google/wiki40b huggingface dataset:
Kuninglik Astronoomiaselts

Kuninglik Astronoomiaselts (inglise keeles Royal Astronomical Society, lühend RAS) on Suurbritannia õpetatud selts ning astronoomide ja geofüüsikute ühendus.
Selts asutati 1820. aastal kui Londoni Astronoomiaselts (Astronomical Society of London) toetamaks astronoomilisi uurimistöid. Briti kuningas William IV andis 1831. aastal seltsile õiguse oma nimes kasutada täiendit "kuninglik" ning edaspidi hakkas selts kandma Kuningliku Astronoomiaseltsi nime. Tänapäeval edendab RAS uuringuid astronoomia ja geofüüsika valdkondades, sealhulgas Päikese füüsika, Maa füüsika, planetoloogia, astroosakeste füüsika ja astrobioloogia alal.
Kuninglik Astronoomiaselts asub Londonis Burlington House'is.
RAS annab välja mitut eelretsenseeritavat teadusajakirja, neist tuntumad on 1827. aastast ilmuv Monthly Notices of the Royal Astronomical Society (MNRAS; Kuningliku Astronoomiaseltsi Igakuine Teataja), 1989. aastast koostöös Saksa Geofüüsikaseltsiga avaldatav Geophysical Journal International (GeoJI) ning 1997. aastast ilmuv Astronomy & Geophysics (A&G).

Liikmeskond

Selts koosneb liikmetest (Fellows) ja assotsieerunud liikmetest (Associates). Fellow-liikmed võivad kasutada nimejärgsete tähtedena akronüümi FRAS (Fellow of Royal Astronomical Society). 
2012. aasta lõpul oli Kuninglikus Astronoomiaseltsis üle 3700 liikme ja assotsieerunud liikme, sealhulgas umbes kolmandik liikmeid on väljastpoolt Suurbritanniat.
Umbes pooled liikmetest on doktorikraadiga, umbes veerand on järeldoktorid ja pensionieas teadlased. Ülejäänud osa liikmeskonnast on kraadiõppurid, üliõpilased ja amatöörid. Briti astronoomiaprofessoritest umbes 90% kuulub liikmeskonda.  
Kui seltsi liige on liikmemaksu ilma mõjuva põhjuseta tasumata jätnud ja võlgnevus on pikem kui 12 kuud, arvatakse ta seltsi liikmeskonnast välja.
Assotsieerunud liikmeid, keda nimetatakse vahel ka auliikmeteks (Honorary Fellows), valitakse väljapaistvate teadlaste hulgast, kes ei ole Briti alamad. Sisuliselt on nad seltsi välisliikmed. Erinevalt Fellow'dest ei oma nad koosolekutel hääleõigust.
Esimesed välisliikmed olid poolakas Peter Slawinski ja prantslane Jean-Baptiste Biot (1820). Järgmisel aastal (1821) valiti seitse assotsieerunud liiget, nende seas Alexis Bouvard ja Jean Baptiste Joseph Delambre Pariisist, Carl Friedrich Gauss Göttingenist ning Heinrich Wilhelm Matthias Olbers Bremenist. 
Esimesed naised valiti Kuningliku Astronoomiaseltsi liikmeskonda 1835. aastal. Need olid Caroline Herschel ja Mary Somerville, kes valiti auliikmeks.

RAS-i autasud

Kuningliku Astronoomiaseltsi kõrgeim autasu on kuldmedal. Tuntud medalid on ka Eddingtoni medal, Herscheli medal, Chapmani medal, Price’i medal ja Jacksoni-Gwilti medal. 
Auhindade hulka kuuluvad ka loengupidamised, teiste seas ka Harold Jeffreysi loeng geofüüsikas, George Darwini loeng astronoomias ja Gerald Whitrow’ loeng kosmoloogias.
Puiestee tänav

Puiestee tänav (saksa keeles Alleestraße) on tänav Tartus. Ta on veidi alla 3 km pikk.
Tänav algab Põllu tänava ristist, kus Aruküla tee jätkub Puiestee tänavana. Tänav kulgeb kuni ristumiseni Jaama tänavaga Paju ja Männi tänava ristmikul.
Puiestee tänaval on algusest lõpu poole minnes ühine ristmik Põllu tänavaga (paremalt), Muru tänavaga (paremalt), Ujula tänavaga (vasakult), Nurme tänavaga (paremalt), Lubja tänavaga (risti), Risti tänavaga (paremalt), Liiva tänavaga (risti), Narva maanteega (risti), Kingu tänavaga (vasakult), Mäe tänavaga (risti), Roosi tänavaga (risti), Kasarmu tänavaga (vasakult), Raatuse tänavaga (vasakult), Peetri tänavaga (paremalt), Pärna tänavaga (vasakult) ja Jaama tänavaga (risti).
Puiestee tänav on peamine tee, mida mööda Tartust Jõgeva poole sõidetakse. Vastav maantee kannab järjenumbrit 39.
Puiestee tänav ristub Narva maanteega Tartu Peetri kiriku juures. Puiestee tänava serva jäävad Uus-Jaani kalmistu, Vana-Peetri kalmistu ja Uus-Peetri kalmistu. Aadressil Puiestee tänav 78 asub Tallinna Tehnikaülikooli Tartu Kolledž.
Suurim majanumber Puiestee tänaval on 128.
Hügelkultuur

Kirjeldus

Hügelkultuur jäljendab metsa all toimuvat looduslikku protsessi. Mahakukkunud puudest saavad tihti n-ö hälli halud, mis kõdunedes seemnetele ja istikutele tuge annavad. Puu kõdunedes läheb see poorsemaks, mis suurendab veeimamisvõimet, võimaldades vett nagu käsn sisse imeda. Vesi imendub vajaduse korral peenrasse tagasi ja soodustab sellega taimede kasvu.
Kuhi-hügelkultuuripeenar on ideaalne aladele, kus pinnas on väheviljakas või väga kokku pressitud. Neid on kergem hooldada, tingituna sellest, et nad on maapinnast kõrgemal. Peenrad on tüüpiliselt 0,9 m (3 jalga) laiad, 1,8 m (6 jalga) pikad ja 0,9 m (3 jalga) kõrged.

Ajalugu

Hügelkultur (hügelbeet) on saksa päritolu sõna, mis tähendab kõrgendatud peenart. Seda praktiseeriti saksa ja Ida-Euroopa kultuurides sajandeid. Ideed on edasi arendanud Sepp Holzer, Austria permakultuuri ekspert. Hilisemad permakultuuri üle arutlejad Paul Wheaton ja Geoff Lawton soovitavad tungivalt hügelkultuuripeenraid täiusliku permakultuuri disainiga.

Lähemalt

Hügelkultuuripeenrad erinevad kuju ja suuruse poolest, mis sõltuvad konkreetsest eesmärgist ja sellest, kui palju on peenra kallal vaeva nähtud.
Peenra põhjas on palgid, puuhalud, oksad, taimejäänused ja kompost ning seda katab muld, hein, multš jms.
Kui pinnas on aasta läbi märg, siis võib peenra rajada maapinnale. Kuiva pinnase korral on mõistlik kaevata 30 cm sügavune kraav ning palgid ja peenra põhi maa alla panna.
90 cm kõrgune veest küllastunud peenar kannatab kolm nädalat põuda, enne kui seda kindlasti kasta on vaja. 1,8 meetri kõrgune veest küllastunud peenar peaks vastu pidama terve hooaja.
Ehitamisel tasub meeles pidada, et kompostimise käigus peenar liigub ja vajub natuke. Kui on soov 1,8 meetri kõrgust peenart saada, tuleks esialgne kuhi teha 2,1 meetri kõrgune.
Kohtla põlevkivipaljand

Kohtla põlevkivipaljand on endisaegses Kohtla karjääri seinas olev paljand; halduslikult Ida-Viru maakonnas Toila vallas Kohtla-Nõmmest 1,5 km lääne-edela suunas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
ESS Kalev Jahtklubi

Jahtklubi hoone

Jahtklubi hooned paiknevad Pirita jõesuudme vasakul kaldal koos jahtklubi väikesadamaga. Tõenäoliselt oli Pirita jõesuue paatide randumispaiga ja sadamana kasutusel juba muinasajal. Praeguse Kalevi jahtklubi hoone kohal asus Karl Burmani projekti järgi 1912. aastal ehitatud Kalevi seltsimaja, mis hävis põlengus. 1949. aastal valmis Peeter Tarvase projekti järgi ehitatud modernistliku joonega hoone, mis oli vastuolus tollaste arhitektuurikaanonitega. See põhjustas skandaali ja tollaste arhitektuurifunktsionääride vallandamise. 1980. aastatel tehti ulatuslik remont Peeter Tarvase juhendamisel.
Jahtklubi hoone on riiklik kultuurimälestis alates 2008. aastast.
Porkuni vald

Porkuni vald (saksa keeles Borkholm) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Valla pindala oli 159 km² ja elanikke oli 2387 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 507 talundit ja elamut ning need kasutasid 11 236 ha maad (1929. aasta seisuga).
Vallas asus muu hulgas Riigi Kurttummade Kool.
1893 liideti Porkuni vallaga Pandivere ja Raeküla vald.
NATO peasekretär

NATO peasekretär on NATO kõrgeima organi Põhja-Atlandi Nõukogu (North Atlantic Council, NAC) esimees. NATO peasekretär koordineerib liikmesriikide tegevust, on organisatsiooni peamine kõneisik ning juhib NATO sekretariaadi tööd.
NATO peasekretär on ka Kaitseplaneerimise komitee, Tuumaplaneerimise komitee, Euro-Atlandi Partnerlusnõukogu (EAPC) ja Vahemere Koostöögrupi esimees ning NATO-Venemaa alalise ühisnõukogu ja NATO-Ukraina komisjoni kaasesimees. Peasekretäril on ka asetäitja.
Esimese peasekretäri valisid NATO liikmesriigid 4. aprillil 1952. Traditsiooniliselt valitakse peasekretäri ametisse Euroopa esindaja, Euroopa liitlasvägede ülemjuhataja määravad aga Ameerika Ühendriigid. Peasekretär valitakse konsensuse alusel. Tema ametiaeg kestab tavaliselt neli aastat, kuid võib erandjuhtudel ka pikeneda.
NATO peasekretär oli 1. augustist 2009 kuni 1. oktoobrini 2014 taanlane Anders Fogh Rasmussen, kes valiti ametisse 4. aprillil 2009. 
Alates 1. oktoobrist 2014 on NATO peasekretär norralane Jens Stoltenberg. Ta on 13. NATO peasekretär. Kolmel korral on ametis olnud peasekretäri kohusetäitja.
John Abbott

Sir John Joseph Caldwell Abbott (12. märts 1821 – 30. oktoober 1893) oli kolmas Kanada peaminister 16. juunist 1891 kuni 24. novembrini 1892.
Ta oli anglikaani misjonäri poeg.
1849. aastal abiellus ta anglikaani vaimuliku tütrega ning sai neli poega ja neli tütart.
Abbott oli Montrealis edukas jurist ja ärimees. Ta oli seotud mitme raudtee-ehituse projektiga. 1854. aastal sai ta McGill College'is tsiviilõiguse alal bakalaureusekraadi ja 1867. aastal doktorikraadi. 1855. aastast oli ta samas äri- ja kriminaalõiguse professor.
Aastatel 1887–1889 oli ta Montreali linnapea.
1891. aastal sai temast Kanada esimene Kanadas sündinud peaminister. Ta loobus 1892. aastal ametist areneva ajukasvaja tõttu ning suri järgmisel sügisel 72-aastasena.
Madis Aruja

Madis Aruja (16. jaanuar 1936 Kuigatsi – 12. märts 1995 Tallinn) oli eesti looduskaitsetegelane, geograaf ja orienteeruja.

Haridus

1954. aastal lõpetas Jõgeva Keskkooli ja 1963 Tartu Riikliku Ülikooli geograafia eriala.

Töö

1963. aastast töötas looduskaitse ja kalakaitse valdkonnas. Aastatel 1963–1981 töötas Eesti NSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi Looduskaitse Valitsuses, 1963-1967 vaneminspektor, 1967. aastast Looduskaitse Valitsuse juhataja asetäitja. 
1980. aastal oli Madis Aruja üks 40 kirjale allakirjutajatest. Selle tõttu kaotas ta töökoha Looduskaitse Valitsuses. Aastatel 1982–1992 töötas Eesti Põllumajandusprojektis looduskaitse peaspetsialistina.

Sporditulemused

Aastatel 1959–1970 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 10 kulda (8 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumises), 5 hõbedat ja 2 pronksi.
1960. aastal tuli esimeseks Eesti meistriks suusaorienteerumises.
Meistersportlane orienteerumises (1968).
François' vaas

François' vaas [fra(n)ssu'a] (tuntud ka kui Kleitiase krateer) on 6. sajandist eKr (ca 570–560) pärinev Atika mustafiguuriline voluutkrateer.
Vaas on 66 cm kõrge, selle leidis 1844. aastal Chiusi lähedalt Fonte Rotella nekropolilt ühest etruski hauast Alessandro François. Vaas asub Itaalias Firenze riiklikus arheoloogiamuuseumis.
1900. aastal purunes vaas muuseumitöötaja süül 638 tükiks, 1902. aastaks see taastati. 1966. aastal sai vaas kahjustada uputuses, uus rekonstrueerimine lõpetati 1973, selle käigus lisati ka seni puudunud tükke.
Vaasil olev inskriptsioon ütleb, et selle valmistas pottsepp Ergotimos ning maalis Kleitias. Vaasil kujutatakse rohkem kui 200 figuuri ja mitut müüditeemat, neist tuntuimad on Achilleuse ja Theseuse tsükkel.
Vanasõna

Vanasõna  on üks rahvaluule žanre; lühike, terviklik, hinnanguline ja kujundlik ütlus. Vanasõna on rahvasuus käibiv üldistav lause, argikogemuse üldistus, mille tunnusteks on lühidus, poeetilisus ja õpetlikkus. Vanasõna on võrreldes rahvalaulu või -jutuga lühike. Kõige sagedasemad on Eestis 4–8-sõnalised vanasõnad. Leidub ka üle 50-sõnalisi vanasõnu. 
Vanasõnade uurimisega tegeleb parömioloogia.
Hanoi

Kliima

Linnas valitseb lähisekvatoriaalne mussoonkliima. Suvel ulatub õhutemperatuur 30°C-ni, jaanuaris on keskmine õhutemperatuur 17°C. Maist novembrini sajab rohkesti vihma.

Rahvastik

Linnas elas 2009. aastal 6,4 miljonit inimest.

Ajalugu

Esimesed andmed linnast pärinevad 5. sajandist eKr.  
Aastatel 221 eKr – 939 pKr oli Hanoi Hiina keisrite valduses. 
11. sajandil sai ta Põhja-Vietnami pealinnaks. 
Aastal 1873 langes linn Prantsusmaa valdusesse ja sai 1887. aastal Prantsuse Indohiina pealinnaks. 
Aastatel 1932–1945 oli Jaapani okupatsiooni all. 
Pärast Vietnami sõda sai 2. juulil 1976 Hanoist ühinenud Vietnami pealinn.
Kauri Kont-Kontson

Kauri Kont-Kontson (sündinud 31. augustil 1984) on  eesti  laulja.
Kuni 2007. aasta kevadeni laulis ta vokaalansamblis KLÜKK. Gümnaasiumi ajal laulis ka Eesti Koolinoorte Segakooris ning Rapla Ühisgümnaasiumi segakooris Mitte-Riinimanda. Praegu on ta Pärt Uusbergi juhitava kammerkoori Head Ööd, Vend liige.

Elulugu

Lõpetas Rapla Ühisgümnaasiumi 2003. aastal.
Uudo Lember

Uudo "Uudu" Lember (1. august 1941 Suur-Pahila küla, Saaremaa - 12. aprill 1995 Suur-Pahila küla) oli populaarne Saaremaa külamees, kellega on seotud 2017.a-l valminud dokumentaalfilm "Lembri Uudu".

Elukäik

Uudo Lember sündis Saaremaal Suur-Pahila külas Allika talus kooliõpetaja ning -juhataja Oskar Lember noorima pojana. Uudo oli tuntud oma hea huumorisoone, sõbraliku loomuse ning seltskondlikkuse läbi. Pähkla kolhoosis traktoristina töötatud kahekümneaastast perioodi kajastab läbi külaelanike mälestuste 2017.a-l Eeva Mägi režii alusel linastunud dokumentaalfilm "Lembri Uudu".
Elu viimased aastad veetis Uudo kodutalus Allikal elades ning on maetud oma vanemate ja vendade kõrvale Jaani kalmistul.
Edgar Valter

Edgar Valter (21. september 1929 Tallinn – 4. märts 2006 Tartu) oli eesti kirjanik, karikaturist ja kunstnik. 
Ta tegi tihti koostööd kirjanik Eno Rauaga.
Edgar Valter on raamatuid illustreerides andnud välimuse sellistele tegelaskujudele nagu Krõll, naksitrallid, Sipsik ja Kunksmoor.

Elukäik

Edgar Valter sündis Tallinnas kaheksalapselise pere neljanda lapsena. Aastal 1945 lõpetas Tallinna 17. mittetäieliku keskkooli, edasiõppimise asemel töötas lukksepaõpilasena, madrusena, maalrina, transporditöölisena ja trükitöölisena. Ta on töötanud Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljee töölisena. Aastast 1950 oli ta vabakutseline kunstnik. 
Viimased poolteist aastakümmet elas Edgar Valter alaliselt Võrumaal Urvaste vallas Pöörismäe talus.
Edgar Valter suri 4. märtsil 2006. Urn tema põrmuga maeti 17. mail 2006 Tallinna Metsakalmistule.
Eesti Spordileht (1920–1940)

Eesti Spordileht oli 1920-1940 ilmunud sporditeemaline ajaleht. 
Lehte andis algul kuni 1921. aasta 2. numbrini välja Eesti Spordiselts Kalev. Seejärel andis aastani 1922 lehte välja Eesti Spordi Liit. Seejärel andis lehte aastani 1940 välja Eesti Spordi Keskliit.
Soondrerank

Soondrerank on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Haapsi küla alal Liivi lahes asuv 1,34 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 690 meetrit.
Saare koordinaadid on 58° 23′ N, 23° 43′ E. Saar asub 300 meetrit rannikust. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega, kirderannas asub maasäär.
Kivi veereb

"Kivi veereb" on ansambli Ruja album. See salvestati ning ilmus LP-na 1987. aastal plaadifirma Melodija väljaandel katalooginumbriga C60-26417-005.
Albumil on silmatorkav ümbris, mille tõttu ta on välismaa kollektsionääride seas hinnatud.
Laulu "Valgusemaastikud" hilisematel kogumikel ei ole.
9. aprillil 2005 kell 21 oli eetris sellele albumile pühendatud Margus Kiisi saade Klassikaraadio saatesarjast Ideaalmaailmad. Lugusid kommenteeris Igor Garšnek. Saadet korrati 20. augustil 2006 kell 19.
Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur

Statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuur (prantsuse nomenclature d'unités territoriales statistiques; lühend NUTS) on Euroopas kasutusel olev hierarhiline geokodeerimise standard riikide ja nende osade jaotuseks statistilistel eesmärkidel.

Eesmärgid

Jaotust kasutatakse Euroopa Liidu piirkondliku statistika kogumisel, koostamisel ja levitamisel. Üldjoontes kasutatakse NUTS I taseme üksusi laiahaardelisemate sotsiaalmajanduslike analüüside jaoks, NUTS II taseme üksusi piirkondlike poliitikate väljatöötamiseks ja NUTS III taseme üksusi üksikasjalikemaks uuringuteks. Samuti on NUTS II taseme piirkondade andmestik võetud aluseks ühtekuuluvusaruannete koostamisel. NUTS III taseme üksusi kasutab Eurostat näiteks maapiirkondade arengu hindamisel.
Antud nomenklatuuri kasutatakse Euroopa Liidu regionaalpoliitika eesmärkide seadmisel. Tõukefondisest rahasaamiseks abikõlbulikud piirkonnad on määratud NUTS II tasemel ja muud eesmärgid peamiselt NUTS III tasemel. Näiteks on eraldi rahastamisvahendid ette nähtud NUTS II taseme piirkondadele, mille sisemajanduse kogutoodang on väiksem kui 75% Euroopa Liidu keskmisest ja piiriülese koostöö elavdamise raames riigipiiriäärsetele NUTS III taseme piirkondadele.
Ühtse klassifikatsiooni väljatöötamise tingis vajadus võrreldavate statistilise andmete järele. Algne 1970. aastatel Euroopa Liidus kasutusele võetud ühtne statistiline klassifikatsioon põhines mitteametlikel kokkulepetel. Õiguslik seisund on NUTS-üksustel Euroopa Liidus alates 2003. aastast.
Leesi külanõukogu

Leesi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu hõlmas Juminda poolsaare.
Külanõukogu keskus asus 1945. aastast Pudisoo külas, 1947 oktoobrist Leesi külas.
Nätegrunne

Nätegrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Nätgrundet) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Kura kurgus asuv 590 m² suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 144 meetrit.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on 59° 2′ N, 20° 35′ E.
Käsna-Kalle Kantpüks

Film

2004. aastal valmis täispikk joonisfilm "Käsna Kalle Kantpüksi film" ("The SpongeBob SquarePants Movie")
David Guetta

David Guetta, sünninimega Pierre David Guetta (sündinud 7. novembril 1967 Pariisis) on prantsuse DJ ja produtsent. Ta on DJ-na tegutsenud aastast 1984.
Uurimislaev

Uurimislaev on veekogul liikumist eeldavaks teaduslikuks uurimistegevuseks valmistatud või kohandatud laev.

Kirjeldus

Uurimislaev on varustatud spetsiifiliste seadmetega või varustusega ja töötingimustega vastavalt uurimistegevuse või uurimisvaldkonna eesmärgile. 
Enamasti kuuluvad uurimislaevad õppeasutustele, teadusasutustele või muuseumidele.
Jaan Metsaveer

Jaan Metsaveer (aastani 1938 Jaan Mangusson; sündinud 21. aprillil 1933 Rõusal) on eesti mehaanikateadlane.

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1952 Vändra Keskkooli ja aastal 1958 Tallinna Polütehnilise Instituudi laevaremondi teaduskonna laevaehituse ja -remondi erialal. Aastatel 1967–1970 oli ta aspirantuuris Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis, aastal 1970 kaitses ta tehnikakandidaadi väitekirja, aastal 1979 kaitses ta füüsika-matemaatikadoktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1956–1958 Meretehases nr. 7 konstruktorina, aastal 1958 töötas ta Kalatööstusvalitsuse Tallinna laevatehases ja aastatel 1958–1962 Tehnilises Koolis nr. 1 laevaehituse ja tehnilise mehaanika õpetajana.
Aastatel 1962–1967 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedris vanemõpetajana. Aastatel 1967–1982 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis: aastatel 1970–1972 programmeerimisbüroos vanemprogrammeerija ja grupijuhina, aastatel 1972–1982 töötas ta mehaanika ja rakendusmatemaatika sektoris vanemteadurina. Aastatel 1980–1982 töötas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedris professori kohusetäitjana, aastatel 1982–1992 ehitusmehaanika kateedris professorina ja sama kateedri juhatajana. Aastatel 1992–2002 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikainstituudi deformeeruva keha mehaanika professori ja õppetooli juhatajana; lisaks oli ta samal ajavahemikul mehaanikainstituudi direktor. Aastast 2002 on ta samas emeriitprofessor ja erakorraline vanemteadur.

Teadustöö

Tema teadustöö põhisuunad on õhukeseseinalised konstruktsioonid, konstruktsioonide ja vedelike koostöö, kajasignaalide tekkemehhanismi selgitamine ja nende infosisaldus ning lainelevi viskoelastses keskkonnas. Ta on avaldanud üle 80 teadustöö (sealhulgas 2 monograafiat), koostanud kõrgkoolide õppematerjale. Tema juhendamisel on kaitstud 2 kandidaadiväitekirja ja 1 magistritöö.
Quirra

Quirra ehk Salto di Quirra on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas. 1327. aastal rajati alale Quirra krahvkond (Contea di Quirra).
Piirkonna üheksa valda jagunesid kahe provintsi vahel. Ogliastra provintsis oli neist Arzana, Jerzu, Lanusei, Loceri, Osini, Perdasdefogu, Tertenia ja Ulassai ning Cagliari provintsis Villaputzu.
Quirra piirneb Sarrabus-Gerrei ja Ogliastra piirkonnaga.
Maria Zahharova-Bruns

Maria Zahharova-Bruns (vene Мария Александровна Захарова; 24. juuli 1900 Peterburi – 14. august 1994 Tallinn) oli vene päritolu Eesti näitleja.
Aastatel 1910–1917 õppis ta Peterburi tütarlastegümnaasiumis. 1921. aastal lõpetas Petrogradi Suure Draamateatri stuudio.
Aastatel 1921–1923 töötas ta Tallinna vene teatris, 1923–1941 Riia Vene Draamateatris, 1944–1945 Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, 1945–1946 Punalipulise Balti Laevastiku Teatris.
Aastatel 1948–1970 oli ta Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja.

Isiklikku

Tema poeg on arhitekt Dmitri Bruns.
Transdutsiin

Transdutsiin (ka Gₜ) on heterotrimeerne G-valk, mis esineb selgroogsete võrkkesta fotoretseptor-rakkudes (kepikestes ja kolvikestes). Ta täidab olulist osa fototransduktsioonis.
Igas rakutüübis on erineva struktuuriga transdutsiin (ekspresseerub erinev geen).
Heterotrimeerse transdutsiini (alaühikud α, β ja γ) aktiveerib konformatsioonimuutus rodopsiini või jodopsiini valgustundlikus osas retinaalis footoni neeldumise tõttu. Aktivatsiooni tõttu vahetub α-alaühikuga seotud guanosiindifosfaat (GDP) lahusest võetud guanosiintrifosfaadiga (GTP) ning α-alaühik eraldub β- ja γ-alaühikust. Aktiivne transdutsiin-α suurendab siis tsüklilise GMP fosfodiesteraasi (PDE) aktiivsust: ta lõhustab selle, sidudes end PDE inaktiveeriva γ-alaühikuga; järele jäänud PDE kompleks muutub ensümaatiliselt aktiivseks. Seetõttu väheneb rakusisese signaalaine (second messenger) tsüklilise guanosiinmonofosfaadi (cGMP) kontsentratsioon. See omakorda viib cGMP poolt avatava ioonikanali sulgumiseni ning raku hüperpolarisatsioonini. Seda signaalsündmuste ahelat nimetatakse ka selgroogsete fototransduktsioonikaskaadiks.
Transdutsiin regenereerub mõne aja pärast iseenesest ning kaotab aktiivsuse: (aktiivne) GTP-ga seotud transdutsiini α-alaühik hüdrolüüsub väikese GTPaasi toimel transdutsiin-GDP-ks (GTP hüdrolüüsub GDP-ks). Seda protsessi kiirendab kompleks, mis koosneb G-valgu signaali regulaatorist (RGS) ja efektori γ-alaühikust tsüklilisest fosfodiesteraasist. Transdutsiini α-alaühiku kompleks γ-PDE-ga laguneb ning α-alaühik ühineb jälle β-γ-alaühikuga.
Transdutsiin osaleb ka silma adaptatsioonis valguse intensiivsusega. Tavaliselt paikneb see valk koos rodopsiini või jodopsiiniga fotoretseptor-raku välissegmendis. Ent kui võrkkest on pikemat aega valgusele eksponeeritud, suundub transdutsiin fotoretseptor-raku sisesegmenti. Transpordimehhanism pole veel selge.
Jbel Toubkal

Jbel Toubkal ehk Jebel Toubkal (Adrar n Toubkal) on oma 4167 m kõrgusega kõrgeim mägi Atlase mäestikus ja kogu Põhja-Aafrikas.
Jbel Toubkal asub Maroko edelaosas, 63 km kaugusel Marrakechi linnast.
1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1959. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises  toimusid 25. septembrist 6. oktoobrini Odessas.
Oivi Vare

Oivi Vare (kuni 1959 Oivi Loorits; 4. märts 1930 Viljandi – 19. november 1997 Tallinn) oli eesti tekstiili- ja moekunstnik.
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. keskkooli, 1950. aastal Tallinna Tekstiili-Õmblustehnikumi ning õppis aastatel 1950–1956 Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudis ja ERKI-s, mille lõpetas tekstiilikunstnikuna.
Ta töötas aastatel 1958–1971 Tallinna Moemaja (sealhulgas aastatel 1967–1971 peakunstniku asetäitjana) ja aastatel 1958–1971 kunstikombinaadi Ars tekstiiliateljee kunstilise juhina.
Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1969. aastast.

Isiklikku

Tema abikaasa oli graafik Valentin Vare.
Visela Põrguläte

Visela Põrguläte on ohvriallikas Võrumaal Urvaste kihelkonna Visela külas.
Tammeküla

Ajalugu

Juulis 1941 süüdati Tammekülas Lõimetsa külast tulnud Läti hävituspataljonlaste poolt ka kolme talu hooned.