google/wiki40b huggingface dataset:
Kurn

Kurn ehk munakurn on korraga hautav munade komplekt.
Mõistet kasutatakse lisaks lindudele ka roomajate kohta. Sealjuures osa roomajaid, näiteks püüton, haub mune korralikult, aga osa, näiteks kilpkonnad, ei tee seda kunagi. Selgrootute kohta sõna "kurn" ei kasutata, isegi kui nad oma munade eest hästi hoolitsevad, näiteks kaheksajalad ja ämblikud.
Kas kurna hulka arvatakse ka munetud, kuid kaduma läinud või katkised munad, selles osas teadlaste seisukohad lahknevad. Mõned teadlased teevad seda, mõned mitte.
Kurna suurus oleneb suuresti liigist, vahel isegi ühe perekonna piires. Kurna suurust mõjutavad paljud teisedki asjaolud, näiteks elupaik, vanemate tervis ja toitumus, röövloomade ja saakloomade arvukus ning aastaaeg. Kui mõnel paaril on aasta jooksul kaks kurna, on teine neist harilikult väiksem, aga kui esimene pesitsemine ebaõnnestus ja kõik pojad selles hukkusid, ei pruugi teine kurn esimesest väiksem olla. Röövlindudel sõltub kurna suurus kõige rohkem saakloomade arvukusest ja võib saakloomade massilise sigimise aastatel olla mitu korda suurem pikaajalisest keskmisest. Pika elueaga liikidel on kurna keskmine suurus väiksem kui lühikese elueaga liikidel, mis on seotud sellega, et nad oma pika elu jooksul jõuavad niikuinii rohkem kordi pesitseda.
Eelpoolmainitud tunnused ei ole munevatele loomaliikidele ainuomased, vaid kui kurna asemel rääkida pesakonnast või veelgi üldisemalt järglastest, siis nad kehtivad nendegi liikide kohta, kes ei mune.
Harilikult asub kurn pesas. Kõik pesas olevad munad ei pruugi olla ühe emase munetud: mitmel liigil, näiteks emul ja jaanalinnul, muneb mitu emast ühte pessa. Sellistes pesades on tavalisest suurem tõenäosus, et osast munadest ei kooru järglasi, samuti langeb sellistes pesades tõenäolisemalt osa mune pesaröövlite saagiks.
Geir Haarde

Geir Hilmar Haarde (sündinud 8. aprillil 1951 Reykjavíkis) on Islandi poliitik. 15. juunist 2006 kuni 1. veebruarini 2009 oli ta Islandi peaminister.
Ta on üks vähestest islandlastest, kellel on perekonnanimi. See tuleb sellest, et tema isa oli norralane.
Ta on lõpetanud Brandeisi Ülikooli (Massachusetts, USA) majandusteaduse bakalaureusena. Johns Hopkinsi Ülikoolist (Maryland, USA) omandas ta magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal ja Minnesota Ülikoolist teise magistrikraadi majandusteaduses.
Enne poliitilise karjääri algust töötas Geir Haarde rahandusministri erinõunikuna ja Islandi Keskpanga ökonomistina.
1995 aastal ta oli Põhjamaade Nõukogu president.
1987 valiti ta esmakordselt Islandi parlamenti Alþingisse. Aprillist 1998 kuni septembrini 2005 oli Geir Haarde Islandi rahandusminister ja septembrist 2005 juunini 2006 Islandi välisminister. 5. juunil 2006 teatas ametist lahkuv peaminister Halldór Ásgrímsson, et Geir Haardest saab tema järeltulija peaministri ametikohal. Haarde kabinet astus ametisse 15. juunil 2006.
Ta on Iseseisvuspartei liige. Aastatel 1999–2005 oli ta partei aseesimees ja valiti pärast kauaaegse parteijuhi ning peaministri Davíð Oddssoni tagasiastumist 16. oktoobril 2005 selle esimeheks.
21.–23. augustini 2006 viibis Geir Haarde ametlikul visiidil Eestis.
26. jaanuaril 2009 teatas Geir Haarde, et tema valitsus astub majanduskriisist tingitud rahva rahulolematuse tõttu tagasi.
Pariisi leping (1951)

Pariisi leping (ametliku nimega Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamisleping) allkirjastati 1951. aasta 18. aprillil Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa, Itaalia ja Beneluxi riikide (Belgia, Luksemburg ja Holland) poolt ning sellega asutati Euroopa Söe- ja Teraseühendus, mis sai hiljem osaks Euroopa Liidust. Leping jõustus 1952. aasta 23. juulil ning kaotas kehtivuse 2002. aasta 23. juulil, täpselt 50 aastat peale jõustumist.
Lepingut nähti kui võimalust luua Teise maailmasõja järgses Lääne-Euroopas diplomaatiline ja majanduslik stabiilsus. Mõned sõjaaegsed põhivaenlased jagasid nüüd söe ja terase tootmist.  Lepingu eesmärk oli luua söe- ja terasealane vastastikune sõltuvus nii, et üks riik ei saaks enam oma relvajõude mobiliseerida ilma, et teised sellest midagi ei teaks. See vähendas Teise maailmasõja järgset umbusaldust ja pingeid.
Lepingu allkirjastamisel tehtud Euroopa deklaratsioonile kirjutasid alla kõik kohal olnud riigijuhid. Sellega kuulutati, et allkirjastatud leping on loonud uue Euroopa ja sellega rõhutati, et selle riikideülene põhimõte oli uue demokraatliku korralduse alus Euroopas. Riikideülesele põhimõttele seisis vastu Charles de Gaulle.
Varbuse vald

Varbuse vald (saksa keeles Warbus) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kiuma vallaga.
Klooga mõis

Klooga mõis (varem Lodijärve mõis; saksa Lodensee) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jäävad kunagise mõisa maad Lääne-Harju valda Harju maakonnas.
Mõisa keskus asus Klooga järve idakaldal.
Mõisa järgi on nime saanud Hunnebergi lademe Leetse kihistu Klooga kihistik.

Ajalugu

Klooga mõisa on esmakordselt mainitud 1504. aastal ning arvatakse, et juba keskajal asus mõisas kivihoonestus. Järve saksakeelse nime otsetõlke järgi on Klooga mõisahoonet kutsutud ka Lodijärve lossiks.
16. sajandil kuulus mõis Nierothidele ning 17. sajandi esimesel poolel Lohnidele, Heydemannidele ning Wartmannidele. 1665. aastal omandas mõisa Hans von Klugen. Klugenite kätte jäi mõis kuni 1908. aastani. Suguvõsa nimest tuleneb ka mõisa eestikeelne nimi.
Viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Axel von Krusenstern.
Peale teist maailmasõda asus endises mõisakompleksis Nõukogude sõjaväeosa, mille lahkumisel 1992. aastal jäi hoone varemetesse.

Ehituslugu

Mõisa härrastemaja valmis 1794. aastal. Siseplaneering on telgsümmeetriline. Soklikorrus on võlvitud. Esimesel korrusel on suhteliselt väike vestibüül, selle taga saal ja teised anfilaadsüsteemis esindusruumid, teisel korrusel eluruumid. Praegu varemeis.
Peahoone ees on kahe kivihäärberi, tall-tõllakuuri ja aidaga piiratud auhoov (praegu on hooned ümber ehitatud). Regulaarpark on hävinud. Hoonestuse tõstab esile Klooga järv

Majandus

1627. aastal kuulus mõisa alla 8 talupojaperet. 1913. aastal loendati mõisas 413 talupoega, neist 191 mees- ja 222 naishinge sh. 37 Harju-Madise kihelkonna elanikku. Mõisa suuruseks mõõdeti 3705/815 tiinu, sellest jäi Harju-Madise kihelkonda 283/94 tiinu. 1791 osteti Meremõisalt vana veski 1 adramaaga, 3 talu Langa külas ja Männiku talu. Neist moodustati 1 ¼ adramaa suurune Vanaveski mõis, mis jäi Harju-Madise kihelkonda. 20. märtsil 1805 müüdi kirikukõrts Keila mõisale.

Kodulugu

1632. aastal annetas mõisa omanik Georg Heydemann Keila kirikule T. Heinze poolt valmistatud kantsli. Kuivõrd kuningas Gustav II Adolfi surma puhul tuli käsk katta kõik altarilauad ja kantslid musta kattega ja Keila kirikul niisugust kantslikatet ei olnud, siis kinkis kantsli annetaja kirikule ka selle eseme.
1668. aastal annetas H. Klugen ühes oma abikaasaga Keila kirikule pronksist kroonlühtri. 
Jürgen Gustav von Klugeni (suri 1744) mälestuseks kingiti Keila kirikule kell.
Lodijärve lossi ümbruses toimus arvatavalt ka Eduard Bornhöhe Jüriöö-ainelise jutustuse "Tasuja" tegevus.
Rahvusvaheline Dachau Komitee

Rahvusvaheline Dachau Komitee (Comité International de Dachau; CID) on antifašistlik komitee, mis asutati 20. detsembril 1958 Brüsselis. Registreeritud vastavalt Belgia seadustele.

Tegevuse eesmärgid

Toetada Dachau ja teiste koonduslaagrite ohvrite mälestuse austamist; kaitsta laagrites kinnipeetud isikute ja nende organisatsioonide õigusi; anda sõjaohvritele ja nende ülalpeetavatele hüvitust; võidelda kõige vastu, mis võiks viia selliste laagrite taassünnile ja nende õuduste kordumisele.

Täidetud eesmärgid

Koostöös Baieri (Saksamaa) liiduvalitsusega taastada laager kujul, nagu see leiti 1945. aastal; asutada seal dokumentatsioonikeskus ja muuseum. Korraldab ekskursioone laagrisse ja iga-aastaseid kohtumisi Dachau laagri territooriumil.

Struktuur

Igal aastal tuleb kokku peaassamblee, mis koosneb ühest delegaadist iga liikmesorganisatsiooni kohta. Administratiivnõukogu on jooksva töö juhtimiseks. Finantseeritakse liikmemaksudest ja annetustest.

Liikmed

28 riigi, sealhulgas Albaania, Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Tšehhia, Ungari ja Venemaa rahvuslikud organisatsioonid.

Peakorter

Asub Brüsselis, Belgias.
Meripuju

Meripuju (Artemisia maritima) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
San Nicolase saar

San Nicolas on saar Vaikses ookeanis, üks Ameerika Kanalisaartest.
Pindala 58 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 276 meetrit.
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Katkestus

Informaatikas tähendab katkestus asünkroonset signaali, mis katkestab programmi täitmise tsükli, et kontroll järgmisele protseduurile üle anda.
Riistvara katkestus paneb jooksva programmi täitmise ootele ja käivitatakse katkestusetöötleja.
Tarkvara katkestust võetakse tavaliselt kui käsustiku käsku, mis samuti põhjustab katkestusetöötleja käivitamise.
Katkestusi kasutatakse peamiselt mitme programmi korraga töös hoidmiseks (multitegumtöö). Sellist süsteemi kutsutakse interrupt-driven (katkestuste poolt juhitud).
Õppursõdurite monument Tallinnas

Kirjeldus ja ajalugu

Mälestusmärk asub Tallinna Reaalkooli ees ja selle algupärandi autorid olid skulptor Ferdi Sannamees ja arhitekt Anton Soans. Esialgne kavand nägi ette keskse kuju kõrvale veel kaht kuju, mis kujutanuks kaht surmavalt haavatud sõdurpoissi. Monumendi alus pidi suurenema selle võrra, et oleks jätkunud ruumi Vabadussõjas langenud õpetajate ja õpilaste nimede raiumiseks graniiti. Kolmest kujust valmis vaid keskmine. Kuju modell oli Nikolai Matvejev, viimistlemisel Harry Neumanskraft.
Nõukogude okupatsioonivõimude käsul kõrvaldati sammas 1940. aastal. Pärast selle taaspüstitamist 1941. aastal hävitati see 1948. aastal.
Anykščiai

Ajalugu

Anykščiaid on esmakordselt mainitud 1440. aastal. Toona asus seal Leedu suurvürstidele kuulunud Anykščiai mõis, mis läks sel aastal Radvila Astikase valdusesse, olles hiljem Radziwillide omandis.
Aastail 1442-1452 ehitati sinna esimene puidust kirik. Sajandi teisel poolel sai asula alevi staatuse, aastal 1516 ka ajutiselt linna staatuse. Aastal 1566 põlesid nii alev kui ka kirik maha. Kirik põles taas aastal 1671. Asula sai taas linnaõigused aastal 1792, ent kaotas need aastal 1795.
Poola jagamisel läks asula Venemaa koosseisu. Tsaariajal olid asula kohta kasutusel venekeelsed nimekujud Оникшта ja Оникшты. XIX sajandi alguses ehitati sinna esimene kivikirik. Alevis oli ka juutide kogukond, seal oli kaks sünagoogi. Novembriülestõusu järel läks alev riigi omandisse. Aastal 1898 valmis  Panevėžysi ja Švenčionėliai vaheline kitsarööpmeline raudtee, millel avati Anykščiai raudteejaam. Aastal 1900 elas linnas 2754 juuti. Aastal 1902 valmis Anykščiais hüdroelektrijaam. Aastal 1909 ehitati vana kiriku asemele uus, mille tornid olid algselt 84 meetri kõrgused, ent esimese maailmasõja tulemusel jäid need 79 meetri kõrgusteks.
Aastal 1929 asutati alevis veinitootmisega tegelev ühistu. Aastal 1938 sai Anykščiai linnaks. Aastal 1941 hukkasid linna vallutanud saksa okupatsiooniväed 1500 linna elanikku; enamik neist olid juudid.
Teise maailmasõja järel tegutses linna ümbruskonnas viis leedu metsavendade rühmitust. Aastal 1962 hakati seal kaevandama kvartsiitliiva.
Linn oli aastal 2012 Leedu kultuuripealinnaks.
Iggy Pop

Iggy Pop (kodanikunimega James Newell Osterberg, Jr.; sündinud 21. aprillil 1947 Muskegonis, Michiganis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. 
Kuigi tema muusikal on olnud kesine kommertsedu, peetakse Iggy Popi üheks olulisimaks punkmuusika ja sellele lähedaste stiilide mõjutajaks. Teda on kutsutud ka hüüdnimedega "Pungi Ristiisa" ("the Godfather of Punk") ja "Roki-Iguaan" ("the Rock Iguana").
1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses oli ta ansambli The Stooges solist. Alates 2003. aastast on ta esinenud taas koos The Stoogesiga.
Tema tuntumad laulud on "Lust for Life", "I'm Bored", "Real Wild Child", "Candy" ja "The Passenger".
Hiidvaksik (perekond)

Hiidvaksik (Geometra) on vaksiklaste sugukonda kuuluv liblikaperekond.
Eestis elab üks sellesse perekonda kuuluv liik – hiidvaksik (Geometra papilionaria).
Stavroula Tsolakidou

Stavroúla Tsolakídou (kreeka keeles Σταυρούλα Τσολακίδου; sündinud 24. märtsil 2000 Kaválas) on kreeka maletaja, naiste suurmeister (2016). 
Tsolakidou tuli noorte maailmameistriks 2013. aastal neidude U14, 2015. aastal neidude U16 ja 2016. aastal neidude U18 vanuseastmes. 2017. aastal sai ta Euroopa naiste meistrivõistlustel 74. koha. 
Ta sai FIDE-lt 2014. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2016. aastal naiste suurmeistri ja 2018. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Hatu peakraav

Hatu peakraav on kraav Harjumaal Lääne-Harju vallas Hatu ja Pae külas.
Peakraavi pikkus on 6,6 km. Peakraav suubub Hatu külas paremalt Vihterpalu jõkke (59° 11′ 11″ N, 24° 1′ 15″ E) (8,9 km suudmest). Peakraavi valgala on 15,9 km². Lähe on Pae külas (59° 12′ 42″ N, 23° 55′ 25″ E). Suudme lähedal oli Muikjärv, nüüdseks kinni kasvanud.
Hatu peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Hatu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103000.
Biomanipulatsioon

Veekogude biomanipulatsioon

Veekogude biomanipulatsioon on veekogu tervendamine ökoloogiliste meetoditega. Enamasti on seda rakendatud seisuveekogude (näiteks järvede) puhul. Kemomanipulatsioon ja biomanipulatsioon on veekogude tervendamise peamisi põhimõttelisi viise.
Biomanipulatsioon toimub sageli veekogu toiduahelaid muutes, näiteks suurte röövkalade sisseviimine veekokku vähendab lepiskalade, kes söövad zooplanktonit, arvu. See omakorda laseb zooplanktonil süüa ära rohkem fütoplanktonit, parandades nõnda vee füüsikalis-keemilisi ja ökoloogilisi näitajaid.
Praktika on näidanud, et biomanipulatsioon on efektiivsem intensiivse aineringega madalate järvede puhul, sügavates järvedes tuleb biomanipulatsioon enamasti integreerida kemomanipulatsiooniga .
25th Street

25th Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Aleksandr Kulinitš

Karjäär

Ta mängis 2009–2014 Eesti klubis Tallinna FC Levadia.
2014. aasta suvel lahkus Levadiast, kui sai kihlveopettustes osalemise kahtlustuse. 5. detsembril 2014 määras Eesti Jalgpalli Liit Kulinitšile 4-aastase mängukeelu mängutulemustega manipuleerimise eest. Hiljem vähendati karistust ühele aastale.
Suvel 2015 liitus FC Infonetiga.
2018. aasta algul siirdus Sloveenia kõrgliiga klubisse NK Krško.
Théodore Tiffereau

Théodore Tiffereau (sünninimega Théodore Cyprien Tiffereau; 23. juuni 1819 Sainte-Radégonde-des-Noyers, Vendée departemang – 9. märts 1909 Arvert, Charente-Maritime'i departemang) oli prantsuse 19. sajandi fotograaf ja alkeemik, enda väitel ainus, kes on loonud päris kulda.
Tifferau reisis 1840. aastatel Mehhikos ja tegi seal dagerrotüüp-kaameraga pilte kohalikest inimestest ja maastikest.
Pärast naasmist Prantsusmaale tegeles ta alkeemiliste eksperimentidega ja väitis, et suutis kolmel korral hõbedat transmuteerida kullaks. Ta teatas oma katsetest Prantsuse Teaduste Akadeemiale, kuid ei suutnud komisjoni ees varasemate katsete tulemust korrata.
Eesti naiste võrkpallikoondis

Eesti naiste võrkpallikoondis on Eesti naiste esindusvõistkond võrkpallis. Koondise liikmed valib välja peatreener ning seda haldab Eesti Võrkpalli Liit.
Naiste võrkpallikoondis alustas tegevust aastal 2003 ning tegutses aastani 2008, misjärel tekkis koondise tegevuses nelja-aastane seisak. Koondis jätkas tegevust 2012. aastal, mil treeneriameti võttis üle Peeter Vahtra.
2017. aastast on koondise peatreener Andrei Ojamets, abitreener Marko Mett, füsioterapeut Hardi Paas ja statistik Mihkel Sagar.
2019. aastal jõuti esmakordselt Euroopa meistrivõistlustele.

Ajalugu

2016. aastal oli koondise peatreener Marko Mett, abitreener Argo Arak, kehalise ettevalmistuse treener Indrek Verro, statistik Mihkel Sagar, füsioterapeut Ivar Vähi, massöör Kardo Kõresaar, võistkonna esindaja Andrei Ojamets.
Elektrooniline identiteet

Elektrooniline identiteet (lühendatult ka eID) on andmete kogum, mis seob elektroonilises keskkonnas isiku tema füüsilise identiteediga (isikuga). Elektroonilise identiteedi toimimise alus on avaliku võtme infrastruktuur ehk PKI (public key infrastructure).
eID-d kasutab Euroopa Liidu Infokeskus ka e-identimise kohta.
Eesti mõistes on eID elektrooniliseks kasutamiseks mõeldud isikut tõendav dokument (ID-kaart, mobiil-ID, digi-ID, e-residendi), mida väljastab Politsei- ja Piirivalveamet. Eesti eID kasutab nn. turvalist andmekandjat, mis koosneb kiibist, selles talletatud sertifikaatidest ja võtmetest (PKI), mis tagavad toimingute turvalisuse. Sertifikaat on isikuga seotud elektrooniline dokument, mis sisaldab isikuandmeid ja tema tuvastamiseks vajalikku võtit.

Euroopa Liidu määrus

1. juulist 2016 jõustus Euroopa Liidu määrus e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul (eIDAS). Määruse rakendamiseks Eestis võttis Riigikogu 12. oktoobril 2016 vastu E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seaduse, mille president 18. oktoobril 2016 välja kuulutas. eIDAS reguleerib piiriülest koosvõimet ehk millist eID-d tuleb teistest liikmesriikidest aktsepteerida.
Tartumaa Omavalitsuste Liit

Tartumaa Omavalitsuste Liit on organisatsioon, mis ühendab Tartu maakonna omavalitsusi. Liit muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
Liidu esimees on Aivar Soop.
Elmar Reinsoo

Elmar-August Reinsoo (aastani 1937 Reinberg; 5. mai 1930 Tallinn – 12. detsember 2013 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Ta kasvas üles Tabara külas.
Ta konfirmeeriti aastal 1948 Nissi koguduses. Aastatel 1959–1971 töötas ta Tallinna Autobussipargis bussijuhina.
Reinsoo ordineeriti 15. juunil 1971.
Elmar Reinsoo oli aastail 1971–2001 Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ning Kärla Maarja-Magdaleena koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks on ta erinevatel ajavahemikel hooldanud Mustjala, Saaremaa Jaani, Anseküla ja Jämaja kogudust. Aastail 1986–2001 oli Reinsoo Saarte praostkonna praost.

Isiklikku

1956. aastast alates oli ta abielus Helmi Reinsooga (neiuna Väljataga). Peres kasvas neli poega ja kaks tütart ning neil on 16 lapselast.
Reinsoo poeg Rene Reinsoo on samuti vaimulik.
Eva Meil

Eva Meil (aastast 1940 Eva Malmsten; 11. september 1917 Tallinn – 10. jaanuar 2002) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1937 Tallinna Prantsuse Lütseumi ja aastal 1946 Draamastuudio eriklassi.
Ta mängis aastatel 1937–1941 ja 1944–1949 Draamateatris (oli seal ka etteütleja) ning 1949–1975 Estonias. Ta tegi kaasa filmis "Siin me oleme" (1978, Eesti Telefilm).

Isiklikku

Ta oli abielus näitleja Franz Malmsteniga, nende poeg oli näitleja Rein Malmsten, pojapoeg on näitleja Mait Malmsten.
Tallinna Linnahalli kopteriväljak

Tallinna Linnahalli kopteriväljak on Tallinna Linnahalli juures asuv kopteriväljak. Väljak ehitati ümber Linnahalli basseinist ja valmis 2000. Väljaku mõõtmed on 24 × 24 m.
Massimo Polidoro

Massimo Polidoro (sündinud 10. märtsil 1969 Voghera) on itaalia kirjanik, ajakirjanik ja CICAP-i (itaalia Comitato Italiano per il Controllo delle Affermazioni sul Paranormale 'Itaalia paranormaalsete nähtuste uurimise komitee') kaasasutaja ning tegevdirektor. Ta tegeleb paranormaalsete nähtuste uurimisega ning on neist ja nende uurimisest kõnelenud nii televisioonis kui ka arvukate loengute käigus.
Formant

Formant (inglise keeles formant) on akustikas osaheli, mis on resonantsi tõttu võimendunud (James Jeans, 1938). Kõneuurija Gunnar Fant (1960) defineerib formanti helispektri spektraalse piigina (peak). Akustikas kasutatakse üldiselt sarnaseid definitsioone: Ameerika akustikaühing (Acoustical Society of America) määratleb formanti liitheli sageduspiirkonnana, milles paikneb helispektri absoluutne või relatiivne maksimum. Kõne uurimises ja foneetikas tähendab formant vahel inimese vokaaltrakti ka akustilist resonantsi (acoustic resonance). Foneetikas mõistetakse formandi all enamasti siiski resonantsi või spektraalset maksimumi, mille resonants tekitab. 
Formante vaadeldakse spektrogrammil enamasti heli sagedusspektri amplituudipiikidena. Formantide mõõtmiseks kasutatakse spektrograafi.
Epitaaf

Epitaaf on lahkunu mälestuseks kirjutatud lühike tekst, tavaliselt hauasambal.
Epitaaf on hauakiri või hauakirjaga mälestussammas, ka surnu vappepitaaf või mälestustahvel kiriku seinal.
Epitaaf võib olla ka kirjanduses kellegi surma puhul kirjutatud lühiluuletus.
Näiteks Juhan Liivi hauasammast ehib epitaafina tema luuletus "Kui tume veel kauaks ka sinu maa".
16.–17. sajandi luterlikus matusekultuuris olid kiriku seintele üles seatud epitaafid ehk mälestuspildid üks tähelepanuväärseimaid mälestamiskunsti teoseid. Epitaafe tellisid endale jõukad linnakodanikud, aadlikud ning pastorid. Erinevalt hauakivist ei olnud epitaafi asukoht seotud matmiskohaga, samuti võis selle tellida juba inimese eluajal ning ammulahkunud pereliikme mälestuseks.
Tavaliselt koosnes epitaaf kolmest osast: mäletatavate portreedest, usulisest stseenist ja tekstist. Enimkujutatud usulised stseenid olid Kristuse ristilöömine ning Kristuse ülestõusmine. Portreedel kujutati inimesi lähtuvalt nende sotsiaalsest positsioonid ja seisusest. Tavaliselt esitleti mehi vaatajast vasakul ja naisi paremal poolel. Epitaafil kujutati ka varalahkunud pereliikmeid ning lapsi. Tekstiline osa koosnes peamiselt lühikesest eluloost ning piiblitsitaadist. Eesti kirikutes on säilinud rikkalik kogu kiriku eestseisjate, pastorite, jõukate kodanike ja aadlike epitaafe.
Vahid

Vahid (inglise keeles Rangers, minbari keeles Anla'Shok) on väljamõeldud organisatsioon, mis tegutseb J. Michael Straczynski loodud ulmeseriaalis Babylon 5.
Algul olid Vahid puhtalt Minbari föderatsiooni teenistuses, ning tegelesid piiride valvamise ja luurega. Nende ülesanne oli olla valvel ja otsida märke, et minbaride iidne vaenlane - Varjud - on pärast kunagist lüüasaamist end taas kogunud ja valmis teisi rasse ründama. Minbari iidse prohvet Valeni ettekuulutuse kohaselt pidid Vahid osalema järgnevas sõjas Varjudega.
Vahtide struktuur oli korraldatud sõjaväeliselt ning organisatsioon korraldas kandidaatidele eriväljaõpet. Eri aegadel tegutsesid Vahid rohkem või vähem varjatult. Nende tunnusmärgiks oli erilises metallraamis vääriskivi.
Sarja tegevuse ajaks oli Vahtide sekka hakatud võtma ka inimesi, ning edaspidi kuulus sinna veel teistegi rasside esindajaid.
Seriaali viiendal hooajal, kui oli moodustatud Tähtedevaheline Allianss, patrullisid Vahtide sõjalaevad liidu piire ja vahendasid sinna kuuluvate maailmade konflikte, täites seega 21. sajandi Maa ÜRO rahuvalvajate või rahvusvaheliste kiirreageerimisjõudude taolisi ülesandeid.
Hävitusagent

Hävitusagent oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee kõrgema kooli vastuluuretegevuse sõnastiku kohaselt - ”riikliku julgeoleku organite agent, kes lahingvarustust kasutades täideb eriülesandeid.
„Hävitusagente värvatakse reeglina nõukogude patriootide hulgast, kes, omades vastavaid võimalusi ja isikuomadusi, on ideelistel kaalutlustel valmis eluga riskides rakendama otsustavaid meetmeid.
Hävitusagendina võib kasutada ka Riiklik Julgeoleku Komitee poolt kinnivõetud ja värvatud vaenlase diversiooni-luuregruppide ja natsionalistlike bandede liikmeid. 1940.-50. aastatel värvati Lääne-Ukraina ja Baltikumi territooriumil hävitusagente natsionalistliku põrandaaluse [liikumise] osaliste hulgast.[...]”“
– 
.
Vööt-lehelind

Vööt-lehelind (Phylloscopus inornatus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta haruldane, ent teda kohatakse igal aastal.
Victor Terras

Viktor Evald Voldemar Terras (välismaal elades kasutas nimekuju Victor Terras; 21. jaanuar 1921 Põltsamaa – 17. detsember 2006 Chevy Chase, Maryland, USA) oli ameerika ja eesti kirjandusteadlane.
Terras lõpetas aastal 1938 Gustav Adolfi Gümnaasiumi, seejärel jätkas õpinguid Tartu Ülikoolis slaavi ja germaani filoloogia, indoeuroopa keeleteaduse ning ladina ja kreeka keele alal ülemastmes 1941. aastal (magistrikraadi sai ta 1942). Ta töötas aastatel 1943–1944 Tartu Ülikoolis ladina ja kreeka keele lektorina.
Ta kaitses doktorikraadi Chicago ülikoolis 1963. aastal väitekirjaga Fjodor Dostojevskist. Seejärel töötas ta professorina Illinoisi Ülikoolis, Wisconsini Ülikoolis ja Browni ülikoolis. Ta on olnud organisatsiooni American Association of Teachers of Slavic Languages and Literatures president ja International Dosotoevsky Society asepresident.