google/wiki40b huggingface dataset:
Pääsküla depoo

Pääsküla depoo on Pääsküla raudteejaama lähedal asuv elektri- ja diiselrongide depoo. Depoo rajati 1962. aastal ja seda haldab Elron .
Christiani maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1796. aastal.
Kõue külanõukogu

Kõue külanõukogu (1945-1954 Kõu külanõukogu) oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Kõue vallas. Külanõukogu pindala oli 241 km² (1977).
Adalbert Wirkhaus

Adalbert Wirkhaus (17. mai 1880 Väägvere küla, Sootaga vald – 19. detsember 1961 Fort Lauderdale, USA) oli eesti helilooja ja dirigent.
Adalbert Wirkhausi looming on operetid "Jaaniöö", mis lavastati 1911. aastal Estonias ja Vanemuises mängitud "Veskineiu" ning "Kevadtormid". "Jaaniöö" libreto kirjutas Paul Pinna, "Veskineiu" Agnes Taar. "Kevadtormide" libreto autoriks oli vennatütar Frieda Wirkhaus.

Isiklikku

Tema isa oli eesti ühiskonnategelane ja muusik David Otto Wirkhaus. Oli abielus näitleja Lully Wirkhausiga. Adalberti poeg on helilooja ja dirigent Taavo Virkhaus.
Artur Tiganik

Isiklikku

Ta on abielus ning tal on üks tütar.
Staabiohvitser

Staabiohvitser (inglise staff officer) on staabis teeniv tegevteenistuse ohvitser.
Venemaa Keisririigis nimetati vanemohvitsere ka staabiohvitserideks (vene штаб-офицер).
Toomas Hirvoja

Isa Toomas Hirvoja (sündinud 22. novembril 1966) on eesti õigeusu vaimulik.
Lõpetas 1985. aastal Tallinna 44. Keskkooli XIX lennu. Läbis kohustusliku ajateenistuse Nõukogude armees.
Pühitseti 1992. aastal diakoniks, teenis sama aasta 11. septembrist 31. detsembrini Tallinna Nõmme Ristija Johannese kogudust. Hiljem teenis diakonina Tallinna Neeva Aleksandri peakirikus.
Preestriks pühitseti 7. märtsil 1999, teenis esmalt Neeva Aleksandri peakiriku eesti kogudust, hiljem Tallinna Kopli Püha Nikolause kogudust. Alates 11. juunist 2006 on ta Tallinna Nõmme Ristija Johannese koguduse esipreester.
Oli 2000. aastal üks Püha Issidori Õigeusu Kirjastusseltsi asutajaid ja juhib siiani selle tegevust. Kirjastusseltsi liikmed on tõlkinud eesti keelde arvukalt õigeusu kirjandust, koostanud ja välja andnud kirikuloolisi, hariduslikke ja palveraamatuid.
Isa Toomas Hirvoja on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Sinodi liige. Ta on olnud koguduste teenimise kõrval ametis ka Sinodi sekretärina ning Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Korneliuse referendina.
Osales eesti–vene õigeusu seletava sõnastiku, eestikeelse õigeusu palveraamatu ja raamatu "Õigeusu alused" koostamises.
Raamatute "Meie püha isa, Optina kloostri staaretsi munkpreester Leonidi elulookirjeldus" (1999), "Õigeusu hingekarjased Eestimaal" (2002), "Kiriku saladus" (2007), "Mitte sellest maailmast" (2008) ning "Seitse leiba ja pisut kalukesi" (2010) toimetaja.
Kodukaja

Kodukaja (1992–1993 Albu Valla Teataja) oli 1992–2017 ilmunud ajaleht, mis vahendas Albu valla uudiseid. Lehte andis välja Albu vallavalitsus. Lehte toimetasid Marge Mikson ja Ene Ott. Leht ilmus üks kord kuus.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus liitus Albu vald Järva vallaga, annab endise Albu valla aladel toimuva kohta uudised edasi Järva Valla Leht.
Ludwig Büchner

Ludwig Büchner (29. märts 1824 Darmstadt – 1. mai 1899 Darmstadt) oli Saksa füsioloog ja materialistlik filosoof.
Vormsi kirikumõis

Vormsi kirikumõis (saksa keeles Pastorat Worms) oli kirikumõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal.
Truba

Truba on küla Setomaal. Küla kuulub Irboska nulka, selle järgi on Irboska nulka ka Truba nulgaks nimetatud. Praegu asub Truba Venemaal, Petseri rajoonis. Enne teist maailmasõda kuulus küla Eestile. 2011. aastal elas külas 2 inimest, mõlemad setod. 
Küla venepärane nimi on Zatrubje (Затрубье).
Praegu on Truba külge liidetud Leebedi (Лебеды) küla.
Queer

Hõlmavus ja ulatus

Sõna queer on inglise keeles tagasinõutud mõiste. Siit tulenevalt omab sõna sotsiaal-poliitilisi kõrvaltähendusi, mistõttu kasutavad seda sageli aktivistid. Täpsemalt need, kes hülgavad traditsioonilised sooidentiteedid, seksuaalsed identiteedid või näevad end LGBT-kogukonna homonormatiivse poliitika poolt alla surutuna. Sellisena tõlgendades säilib sõna queer side ajaloolise tähendustega, milleks on "väljaspool normatiivse ühiskonna piire" olemine. Siit tulenevalt võib seda tõlgendada kui "sooga seotud reeglite rikkumist".
Arvamused, mida sõna queer täpselt hõlmab, võivad erineda. Osa inimesi eelistavad sõna selle mitmetähenduslikkuse tõttu. Nende jaoks on sõna ebatäpsus vabastav. See võimaldab queer-identiteediga isikutel vältida rangeid piire, mis on seotud siltidega "gei", "bi", "lesbi" ja isegi "transsooline". Queer'susest saab sellega vastupanu nii heteronormatiivsusele kui ka homonormatiivsusele. Üheaegselt selle vastupanuga keelduvad queer-identiteediga inimesed osa võtmast essentsialistlikust identiteedi poliitikast.
Voldemar Puhk

Voldemar Puhk (11. detsember 1891 Viljandi – 3. mai 1937 Tallinn) oli Eesti diplomaat, ärimees ja majandusteadlane.
Voldemar Puhk õppis aastatel 1911–1917 Peterburi ülikoolis. Lõpetas 1922. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.
Aastast 1913 firma "J. Puhk ja Pojad" kaasomanik, koos isa Jaak Johann Puhki ning venna Joakim Puhkiga.
1918. aastal oli Eestimaa toitlusvalitsuse liige, kaubandus-tööstusministri abi ja kt. aastatel 1918–1919, aastast 1924 AS "Ilmarine" asjaajaja-direktor.
1935. aastast oli ta Jaapani aukonsul Tallinnas.
Kieveli katekismus

Kieveli katekismus on oletatav esimene eestikeelse trükiteos, mis võis valmida Saare-Lääne piiskopi Johann IV Kievel (piiskopina ametis 1515–1527) ettevõtmisel.

Taust

Alates 1420. aastatest nõuti Vana-Liivimaa vaimulikelt kohalike rahvaste usulise harimise parandamist. Sellega seoses nõuti ka eestikeelsete lihtsate usuõpetuste ehk katekismuste koostamist. On võimalik, et mõnelpool see ka koostati, kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole säilinud.

Viide Kieveli kutses sinodile

1517. aastal toimus Kuressaare Püha Laurentiuse kirikus piiskop Johann IV Kieveli eesistumisel Saare-Lääne piiskopkonna sinod. Kutse sellele kogunemisele teatab spetsiaalse kateheetilise abimaterjali olemasolust, mis olevat loodud "koguduseliikmetele täieliku ja seadusliku usuõpetuse edastamiseks". Selline kirjanduslik ettevõtmine oli igati kooskõlas Johann IV Kievel tegevusega, mis oli sihitud kirikukorralduse parandamisega temale usaldatud piiskopkonnas ja väljendus muusaes aktiivses kihelkondade visiteerimises ning sünodaalkohtute pidamisega erinevates piiskopkonna osades. Taoline katekismus oleks koosnenud traditsioonilistest osadest, tutvustades kasutajale Usutunnistust (dogmaatiline osa), Kümmet Käsku (moraaliteoloogiline osa), Meie Isa palvet (spirituaalne osa) ja sakramente (liturgilis-sakramentaalne osa).
Kui Kieveli katekismuse kohta leitaks kindlamaid andmeid, oleks meil tegemist tõendusmaterjaliga üleüldse esimese eestikeelse trükiteose kohta. Paraku jääb Kieveli katekismuse olemasolu vaid tõenäosuse tasemele, kuigi täiesti võimatu selle trükkimine polnud, sest Kieveli viide pärineb trükikunsti ja reformatsiooni-ideede kiire levimise ajajärgust.
Rein Virkus

Rein Virkus (18. juuni 1930 – 14. august 1998) oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi rektor 1979–1992.
1951. aastal lõpetas ta Tallinna Õpetajate Instituudi, 1955. aastal kaugõppes Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse eriala.
Aastatel 1951—1958 töötas Loksa Keskkoolis õpetaja ja õppealajuhatajana ning 1958—1961 Sindi Keskkooli direktorina. 1962–1971 oli ta Eesti NSV Haridusministeeriumi koolivalitsuse juhataja asetäitja ja juhataja, 1971—1974 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi sektorijuhataja.
1974. aastal kaitses ta Vilniuse Riiklikus Ülikoolis pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Внеклассная и внешкольная физкультурная работа в Германской Демократической Республике".
1974. aastast töötas Tallinna Pedagoogilises Instituudi õppe- ja teadusprorektorina, aastatel 1979–1992 oli ta instituudi rektor, 1993. aastast emeriitprofessor.
Looja

Looja on üldlevinud ja mitut tähendust ja tähendusvälja omav sõna.
Looja nimetuse all mõeldakse kõige sagedamini mingit jumalikku olendit, kosmilist väge või isikut, kes on loonud nähtava ja nähtamatu universumi. Sõna "looja" tähendus tuleneb sageli kontekstist ja on kasutuses paljudes valdkondades. Looja võib tähendada muuhulgas raamatu autorit, heliteose loojat ehk heliloojat, mõne erakordse seadme või leiutise loojat ehk leiutajat.

Looja mittereligioosses kontekstis

Looja mittereligioosses kontekstis on isik, kes on mingi loomingulise protsessi tulemusena loodud teose autor või teostaja ehk looja.
Kaasajal on looja nimetus omistatud põhiliselt ühiskonnale mingi väärtuse või rikkuse lisajale. Esineb loomeinimeste ühinguid, liitusid, loomekeskuseid, mis võimestavad ja eesmärgistavad loomeinimeste ehk loojate tegevust. Loomepuhangu ehk inspiratsiooni võib vallandada lai spekter looja ümber olevatest nähtustest (näiteks ühiskonna protsessid, sotsiaalne keskkond, isiklikud kogemused, mõjutused kaasautorite loomingust).
Juriidilises tähenduses rakendub loojate suhtes autorikaitseseadus, mis kehtib muuhulgas kunsti, muusika ja kirjandusteostele ning arvutiprogrammidele.
Moritz Conrad Posselt

Elulugu

Posselt oli vaimuliku poeg. Õppis Halle ja Heidelbergi ülikoolis, filosoofiadoktor (1832 Kieli Ülikool). Valiti 1834 TÜ filosoofiateaduskonna eradotsendiks, luges 1834–44 filosoofiat, 1834–45 ka psühholoogiat. Oli 1845–51 saksa keele õpetaja Moskvas ja Peterburis, aastast 1851 Moskvas Keiserliku Avaliku Raamatukogu bibliotekaar.

Teadustöö

Avaldanud töid 18. sajandi filosoofiast, väejuhtide elulugusid.

Töö Tartu Ülikoolis

Töötas Tartu Ülikoolis filosoofia eradotsendina 1834–1844. Kokku õpetas ta Tartu Ülikooli 22 semestrit, lugedes sealhulgas psühholoogiat 17 semestri jooksul. Tema peamiseks õpetamissuunaks oli filosoofia ajalugu ja loogika. Lahkus Tartust 1845.aastal. 
Esialgu õpetas ta psühholoogiat kolmel korral iseseisva ainena kolm kuni neli tundi nädalas, aga seejärel koos loogikaga mõlemat ainet kuus tundi nädalas (2 korda 5 tunni kaupa). Hinnates tema poolt avaldatud kahe filosoofia teemalise töö alusel, oli Posselt sarnaselt Jäschega oma teaduslikelt huvidelt eelkõige "filosoof". Tema poolt loetud psühholoogiakursuste olemuse üle saame me otsustada ainult nende kursuste aluseks olnud õpikute põhjal. Aga me ei näe tal sellist kindlat joont või sellist konservatismi nagu Jäschel, kes 22 aasta jooksul, kaks semestrit välja arvatud, luges psühholoogiakursust sellesama Jakobi järgi. Posselt luges psühholoogia kursust kord Scheidleri õpiku järgi, kord Fischeri õpiku järgi ja lõpuks Erdmanni õpiku järgi. Sellal kui Scheidler ja Fischer ei kuulu oma õpikutega ühegi tollal Saksamaal valitsenud filosoofilise suuna juurde ja pöörduvad laiema lugejate ringi poole, on Erdmann üks silmapaistvamaid saksa hegellasi ja esineb oma "Psühholoogias" Hegeli õpetuse järjekindla poolehoidjana. Posselti kui ülikooli õppejõu iseloomustamiseks võib veel mainida, et mõningate olemasolevate tõendite alusel oli tema loengute väline külg vähe rahuldav. 
Anonüümsena avaldatud raamatu "Dorpati saksa ülikool" autor Neander kirjutab temast nii: "Omal ajal oma täiesti võimatute loengute poolest küllaltki tuntud dotsent M. Posselt…"
Kaheksatuhandeline

Kaheksatuhandeline mäetipp ehk kaheksatuhandeline (inglise keeles eight-thousander) on  üle 8000 m kõrgune mäetipp maakeral.
18. sajandil peeti maailma kõrgeimaks mäeks Andides asuvat Chimborazo kustunud vulkaani (6310 m). Alles 1818. aastal mõõdistati esimene mäetipp kõrgusega üle 8000 meetri – Himaalajas asuv Dhaulagiri (8172 m). 1848. aastal avastati Dhaulagirist ida pool veel kõrgema tipuga mägi – Kanchenjunga (8585 m).
1852. aastal arvutas Great Trigonometrical Survey of India töötaja  Radhanath Sikhdar välitöödete andmete põhjal välja, et Peak XV (Džomolungma) on kõrgeim mäetipp maailmas. Alles 1856. aastal avalikustas Great Trigonometrical Survey of India, et aastatel 1849–1850 tehtud teodoliitmõõdistuste andmete läbitöötamisel saadi Peak XV kõrguseks 8840 m.
6. märtsil 1987 teatasid uudisteagentuurid, et tehissateliidi abil tehtud K2 mäetipu mõõdistused näitasid, et K2 kõrgus jääb vahemikku 8858–8908 m. Viis kuud hiljem lükkasid Hiina topograafid need mõõdistustulemused ümber. Nad said kordusmõõtmisel Džomolungma kõrguseks 8848 ja K2 kõrguseks 8611 m.

Kaheksatuhandelised

Kokku on Maal 14 üle 8000 meetri kõrgust mäge: 4 neist asuvad Karakorami ja 10 Himaalaja mäestikus.

Tipputõusud kaheksatuhandelistele

Esimese teadaoleva tõusukatse kaheksatuhandelise mäe tippu tegid Albert F. Mummery ja John Norman Collie kui 1895. aastal üritasid ronida Himaalajas Nanga Parbati (8125 m) tippu. Tipputõus nurjus kui Mummery ja kaks gurkhat hukkusid lumelaviinis.
Kõrgeima mäe Džomolungma vallutuskatsed algasid 1921. aastal. 17 aasta jooksul (1921–1938) üritasid 8 Suurbritannia ekspeditsiooni tagajärjetult rünnata mäetippu. Alles 1950. aastal toimus esimene edukas tipputõus kaheksatuhandelisele, kui Prantsuse mägiekspeditsiooni liikmed Maurice Herzog ja Louis Lachenal jõudsid  Himaalajas Annapurna (8091 m) tippu.

Eesti alpinistide tipputõusud kaheksatuhandelistele

Esimene Eesti mägironija, kes tõusis kaheksatuhandelisele mäele, on  tallinlane Aleksei Kovaltšuk, kes 26. oktoobril 1996 jõudis Cho Oyu tippu. Esimesed Eesti alpinistid, kes vallutanud kaks kaheksatuhandelist, on Tarmo Riga ja Raivo Plumer, kes 23. juulil 2001 jõudsid Broad Peaki eeltippu. Kui arvestust pidada ainult peatippude osas (nagu on seda tehtud tabelis üleval pool), siis esimene, kes on roninud kahe kaheksatuhandelise peatippu, on Kovaltšuk, kes 14. mail 2002 vallutas teise mäena Lhotse.
Kokku on kaheksatuhandeliste tipus käinud 10 Eesti mägironijat.
7. juunil 2015 hukkusid Peruus Andides Tocllaraju mäel (6034 m) lumesilla varisemise tõttu Jane Riga, Allan Valge ja hetkel parim Eesti alpinist (nii füüsilises kui ka tehnilises mõttes) Tarmo Riga.
Melanie Kaarma

Melanie Kaarma (sündinud Melanie Lõhmus; 4. august 1923 Tsooru – 26. august 2009 Tallinn) oli eesti kostüümikunstnik, rahvarõivaste uurija ja restauraator.
Sündis Võrumaal Tsoorus väiketaluniku perekonnas. Haridusteed alustas ta Sangaste algkoolis ja jätkas aastatel 1940–1942 Valga naiskutsekoolis.
Erialase hariduse omandas Melanie Lõhmus aastatel 1942–1944 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis ja seejärel 1944–1948 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis. Instituudi lõpetas ta kunstilise kostüümi erialal. Samaaegselt õpingutega tarbekunsti instituudis õppis tulevane kunstnik ka Tallinna Kergetööstuse Tehnikumis, mille lõpetas samuti 1948. aastal.
Tema esimesed moejoonised avaldati ajakirjas Eesti Naine veel ajal, mil ta õppis. Pärast tarbekunsti instituudi lõpetamist 1948. aastal asus Melanie Kaarma tööle Kunstitoodete Kombinaadi tekstiiliateljee moekunstnikuna. Sellel ametikohal töötas ta 1957. aastani, olles ühtlasi perioodil 1952–1957 moeajakirja Moealbum kunstnik ja vastutav toimetaja.
Aastatel 1954–1976 oli Melanie Kaarma Leningradis ilmunud moeajakirjade Moda ja Modeli Sezona kunstnik ning kujundaja.
Ta oli arvukate teatri- ja koorikostüümide autor. Melanie Kaarma lavakostüüme kasutati Vanemuise 1949. aasta lavastustes "Põikpead" ja "Nahkhiir", Estonia 1950. aasta lavastuses "Traviata" ja 1963. aasta lavastuses "Minu veetlev leedi". Tema rahvarõiva motiivides kostüümides on laulupidudel esinenud mitmed koorid ja koorijuhid.
Kaarma oli hinnatud rahvarõivaste restaureerija, kelle teeneid kasutasid nii Eesti, Soome kui ka Venemaa etnograafiamuuseumid. Paljud tema restaureeritud rahvarõivad ja loodud kostüümid on tänapäeval hoiul Eesti Rahva Muuseumis, Eesti Kunstimuuseumis ning Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.
Koos Aino Voolmaaga oli Melanie Kaarma 1981. aastal ilmunud ja tänaseni nõutud teatmeteose "Eesti rahvarõivad" autor. Samuti osales ta Eesti entsüklopeedia rahvarõivaid ja ajaloolisi kostüüme kujutavate värvitahvlite kujundamisel.
Ta suri 26. augustil 2009 ja maeti sama aasta 28. augustil Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Tuntud olid ka Melanie Kaarma õed – tema vanem õde Marta Lõhmus oli ajaloolane, noorem õde Susanna Otema keraamik. Tema abikaasa oli intarsia- ja mööblikunstnik Voldemar Kaarma. Melanie Kaarma lapsed on raamatugraafik Jüri Kaarma (1950-2011), tekstiilikunstnik Mari Kaarma ning vaimulik Juvenalius (Märt) Kaarma.
Silva meetod

Silva meetod ehk Silva meelekontroll ehk Silva meelekontrolli meetod on José Silva poolt 1950.–1960. aastatel välja töötatud vaimne tehnika eesmärgiga  avardada teadvust, arendada meeltevälist taju, suurendada loovust, parandada intuitsiooni ja õppimisvõimet. Selleks  püütakse saavutada teadvuse nn alfaseisund ajulainete sagedusel 7…14 Hz. 
Alfalained on ajus valdavad sügava lõõgastuse korral, kui puudub visuaalne ärritus ning mõttetegevus ei ole kontsentreeritud. Silva õpetuse järgi on just selline ajuseisund ning parema ajupoolkera aktiviseerimine vajalik varjatud vaimsete võimete avanemiseks ning edu saavutamiseks selles. 
Vajalike meelekontrolli harjutuste tutvustamiseks on välja antud hulgaliselt raamatuid ning korraldatakse kursusi.
Modulatsiooniketas

Modulatsiooniketas on läbipaistvate piludega ketas, mis pöörlemisel sulgeb perioodiliselt valgusvoo pääsu fototajurile (fotodioodile) ning tekitab viimases perioodiliselt muutuva voolu. Pulsatsiooni sagedus on võrdeline ketta pöörlemiskiirusega, vooluimpulsside arv aga ketta pöördenurgaga. Anduri täpsus sõltub impulsside arvust ühe pöörde kohta. Valgusvoo pulsatsioonisageduse suurendamiseks kasutatakse lisaks modulatsioonikettale mitmesuguse mustriga rasterplaate, mille pilud on modulatsiooniketta piludega võrreldes kaldu. Sel juhul läbib valgusvoog nii modulatsiooniketta kui ka rasterplaadi ning ühe pilu möödumisel tekib fototajuril mitu voo maksimumi ja miinimumi. Täpsetelt fototajuriga impulssanduritelt saadakse 1000...10000 ja rohkemgi impulssi ketta ühe pöörde kohta.
Georgie Glen

Isiklikku

Georgie Glen on abielus näitleja Richard Braineiga, neil on kaksikud tütred Holly ja Ellie.
Jaan Tallinn

Jaan Tallinn (sündinud 14. veebruaril 1972) on Eesti programmeerija ja ettevõtja. Ta kuulub Skype'i põhifunktsionaalsuse (SkypeLibi) arendajate tiimi.
Jaan Tallinn on lõpetanud Tallinna 1. Keskkooli 1990. aastal ja Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika erialal 1996. aastal.
1989. aastal osales ta esimese väljaspool Eestit levitatud Eesti arvutimängu "Kosmonaut" loomisel. Ta on 1993. aastal loodud tarkvaraarendusettevõtte Bluemoon Interactive kaasasutaja ja osanik. Ta on üks failijagamisprogrammi Kazaa (2000) ja internetitelefoniprogrammi Skype tehnilise lahenduse väljatöötajaid.
Ta on investeerimisfirma Ambient Sound Investmentsi osanik.
2007–2011 oli Jaan Tallinn presidendi mõttekoja liige.

Isiklikku

Jaan Tallinna isa Jüri Tallinn (1948–2018) oli muusikateadlane, režissöör ja stsenarist; vanaisa Otto Tallinn oli eesti vaimulik.
Kirbla Püha Nikolause kogudus

EELK Kirbla Püha Nikolause kogudus on luterlik kogudus Kirblas, mis kasutab Kirbla kirikut.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Illimar Toomet, juhatuse esimees on Anu-Lii Jürman.
Jumalateenistused on kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval algusega kell 15.00 Kirbla kirikus.
Valdemārpils

Ajalugu

Piirkonna varasemad asukad olid liivlased, XI–XIII sajandil asusid sinna elama kuralased. Piirkond kuulus Vanema muinasmaakonda.
Sasmakat on esimest korda mainitud aastal 1582. Aastal 1656 andis Jakob Kettler asulale alevi staatuse. Põhjasõja ajal tabas asulat katk, suri suurem osa alevi elanikest. Kahanenud asulast sai taas küla.
Aastal 1834 sai Sasmakats taas alev. XIX sajandil valmuis sealne luteri kirik. Aastal 1881 olid suurem osa alevi elanikest juudid. Linn aastast 1917. Aastail 1916–1917 valmis ka linna läbiv Valdgalest Rojasse viiv kitsarööpmeline raudtee. Praeguse nime sai seal elanud Krišjānis Valdemārsi järgi aastal 1926. Kuulus 1. juulini 2009 Talsi rajooni.
Vladimir Gelfand

Vladimir I. Gelfand (vene keeles Владимир Израилевич Гельфанд Vladimir Izrailevitš Gelfand‎‎; sündinud 1948. aastal Moskvas) on juudi päritolu USA ja Nõukogude Liidu tsütoloog, molekulaarbioloog ja biokeemik.
Ta töötab 2004. aastast Chicagos Northwesterni Ülikoolis professorina. Tema peamised uurimisalad on organellide rakusisene transport ja energiaprotsessid mitokondrites, kuid ta tegeleb ka muude tsütoloogia küsimustega.

Haridustee ja töökäik

Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonna. Ta kaitses 1975. aastal bioloogiateaduste kandidaadi kraadi ja 1984. aastal MRÜ-s bioloogiadoktori kraadi rakubioloogias. Doktoritöö "Регуляция сборки и разборки микротрубочек в клетках" oli tsütoloogia teemal.
Ta töötas enne 1991. aastat MRÜ A. N. Belozerski biorgaanilise keemia instituudi rakusisese transdpordi labori juhatajana. 1991. aastal siirdus ta USA-sse. 1993. aastast töötas ta Illinoisi Ülikoolis, alates 2004. aastast on ta Northwesterni Ülikooli rakubioloogia ja molekulaarbioloogia professor. Ühtlasi juhatab ta ülikooli rakusisese transpordi laborit Gelfand LAB.

Isiklikku

Tema isa Izrail Gelfand oli Rutgersi ülikooli professor ja ema Zoja Šapiro (suri 2013. aastal USA-s) oli Moskva Riikliku Ülikooli matemaatikadotsent. Ameerikas töötab ka Vladimir Gelfandi matemaatikust vend Sergei Gelfand. Venemaal töötav bioinformaatik Mihhail Gelfand on Vladimir Gelfandi vennapoeg.
Õppekeel

Õppekeel on keel, milles toimub põhiosa õppest.
Eestis kasutatakse õppekeelena peamiselt eesti keelt, vähem vene keelt. Eesti ajaloos on õppekeelena kasutusel olnud ka nt saksa keel.
Thomas Kämmerer

Thomas Richard Kämmerer (sündinud 27. juunil 1962 Göttingenis) on Saksamaalt pärit Eesti assürioloog.
Filosoofiadoktori kraadi kaitses Kämmerer Münsteri ülikoolis. Õppis mh klassikalist filoloogiat ja sumeroloogiat, assürioloogiat, arheoloogiat ja hetitoloogiat. Alates 1997. aastast töötab ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ta on Vahemere idaosa vanade kultuuride Euroopa uurimiskeskuse juhataja.
2012. aastast kuulub talle enamusosalus Saksa teaduskirjastuses Ugarit-Verlag.
Kalevi aed

Spordiväljak

Eesti jalgpallikoondis on sellel staadionil pidanud 7 jalgpallilahingut.
1923. aastal peeti sellel väljakul Eesti jalgpalli meistrivõistluste finaal.
Spordiväljak koos Gonsiori tänava vana sihiga kadus linnapildist pärast sõda 1940. aastate teises pooles.
Kuresoo (Sonda)

Kuresoo on kaitstav soo Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas. Soo pindala on 2196 ha.
Soo on tekkinud järve soostumise tagajärjel. Soo turbakihi paksus on kuni 6,7 m.
Aasta parim noor naisjalgpallur

Aasta parim noor naisjalgpallur on iga-aastane auhind, mis andakse Eesti parimale alla 21-aastasele naisjalgpallurile.
Numiidia

Numiidia oli antiikajal hami päritolu berberi hõimudega asustatud rannikuala Põhja-Aafrikas (praegu Alžeeria ja osa Tuneesiast).
Ida-Numiidia vallutati Julius Caesari vägede poolt 46. aastal eKr, kuna Numiidia kuningas toetas Caesari kodusõjas Pompeiust ja Lääne-Numiidia vallutati 40. aastal eKr. 
Rooma võimu all jaotati Mauretaania ja Africa Nova provintside vahel. 193. aastast moodustas eraldi provintsi Numidia Cirtensis.
Tähtsamad linnad olid Cirta ja Hippo Regius.