutav ja peatoimetaja, arendas ta koos Hans Rebasega selle üheks Eesti loetavamaks leheks.

Looming

Kirjutanud luulet ja proosat. Väärtuslikum osa loomingust on tsaariaegse Siberi olusid ja väljasaadetute elu kriitiliselt jälgiv jutukogu "Vägivallamaal" (1912). Laulu "Sääl, kus rukkiväli lagendikul heljub" sõnade autor.
Edmund Gettier

Edmund L. Gettier (sündinud 1927 Baltimore'is) on USA filosoof.
Ken Ostrat

Kenneth Ostrat on eesti päritolu Ameerika Ühendriikide sõjaväelane, major.
Ta lõpetas leitnandina USA Õhujõudude ohvitserikooli ja võitles rindeluure üksuses Lahesõjas "Desert Storm". Ta on 357th Airlift Squadroni operatsiooni direktor.
Tema vanaisa John Ostrat (1901–1979) oli Vabadusristi kavaler.
Ta on abielus Lora Wise'iga.
Andres Ellamaa

Andres Ellamaa (sündinud 24. septembril 1944 Suhhobezvodnojes Gorki oblastis) on eesti arst (neurokirurg) ja poliitik, Eesti Keskerakonna liige.
Ta sündis aastal 1944 Suhhobezvodnoje vanglas Gorki oblastis (tema ema arreteeriti juuniküüditamise ajal); aastal 1946 pääses ta koos emaga Eestisse tagasi. Ta on lõpetas aastal 1962 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1968 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1974. aastast meditsiinikandidaat. 
Töötanud neurokirurgina Tallinna Vabariiklikus Haiglas ja Mustamäe haiglas II neurokirurgia osakonna juhatajana. 2005–2008 oli Andres Ellamaa Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse liige ja ülemarst. Lisaks töötab ta arst-konsultandina Clinicus.
Lisaks arstina töötamisele on Andres Ellamaa olnud ka Eesti Vabariigi tervishoiuminister ajavahemikul 1990–1992 ja ajakirja Nõukogude Eesti Tervishoid toimetaja.
Andres Ellamaa oli Eesti Arstide Liidu asutajaliige ja asepresident 1989–1990 ning Tallinna Arstide Liidu juhatuse esimees 1993–1998.
Andres Ellamaa oli 2009. aastani Tallinna Linnavolikogu liige ja on Kesklinna Halduskogu liige.
Baškiiri Riiklik Ülikool

Baškiiri Riiklik Ülikool (vene keeles Башкирский государственный университет) on ülikool Venemaal Baškortostanis Ufaas.
Ülikool asutati 1909.
Ülikoolis õpib üle 33 000 üliõpilase.
Borissoglebski rajoon

Haldusjaotus

Borissoglebski rajoonis on 292 asustatud punkti, mis kuuluvad viie valla (külaasunduse) koosseisu.
Rucka mõis (Umurga kihelkond)

Ajalugu

Rucka mõisa maad kuulusid algselt Vainiži piiskopilinnusele. Aastal 1567 andis linnuse administraator Chodkiewicz sealsed maad Johann Würtenbergile, ent aastal 1586 sai sinna elupaiga poolakas Adrian Chibitz. Johann sai oma valduse tagasi aastal 1622. Tema poeg Arwid osales rootslaste väepealikuna kolmekümneaastases sõjas, mille järel ta oma nime Wittenbergiks muutis. Aastal 1670 müüsid Wittenbergid mõisa 2000 taalri eest postiteenistuse direktorile Statius Steinile. Aastal 1723 läks mõis Raßide valdusesse, kuuludes neile aastani 1772. Seejärel kuulus mõis aastani 1817 Manekenidele, misjärel suguvõsa meesliin välja suri. Seejärel kuulus mõis Stegmannidele, kuni see aastal 1825 16 000 hõberubla eest Caroline von Strohkirchile panditi.
Aastal 1835 ostis mõisa 16 000 rubla eest Sophie Vegesack. Hiljem pantis ta mõisa Alexander von Bergile. See müüs mõisa pandiõigused aastal 1852 26 000 rubla eest Gotthard Faberile. Hiljem sai Sophie mõisa tagasi ja müüs selle aastal 1858 35 000 rubla eest Alexander von Palmstrauchile, kes mõisa omakorda aastal 1867 65000 rubla eest Eugen Poortenile müüs. Tollele oli panditud ka Rozbeķi mõis ja selle omanik Ottomar Loudon andis Poortenile üle Essergaili karjamõisa ning selle  ümbruskonna maad.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 94 mees- ning 99 naishinge. Aastal 1641 oli Rucka suurus kaks adramaad.  1688 oli mõisa suurus 2 ja 1/8 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 1 ja 7/8, aastal 1757 aga 2 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 1/26 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 1/24, aastal 1881 aga 1 ja 18/80, lisaks 3 ja 16/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad

Mõisale kuulus aastal 1816 üks karjamõisa: Aile.
Cairnryan

Cairnryan (šoti keeles The Cairn; gaeli keeles Machair an Sgithich) on küla ajaloolises Wigtownshire'i maakonnas Šotimaal. Asula paikneb Loch Ryani idakaldal, kümme kilomeetrit väikelinnast Stranraerist põhjas.
Vabariigi Presidendi abikaasa

Vabariigi Presidendi abikaasa on Eesti presidendi abikaasa. Praegune Vabariigi Presidendi abikaasa on president Kersti Kaljulaidi abikaasa Georgi-Rene Maksimovski. 
Meedias on Vabariigi Presidendi abikaasat mitteametlikult nimetatud Eesti esimeseks leediks või esimeseks härraks.
Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu

Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõhvi linnas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas.
Kalmistu asub Rakvere ja Kalmistu tänava ristis, peasissekäiguga Kalmistu tänavalt. Loodesse üle Kalmistu tänava jääb Jõhvi kalmistu. Kalmistu pindala on 1,12 ha.
Kalmistu ei ole muinsuskaitse all, kuid see jääb Jõhvi kalmistul olevate mälestiste (Jõhvi kalmistu kabel ja Jõhvi II maailmasõja matmispaik) suurde kaitsevööndisse, mis katab nii mälestised, Jõhvi kalmistu, Jõhvi Saksa sõjaväekalmistu kui ka Jõhvi mõisa tuuliku.

Ajalugu

Kalmistu pärineb 1944. aastast ning sinna maeti Teises maailmasõjas Kirde-Eesti lahingutes Saksamaa poolel hukkunuid.
Kalmistu korrastati ja taaspühitseti 2001. aastal.
Tallinna Linnatranspordi AS

Tallinna Linnatranspordi aktsiaselts on 2012. aastal Tallinna Autobussikoondise ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise ühendamisel loodud munitsipaalomandis transpordiettevõte, mille põhiülesandeks on Tallinnas ühistransporditeenuste osutamine.
Tallinna Linnatranspordi AS alustas juriidilise isikuna tegevust 19. juulil 2012. Selle juhatuse esimeheks sai senine Tallinna Autobussikoondise juht Enno Tamm. 1. augustist 2018 on juhatuse esimees Deniss Boroditš.
Konkreetne muusika

Konkreetne muusika (prantsuse keeles musique concrète) on elektroakustilise muusika alaliik, mille loomiseks kasutatakse töötlemata või töödeldud kujul eelnevalt salvestatud reaalse maailma objektide poolt tekitatud helisid.
Konkreetse muusika mõiste võttis 1940ndate aastate alguses kasutusele prantsuse helilooja ja muusikateoreetik Pierre Schaeffer.