L'Anse aux Meadows

Väljakaevamised

1961–1968 toimusid L'Anse aux Meadowsis arheoloogi Anne Stine Ingstadi juhtimisel väljakaevamised, millest võtsid osa Rootsi, Islandi, Kanada, USA ja Norra teadlased. Täiendavad väljakaevamised viis 1973–1976 läbi Parks Canada.
Leiti 8 või 9 mätastest ehitatud hoone jäänused ning esemeid, mis viitavad nende asukate päritolule skandinaavia kultuuripiirkonnast, kõige tõenäolisemalt kolooniast Gröönimaal. L'Anse aux Meadowsis peeti kariloomi (leiti sigade, võib-olla ka lammaste ja kodukitsede luid), sulatati ja sepistati rauda ning parandati laevu. Arvatavasti käidi saarelt ka retkedel kaugemal edelas asuval mandril, sest majadest leiti mõned halli pähklipuu viljad ja puutükid – see puu L'Anse aux Meadowsis ei kasvanud. Pähklipuu kasvaala jääb umbes 1000 kilomeetri kaugusele edelasse, tänastesse New Brunswicki ja Québeci provintsidesse, see ühtib sealsete metsviinapuude kasvualaga.
Hooned koondusid mererannal kolme gruppi. Võimalik, et tegemist oli kolme laevameeskonna eluasemetega. Teistest veidi eemal asus sepikoda. Majad sarnanesid tüübilt hoonetega, mida ehitati viikingiaja lõpuosas Islandil, Gröönimaal ja Norras. Seinad olid laotud mätastest, paljudest ruumidest leiti jälgi tuleasemetest ja seinte ääres asunud muldpinkidest. Suuremad majad olid kuni 24 meetri pikkused. Siin elati vaid lühikest aega, kõige rohkem paarkümmend aastat, tõenäoliselt aga vaid mõni aasta.
Hoonetest ja nende ümbert leiti hulgaliselt rauatükke, näiteks laevaehitusel kasutatud neete. Majade lähedalt rannalt, kus arvatavasti laevu parandati, leiti metallesemega töödeldud puutükke, millest üks võis olla laeva põhjaplangu fragment.
Steatiidist värtnakeder ning kaks nõela (üks pronksist, teine luust) viitavad sellele, et elanike hulgas oli ka naisi ja et siin tegeleti käsitööga, mida kohalikud indiaanlased ei tundnud.
Huvitavamate leidude seas oli veel pronksist rõngaspeaga iiri-skandinaavia ehtenõel, helmed, Islandi päritolu kivist lamp, pronkseseme (võib-olla ehte või vööpandla) fragment.

L'Anse aux Meadows ja Vínland

Islandi saagades räägitakse, et pärast Vínlandi avastamist Leifur Eiríkssoni poolt umbes aastal 1000 tehti sinna Gröönimaalt mitu retke ja seda maad püüti asustada. Kohapeal tekkisid aga konfliktid seal elanud indiaanlastega ning ümberasumine ebaõnnestus.
L'Anse aux Meadowsis ei kasva viinamarjad, millele viitab maa nimi Vínland. Küll aga leidub majade juures voolavas ojas saagades nimetatud lõhesid. Saagades räägitakse ka Vínlandil kasvanud isekülvanud nisust; millist taime see tähendas, ei ole selge.
Helge Ingstad jäi surmani kindlaks, et ta on leidnud Vínlandi. Enamik uurijaid on siiski seisukohal, et saagade Vínland asus Newfoundlandist lõuna pool, võib-olla Saint Lawrence'i lahe lõunakaldal.

Leiud mujalt Põhja-Ameerikast

L'Anse aux Meadowsist kaugemalt lõunast on leitud ainult üks viikingi- ja keskaegse Skandinaaviaga seotud ese: Olav Kyrre (1067–1093) aegne münt indiaanlaste asulakohast USA-s Maine'i osariigis. Kanada arktilistest piirkondadest on aga leitud palju skandinaavlastega seotud esemeid. Arvatavasti on need sinna jõudnud Kanada ja Gröönimaa inuittide omavahelise läbikäimise kaudu skandinaavlaste asulatest Gröönimaal.
Teised lõuna poolt Ameerika mandrilt leitud viikingitega seotud esemed, ruunikivid ja ehitised, nagu Kensingtoni ruunikivi, Newporti torn jm on osutunud võltsinguteks, indiaanlaste loominguks või on seotud pärast Kolumbust Ameerikasse rännanud eurooplastega.