google/wiki40b huggingface dataset:
Erkki Raasuke

Erkki Raasuke (sündinud 17. märtsil 1971 Saha-Lool) on Eesti ettevõtja. 
Ta on käinud aastatel 1978–1985 Lagedi põhikoolis, lõpetanud aastal 1989 Tallinna 21. Keskkooli spordiklassi ja õppinud aastatel 1989–1994 Tallinna Tehnikaülikoolis tööstuse ökonoomika ja juhtimise erialal.
Aastatel 1994–2011 töötas Erkki Raasuke turgude valdkonna spetsialisti, finantsjuhi ja juhatuse esimehena Hansapanga Eesti ettevõttes ja Hansapanga Grupi juhina ning Swedbanki grupi finantsjuhina.
Erkki Raasuke oli majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi nõunik aastatel 2012–2013 ja täitis Maanteeameti peadirektori kohuseid aastal 2012. Ta oli ka Estonian Airi nõukogu esimees aastatel 2012–2013.
Aastatel 2013–2016 oli ta LHV Panga emaettevõtte LHV Group juht. Aastatel 2014–2016 oli ta ka Eesti Energia nõukogu esimees. 2017. aasta algul asus ta tööle Nordea ja DNB ühendpanka, mis kannab alates 1. oktoobrist 2017 nime Luminor.
Vintri dessant

Vintri dessant toimus 1944. aasta 12. oktoobri ööl, neli päeva pärast Tehumardi öölahingut, polgukomandör Ilmar Pauli juhtimisel toimunud Nõukogude armee 7. Eesti Laskurdiviisi 300. Laskurpolgu ebaõnnestunud dessantoperatsioon  Sõrve poolsaare vallutamiseks Hindu ja Vintri küla vahelisel rannal Saaremaal, milles hukkus üle 200 eestlase ja vangi langes 215 meest.
Saksa poolel oli pataljonikomandöriks Hermann Ulrichs.
Seni kõige põhjalikumalt 8. Eesti Laskurkorpuse sõjateed uurinud ajaloodoktor Peeter Larini andmeil läks dessanti 745 meest, kellest tagasi ei tulnud 575.
Vintri dessandi mälestuskivi asub Sõrve maantee ääres.
Urmet Kook

Urmet Kook (sündinud 6. augustil 1976 Ristil Läänemaal) on eesti ajakirjanik.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Lihula Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala.
Töötas Eesti Päevalehe peatoimetaja asetäitja ja arvamustoimetuse juhatajana.
Toimetas Eesti Päevalehe igakuist ühiskondlik-poliitilist ajakirja Möte ja kord kvartalis ilmuvat ajakirja Riigi Kaitse.
1. oktoobril 2007 asus ta tööle Eesti Rahvusringhäälingu uudistejuhina.
Alates 1. oktoobrist 2017 töötab ta Eesti Rahvusringhäälingu veebiuudiste ja portaalide juhina.
Novembris 2015 valiti ta esimese Balti riigi esindajana Euroopa Ringhäälingute Liidu uudistekomitee (EBU News Committee) liikmeks kaheks aastaks. 
Novembris 2017 valiti ta tagasi uudistekomitee liikmeks (https://www.ebu.ch/groups/committees/news) ning ta oli üks EBU uudisvahetuse uute reeglite väljatöötajatest.
Augustist 2018 kuulub ta Pressinõukogusse (http://www.eall.ee/pressinoukogu/liikmed.html).
Kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi ja on MTÜ Keskaegne Lihula liige.
2008. aastal autasustas kaitseminister Jaak Aaviksoo teda riigikaitselise mõtte edendamise ning ajalehe Riigi Kaitse toimetamise eest kuldrinnamärgiga (https://www.ohtuleht.ee/284188/kaitseminister-aaviksoo-andis-ule-teenetemargid)
Gustav Puu

Gustav Puu (18. märts 1901 Päite, Voka vald, Virumaa – 19. jaanuar 1992) oli eesti haridustegelane ja jurist. 
Gustav Puu õppis usuteadust Tartu Ülikoolis, ent õpinguid jäid tiisikuse tõttu pooleli. Ta ravis ennast Taagepera sanatooriumis. Hiljem lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Võttis osa Vabadussõjast. 
Alustas haridustegevust juba 1920-ndate lõpul, mil pidas Tallinna Rahvaülikoolide Seltsi egiidi all loenguid ning koostas 1933. aastal Eesti Haridusliidu ülesandel kodanikuõpetuse õpiringide kava. Töötas 1930-ndate keskel Tallinnas vandeadvokaadina. Asutas Tallinnas nn kodukeskkooli, mis võimaldas hariduse saamist kirja teel. Oli 1939. aastal Eesti Hariduse Sõprade Seltsi Poeglaste Eraprogümnaasiumi sekretär. Töötas ka Haridusliidus.  
Pärast Eesti okupeerimist 1940. aastal töötas vene keele õpetajana Jäneda põllutöökoolis. Saksa okupatsiooni ajal töötas Kuressaare maavalitsuses tervishoiu ja hariduse alal ning määrati 1942. aastal abimaavanemaks. 
Põgenes 1944 Rootsi koos abikaasa Meta Johanna (sündinud Jahnson) ja kahe lapsega, 16-aastase tütre Maia ja 8-aastase poja Tõnuga. Õppis Rootsis ümber raamatupidajaks ja oli tegev rootsieestlaste pagulaspoliitikas Uppsalas ja Stockholmis. Aastal 1971 asus ümber Umeåsse Põhja-Rootsis. Ta suri seal 1992. aastal.

Isiklikku

Tema emapoolne onu oli kirjanik Christian Rutoff, hilisem Kristjan Rajasaare.
Cichociemni

Cichociemni ('vaiksed ja nähtamatud') olid Poola langevarjurid, keda treeniti Teise maailmasõja ajal Suurbritannias eesmärgiga saata neid Poolasse, toetamaks sealset vastupanuvõitlust.
Füüsiliselt ja vaimselt raskeid treeninguid alustas 2413 poolakast vabatahtlikku, kellest baastreeningu lõpetas 606 ja lõplikult kvalifitseerus 579. 
Väljaõpe sisaldas eriüksustele tüüpilisi oskusi, näiteks ellujäämist raskel maastikul, lähivõitlust, varitsusi, linnavõitlust. Samuti valmistati ette raadiooperaatoreid. 
1941.–1944. aasta jooksul saadeti Poolasse 316 Cichociemni langevarjurit, 46 langevarjurit visati alla Prantsusmaal, Jugoslaavias, Albaanias ja Kreekas. 
Kokku hukkus 103 Cichociemni võitlejat: 9 lennul või langevarjuhüpetel, 84 lahinguoperatsioonil või mõrvati Gestapo poolt, 10 mürgitasid ennast pärast kinnivõtmist, 9 hukati. 
Alates 1995. aasta septembrist on Poola erivägede üksuse GROM liikmetel õigus kanda Cichociemni nimetust ja traditsioone.
City Plaza

City Plaza on kõrghoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 2. Hoones on bürooruumid.
Hoone üldpind on 13 450 m². Maja projekteeris OÜ Alver Trummal Arhitektid, arhitektiks Tiit Trummal. City Plaza valmis 2004. aasta mais.
PVK-001

PVK-001 on endine Eesti Piirivalve kaater. See oli iseseisvuse taastanud Eesti esimene piirivalvealus ja esimene aktiivsesse ametlikku teenistusse võetud militaarvärvides riigilaev.

Kirjeldus

Kaater on 17 m pikk ja selle veeväljasurve on tühjalt u 17 tonni. 2 Volvo Penta peamasinat annavad kiiruseks üle 20 sõlme. Meeskond on 3-liikmeline. Pardal on ka väike abikummipaat, mida saab veesata kraanaga. Kaatril on nii avatud kui ka kinnine sild. Meeskonna käsutuses on 2 kajutit 3 koiga ja mess. Kaater on tänu kere kujule ja kinnisele ehitusele hea merekindlusega.

Ajalugu

Kaater on ehitatud 1968. aastal Rootsis ja kandis esialgselt nime KBV-257. 1992. aastal enne Rootsi kuninga Eesti-visiiti kingiti kaater Eesti piirivalvele, kus selle nimeks sai PVK-001. Hiljem saadi veel kaks sama tüüpi alust.
2010. aastal hakati seda tüüpi piirivalvekaatreid amortisatsiooni ja moraalse vananemise tõttu teenistusest eemaldama.
2012. aasta suvel anti PVK-001 üle Läänemaa vabatahtlikele merepäästjatele ja selle nimeks sai Hurmur-001. Paiknemiskohaks sai Haapsalu.
2015. aastal osales kaater saatealusena Kärdlas võidupühal peaministri poolt üle antud pärja merele viimise ja vette laskmise tseremoonial.
Eeslaulja

Eeslaulja (ka eestvõtja, eestütleja) on inimene, kes regilaulus laulab vaheldumisi kooriga. Eeslaulja laulab uue värsirea, mida koor kordab kas täpselt või veidi varieerides, ühe- või mitmehäälselt.
Setu mitmehäälse rahvalaulu esitamiseks on minimaalselt vaja kolme inimest: eestütleja, killõ ja torrõ.
Wardenburg

Wardenburg on Oldenburgi päritolu Taani ja Saaremaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Wardenburgi suguvõsa kohta on esimesi teateid 1483. aastast, mil allikais mainitakse Oldenburgi raehärrat Johann Wardenburghi (suri pärast 1483). Suguvõsaliin algab Oldenburgi raehärra Hanns (Johann) Wardenborgkiga (suri pärast 1565). Viimase järeltulija Oldenburgi justiitsnõuniku Bernhard Dietrich Wardenburgi (1703−1788) poegadest põlvnesid suguvõsa peamised harud.

Oldenburgi vanem liin

Vanem poeg õuenõunik Anton Wilhelm Wardenburg (1734−1795) jätkas Oldenburgi liini. Tema poeg Jakob Georg Adam Wardenburg (1769−1805) oli nimekas arst; 1800−1803 oli ta Göttingeni ülikooli arstiteaduse erakorraline professor.

Oldenburgi noorem liin

Hatteni pastor Adam Levin Wardenburg (1741−1800) oli Oldenburgi noorema liini rajaja. Sellest suguvõsaharust põlvnes kindralmajor Wilhelm Gustav Friedrich Wardenburg (1781−1838), kellel oli oluline osa Oldenburgi suurhertsogiriigi sõjaväe arendamises.

Taani liin

Johann Heinrich Nikolaus Wardenburg (1737−1814) astus Taani teenistusse ja temast sai majori auastmes sõjaväelane. Tema poeg justiitsnõunik Diedrich August von Wardenburg (1776−1856) tõsteti 1833. aastal koos noorema vennaga Taani aadliseisusse.

USA liin

Diedrich Augusti pojapoeg Friedrich Carl August von Wardenburg (1853−?) asus elama USA-sse, kus tema järeltulijad elavad tänapäevani.

Saksimaa liin

Johann Heinrich Nikolause vanem poeg ooberstleitnant Heinrich Leopold Friedrich von Wardenburg (1809−1869) oli Saksimaa liini esiisa. Viimase poeg Karl Gustav Lebrecht Ernst Wenzel von Wardenburg (1853−1932) tegi karjääri Saksimaa kuningriigi sõjaväes ja läks kindralleitnandi auastmes erru. 1903. aastal võeti ta Saksimaa kuningriigi rüütelkonna matriklisse. Kindrali surmaga suri see suguvõsaliin välja.

Saaremaa liin

Heinrich Leopold Friedrich noorem vend Ernst Christian Ludwig von Wardenburg (1811−1886) asus elama Saaremaale ja immatrikuleeriti 21. jaanuaril (ukj 2. veebruaril) 1849 Saaremaa rüütelkonda. Mõisaomandit perekonnal siiski Saaremaal ei tekkinud. Selle liini esindajad elavad praegu Saksamaal.

Hollandi liin

Teine Bernhard Dietrichi poeg kaupmees Johann Diedrich Wardenburg (1743−1808) asus 1760. aastal elama Hollandisse Amsterdami. Tema poeg Bernard Diederik Gijsbert Wardenburg (1786−1858) sai 1809. aastal Baieri kuningalt Maximilian I Josephilt aadlitiitli ja tõsteti vabahärra seisusse. 1809−1814 kuulus talle Alam-Saksimaal Exteni rüütlimõis. Tema liin on alles tänini.
Johann Masik

(Köstre) Johann Masik (1685 – 25. oktoober 1734 Maarja-Magdaleena) oli köster.
Aastatel 1709– 1734 oli Johann Masik Maarja-Magdaleena Koguduse köster.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Marrie Masik. Lapsed: Andres Masik; Tanel Masik (Taniel Masik); Karl Masik; Ann Masik; Johann Masik; Leen; Krõõt; Kadri Masik; Mari ja Jaan Masik.
Łoša

Ajalugu

Łošat mainitakse esimest korda aastal 1565, toona asus seal õigeusu kirik. Xvii sajandil oli see Hołowczyńskite valduses olev küla. XVII sajandil sai külast alev, mis on eri aegadel olnud Lenskite, Zarankade, Zaviszade ja Grabowskite valduses.
Poola jagamisel läks Łoša aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1800 hakkas seal tegutsema klaasikoda. Alevis oli XIX sajandil lisaks õigeusu kirikule veel ka sünagoog. Sealsed elanikud tegelesid põhiliselt käsitööga. Aastal 1917 oli alevis ka saekaater ja auru jõul töötav veski.
1919. aastast kuulus Łoša Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1934 muudeti alev külaks.
Euroopa Liidu struktuurifondid

Struktuurifondid ehk tõukefondid on Euroopa Liidu regionaalpoliitika elluviimiseks ja arendamiseks ette nähtud toetusfondid. 
Struktuuritoetused aitavad tasakaalustada ja ühtlustada Euroopa Liidu liikmesriikide arengut ning tõsta seeläbi Euroopa Liidu kui tervikliku majanduspiirkonna konkurentsivõimet maailmaturul. Liikmesriikidele jagavad struktuuritoetusi Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF) ja Euroopa Sotsiaalfond (ESF) ning lisaks ka Ühtekuuluvusfond (ÜF).
Kroonlinna null

Kroonlinna null ehk Kroonlinna peel null on Kroonlinna veemõõdulati nullpunkt, mille määras ja märkis 1840. aastal pikaajalise mõõdistamise keskmisena Michael von Reineke.
Kroonlinna nulli suhtes arvestatakse veetaset, kas ülal- (ümp) või allpool (amp) merepinda. Samuti Kroonlinna nulli suhtes arvestatakse kogu endise Nõukogude Liidu territooriumil koha absoluutset kõrgust või absoluutset sügavust ja satelliitide orbiidi kõrgust.
1. jaanuaril 2018 mindi Eestis kõrguste arvutamisel Balti 1977. aasta kõrgussüsteemilt (BK77) üle Amsterdami nullile, millega lõppes Eestis kõrgusväärtuste arvutamisel Kroonlinna nulli kasutamine.
Logani maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1839. aastal.
Aleksandr Povetkin

Aleksandr Vladimirovitš Povetkin (sündinud 2. septembril 1979 Kurskis) on Venemaa poksija, praegune WBO raskekaalu maailmameister.
Povetkin võitis 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali.
Pehmekaan

Pehmekaan (Boreobdella verrucata) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv röövtoiduline kaani liik.
Pehmekaanil on pikkireas kokku 6 silma, lame tumeroheline, 2 tumeda pikkitriibuga ja rohekasvalgete või kollaste laikudega 20-25 mm pikkune keha. Ees-iminapp nõrgalt aernenud ja seljal on näsad, mis igal 3. rõngal puuduvad. Toitub pms. tigudest ja on Euroopas laialt levinud. Eestis haruldane ja enamasti taimerikastes järvedes ja aeglastes jõgedes.
Karjalan Sanomat

"Karjalan Sanomat" (soome keeles Karjala Sõnumid) on Karjala Vabariigis Petroskois ilmuv soomekeelne ajaleht.
Ajaleht on asutatud 1920. aastal ja on oma ilmumise vältel mitmel korral vahetanud nime. Aastatel 1920–1923 oli ajalehe nimeks Karjalan Kommuuni, 1923–1937 Punainen Karjala, 1937–1940 Sovetskoi Karelija, 1940–1955 Totuus, 1955–1957 Leniniläinen Totuus, 1957–1991 Neuvosto-Karjala.
Ajaleht ilmub üks kord nädalas.
Evi Pihlak

Evi Pihlak (11. märts 1928 Tallinn – 6. mai 1993 Tallinn) oli eesti kunstiajaloolane ja –kriitik.
Vedurijuhi tütar. Lõpetas 1948 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli, õppis 1948–1950 Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis lavakujundust, lõpetas 1957 Leningradi I. Repini nim Kunstiinstituudi kunstiteooria ja –ajaloo erialal, kunstiteaduse kandidaat (1968, TÜ), väitekiri "Nikolai Triik 1884–1940: looming ja ühiskondlik tegevus".
Oli 1957–1961 Eesti NSV Riikliku Kunstimuuseumi ja 1961–1972 Ajaloo Instituudi teadur, 1972–1983 ERKI kunstiajaloo dotsendi kt.
Ta uuris 20. sajandi eesti maalikunsti, eriti kunstikooli "Pallas" ümber koondunud kunstnikke. Käsitles ka lavakujunduse ajalugu ja üldist kunstiajalugu. Avaldas töid kunstiajaloost ja monograafiaid eesti kunstnikest. Oli üks kolmeköitelise "Eesti kunsti ajaloo" põhiautoreid. 1960.–1980. aastail tegutses aktiivse kriitikuna. Umbes 20 teadustööd.
Protoplaneet

Protoplaneet on suur planeedialge. Arvatakse, et protoplaneet moodustub ligikaudu kilomeetrise läbimõõduga planetesimaalidest, mis põrkuvad gravitatsiooni tõttu üksteisega kokku. Planeetide tekke teooria järgi kallutavad protoplaneedid üksteist orbiitidelt pisut kõrvale ja põrkuvad seetõttu omavahel kokku, mille tulemusena moodustub lõpuks dominantne planeet.
Päikesesüsteemi puhul arvatakse, et planetesimaalide kokkupõrgete tulemusena moodustus paarsada planeedialget, mis sarnanesid kääbusplaneetide Cerese ja Pluutoga ning mille mass oli ligikaudu 10²² kuni 10²³ kg ja läbimõõt paar tuhat kilomeetrit. Sadade miljonite aastate jooksul põrkasid need üksteisega kokku. Täpne kokkupõrkemuster ei ole teada, aga arvatakse, et pärast esialgseid kokkupõrkeid moodustusid nn esimese põlvkonna alged, millest kujunesid suuremad nn teise põlvkonna alged, mida oli aga arvuliselt vähem. Lõpuks jäid järele vaid üksikud algeid, mille kokkupõrgete tulemusel moodustusid planeedid.
Varajastes protoplaneetides oli rohkem radioaktiivseid elemente, mille kogus on vähenenud radioaktiivse lagunemise tõttu. Protoplaneetide kasvades sulasid nende teatud piirkonnad radioaktiivsuse, kokkupõrgete ja gravitatsioonilise rõhu tõttu tekkinud soojuse mõjul. Sulanud piirkondades vajusid raskemad elemendid tuuma poole ja kergemad elemendid tõusid pinnale. Seda protsessi kutsutakse planetaarseks diferentsiooniks. Mõne meteoriidi koostis näitab, et diferentsiooni on esinenud ka asteroidides.
Hiiglasliku kokkupõrke hüpoteesi järgi tekkis Kuu Päikesesüsteemi algusajal hüpoteetilise protoplaneedi Theia ja Maa kokkupõrke tulemusena.
Päikesesüsteemi siseosas asub kolm protoplaneeti, milleks on asteroidid 1 Ceres, 2 Pallas, and 4 Vesta. Ka asteroid 21 Lutetia sarnaneb protoplaneediga. Ka Kuiperi vöö kääbusplaneete on nimetatud protoplaneetideks. Kuna Maalt on leitud raudmeteoriite, on tõenäoline, et asteroidide vöös oli kunagi teisigi metalse tuumaga protoplaneete, mis on nüüdseks lagunenud tükkideks, millest osa on Maale langenud.
2013. aasta veebruaris täheldasid astronoomid esimest korda otsese vaatluse käigus, kuidas gaasi- ja tolmukettast tekkis kauge tähe ümber protoplaneet.
Suahiili keel

Arvsõnad

üks – moja
kaks – mbili
kolm – tatu
neli – wane
viis – tano
kuus – sita
seitse – saba
kaheksa – nane
üheksa – tisa
kümme – kumi
sada – mia moja
tuhat – elfu moja
null – sifuri

Sõnavara

Osa suahiili sõnavarast tuleneb araabia keelest tänu araabia keelt kõnelevatele inimestele, kes on elanud Swahili rannikul üle kaheteistkümne sajandi. Lisaks sisaldab see tänu kokkupuutele impeeriumite rajajate, kaupmeeste ja orjadega viimase viie sajandi jooksul veel saksa, portugali, inglise ja prantsuse sõnu.

Täishäälikud

Tavalises suahiili keeles on 5 vokaalfoneemi: / ɑ /, / ɛ /, / i /, / ɔ / ja / u /. Täishäälikuid ei lühendata kunagi, hoolimata rõhust.
Hääldamine:
•/ɑ/ hääldus on nagu a sõnas 'maa'
•/ɛ/ hääldus on nagu e sõnas 'seep'
•/i/ hääldus on nagu i sõnas 'tiib'
•/ɔ/ hääldus on nagu o sõnas 'pood'
•/u/ hääldus on nagu u sõnas 'kuu'.
Suahiili keeles puuduvad täishäälikuühendid, vokaalikombinatsioonis on iga täht eraldi hääldatud.

Konsonandid

Paljusid konsonante, näiteks m-i ja n-i, hääldatakse samuti nagu inglise või eesti keeles, kuid erinevalt inglise keelest võib neid tähti tihti leida sõnade alguses teiste konsonantide, näiteks t ja d eest. Kuna suahiili keeles puuduvad helitud häälikud, on väga tähtis kõik tähed välja hääldada, nii et sõnades nagu mchana ('pärastlõuna') ja ndugu ('sugulane') tuleb välja hääldada nii konsonandid m ja n kui ka neile järgnevad konsonandid. R-tähte hääldatakse samamoodi pehmelt nagu jaapani või hispaania keeles, mistõttu võib see mõnikord kõlada nagu d.

Keele grammatilised kategooriad

Suahiili keeles koosnevad tegusõnad sõnatüvest ja liidetest (enamasti eesliidetest). See, kas sõnad on olevikus, minevikus või tulevikus, selgub eesliidetest.
Olevikus:
Oleviku märkimiseks lisatakse sõnadele eesliide na-: a-na-enda ('ta läheb'), a-na-imba ('ta laulab'), a-na-andika ('ta kirjutab').
Minevikus:
Suahiili keeles kasutatakse minevikusündmuste kirjeldamiseks lihtminevikku. Selleks lisatakse tegusõnadele eesliide li-: a-li-enda ('ta läks'), a-li-imba ('ta laulis'), a-li-andika ('ta kirjutas').
Tulevikus:
Tuleviku ajavormide moodustamiseks lisatakse tegusõnale eesliide ta-: a-ta-enda ('ta hakkab minema'), a-ta-imba ('ta hakkab laulma'), a-ta-andika ('ta hakkab kirjutama').

Ühildumine

Suahiiili keeles, nagu kõigis bantu keeltes, on palju erinevaid nimisõnade liike (klasse). Tegusõnad peavad ühtima sihitise ja alusega ning omadussõnad peavad ühtima nimisõnadega, mida nad iseloomustavad.
Näiteks: kitabu kimoja kitatosha ('ühest raamatust piisab'), mchungwa mmoja utatosha ('üks apelsinipuu on piisav'), chungwa moja litatosha ('ühest apelsinist piisab'). 
Ka numbrid ühilduvad.
Näiteks: vitabu viwili vitatosha ('kaks raamatut on piisav'), michungwa miwili itatosha ('kahest apelsinipuust piisab'), machungwa mawili yatatosha ('kahest apelsinist piisab').
Elekterkrampravi

Elekterkrampravi ehk elekteršokiravi (lühend EKR, inglise keeles Electroconvulsive therapy, lühendatult ECT, kõnekeeles elektrišokk) on psüühikahäirete ravis kasutatav meetod.
Elekterkrampravi võeti skisofreenia ravimeetodina laialdaselt kasutusele 1930. aastatel. Krampravi aluseks oli arvamus, et epilepsia ja skisofreenia välistavad teineteist (Ladislas Meduna). Algselt indutseeriti krampe keemiliste ühenditega (korasool) ja hiljem juba elektrivooluga. Elektrivoolu kasutamine võimaldab krampi täpsemalt doseerida. Ravi käigus lastakse patsiendile pea külge kinnitatud elektroodidesse elektrivool. Sõltuvalt metoodikast võib voolutugevus olla 10 mA – 1,6 A ja pinge 70–450 V. Kuigi EKR-i toimepõhimõtted pole täpselt selged, arvatakse, et ülevool käivitab bioloogilised mehhanismid, mis tasakaalustavad neuronaalset aktiivsust.

Näidustused

EKR-i kasutatakse juhtudel, kus tavalised ravimeetodid ei toimi või vajatakse kiiret tulemust. Elekterkrampravi on äärmuslik ravivahend ning selle kasutamine on õigustatud patsientidel, kes on ohtlikud endale või teistele või kelle puhul ravist saadav tulu ületab kõrvalnähtudest saadava kahju. Peamised näidustused on skisofreenia, bipolaarne meeleoluhäire, sügav depressioon jms.

Kõrvalnähud

Algselt kasutati elekterkrampravis meetodeid, mis põhjustasid patsientidele olulisi füüsilisi kahjustusi, näiteks luude murdumist ja hammaste purunemist. Krambihooga kaasnesid märkimisväärsed valud ja ebamugavustunne. Hiljem võeti elekteršokiravis kasutusele keemilised vahendid lihaste lõdvestamiseks. Tänapäeval toimub EKR narkoosis, lihasrelaksantidega EEG kontrolli all ja sellega ei kaasne muid subjektiivseid kaebusi peale erineva sügavusega mälukaotuse.
Ants Sõber

Ants Sõber (30. november 1928 Tudu, Virumaa – 30. juuni 1995 Tallinn) oli eesti helilooja.

Haridus

Aastatel 1942–1945 õppis ta Rakvere 1. Keskkoolis, 1945–1947 Rakvere Õpetajate Seminaris. 1949. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli muusikateooria eriala ning samal aastal Tallinna Õpetajate Seminari matemaatika ja füüsika eriala.
1954. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor Heino Elleri kompositsiooniklassi.

Töö

Aastatel 1949–1954 töötas ta Tallinna 1. Keskkoolis matemaatika ja füüsika õpetajana.
Pärast konservatooriumi lõpetamist aastatel 1954–1957 töötas ta Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kunstide Valitsuse teatri- ja muusikaosakonna vaneminspektorina, 1957–1970 Eesti Raadio muusikasaadete peatoimetajana. 1970–1973 oli ta Eesti Heliloojate Liidu konsultant, 1973–1988 Estonia teatri direktor.
Łucka City

Kirjeldus

Hoones on kokku 342 korterit pindalaga alates 37 (ühetoalised) kuni 243 m² (kuuetoalised). Łucka City on Poola koledaim kõrghoone, mille ülemiste korruste akendest avaneb vaade Varssavile. Hoone oli kõrgeim elumaja Poolas enne Sea Towersi ehitamist Gdyniasse.
Hoones on kolm maa-alust parkimiskorrust, järgmised viis maapealset korrust on büroode ja teeninduspunktide igapäevases kasutuses, ülejäänud 24 korrusel on eluruumid. Tornmaja on kaasaegse varustusega: järelevalve videokaamerad ja 6 kiirlifti, elanike kasutuses on bassein, jõu- e. spordisaal, samuti katuseterrass ja mitmeid vaateplatvormiga terrasse, majja sissepääs on mälukaardiga.
Hoone lõunaseinaga külgneb büroohoone Prosta Tower, mille projekteeris Stefan Kuryłowicz.
Speleomatkamine

Speleomatkamine, ka koopamatkamine, on matkaliik, kus matkatakse koobastes.
1984. aastal pandi alus speleomatkamisele Eestis.
Ketter Orav

Ketter Orav (esinejanimega Kéa, sündinud 7. septembril 1992 Tallinnas) on eesti laulja.
Ta pääses konkursi Eesti Laul 2016 finaali. 
Ta töötab juuksurina.

Isiklikku

Ta on laulja Kare Kauksi ja jurist Indrek Orava tütar. Tema vanaisa oli Aksel Orav.
Ta on tegelenud 8 aastat balletiga.
Hjalmar Andersen

Eraelu

Andersen abiellus oma lapsepõlvekallima Gerdiga. Neil oli 3 last. Abielu kestis kuni naise surmani 2004.
Aleksander Veiderma

Isiklikku

Ta oli kolm korda abielus. Esimest korda abiellus ta kooliõpetaja Herta Meikoviga (1884–1923), kelle õde oli koolijuht Elfriede Lender; sellest abielust sündisid aastal 1913 tütar Hilja, aastal 1918 poeg Ants-Udo. Teist korda abiellus ta aastal 1924 Magdalena Vihalemiga (1900–1956) ja sellest abielust sündis neli poega: Jaan-Ülo (1925–2005), Aleksander-Heino (1927–1968), Mihkel-Märt (1929–2018; oli Eesti Teaduste Akadeemia akadeemik anorgaanilise keemia alal) ja Jüri-Rein (1938). Kolmandat korda abiellus ta 1957. aastal Erna Käppaga.

Artiklid

Rahvuslik kasvatus Jaapanis., Eesti Kool 1935, nr. 3
SI-süsteemi ühikud

SI-süsteemi ühikud ehk rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) mõõtühikud jaotuvad põhiühikuteks (meeter, kilogramm, sekund, amper, kelvin, mool ja kandela) ning nendest tuletatud ühikuteks. Tuletatud ühikud moodustatakse SI põhiühikutest vastava füüsikalise suuruse dimensioonivalemi alusel põhiühikute astmete korrutistena (arvkordajaga üks). Kahekümne kahele tuletatud ühikule on antud erinimetused. 
Eestis kasutatavad SI põhiühikud, nendest tuletatud ühikud ning kord- ja osaühikud, samuti nende kasutamise viis on kehtestatud EV määrusega.
Mõõtühikute tähised (sümbolid) kirjutatakse püstkirjas ilma lõpupunktita. Isikunimest tuletatud SI ühikute tähised kirjutatakse suure algustähega.