google/wiki40b huggingface dataset:
Ristlaadimine

Ristlaadimise ajalugu

Ristlaadimise ajalugu ulatub 1930. aastatesse, kui maanteetranspordi ettevõtted alustasid osakoormate käitlemist . Ristlaadimist kasutatakse paljudes valdkondades. Transpordis seisneb ristlaadimine erinevate kaubasaatjate täiskoormast väiksemateks saadetisteks konsolideerimises, et saavutada mastaabisäästuefekt. Jaekaubanduses tähendab ristlaadimine toodete vastuvõttu paljudelt tarnijatelt ja nende sorteerimist väljuvateks saadetisteks, mis lähetatakse kauplustesse. Ristlaadimise integreerimisel töösse väheneb või kaob ettevõtetel vajadus hoiustada laovarusid. Ristlaadimise efektiivsusesse usub ka maailma suurim jaekaubanduskett Walmart, kes alustas nimetatud toiminguga opereerimist oma ladudes 1980. aastate lõpus.

Ristlaadimise kirjeldus

Ristlaadimine algab saadetiste saabumisega laoterminali tarnijatelt. Terminali saabunud saadetistele tehakse vastavuskontroll, mille eesmärk on teha kindlaks tellimuse õigsus. Vastavuskontrolli läbinud sorteerimata kaubad toimetatakse sorteerimisalale. Sorteerimisalal jaotatakse saadetised vastavalt tellimustele ümber. Pakkeühikud paigutatakse kaubaalustele ning mähitakse pakkekilesse. Valmis saadetis kaalutakse veo tarbeks ning varustatakse transpordietikettidega. Sorteeritud kaubad lähetatakse igasse kauplusesse sellisel viisil, et igale kliendile lähetatav saadetis sisaldab tooteid mitmelt tarnijalt.
Göteborgi Ülikool

Göteborgi Ülikool (rootsi keeles Göteborgs universitet) on Rootsi suuruselt teises linnas Göteborgis asuv ülikool. 
Ülikool asutati 1891 ja see on praegu tegutsevatest Rootsi ülikoolide seas vanuselt kolmas. 
Ülikoolis õpib 24 900 täiskoormusega üliõpilast.
Maastikuarhitektuur

Maastikuarhitektuur on kujunduseriala, mis pühendub maastiku kujundamisele.
Kaasaegne maastikuarhitektuur pärineb 19. sajandi keskelt ning on end üles ehitanud muistsetele kujundustraditsioonidele: arhitektuuriline kujundus, aiakujundus, pargiarhitektuur, linnakujundus jne.
Terminit "maastikuarhitektuur" kasutas esimesena Gilbert Laing Meason oma raamatus "Landscape Architecture of the Great Painters of Italy", mis ilmus 1828. aastal. Selle mõistega soovis Meason edasi anda Itaalia maalikunstnike töödel nähtavat looduse ja hoonete terviklikku harmooniat. 
Kuigi mõistet landscape architecture kasutas esimesena G. L. Meason, siis ligilähedast terminit kasutas teadaolevalt esimesena Jean-Marie Morel, kes pakkus 1804. aastal välja prantsuskeelse termini architecte-paysagiste, mida võiks eesti keelde tõlkida kui "maastikuarhitekt".
John Jackson Downing kasutas terminit "maastikuarhitektuur" maa-arhitektuuri (rural architecture) tähenduses.
Esimese professionaalina kasutas maastikuarhitektuuri mõistet tänapäeva tähenduses Frederick Law Olmsted.
Siiri Lauk

Siiri Lauk (16. veebruar 1956 – 9. september 2012) oli eesti raamatukogutöötaja ja terminoloog.
Alates 2003. aastast oli ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu terminoloogiatoimkonna sekretär. Samaaegselt töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus juhtiva spetsialistina, panustades neil ametikohtadel oluliselt eesti raamatukogundusterminoloogia arengusse ja olles üks elektroonilise raamatukogusõnastiku väljatöötajaid.
Alates 2007. aastast oli ta ühtlasi Eesti Terminoloogia Ühingu juhatuse esimees.
Tema isa oli näitleja Eero Tari. Tema vend Villu Tari on samuti endine näitleja.
Filosoofi tänav

Filosoofi tänav (Philosophenstraße) on tänav Tartus, Kesklinna ja  Vaksali linnaosa piiril.
Ta kulgeb Riia tänavast Võru tänavani ja on umbes 380 m pikk.
Filosoofi tänava nimi on püsinud muutumatuna väga pikka aega.
Sel tänaval on elanud Aleksander Tassa. Tema maja (nr. 15) hävis 1944. a. pommitabamusest.
Lauris Reiniks

Muusikakarjäär

Lauris sündis Dobeles. Laurise esimene esinemine televisioonis oli viieaastaselt, kui ta laulis saates "Neighbors Meet". Lapse ja teismelisena oli Lauris solist pop-rokkansamblis AURI, mis oli tema isa moodustatud. Selle bändiga sai ta esimese lavakogemuse, osaledes lastefestivalidel ja -võistlustel.
1998. aastal pakkus Läti Televisioon talle saatejuhi kohta uues muusikasaates "Nošu Spēles".
Saade viis ta kokku Läti populaarse helilooja Raimonds Paulsiga, kes kutsus teda osalema oma muusikaprojektidesse ja esitama tema laule. See koostöö kestis ühe aasta, kuni Lauris mõistis, et ta saab kirjutada oma muusikat ja olla iseseisev artist.
Põrn

Madudel

Madude põrn on väike punaka värvusega elund. Põrn paikneb neil sapipõie ja pankrease vahel. Maopoegadel toimub elundis vereloome (punalibled, T-rakud) ja täiskasvanud madudel punaliblede lagundamine ning vere hoiustamine (depoopõrn).   
Osade autorite arvates on 50 – 70% põrna lümfotsüütidest siiski pärit harkelundist.
Osadel madudel on põrn pankreasega niivõrd seotud, et kaht elundit nimetatakse põrn-pankreaseks (inglise splenopancreas).
Põrna varustab verega põrnaarter (arteria splenica). Põrnaarter sisaldab valget põrnapulpi (pulpa lineis alba) (lümfoidkude). Madudel puudub punane põrnapulp.

Inimestel

Põrn mängib olulist rolli inimese immuunsüsteemis. Põrnas moodustuvate lümfotsüütide funktsiooniks on organismi kaitsmine nakkuste vastu. Põrnas lagundatakse punaliblesid.

Asend

Inimestel paikneb põrn kõhuõõne vasakus ülaosas.
Põrn on pehme pudeda konsistentsiga piklik tumepunane elund, mis kaalub 150–200g. Ta asetseb ühe küljega vastu diafragmat, teisega vastu mao põhja ja vastu vasakut neeru. Väljast ümbritseb teda kõhukelme. 
Inimestel võib esineda lisaks põrnale ka lisapõrn.

Patoloogia

Inimestel seostatakse põrnaga näiteks selliseid haiguslikke seisundeid nagu põrnasuurenemus, splenohepatomegaalia, splenopaatia, põrnapõletik (spleniit), põrnavähk jms.
Ühiskondlik leping

Ajalugu

Kuigi juba antiikaja sofistid väitsid, et ühiskond on kokkuleppeline, ei kirjeldanud nad olukorda, kuidas ja miks ühiskondlik kokkulepe võiks sündida.
Hobbes väitis oma peateoses "Leviathan" (1651), et inimene on loomu poolest parandamatu egoist, järelikult on loomulik seisund kõigi sõda kõikide vastu. Kuna see seisund on kõigile kahjulik, jõutakse lepinguni, määrates endi üle valitsema monarhi, kes tagab kõigi jaoks vajaliku turvalisuse.
Hiljem John Locke ja Jean-Jacques Rousseau (ei nõustunud pidama inimesi loomult halbadeks) täiendasid lepingu teooriat, tuues sisse aspekti, et ka valitsejatel endil on kohustus lepingust kinni pidada, s.o valitseda üldise turvalisuse huvides, mitte aga omahuvist lähtudes. Kuidas seda saavutada, kui arvestada, et ka valitsejad on inimesed (Hobbes'i järgi omakasupüüdlikud)?
Charles de Montesquieu rõhutas, et võimupositsioon suurendab inimese kalduvust kuritarvitustele. Probleemi lahendusena pakuti välja muutumatuid riigivalitsemise aluspõhimõtteid (n.ö. lepingu tuum, tänapäeval avaldub põhiseadustes), perioodilisi valimisi ning võimude lahususe kaudu teostuvat vastastikust kontrolli. Need põhimõtted on rakendunud tänapäeva demokraatlikes riikides.
Senjöör

Senjöör (prantsuse seigneur < ladina senior – vanem) oli keskajal suurfeodaal, kellest olid sõltuvuses feodaalses hierarhias madalamal seisvad feodaalid ehk vasallid. Senjööril kui maaomanikul oli oma valdustes nii poliitiline, kohtu- kui ka haldusvõim.
Teatud piirkonna senjööriks võis olla ka korporatsioon kloostri või linna näol.
Territooriumi kõrgemat senjööri (kuningat, vürsti, hertsogit) nimetati ka süserääniks. Kõrgeim feodaal ehk süserään omas nominaalselt kogu maad riigis. Feodaalses hierarhias allpool seisid hertsogid (kunagiste hõimupealike järglased) ja krahvid (kuninga piirkondlikud asevalitsejad) ning neist omakorda allpool väikefeodaalidena parunid ja rüütlid.
Nicolas Chamfort

Nicolas Chamfort (sünninimega Sébastien-Roch Nicolas; 6. aprill 1741, Clermont-Ferrand, Prantsusmaa – 13. aprill 1794, Pariis, Prantsusmaa), oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige (1781), tuntud peamiselt aforistina.
Chamfort oli Louis XVI õe Élisabethi sekretär ja õukondlane, kuid revolutsiooni puhkedes sai temast innukas vabariiklane. 3. augustini 1791 oli ta Jakobiinide Klubi sekretär. Jean-Paul Marat' ja Robespierre'i terrorirežiimi suhtes muutus ta aga kriitiliseks ning lõpuks üritas end 1793. aasta septembris ebaõnnestunult tappa, püüdes ennetada järjekordset arreteerimist ja vangistust. Chamfort suri tüsistustesse alles pool aastat pärast enesetapukatset.
Kanarbik

Kasvukohad

Kanarbik kasvab valgusrikastel nõmmedel, palumetsades ja rabades Euroopas ja Väike-Aasias. Ta on sisse viidud Uus-Meremaale, kus on muutunud ohtlikuks võõrliigiks, sest on hakanud kõrvale tõrjuma pärismaiseid taimi.
Kanarbik eelistab nõmmedel ja soodel kasvada. Ta paneb suhteliselt hästi vastu metsatulekahjudele ja on üks esimestest taimedest, mis põlendikul tärkab.
Kanarbikupuhmad kasvavad hulgakesi koos, kasvukohas on kogu maapind tihedalt kanarbikku täis ja see teeb kanarbiku kasvukohas liikumise raskeks.

Välimus

Kanarbik kasvab 20–50 cm kõrguseks. Vars on rohkete peavarrest eemalehoiduvate tõusvate harudega. Lehed on paari millimeetri pikkused.

Õied

Õitseb juuli lõpust oktoobri alguseni. Õied on roosakad või helelillad, kaheli õiekattega ja neljatised ning on koondunud kobarjate harudega pööristesse tipmistele võrsetele lehtede kaenlasse.

Vili

Kanarbiku vili on munajas madalate karvadega kaetud kupar, milles on väiksed ümmargused seemned. Valmib septembris. Ühel kanarbikupuhmal võib valmida kuni 90 000 seemet.

Kasutamine

Ravimtaimena kasutatakse kanarbikku tee valmistamiseks. Kanarbikuteel on rahustav ja undsoodustav toime. Kasutatakse ka reuma vastu ning neeru- ja sapikividest vabanemiseks.
Kanarbik on väga hea meetaim. Kanarbikumeel on veidi mõrkjas maitse.
Keskajal kasutati kanarbikku õllepruulimisel. Hiljem asendas seda humal.
Kanarbik on talvel oluline põtrade, hirvede ja metssigade toiduaine. Seda on kasutatud ka kariloomade söödana ja allapanuks. Noori võrseid ja seemneid söövad haned. Kanarbikust toituvad paljud liblikaröövikud.
Kanarbik on vastupidav karjatamisele. Loomade ärasöödud taimeosad kasvavad tagasi.
Kanarbikku kasvatatakse ilutaimena, millest on aretatud mitmeid sorte: Beoley Crimson (karmiinpunane), Boskoop (helepunane), Cuprea (vasekarva), Firefly (sügavlilla), Long White (valge).

Sümboolika

Harilik kanarbik valiti 1976 Norra riigiringhäälingu NRK korraldatud rahvahääletuse tulemusel Norra rahvuslilleks.
V noorte laulu- ja tantsupidu

V noorte laulu- ja tantsupidu (ametlikult Eesti NSV koolinoorte V laulu- ja tantsupidu) oli noorte laulu- ja tantsupidu, mis toimus 1.–4. juulil 1982.
Toimus üks laulupeokontsert ja kolm tantsupeokontserti. Esinejaid oli kokku 24 554. Tantsupidu kandis pealkirja "Meie päev", etendused toimusid Tallinnas Komsomoli staadionil.
Laulu- ja tantsupeo teatmikus olid kõik tekstid esitatud eesti ja vene keeles. Rongkäiku ja peoväljakuid kaunistasid punased lipud, poliitportreed ja loosungid.
Laulupeo üldjuht oli Heino Kaljuste, aujuhid Gustav Ernesaks ja Jüri Variste. Tantsupeo üldjuht-pealavastaja oli Mait Agu, aujuht Alfred Raadik.
Christoph Bieler

Maailmakarikavõistlustel

Christoph Bieler on osalenud 240 maailmakarikavõistluste etapil (seisuga 19. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 17 korral, millest 6 korral kõige kõrgemale astmele.
Kowie jõgi

Kowie jõgi (inglise keeles Kowie River, afrikaani keeles Kowierivier) on jõgi Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis.
Kowie jõgi on 94 kilomeetri pikkune, valgala suurus on 800 ruutkilomeetrit. Jõgi suubub Port Alfredi linnas India ookeani.
Kapuutsnastik

Levila

Neid madusid võib kohata Hispaanias, Portugalis, Lääne-Saharas, Marokos, Alžeerias, Tuneesias, Itaalias, Liibüas, Egiptuses ja Iisraelis.
McLeani maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1854. aastal.
Meremees

Tööst laeval

Meremeheametid võivad olla näiteks: madrus, pootsman, tüürimees, kapten, laevamehaanik.
Meremeeste kvalifikatsiooninõuded ja töö laeval on sätestatud Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni IMO konventsioonidega. 
Töö- ja elutingimusi ning töösuhteid laeval reguleerivad Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ILO meretöö konventsioonid.
Pronksiaja kliimaoptimum

Pronksiaja kliimaoptimum ehk hilispronksiaja kliimaoptimum oli soe aeg Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas sõltuvalt kohast 1500–1150 eKr kuni 1350–1250 eKr.
Tinneri jt artiklis on öeldud: "Hilispronksiaja optimumi ajal umbes 1350–1250 eKr oli Aletschi liustik (Alpide mäestiku suurim) umbes 1000 m võrra lühem kui tänapäeval. (...) "ajavahemik umbes 1450–1250 eKr oli ka teiste Alpide ja põhjapoolkera andmete järgi kuum ja kuiv aeg." Pärast seda hakkas liustik jaheda ja külma ilmastiku ajal taas kasvama ja see kestis kuni Rooma optimumi (umbes 200 eKr – 50 pKr) alguseni.  Gorneri liustiku (Šveitsi Alpides suuruselt teine) ja Alam-Grindelwaldi liustiku (Berni Alpides) kohta käivaid andmed näitavad, nagu ka Holzhauseri artikkel, et need liustikud ja Aletschi liustik on kogu uuritava aja jooksul peaaegu sünkroonselt kahanenud.
Aletschi liustiku pikkuse kõikumiste ja atmosfääri süsinik-14 jäägi võrdlus toetab hüpoteesi, et Päikese aktiivsuse muutused on olnud uuritud viimasel 3500 Holotseeni aastal oluliselt mõjutanud kliimakõikumisi Lääne- ja Kesk-Euroopas.
Hilispronksiaja optimumi lõpu üheks piirjooneks peetakse oluliselt kliimat mõjutanud Hekla vulkaani purset umbes 1159 eKr. Pärast seda aset leidnud kliima jahenemine läks alles 900. aasta paiku eKr üle Rauaaja kliimapessimumiks.
Katusepapi tänav

Katusepapi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.  
See paikneb Sikupilli asumis Sikupilli kaubanduskeskuse ja Eleringi elektrialajaama taga paralleelselt Tartu maantee ja Kivimurru tänavaga. 
Tänav on nime saanud 1902. aastal seal asunud 1898. aastal rajatud Tallinna Katusepapivabriku järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Pappenstrasse ja venekeelne Толевая улица).
Elu Katusepapi tänaval enne Teist maailmasõda kirjeldab baltisaksa kirjanik Karin Maria Wilde lasteraamatus "Cattuse Pappi". Karin Maria Wilde lapsepõlv möödus Katusepapi tänava ääres asunud onu Miša ja tädi Anastasia mõisas, mille lähedusse jäi vabrikuhoone, maja taga algasid aga põllud. Raamatus kirjeldatakse tolleaegse igapäevaelu üksikasju, külalisi, väljasõite mere äärde, jõulude veetmist, aga ka Tallinnast lahkumist.
1926. aastast asus aadressil Katusepapi 38 Lasnamäe politseijaoskond.
Eesti NSV ajal (1944–1955) asus Katusepapi tänaval Vangla nr. 2, hiljem nimetati Etapivanglaks, mille peamine ülesanne oli vangide kinnipidamine kuni nende saatmiseni töölaagritesse ja -kolooniatesse.
Otitiik

Otitiik (ka Kärmase tiik; võru keeles Oti tiik või Tritski tiik) on paisjärv-veehoidla Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. 
Otitiigi pindala on 20,4 ha, millest 6 saart moodustavad 1,3 ha. Tegemist on madala ja veetaimestikurohke veekoguga, mis on Alopi oja kaudu ühenduses Alopi järvega.
Shinji Okazaki

Koondisekarjäär

Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Okazaki 9. oktoobril 2008 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 20. jaanuaril 2009 Aasia meistrivõistluste valikmängus Jeemeni vastu.
2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Taanile.
2011. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus 17. jaanuaril tegi ta Saudi Araabia vastu kübaratriki. Okazaki tuli Jaapani koondisega Aasia meistriks ja valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.
2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste teises alagrupimängus 19. jaanuaril lõi ta värava Itaaliale ja viimases alagrupimängus 22. juunil värava Mehhikole.
2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Colombiale.
2015. aasta Aasia meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 12. jaanuaril lõi ta värava Palestiinale.
2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiakoondisse.
Pärnu-Jakobi kogudus

EELK Pärnu-Jakobi kogudus on luterlik kogudus Pärnu-Jaagupis, mis kasutab Pärnu-Jaagupi kirikut.
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Kristiina Jõgi, juhatuse esimees on Mati Rosenstein, organist on Aili Soonberg.￼
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 14.00 Pärnu-Jaagupi kirikus.
Hilisantiikaeg

Kliima

Klimaatiliselt seostub hilisantiigi algus Rooma aja kuuma aja (200 eKr–50 pKr) lõppemisega. Aastat 450 on peetud juba järgneva külma aja alguseks.

Rooma dominaat

Hilisantiigiaegsele dominaadile panid alguse Severused, et piirata Rooma linna ja Itaalia huve väljendava senati võimu. Kaugemate provintsideni ulatumiseks kujundati pärast aastat 220 välja õukonnatseremoniaal, milles keiser ametlikult samastati või seostati mõne jumalusega (dominus).
270–275 võimul olnud keiser Aurelianus püüdles absolutistliku riigiühtsuseni halduses, sõjaväes ja kultuses. Aurelianus oli esimene keiser, kes kandis diadeemi ja kuldseid juveelidega kaunistatud rüüsid ning nimetas end müntidel tiitliga dominus et deus. 274 kuulutas Aurelianus hilisrooma aegse päikesejumala Sol Invictuse (sünnipäev 25.XII) kõrgeimaks riigijumalaks. Keiser võttis endale ülempreestri (pontifex maximuse) nime ja rolli, läänepoolse keisrivõimu lõpul võttis selle rolli üle paavst.
Keiser Diocletianus (284–305) viis riigi päästmiseks läbi põhjalikud reformid. 297 loodi ametnike riik: sõjalis-bürokraatlik absoluutne monarhia – dominaat. Vabad maaharijad muudeti kolonaatideks, kes rentisid maavaldajatelt maad. Maksureformi käigus seoti talupojad nende poolt haritava maa külge. Sõdureid kohustati keisrile ohverdama.
Dominaat sai oma täieliku kuju Constantinuse ajal, kes võttis vastu kristluse. Kristlus tagas Roomale senise uskude, keisrite ja jumalate paljususe asemel ainsa ja järjepideva ainujumaluse. Just ainus, algul mitte jõuga pealesurutud, autoriteedina võetav ideaal oli mõistetav nii Rooma barbariseerunud armeele kui ka riigi kirjule elanikkonnale.

Hilisantiik germaani hõimude juures

Germaani hõimudest seostuvad hilisantiigiga goodid (etniliselt kirju kogum erinevaid rahvaid). 2. sajandi lõpus asusid nad elama Musta mere rannikule. 230. aasta paiku rajasid Lõuna-Venemaal oma riigi. 238 tungisid goodid Rooma Möösia provintsi. Rooma maksis neile tribuuti. 332 said läänegootidest Rooma föderaadid. Umbes aastal 341 tõlkis goot Wulfila (311–383) Piibli läänegooti keelde luues selleks oma tähestiku. Tema rajatud kirik (omakeelne kirikuteenistus, kleerus teenis hõimu huvisid, kuningas oli kirikujuht) leidis gooti hõimude hulgas kiire omaksvõtu. See kristluse vorm mõisteti II oikumeenilisel kontsiilil hukka. Selle gooti "ariaanluse", ehk täpsemalt "homoiuusliku" kristluse, võtsid 4.–6. sajandil vastu kõik idagermaani hõimud. Germaanlikke kirikuid omavahel ühendav side oli Wulfila piiblitõlge, tänu millele on gooti keel ainus tänaseni tuntud idagermaani keel.
Just goodid olid need, kes 410. aastal esimestena rüüstasid Rooma linna (riigi pealinn oli siis Ravennas.) Hilisantiigi lõpuajal oli Itaalias idagootide riik, mis säilitas veel kohaliku vana Rooma halduse, lasi jätkuda Rooma senati tööl, senisel hariduse andmisel ja teatrietendustel. Varakeskaja algus on seotud ka idagootide riigi lõpuga ja katoliku usu vastuvõtnud frankide esiletõusuga. Katoliiklus tagas frankidele kiriku ja kohalike toetuse. Antiiki kui paganlusse suhtunud ariaanlikest germaanlastest ümbritsetud katoliku kirikule andis see tagasi tulevikulootuse.
Samer el Nahhal

Noorus

El Nahhali isa oli egiptlane, ema soomlane. Isa suri, kui Samer oli seitsmeaastane. Varases lapsepõlves elas ta nii Liibüas kui ka Iraagis. Iraani-Iraagi sõja eest kolis pere Soome. Samerit hirmutas sõja algus nii, et ta otsustas sõjaväkke mitte minna. El Nahhali lemmikbändid lapsepõlves olid W.A.S.P. ja Mötley Crüe. Ta alustas oma esimeses bändis esialgu kitarrimänguga, kuid vahetas selle basskitarri vastu. El Nahhal kuulus noorpõlves bändidesse nimedega Spoon ja Dead Lock. 
Basskitarri mängima ja bändi tegema hakkas ta 13-aastaselt. 1996. aastal õppis ta ka Los Angelese muusikainstituudis Bass Institute of Technology mille ta lõpetas 1998. aastal. 
Tema suurimaks eeskujuks ja mõjutajaks on olnud Nikki Sixx ansamblist Mötley Crüe.

OX

Sameri koletisekarakter OX on Minotauros, härg-mees. 
Kuna Niko Hurme kehastatud karakter Kalma oli olnud fännide seas väga populaarne, otsustas Lordi eestvedaja Tomi Putaansuu varakult, et Kalma mantlipärija karakter peab olema Kalma "suurem vend" ja kuuluma sarnasesse "pealuu"-tüüpi. Kui Putaansuu el Nahhalilt küsis, kes ta olla sooviks, pakkus samer esialgu Mad Max'i stiilis koletist, maanteesõdalast. Kaaludes teisi võimalikke variante, märkas Putaansuu, et el Nahhal meenutab härga. Ox tundus ka hea nimi ja nii sündiski härjast lähtuv tegelaskuju, kel sarved peas, rõngas ninas ning suured sõrakujulised saapad jalas.
Kalasport

Kalasport ehk sportkalastus (inglise sport fishing, recreational fishing) on võistluslikul (ka spordiala) või harrastuslikul eesmärgil kalapüük.
Kalasporti kõrvutatakse mõnikord tööndusliku kalapüügiga (inglise commercial fishing), kus eesmärgiks on tulu teenimine.
Marko

Marko on mehenimi.
Marko nime on pandud ka eestlastele.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Marko 3889 mehel. Marko oli populaarsuselt 25. mehenimi. Marko oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 37). Kõige populaarsem oli eesnimi Marko vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 80,52.
Heino Seljamaa

Haridus

Heino Seljamaa lõpetas 1970. aastal Türi Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana. Aastatel 1985–1986 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat.

Teater

Ta on töötanud näitlejana Nukuteatris, praegu annab etendusi rändteatriga Teater Kohvris.

Muusika

Laulis ansamblis Kontor.

Isiklikku

Heino Seljamaa on neljandat korda abielus ja viie lapse isa (näiteks abielust näitleja Liina Tennosaarega on tal poeg Jass Seljamaa, tema abikaasa on olnud ka näitleja Külli Palmsaar). Augustis 2017 abiellus ta raadioajakirjanik Mary-Liis Laidmetsaga.
Borreiros de Abaixo

Borreiros de Abaixo on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas.
2009. aastal oli Borreiros de Abaixo 29 elanikku, neist 14 meessoost ja 15 naissoost.