google/wiki40b huggingface dataset:
Didderse

Geograafia

Diddersel paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel, otse Okeri kallastel. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

Ajalugu

Didderse esmamainimine pärineb aastast 780. Endistel aegadel oli küla tuntud kui Tiddenhusen. Pärast vallareformi 1974. aastal kuulus Didderse Peine kreisi. See kestis vaid mõned aastad. 1981. aastal liideti Didderse Gifhorni kreisiga.

Religioon

Didderse on enamuses protestantlik. See moodustab kihelkonna koos Hillerse, Rolfsbütteli ja Neubrücki küladega.
Karim Benzema

Klubikarjäär

2004–2009 mängis Benzema Lyoni Olympique'is. Ta lõi 112 kohtumises 43 väravat.
Hooajal 2007/08 tõusis ta klubi liidriks. Ta oli kogu liiga resultatiivseim mängija, valiti liiga aasta mängijaks ja pälvis Bravo auhinna, mida annab välja Itaalia ajakiri Guerin Sportivo aasta parimale alla 21-aastasele Euroopa klubis mängivale jalgpallurile.
1. juulil 2009 liitus ta 35 miljoni euro eest Real Madridiga.

Noortekoondis

Benzema mängis Prantsusmaa noortekoondises alates 2002. aastast, kui ta oli U16-koondises, kuni 2007. aastani, kui ta oli U21-koondises. Kokku 5 vanuseklassis pidas ta Prantsusmaa noortekoondises 40 kohtumist ja lõi neis 20 väravat.
2004 tuli Benzema koos Prantsusmaa U17-koondisega kodumaal peetud EM-võistlustel Euroopa noortemeistriks, võites kõik mängud normaalajal. Benzema lõi ühe värava, Prantsusmaa esimese, 73. minutil Põhja-Iirimaa vastu (mäng lõppes 3:0).
2005 osales ta Prantsusmaa U18-koondises võistlusel UEFA–CAF Meridian Cup, kus 4 parimat Euroopa noortemeeskonda kohtuvad 4 parima Aafrika noortemeeskonnaga. Prantsusmaa võitis kõik 4 mängu nagu ka Hispaania ja Türgi, aga tänu avakohtumise 7:0 võidule Kameruni üle oli Prantsusmaa väravate vahe parim ja ta kuulutati võitjaks. Benzema osales kõigis mängudes ja lõi 5 väravat. Kokkuvõttes oli Euroopa Aafrikast parem tulemusega +14 =2 -0.
2006 osales ta Prantsusmaa U19-koondises EM-valikturniiril. Alagrupis võitis Prantsusmaa mõlemad mängud 2 väravaga. Finaalturniirile pääsemiseks tuli alistada Iisrael, kes samuti oli oma alagrupi võitnud. Prantsusmaa viigistas kodus 1:1 ja kaotas võõrsil 0:1 ega pääsenud finaalturniirile, kus Iisrael jäi viimaseks.
Olustvere Põhikool

Olustvere Põhikool asub Viljandi maakonnas, Põhja-Sakala vallas, Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli ruumes. Hoone on valminud 1985. aastal. Kool alustas tegevust 1993. aastal algkoolina, 36 õpilase ja 3 õpetajaga.
Klasside arvu suurenedes muudeti Olustvere Algkool 1997. aastal Olustvere Põhikooliks. Praegu on õpilasi koolis 73.
2000. aastal lõpetas kooli esimene lend.

Ajalugu

Olustvere koolimaja asub kunagise Olustvere mõisaaia kohal. Seal oli ka triiphoone, kus kasvas palju eksootilisi taimi ja suur viigipuu.
1978. aastal, seoses tolleaegse Olustvere Sovhoostehnikumi uue õppehoone ehitamisega triiphoone lammutati, kuid samas satuti mullatöödel kahele aardeleiule. Esimene leid pärines 9.–11. sajandist, ning sisaldas ligi 700 münti. Teine aardeleid pärines 14. sajandi III veerandist ning sisaldas 6849 münti.
Arheoloogiliste kaevamiste tulemusena saime teada, et tegemist on muistse asulakohaga.
Tõeline hallutsinatsioon

Tõeline hallutsinatsioon on hallutsinatsioon, mil haige hindab hallutsineeritavat kui tavalist reaalset objekti.
Näiteks, kui haige hallutsineerib inimest, siis see hallutsineeritav inimene on haige jaoks täiesti tavaline, ilma mingite iseäralike tunnusteta.
Tavaliselt kalduvad tõelised hallutsinatsioonid esinema seisundite puhul, mil esineb teadvuse selguse taseme muutus. Selline seisund esineb mitmesuguste intoksikatsioonide (mürgitus) puhul. Kõige tüüpilisemal kujul esinevad tõelised hallutsinatsioonid joomahulluse ehk delirium tremensi korral - haige võib näha, et viibib sõprade seltsis, istub laua ääres, sõbrad räägivad temaga, pakuvad viina, see võtab viinapitsi, tunneb viina lõhna ja ära juues tunneb viina kõrvetavat maitset.
Tõelised hallutsinatsioonid võivad esineda ka mitmesuguste kehaliste haiguste korral, mil võivad kaasuda teadvuse häired: näiteks vererõhu tõsised häired, mürgistusseisundid suhkurtõve, maksa düstroofia, neeru patoloogia korral. Tõelised hallutsinatsioonid võivad esineda ka narkootikumide tarvitamisel.
Kuid esineb tõeliseid hallutsinatsioone ka seisundite puhul, mil ei esine teadvuse häireid (skisofreenia)
Eesti Mesinike Liit

Eesti Mesinike Liit (EML) on 1992. aastal asutatud Eesti mesinike erialaorganisatsioon, kuhu on koondunud mesinikud üle Eesti.

Tegevus

Eesti Mesinike Liit annab välja kuus korda aastas ilmuvat ajalehte Mesinik ning korraldab regulaarselt mesinduse õppepäevi üle Eesti. Suuremad EML poolt korraldatavad üritused on sügisesed ning kevadised mesinduspäevad, mis kestavad kumbki reeglina kaks päeva. Suviti korraldab EML Eesti mesinduse suurüritust, vabariiklikku mesinduspäeva.
EML kevad- ja sügispäevad toimuvad traditsiooniliselt Jänedal, suvine vabariiklik mesinduspäev toimub igal aastal erinevas paigas.
Jean-Jacques Rousseau

Elulugu

Rousseau sündis Genfis, kus elas 16-aastaseks saamiseni. Ema suri sünnitusel, isa hülgas lapse. 30-aastaselt kolis Rousseau Pariisi.
Rousseau võttis vastu katoliku usu ning temast sai rikka šveitslanna soosik, kelle toetusel ta omandas hariduse ja õppis muusikat.
Rousseau proovis mitmesuguseid ameteid (maksuametnik, preester, muusik), kuid ükski ei sobinud. Oli Veneetsia saadiku sekretär Pariisis, kuid peagi tekkis tal tööandjaga konflikt. Temast sai ühiskonnas heidik ja kriitik ning omamoodi vagabund, ta võõrandus Pariisi seltskonnast.
1742. aastal võttis Rousseau Diderot' soovitusel osa Dijoni Akadeemia traktaadikonkursist teemal "Kas teaduste ja kunstide areng on soodustanud kommete paranemist või allakäiku?". Ta pälvis esikoha traktaadiga, milles väitis, et teaduste ja kunstide areng on soodustanud ainult inimeste allakäiku.
Rousseau sai kuulsaks, kuid vastuoluline iseloom viis ta varsti tülli mitmete valgustusliikumise tegelastega, eeskätt Adam Smithi, Diderot ja Voltaire’iga. Rousseau'd süüdistati barbarismi edendamises ja igasuguse progressi vastasuses.
Pärast "Ühiskondliku lepingu" ilmumist 1762. aastal hakati teda taga kiusama nii Prantsusmaal kui ka sünnilinnas Genfis.
Rousseau iseloom, väärtushinnangud ja arusaamine elust olid valgustusaja mõtteviisiga vastuolus. Ta reisis palju, püüdis leida varjupaika Preisimaal ja Inglismaal. Inglismaal sai ta hästi läbi David Hume'iga, kuid elu lõpul kannatas Rousseau vaimuhaiguse käes ning kahtlustas, et Hume on korraldanud temavastase vandenõu.
Rousseau suri Pariisi lähistel 1778.
Aastal 1794, 16 aastat pärast surma viidi Rousseau põrm Pariisi Panthéoni.

Looming

Kuulsaks sai Rousseau teosega "Arutlus teemal: Kas teaduste ja kunstide taassünd on aidanud kaasa kommete puhastamisele". Vastupidi tollal levinud arvamusele leidis Rousseau, et kultuuri edenemisega on kaasnenud kõlbluse langus. Temalt pärineb ka üleskutse: "Tagasi loodusesse!"
Oma tähtsaimaks teoseks pidas Rousseau romaani "Émile", mis kirjeldas inimese terviklikku kasvatamist kodanikuks. Romantismieelse ja romantistliku kirjanduse seisukohalt oli oluline ka tema sentimentaalne romaan "Julie ehk uus Héloïse".
Tänapäevasele autobiograafiatraditsioonile pani aluse Rousseau "Pihtimused". "Üksildase uitaja mõtisklused" paistis silma subjektiivsuse ja sisevaatluste poolest, mis on saanud omaseks hilisemale uusaegsele kirjandusele.
Poliitilises filosoofias on tähtis Rousseau teos "Ühiskondlikust lepingust ehk Riigiõiguse põhiprintsiibid". Rousseau poliitiline ideaal oli rahvavõim. Tema meelest pidi kõiki riigiasju arutama rahvakoosolekul, kuid see oli mõeldav vaid väikeste riikide puhul.
Rousseau andis olulise panuse ka muusikateooriasse.
Prantsuse revolutsiooni ajal oli Rousseau üks populaarsemaid filosoofe Jakobiinide Klubi liikmete seas.
Paldiski–Padise tee

Paldiski–Padise tee (registrinumbriga 11174) on 15,2 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas (Paldiski linna tänavatena Soomepoiste tee ja Padise tee – kokku 1,6 km).
Tee saab alguse Tallinn–Paldiski maantee neljakümne kuuendal kilomeetril Paldiski linnas. Tee kulgeb läbi Paldiski, Laoküla, Põllküla, Madise, Karilepa, Suurküla ja Padise küla ning Ämari ja Rummu aleviku. Tee lõpeb Keila–Haapsalu maantee kahekümne esimesel kilomeetril Padise külas.
Tee ületab ühe silla (Jõesuu II sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja 9 truupi. Teele jääb 4 bussipeatust: Tänava otsa, Liisküla, Kasepere, Padise.
Teega ristub teisel kilomeetril Paldiski Lõunasadama tee, kolmandal kilomeetril kaks korda Laoküla tee, viiendal kilomeetril kaks korda Jõesuu silla tee, kaheksandal kilomeetril Põllküla–Madise tee.
Tee esimene kilomeeter on asfaltkattega, teine ja kolmas kilomeeter mustkattega. Jõesuu silla piirkonnas on tee 1 km ulatuses asfaltkattega. Tee seitsmendal kilomeetril on tee 1 km ulatuses ning tee lõpp 0,4 km ulatuses pinnatud kruusatee. Ülejäänud tee on kruusatee. Esimene 1,6 km on linnatänav, kuni kolmanda kilomeetrini on tee klass IV, edasi on tee klassita. Tee esimesel kilomeetril on liiklussagedus 1000–3000 autot ööpäevas, edasi kuni 2,7. kilomeetrini on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, ülejäänud teel kuni 200 autot ööpäevas. Tee seitsmendal-kaheksandal kilomeetril on kiiruspiirang 40 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Gabriel Barbosa

Klubikarjäär

Santose noorteakadeemiaga liitus ta juba 2004. aastal. Santose esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2013. aasta jaanuaris vaid 16-aastaselt. Klubi meeskonnas lõi ta esimese värava sama aasta 22. augustil karikavõistlustel Copa do Brasil mängus Grêmio vastu.
2014. aasta septembris sõlmis ta Santosega lepingu viieks aastaks. 2014. aasta hooaeg osutus Gabrieli jaoks väga edukaks, kui ta oli sellel hooajal Santose suurim väravakütt 21 väravaga, sealhulgas kaheksa väravat kõrgliigas.
2015. aasta hooajal lõi ta samuti kokku 21 väravat. Tänu oma silmapaistvatele tulemustele nimetas Hispaania spordiajakiri Don Balón teda 2015. aasta 101 kõige talendikama noore jalgpalluri hulka. 
2016. aasta augustis siirdus Gabriel Itaaliasse, sõlmides 29,5 miljoni euro eest viieks aastaks lepingu Internazionalega.
31. augustil 2017 suundus ta üheks hooajaks laenulepingu alusel Portugali Benficasse. Ta lahkus Benficast juba järgmise aasta jaanuaris, olles esindanud meeskonda ainult viies mängus. Ainsa värava Benfica kasuks lõi ta karikavõistluste Taça de Portugal mängus Olhanense vastu.
2018. aasta jaanuaris sõlmis Gabriel üheks hooajaks lepingu taas Santosega. Ta lõi 2018. aasta hooajal Brasiilia kõrgliigas 18 väravat ja oli sellega suurim väravakütt liigas. 1. septembril tegi ta mängus Vasco da Gama vastu kübaratriki. Lisaks valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2019. aasta alguses sõlmis ta aastapikkuse laenulepingu Flamengoga.

Koondisekarjäär

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Gabriel 29. mail 2016 sõprusmängus Panama vastu. Selles mängus lõi ta ka oma esimese värava koondise särgis.
Ta kuulus Brasiilia koondisse sama aasta juunis toimunud Copa América Centenariol. 8. juunil lõi ta värava mängus Haiti vastu.
Ta kuulus 2016. aasta suveolümpiamängudel Brasiilia olümpiakoondisse tulles jalgpalliturniiril tuli ta Brasiilia meeskonna olümpiavõitjaks.
Tartu Hansa Kool

Tartu Hansa Kool on põhikool Tartus, praeguse aadressiga Anne tänav 63.
Kooli eelkäija oli 1978. aastal asutatud Tartu 12. Keskkool, mis alustas tööd vastvalminud majas. Kooli esimene direktor oli Valter Johanson, õppealajuhatajad olid Maie Buraeva ja Aave Kõrgesaar. Kooli sümboliks valiti öökull, kelle üks silm on kinni ja teine avatud.
1995. aastal muudeti kool majanduskallakuga gümnaasiumiks ja nimetati Tartu Kommertsgümnaasiumiks.
2014. aasta sügisel organiseeriti õppeasutus ümber põhikooliks nimega Tartu Hansa Kool.
Väljamõeldud entiteet

Väljamõeldud entiteet ehk fiktsionaalne entiteet ehk fiktsionaalne objekt on entiteet, mis esineb ainult väljamõeldises ehk fiktsioonis. 
Väljamõeldud entiteedid ei eksisteeri, või vähemalt mitte sel moel nagu tavalised füüsilised esemed.

Väljamõeldud entiteedid on võimalikud entiteedid

Ühe vaate (possibilismi) järgi on väljamõeldud entiteedid võimalikud entiteedid: kuigi nad ei eksisteeri tegelikus maailmas, eksisteerivad nad mõnes võimalikus maailmas.
Ent fiktsioon jätab väljamõeldud entiteetide kohta palju asju lahtiseks,  mistõttu jääb määramatuks, milliste entiteetidega millistes võimalikes maailmades on tegu. Ja isegi kui see oleks võimalik, pole põhjust väljamõeldud entiteeti samastada teatud võimaliku entiteediga, samal põhjusel, mille pärast teda poleks põhjust samastada mõne tegeliku entiteediga, mis on juhtumisi omaduste poolest eristamatu väljamõeldud entiteedist.
Galaktlan Grupp

Galaktlan Grupp oli Eesti ansambel. Ansambel tegutses 2005-2009.
Stade kreis

Ajalugu

Stade kreis loodi 1932. aastal, kui ühendati kolm väiksemat endist kreisi.

Geograafia

Kreis asub Elbe lõunakaldal, Hamburgi linna ja jõesuu vahel. Kreisi läänepiiriks on Oste jõgi, kitsas Elbe lisajõgi. Maad Oste ja Stade linna vahel kutsutakse traditsiooniliselt Kehdingeniks. Ala Stadest idas on tuntud kui Altes Land ("Vana maa"). Seda ilmestavad tuhanded viljapuud.
Safrankollane

Variatsioonid

1821. aasta värviõpik "Werners Nomenclature of Colors" kirjeldab safrankollast (Saffron yellow) kui gummiguttikollast, millesse on lisatud võrdses koguses sappkollast (Gallstone Yellow). Toon on tume küpskollane, kuid mitte punakas ja selle värvuse etalonideks looduses on nimetatud kuldfaasani saba katvaid sulgi ja safrankrookuse tolmukaid.
Maalased

Ajalugu

Ajalooliselt viitas väljend surelikele Maa-asukatele, vastandudes vaimsetele või jumalikele üksustele. Maa (geosfääri ja biosfääri) hoomamine vastandus taeva hoomamisele atmosfääris, esimesel viibib niinimetatud kuualuse sfääri elanikuna inimene, teises taevased olendid või jumalused. Väljend Maa-asukas jõudis esimest korda argimõistusesse 1593. aastal.
Keskmise ingliskeele soovõrdsel sõnal human ehk inimene on sama mõjus tähendusrikkus. Sõna on tuletatud vanaprantsuskeelsest sõnast humain, mis omakorda toetub ladina sõna homō omadusõna kujule hūmānus (mehe). Ladinakeelne homo ja ingliskeelne human on samaväärsed. Märkimisväärne on siinkohal ladina sõna humus tähendus, mis osutab maale kui viljakale pinnasele (eesti keeles huumus). Sõnatüvi salvestus hiljem sõnades humaansus ja humanism.
Aarne Veedla

Aarne Veedla (sündinud 26. novembril 1963 Valgas) on Eesti endine piirivalvur ja poliitik. Veedla lõpetas Tartu Ülikooli 1988. aastal ajaloo erialal.
Aastatel 1991–1993 teenis ta vabatahtlikuna Eesti piirivalves, oli kontrollpunkti ülem ning Valga Juhtimiskeskuse staabiülem.

Poliitiline tegevus

Ta valiti Valga linnavolikokku 1989., 1993. ja 1996. aastal. Ta oli Valga linnavolikogu aseesimees, seejärel esimees ning Eesti Linnade Liidu juhatuse liige.
1995–1996 oli ta Eesti Vabariigi Riigikogu liige, kus kuulus Reformierakonna fraktsiooni ning oli õiguskomisjoni liige. 1999–2003 töötas ta regionaalministri nõunikuna, alates 2003. aastast rahvastikuministri nõunikuna. Aastatel 2007–2008 oli ta Riigikogu esimese aseesimehe nõunik. Veedla on Vabariigi Presidendi rahvusvähemuste ümarlaua liige 2000–2010.
Veedla on Eesti Reformierakonna (ja oli selle eelkäija Eesti Liberaaldemokraatliku Partei) liige. Ta on korduvalt kuulunud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei ja Eesti Reformierakonna juhatusse. Aastatel 1988–1990 oli ta Rahvarinde Valgamaa volikogu liige.
Gepard

Kirjeldus

Gepardi kehapikkus on 150 cm, sellele lisandub saba pikkusega 70 cm. Kaal on umbes 70 kg. Selle kaslase keha on otsekui jooksmiseks loodud. Gepard ei saa oma küüniseid täies ulatuses sisse tõmmata.

Eluviis

Emasloomad elavad kas üksi või koos poegadega nende kasvamise ajal. Isased elavad karjas, mille juht langetab kõik otsused. Kohtutakse ainult paaritumiseks.
Gepard on kiireim maismaaloom. Ta võib lühikesel distantsil (kuni 400 m) saavutada kiiruse 120 km/h, mis võimaldab tal jahtida ka nii väledaid saakloomi nagu gasellid. Siiski lõpeb rekordkiiruse omaniku jaht üheksal juhul kümnest läbikukkumisega. Jahti peab gepard päeval.

Paljunemine

Gepard saavutab suguküpsuse umbes kolmeaastaselt. Tiinus kestab umbes 95 päeva. Kui gepard parajasti jahti ei pea, siis viibib ta koopas, kus emasloom toob ilmale 4-6 pisikest, kes ei kaalu palju rohkem kui apelsin. Suurem osa neist langeb teiste kiskjate saagiks. Pojad lahkuvad ema hoole alt umbes pooleteise aasta vanuselt, kuid elavad koos vendade ja õdedega, kuni neist on saanud väga head jahimehed. Vabas looduses võib gepard elada 15 aastaseks.

Levila

Gepard oli varem levinud kogu Aafrikas ja Lõuna-Aasias, viimasel jääajal ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Tänapäeval on gepard levinud Aafrikas peamiselt Saharast lõuna pool. Iisraelis, Indias, Pakistanis ja Afganistanis on gepard välja surnud. Iraanis on säilinud vabas looduses 50...200 looma, kuid sealne alamliik sureb asurkonna väiksuse tõttu ilmselt välja hoolimata rangetest kaitsemeetmetest. Hinnanguliselt elab kogu maailmas 9000 – 12 000 gepardit.
Monograafia

Monograafia (inglise monograph) on mingit probleemi või selle probleemi üht aspekti või mõnda isikut, nähtust vm. igakülgselt ja terviklikult käsitlev, harilikult iseseisva väljaandena avaldatud teaduslik uurimus.
Sõna monograafia on tuletatud kreeka keelest (sõnadest monos ’ainus, üksik’ ja grapho ´kirjutan´).
Monograafia puhul ei ole autorite arv oluline – selle võib olla koostanud üks autor või ka mitu autorit. Monograafia avaldatakse üldjuhul ühes köites ehk eraldiseisva raamatuna. 
Monograafiat, mille uurimisobjektiks on isiku elulugu, nimetatakse biograafiaks.
Tõlgitud monograafiat nimetatakse tõlkemonograafiaks. Üldjuhul nõuab monograafia tõlkimine tõlkija(te)lt kõrgtasemel akadeemilist ettevalmistust ja iseseisvat uurimistööd, et teha originaalteos sihtkeeles mõistetavaks igal tasandil (terminoloogia, mõistevõrgud jne) ning seostada sihtkeeles olemasoleva teaduskirjanduse ja -keelega.
Monograafias on üldjuhul määratletud selge uurimisküsimus ja esitatud teesid, mistõttu seda võib nimetada ka raamatu mahus teaduslikuks uurimuseks. Erinevalt monograafiast käsitletakse õpikutes, käsiraamatutes ja kogumikes erinevaid teemasid, probleeme, isikuid jne. Õpikute ja käsiraamatute eesmärgiks on anda mingist teadmisvaldkonnast ülevaade, mitte niivõrd uusi hüpoteese püstitada. Teaduslikud kogumikud koosnevad eraldiseisvatest teaduslikest kirjutistest ehk artiklitest. Monograafia ja õpiku eristamine võib eriti loodusteadustes siiski olla problemaatiline. Üldjuhul on eristamise aluseks sellistel puhkudel teose sihtrühm – kui sihtrühmaks on eelkõige autori kolleegid ehk teised teadlased, on teos käsitletav monograafiana, kui aga sihtrühmaks on eelkõige üliõpilased, on teos käsitletav õpikuna.
Humanitaarteadustes on monograafiana käsitletavad ka kultuuri-, usundi- ja mõtteloo allikate teaduslikud väljaanded, mis nõuavad väljaandjatelt monograafilist lähenemisviisi ja laiendavad teadmisvaldkonna allikabaasi koos tervikliku interpretatsiooniga, kuigi ei ole esitatud tavapärase teadusteksti vormis: tekstikriitilised väljaanded, teaduslikult kommenteeritud tõlked, tõlgete antoloogiad jms. 
Raamatukogunduses tähistab mõiste ´monograafia´ trükitud või muud väljaannet, mis on tervikuna ühes köites või mille terviku moodustab kindel arv köiteid. Teatud arvu ühise koondpealkirjaga seotud monograafiaid nimetatakse monograafiasarjaks erinevalt jätkväljaannetest ja perioodikast.
Linnuse tänav (Keila)

Linnuse tänav on tänav Keilas.
Tänav sai tänase nime 1991. aastal. Enne seda kandis A. Puškini nime.
Märt Bormeister noorem

Elukäik

Ta on õppinud Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis oma isa juhendamisel.
Võttis aastatel 1982–1988 osa Eesti Kunstnike Liidu aktimaalikrokii seanssidest maalikunstnik Raivo Korstniku käe 
all. 1978. aastal lõpetas Tallinna Fotoklubi kaheaastased fotograafia kursused.
Maalijana on ta tegelenud linnavaadete, aktimaalide ning figuraalsete ja abstraktsete kompositsioonidega. Avaldanud ka fotosid ning eksperimenteerinud 
erinevate tehnikate ja kunstiliikide ühendamisega.

Esinemine näitustel

Esines esmakordselt oma töödega 1981. aastal vabariiklikul akvarellinäitusel temperamaalidega varjunime Märt Brom all.
1996. aastal toimus isikunäitus koos isa 80. sünniaastapäevale pühendatud mälestusnäitusega. Samuti on ta osalenud kultuurifestivali TriaLogos raames maalinäitustega vanast Tallinnast. Tema töid leidub peamiselt välismaa 
erakogudes Soomes, USA-s, Saksamaal ja mujal.

Isiklikku

Tema vanemad olid kunstnikest abielupaar Magda ja Märt Bormeister.
Kirre

Kirre (NE ehk NO) on vaheilmakaar, mille asimuut on 45 kraadi. 
Kirdekaare vanemad rahvapärasemad nimetused on näiteks veel põhja hommik, idapõhine, päevatõuseng. Saarte murdes ja läänemurde rannikualal on kirret kutsutud ka ida'ks.

Etümoloogia

Tundmatu päritoluga sõna. On arvatud et nimetus "kirre" tuleb Põhja-Virumaalt.
Johann Ungnade

Johann Ungnade (ka Johannes Ungenade) oli Liivi ordu maamarssal ja maameistri kandidaat 14. sajandi esimesel kolmandikul.
Ungnade pärines tõenäoliselt Tecklenburgi krahvkonnast Vestfaalist, kus sellenimeline, tõenäoliselt ministeriaalidest põlvnev suguvõsa oli Osnabrücki piiskopi vasallideks. Kuid kuna Ungnade-nimelisi suguvõsasid leidus ka mujal Saksamaal, ei saa Johanni Tecklenburgiga täiesti kindlalt seostada.
1316. aastal on Johann Ungnadet nimetatud Sigulda komtuurina, neli aastat hiljem oli ta aga kandidaat Liivi ordu maameistri ametisse. Tõenäoliselt oli tal ordu sees suurem toetus kui tema vastaskandidaadil, Madalmaadest pärineval Järva foogtil Johann von Hoenhorstil, kuid Saksa ordu kõrgmeister kinnitas meistriks siiski Hoenhorsti. Et Liivi ordu rüütelvennad seda aga ei aktsepteerinud, siis tegelikult sai orduharu juhiks hoopis viitsemeister Konrad Kesselhut. Ungnade karjäär jätkus siiski tõusvas joones, 1328. aastal on teda mainitud maamarssalina, võimalik, et ta oli selles ametis juba aastast 1324. Mõned aastad hiljem oli Ungnade siiski taas madalamatel ametipostidel: 1330. aastal Võnnu komtuur ja 1335 Dünamünde komtuur.
Arseni Palu

Arseni Palu (14. jaanuar 1912 Karula – 25. aprill 1997 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane ja populaarsete auto-moto käsiraamatute autor.
Palu suri 25. aprillil 1997 ja ta maeti 5. juulil 1997 Metsakalmistule.
Hüpikämbliklased

Taksonoomia

Hüpikämbliklasi on umbes 500 perekonda, kokku umbes 5000 liigiga.
Simisalu matkakodu

Simisalu matkakodu  on Kõrvemaa maastikukaitsealal Järvamaal endises Albu vallas Vetepere külas asuv huvirändurite peatuspaik, mis rajati aastal 1977. Selle hooldaja oli rajamisest saati kuni surmani 2018.aastal tunnustatud loodusemees Rein Arjukese.
Täna on Simisalu matkakodu omanikuks RMK ning keskus on läbi elanud põhjalikud uuendused, mahutades õppima ja majutuma poolsada külastajat. 
Simisalu on oma võimaluste, hinna, loo ja ümbruse tõttu väga hinnatud peatuskoht koolidele, ettevõtetele ja ühendustele erinevate koolituste läbiviimisel. Kõrvemaa soode ja rabade vahel asuv Simisalu on autoga sõidetavate teede lõpus, kust edasi pääseb vaid jala läbi metsiku looduse looklevatel matkaradadel. 
Simisalu soosaar ehk väljamägi on Tammsaare väljamäe naabriks. A.H.Tammsaare "Tõde ja õigus" kajastab Simisalut ning seal elanud inimesi Hundipalu kohanime kaudu. Sealt teame, et Hundipalu Tiit oli edumeelne ja teadmishimuline mees.