google/wiki40b huggingface dataset:
Mittelstenahe

Ajalugu

Mittelstenahe kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt.
Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Mittelstenahest, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Lilian Looring

Lilian Looring (õieti Luise Liliane Looring; 15. september 1899 Tallinn – 2. mai 1963 Tallinn) oli Eesti baleriin ja tantsupedagoog.
1918–1927 töötas ta vaheaegadega Estonia teatris; oli teatri esimene eestlasest klassikaline baleriin.
1932–1940 pidas ta Tallinnas oma tantsustuudiot – Lilian Looringu tantsustuudio. 
Oli 1941–1955 represseerituna Siberis.

Isiklikku

Ka tema õde Hermiine Looring oli baleriin, kes tantsis Budapestis.
Luite tänav

Luite tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis.
Tänav sai nime 15. veebruarill 1933.
Roela mõis

Ajalugu

Roela mõisa on esmakordselt mainitud 1453. aastal. 17. sajandil kuulus mõis Taubedele. Peale neid oli mõisa omanikuks veel mitmeid suguvõsasid, kuni 1840. aastal ostis mõisa tuntud maadeuurija Ferdinand von Wrangell (1796–1870), kelle järeltulijate kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Hans von Wrangell.

Mõisahoone

Mõisa puidust peahoone on rajatud ilmselt 18. sajandi teisel poolel, ning 19. sajandi lõpus tugevasti ümber ehitatud. 1910. aastal ehitati endisest peahoonest pooleteist kilomeetri kaugusele uus heimatstiilis peahoone, mis on praegu Wrangellidele tagastatud.
Katastriüksus

Katastriüksus (lühend kü) on katastris iseseisva üksusena registreeritud maatükk.
Neitsi (tähtkuju)

Neitsi (ladina Virgo, sümbol ♍) on sodiaagi tähtkuju.
Neitsi tähtkuju katab 1294 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 2. kohal. Heledaim täht on 220 valgusaasta kaugusel asuv Spiika (tähesuurus kõigub +0,92 ja +1,04ᵐ vahel).
Porrima (γ Virginis) on üks tuntumaid kaksiktähti.
Tähtkujus asub Neitsi galaktikaparv, kus asuvad näiteks galaktikad M49, M58, M59, M60, M61, M84, M86 ja M87 ning parve mitte kuuluv Sombreerogalaktika M104.
Reobiont

Reobiont on organism, kes elab ainult kiirevoolulises veekogus (tavaliselt jões).
Et kiirele voolule vastu panna on reobiontidel mitmeid kohastumusi. Neist levinuimad on lame keha, mitmesugused konksjad kehajätked, tugev kinnitumine substraadile, taimedel nt pikad lintjad lehed.
Reobionte leidub näiteks ripsusside, tigude, putukate (eriti nende vastsed), kalade jt seas.
Võru linnavolinike loend 1934

14. ja 15. jaanuaril 1934 valitud Võru linnavolinike loend pärast vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirjas valitud volinike väljaarvamist (RTL 1934, 32):
Märt Rask

Isiklikku

Märt Raski abikaasa on jurist Mari Rask, advokaat Valdeko Leeto (1927–1992) oli Märt Raski äi. Märt ja Mari Raski poeg Rasmus Rask (sündinud 26.02.1977) on ettevõtja, kes oli 2000–2001 Eesti Advokatuuri liige  ja 2017. aastal aasta kodanik. Nende poeg Ramon Rask on jurist.
Märt Rask oli 21. novembrist 1996 kuni 1. jaanuarini 2005 Reformierakonna liige.
Valgete põgenemine

Valgete põgenemine (inglise keeles White flight) on põliselanike siirdumine mujale sealt, kus sisserändajate, teisest rassist inimeste või sisserändajataustaga elanike osakaal suureneb.
Mõiste valgete põgenemine pärineb 20. sajandi keskpaiga Ameerika Ühendriikidest.
Ameerika Ühendriikides seisnes valgete põgenemine 1960. ja 1970. aastatel valgete lahkumises rassiliselt mitmekesisemaks muutunud kesklinnadest äärelinnadesse.
AS Äripäev

AS Äripäev (varasema nimega Äripäeva Kirjastuse AS) on Eesti ettevõte, mis kirjastab ajalehti Äripäev, Delovõje Vedomosti ja Meditsiiniuudised ning kuukirja RP (Raamatupidaja).
Peale ajalehtede ja ajakirjade annab AS Äripäev välja käsiraamatuid ja infolehti, kirjastab majandusteemalisi raamatuid, korraldab majandusteemalisi seminare, konverentse ja koolitusi ning toodab hulgaliselt informatsiooni internetis.
Lennart Luhtaru

Lennart Luhtaru (sündinud 23. juulil 1986 Tartus) on eesti amatöörfilmitegelane.
Ta lõpetas 2005 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning asus õppima Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja suhtekorraldust.

Tegevus amatöörfilmi alal

Ta on teinud mitu amatöörfilmi.
Lennart Luhtaru oli noorte amatöörfilmifestivalide "Tartu 2004" ja NAFF 2005 peakorraldaja ning festivali NAFF 2006 üks korraldajaid. Ta on juhendanud amatööride videoringi.

Töökohad

2008. aasta seisuga töötab Overall Eesti AS-is turundusspetsialistina.
Vjatšeslav Tihhonov

Vjatšeslav Vassiljevitš Tihhonov (vene Вячеслав Васильевич Тихонов; 8. veebruar 1928 Pavlovski Possad – 4. detsember 2009 Moskva) oli vene filminäitleja.
Eriti tuntud on Tihhonov Stirlitzi osatäitjana teleseriaalis "Seitseteist kevadist hetke" (1973).
Ta on ka osalenud parima võõrkeelse filmi Oscari võitnud filmis "Sõda ja rahu", kus mängis vürst Bolkonski rolli.
Vjatšeslav Tihhonov on Lenini ordeni kavaler.
Adobe Freehand

Adobe Freehand on vektorgraafika loomiseks ja töötlemiseks mõeldud levinud tarkvara, mille arendamine lõpetati 2003. aastal. Algne programm loodi Macromedias, ettevõttes, mille 2005 aastal ostis Adobe. Faililaiendiks on FH.
Galeazzo Maria Sforza

Galeazzo Maria Sforza (24. jaanuar 1444 Fermo – 26. detsember 1476 Milano) oli Milano hertsog aastast 1466 kuni oma surmani 1476.
Galeazzo oli Sforza dünastia rajaja kondotjeer Francesco I Sforza ja Bianca Maria Visconti poeg. Galeazzo Maria lõi sidemed Mantova valitsejatega abielludes Dorotea Gonzagaga; peale Dorotea surma aastal 1467 sai Galezzo abikaasaks Savoia hertsogi tütar Bona di Savoia.
Galeazzo tapeti 1476. aastal Milano Santo Stefano kirikus. Peale Galezzo Maria surma sai Milano hertsogiks tema poeg Gian Galeazzo Sforza. Galeazzo Maria tütar Bianca Maria Sforza (sündinud 1472) abiellus hiljem Saksa-Rooma keisri Maximilian I-ga.
Galeazzo Maria oli tuntud helde kunsti- ja eriti muusikapatroonina ent ka julma ja halastamatu türannina.
Tadžiki keel

Tadžiki keel on uusiraani keelte läänerühma kuuluv keel. Sõnavaralt ja grammatiliselt ehituselt sarnaneb ta pärsia keelega. 
Tadžiki keelt kõneldakse Afganistanis, Tadžikistanis, Usbekistanis, Kõrgõzstanis ja Kasahstanis. Kirjakeel põhineb uuspärsia keelel, mille vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 9.–10. sajandist.
Sinikas

Levila ja kasvukoht

Sinikas on levinud taim põhjapoolkera metsa- ja tundravööndis kogu Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Sinikas on sage kogu Eestis. Kasvab rabade ja siirdesoode servaaladel, soo- ja rabametsades. Sinikas kasvab ainult happelisel pinnasel; armastab niiskust.

Kirjeldus

Taime kõrgus on 30...70 cm. Puitunud vars on püstine, tugev ja harunev. Lehed on munajad, sinakasrohelised; lehe pikkus on tavaliselt 8...20 mm ja laius 4...20 mm. Noortel taimedel võivad lehed püsida ka üle talve.
Sinikas õitseb mais-juunis. Õied on kahesugulised. Õied on valkjad või roosakad, pikliku kupja 4...6 mm pikkuse krooniga. Õied asuvad 1...3-kaupa longus raagudel. Tolmeldajateks on peamiselt mesilased ja liblikad. Suhteliselt hea meetaim.
Sinikas paljuneb valdavalt vegetatiivselt, kuid lagedatel niisketel kohtadel võib paljuneda ka seemnetega. Seemned levivad lindude abil.
Mari on sinine, kaetud valkja vahakirmega, veidi pikergune, paljuseemneline. Marjad valmivad juulis. Sinikas on hea saagikusega.
Mari on mahlakas ning veidi lääge, vesise maitsega, sest sisaldab suhteliselt palju suhkruid ja vähe happeid. Rahvapärane nimetus "joovikas" on pärit ilmselt sellest, et osa inimesi on sinikat süües kerget joovet kogenud. Tegelikult marja joovastavat toimet tõestatud ei ole ning tegemist võib olla kas ülitundlikkusega või asjaoluga, et sinikas kasvab sageli koos sookailuga, mille eeterlikud õlid võivad tõepoolest halba enesetunnet põhjustada.
Jossif

Jossif on mehenimi.
Peruu-Tšiili süvik

Peruu-Tšiili süvik ehk Atacama süvik on süvik Vaikse ookeani idaosas.
Selle avastas 1876. aastal laev "Dakia". Peruu-Tšiili süvik paikneb Lõuna-Ameerika läänerannikust 150–180 km kaugusel.
Peruu-Tšiili süviku pikkus on umbes 5900 km, see ulatub 6° kuni 39° lõunalaiuskraadini ja 75° kuni 82° läänepikkuskraadini. See on maailma pikim süvik. Süviku laius on 30 kuni 90 km.
Mõnikord eristatakse Peruu süvikut (pikkus üle 1500 km, sügavus 6601 m) ja Tšiili süvikut (pikkus 2200 km, sügavus 8069 m).
Peruu-Tšiili süvik on tekkinud ookeanilise Nazca laama sukeldumisel mandrilise Lõuna-Ameerika laama alla. See piirkond on seismiliselt aktiivne.
Mooste valla lipp

Mooste valla lipp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Mooste valla lipp.
Lipp kinnitati 16. veebruaril 1998.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Rohelisel kangal valge sarikas, milles kolm viie õielehega sinist valge südamikuga linaõit 1+2.
Lipu normaalmõõtmed on 105x105 cm.
Kolm linaõit sümboliseerivad valla kolme suuremat asulat - Mooste, Kauksi, Rasina. Linaõis viitab Moostele kui ühele linakasvatuse keskusele.
Eesti Kennelliidu aastaraamat

Eesti Kennelliidu aastaraamat 2006

Eesti Kennelliidu aastaraamatus 2006 on lisaks lühiülevaade Eesti koeraharrastuse ajaloost – "Verstaposte varasemast" ja "Eesti Kennelliit 1989–2005".

Teose taust

Kogu liikmesorganisatsioonide kohta trükitud info põhineb nende poolt EKL-i esitataval aastaaruandel.
Tõnu Pihu

Elulugu

Tõnu Pihu on teenistujate poeg.
Lõpetas 1976 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi, 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna, 1987 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1991, TPI), väitekiri "Ударное измельчение горючих сланцев эстонского месторoждения". Oli 1981–84 TPI teadur, 1984–91 insener, 1991–2005 vanemteadur (ühtlasi 1991–92 Toronto Ülikooli keemiline tehnoloogia ja rakenduskeemia teaduskonna uurimisassistent), 2005– soojustehnika instituudi vanemteadur. Tõnu Pihu on korp! Vironia vilistlane.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: põlevkivi mineraalosa käitumine ja soojusefektid põlevkivi põletamisel keevkihis; kohalike biokütuste kasutamine energeetikas; Eesti energeetilise ressursi säästlik kasutamine; keskkonnakaitse. 52 teadustrükist, 3 kasuliku mudeli kaasautor.
Aacheni murre

Oche murre ehk Aacheni murre (Öcher Platt [ˈœʃʌ plat]) on Aachenis (Oche murdes Oche) kõneldav saksa keele murre, mis kuulub ripuaari murderühma. See on põliste aachenlaste seas tänini kasutusel.
Ehtne Oche murre on kirjakeele kõnelejatele peaaegu arusaamatu. Reinimaa regiolekt on Oche murdelt üle võtnud mõned grammatika jooned ning mõned sõnad ja väljendid, kuid on kirjakeelele lähem ja kirjakeele kõnelejale arusaadav. Reinimaa regiolekti Aacheni varianti peavad võõrad Oche murdeks, aachenlased ise aga peavad seda kirjakeeleks.
Oche murdel on silmatorkavalt omapärane kõnemeloodia, mida sageli nimetatakse Singsang.

Sugulasmurded

Aacheni murre on suguluses Hollandi Limburgi provintsi murretega, eriti Vaalsi murdega (Vólsj), Bocholtzi murdega (Bocheser) ja Kerkrade murdega (Kirchröadsj), ning Eupeni murdega Belgia Saksakeelses Kogukonnas.
Funktsionaalsõnade puhul ulatuvad Oche murde ühisjooned hollandi keelega Aachenist kuni Stolbergi murdeni ning moodustavad selge piiri Kesk-Reinimaa Kölni murdeni (Kölsch). Vokalismi, konsonantismi ning silmatorkavate mitmuse- ja preteeritumivormide poolest lahknevad need selgelt Lõuna-Alam-Reini ja Kesk-Reinimaa (Kölni) murdest.

Kasutamine

Pärast Teist maailmasõda kasutatakse seda üha harvem.
Oche murret kasutatakse avalikult eelkõige karnevalil, kus kõned, laulud, loosungid jms on Oche murdes.
Oche murret harrastavad ja hooldavad 1907 asutatud ühing Öcher Platt e. V., murdeteatrid Alt-Aachener Bühne 1919 e.V., Öcher Schängche, Aachener Heimattheater Bühnenfreunde 1947 e.V. ning 1990. aastast Öcher Verzäll e.V. Ka mõnes Aacheni koolis tutvustatakse õpilastele Oche murret (näiteks teemanädalatel). Aeg-ajalt peetakse murdekeelseid missasid. Eriliste teenete eest Aacheni murde edendamisel, säilitamisel ja hooldamisel antakse välja iga-aastast Aacheni linna THOUET-murdeauhinda.

Sõnavara

Meeleldi kasutatakse sõimusõna Printekopp 'vürtsipräänikupea'. Hüvastijätul kasutatakse fraasi "Komm jut zuhaus, waa!?". "Mul on külm" kõlab Ich hab' kalt, mis on mujalt pärit sakslastele võõrastav.
Stockholmi Eesti Kool

Stockholmi Eesti Kool (rootsi keeles Estniska Skolan i Stockholm) on põhikool Stockholmi vanalinnas. Kool asutati 15. märtsil 1945. Tegutses algul kui seitsme-, seejärel kuueklassiline Eesti Algkool ja sellele taotleti aastast aastasse jätkamisluba erakoolina. Tänapäeval tegutseb kool vabakoolina, mille erialadeks on eesti keel, muusika ja IT-oskused. Koolis õpitakse hispaania ja prantsuse keelt.
1986. aastal sai kool loa kõrgastme loomiseks, misjärel 9-klassilise põhikooli nimeks sai Eesti Kool.  Koolis on ka eelklass. Pärast mitmeid kolimisi oli kool 1973. aastal kolinud praegusesse koolihoonesse vanalinnas. See on ehitatud 1932. aastal, aga söögisaal pärineb 15. sajandist. Keskmiselt õpib igal õppeaastal koolis 180 õpilast ning lõpetajad on tavaliselt gümnaasiumides edukad. 2009. aastal lõpetanute tulemuste põhjal kuulub Eesti Kool Stockholmi koolide esikümnesse . 2013./2014. õppeaastat alustas kooli ajaloo suurim arv õpilasi - 205. 
Kooli traditsioonide hulka kuulub muusikaõpetus, eriti koorilaul. Alates 1999. aastast saavad kõik õpilased eelklassist kuni III klassini kaks korda nädalas viiuli- või tšellotunde. Stockholmi Eesti Kooli koorid esinevad kõigil kooli tähtpäevadel ning lastekoor on osa võtnud ka Eesti laulupidudest. Igal aastal käivad V klassi õpilased Eestis õppereisil. 
Aastail 1992-2018 on Eesti Kooli direktor olnud koorijuht Jaan Seim, sügisel 2018 alustab direktorina kooli kauaaegne õpetaja ja õppejuht Piia Paljak Särlefalk.
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul sai Eesti Kool preemia "Sajandi eestlane Rootsis", see anti pikaajalise töö ja eestluse hoidmise eest Rootsis.
1985. aasta Tillanderi juveelipoe rööv

1985. aasta Tillanderi juveelipoe rööv oli 17. aprillil 1985 Soomes Helsingi kesklinnas Aleksanterinkatu tänaval Tillanderi juveelipoes toime pandud relvastatud rööv. Röövitud ehete väärtus oli umbes 1,4 miljonit Soome marka. Röövi panid toime Alex Lepajõe ja Raivo Roosna.
Päev hiljem röövisid samad mehed Helsingi Osakepankki Käpylä kontorist 100 000 Soome marka. Kolme päeva pärast Lepajõe ja Roosna vahistati. Röövitud ehteid ei leitud.
Tillanderi kullassepaäri juhtivtöötajad lahkusid omal soovil töölt mõne kuu jooksul pärast röövi. Lepajõele ja Roosnale mõisteti ligi kaheksa-aastane vanglakaristus. Lepajõe vabanes vanglast ennetähtaegselt 1989. aastal ning Rootsi Norrköpingi vanglasse karistust kandma läinud Roosna põgenes sealt 1989. aastal.
2017. aastal valmis eestlaste Läände põgenemise ning toimepandud röövide ainetel tehtud Eesti-Soome-Läti mängufilm "Sangarid".
Hurling

Hurling (iiri keeles iománaíocht, iomáint) on vana gaeli sportmäng, mida mängitakse keppide ja palliga.
Hurlingut mängivad kaks 15-liikmelist meeskonda ristküliku kujulisel muruväljakul, kus väljaku mõlemas otsas on H-kujulised väravad. Mängijate peamine eesmärk on saada väike pall vastaste väravasse, kasutades selleks kirvekujulisi puidust keppe. Võidab meeskond, kellel on mängu lõpus rohkem punkte.
Väidetavalt on hurling kõige kiirema tempoga väljakuspordiala. Koos gaeli jalgpalliga on hurling üks vaadatumaid ja publikurohkemaid spordialasid Iirimaal. Gaeli jalgpalliga on hurling'ul ka ühine mänguväljak, meeskonnaliikmete arv, väravate asetus ja paljud reeglid. Esmakordselt mainiti hurling'ut enam kui 2000 aastat tagasi. Hurling on üks neljast gaeli sportmängust.
‘Ajmān

Asend ja suurus

Linna ala langeb kokku ühega emiraadi kolmest lahustükist, mis laiub 16 km pikkuselt mere ääres (2 km hõlmab sadam) ja mida maismaa poolt ümbritseb täielikult Ash-Shāriqah' emiraat. Ash-Shāriqah' vahetu naabruse ning piiratud laienemisvõimaluste tõttu on ‘Ajmān üha enam  Ash-Shāriqah'ga kokku kasvanud.
Pindala on 140 km².
Elanike arv on 250 000 ning moodustab 95% emiraadi rahvastikust. Turismi huvides kavandatakse linna kasvu.

Loodus

Linna ala on põhiliselt tasane liivaala. Kõrgus merepinnast on 3 m.

Vaatamisväärsused

Säilinud on ‘Ajmāni fort, milles on nafta leidmise eelset elu tutvustav ‘Ajmāni muuseum.

Turism

Turismi jaoks kavatsetakse maad juurde võita, kaevates hoonestamata alale kanaleid ja laguune. Nii saadud rannaäärsete hoonete hinnatase arvatakse olevat umbes kolmandiku võrra madalam Dubai omast, mis arvatakse andvat konkurentsieelise. Ehitustööd on käimas.
Donald Rayfield

Donald Rayfield (sündinud 12. veebruaril 1942 Oxfordis) on Suurbritannia kirjandusteadlane ja ajaloolane.
Donald Rayfield on Londoni Ülikooli vene ja gruusia kirjanduse professor. Ta on kirjutanud raamatuid vene ja gruusia kirjandusest, aga ka Stalinist ja tema repressiivaparaadist.
Diabaas

Diabaas on keskmiseteraline aluseline tardkivim.
Terminil "diabaas" on sõltuvalt geoloogilisest koolkonnast mõnevõrra erinev tähendus. Tegemist on basaltse koostise ja struktuurilt basaldi ning gabro vahepealse kivimiga, kuid Ameerika Ühendriikides, Saksamaal, Prantsusmaal ja mujal peetakse diabaasile iseloomulikuks tunnuseks ofiidilist struktuuri, Suurbritannias aga paleotüüpsust ehk aja jooksul mõnevõrra muutunud välimust ja koostist. Kivimit, mida enamik maailmast peab diabaasiks, nimetatakse Suurbritannias doleriidiks.
Diabaasi põhilised koostisosad on labradori koostisega plagioklass ning pürokseen. Lisaks võivad põhimassis esineda raudoksiidid, biotiit ning küünekivi. Levinuimad fenokristalle moodustavad mineraalid on plagioklass, pürokseen ning oliviin.
Diabaas on värvuselt must või tumehall. Paleotüüpne diabaas on enamasti rohekas.
Diabaas on tüüpiline daike ja sille moodustav kivim.
Diabaasi ligilähedased sünonüümid on doleriit ja mikrogabro. Termini võttis kasutusele prantsuse geoloog Alexandre Brongniart aastal 1807. Algselt tähendas diabaas kivimit, mida tänapäeval tuntakse dioriidina.
Heimaey

Ajalugu

1973. aasta jaanuaris purskas Heimaey linna lähedale tekkinud vulkaan Eldfell. Saare rahvastik evakueeriti kiiresti kohaliku laevastiku laevadega. Linn kattus mitmemeetrilise tuha kihiga. Tulikuum laava voolas aeglaselt sadamasse ja tardus, selle tagajärjel tekkis sadamale looduslik lisakaitse ookeani lainete eest.
Pärast seda hakkasid islandlased Heimaey linna "Põhja-Pompeiks" (Pompei Norðursins) kutsuma.
Grööni ansambel Sume on avaldanud loo "Heimaey Erkaivdlugo" ("Ood Heimaeyle").
Eesti Betooniühing

Eesti Betooniühing on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on betooni tutvustamine ja selle kasutamise edendamine.
Eesti Betooniühing asutati 2004. aastal. Ühingusse kuulub nii ehitusmaterjalide tootjaid, ehitusettevõtteid, projekteerijaid kui ka õppe- ja teadusasutusi ning eraisikuid.
Betooniühing tähistab igal aastal 17. märtsil betoonipäeva ning kuulutab välja aasta betoonehitise, mille valimise algatasid 2000. aastal Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liit ja AS Kunda Nordic Tsement.
Tõe koherentsusteooria

Tõe koherentsiteooria (ld cohaerentia 'sisemine seos') ehk kooskõlateooria kohaselt on tõene väide, mis on kooskõlas teiste (tõesteks) tunnistatud väidetega. Teiste väidetega kooskõlas olemine tähendab vasturääkivuste puudumist.
Koherentsteooria vastandub sellega tõe vastavusteooriale ehk tõe korrespondentsiteooriale.

Koherentsiteooria pooldajad

Koherentsiteooriate pooldajaid jagatakse enamasti kahte rühma. Esimesse kuuluvad ajaloost tuntud ratsionalistlikud ja idealistlikud mõtlejad: Leibniz (1646–1716), Hegel (1770–1831), Francis Herbert Bradley (1846–1824), Harold Henry Joachim (1868–1938), Brand Blanshard (1892–1987). Teise koherentsiteoreetikute rühma kuuluvad nn Viini Ringi loogika positivist Otto Neurath (1882–1945) ning nende filosoofiline hingesugulane Carl G. Hempel (1905–1997), kes paljudes muudes filosoofia küsimustes pidasid eelnimetatute positsioone üksjagu talumatuks.

Kuidas mõista koherentsust

Koherentsust on määratletud erinevalt, aga peamiselt mõistetakse seda loogilise vastuolu puudumisena. Näiteks, uskumus "Martin Heidegger sündis 1889" on kooskõlas uskumusega "Martin Heidegger sündis Euroopas", ent ei ole kooskõlas uskumusega "Martin Heidegger sündis 1789", sest üks ja seesama isik ei saa kahel eri ajal sündida.
Koherentsiteoreetikute jagunemine kaheks (ratsionalistlik-idealistlikuks ja positivistlikuks) kajastab erinevusi teooria pooldamise motiivides. Esimene rühm pooldas koherentsiteooriat eelkõige metafüüsilistel põhjustel. Nad lähtusid veendumusest, et ei saa rääkida eraldiseisvalt uskumustest ja objektidest. Maailm ongi ainult uskumuste süsteem ja tõde on selle sama süsteemisisene nähtus. Episteemilise lähtekoha esindajad võtavad küll omaks realistliku metafüüsika (maailma eksisteerib sõltumatult meie uskumustest), ent kuna nad suhtuvad skeptiliselt võimalusse kiigata uskumuste taha (et takseerida nende vastavust nn "objektiivseile faktidele"), on tulemuseks jällegi seisukoht, et tõde on uskumuste siseasi.

Vastuväited

Tüüpiline etteheide koherentsiteooriale puudutab "uskumuste süsteemi". Kui tõde seisneb lause koherentsuses uskumuste süsteemiga, siis kelle uskumuste süsteemiga (või mis uskumuste süsteemiga) peab see kooskõlas olema. 
Teisal on avaldatud isegi kahtlust, et koherentsiteoreetik ei suuda tegelikult tõde väärusest eristada. Kahest uskumusest, "Piiskop Stubbs poodi mõrvari poolt" ja "Piiskop Stubbs suri oma voodis", on viimane tõene ning esimene kindlalt väär. Kõige tuntuma tõe koherentsiteooria kriitiku Bertrand Russelli järgi ei saa selliselt mõelda keegi, kes pooldab seda teooriat, sest ka väärale uskumusele võib leida mõne uskumuste hulga, millega see koherentne on. 
Koherentsiteooria kaitsjad saavad end kaitsta väitega, et jutt ei käi mitte suvalisest uskumusekogumist, vaid ikka sellisest, mida tegelikult on keegi omaks võtnud.
Ökoloogiline püramiid

Ökoloogiline püramiid (ka ökopüramiid, troofiline püramiid, energiapüramiid või Eltoni püramiid (ökoloog Charles Eltoni järgi)) on ökosüsteemi troofilise struktuuri kujutis astmikpüramiidina. Iga ökoloogilise püramiidi aste kujutab üht troofilist taset – alt üles vastavalt primaarprodutsente (fotosünteesivaid organisme), I astme ehk primaarseid konsumente (fütofaage), II astme ehk sekundaarseid konsumente (karnivoore), III astme ehk tertsiaarseid konsumente (ülikiskjad).
Ökoloogiline püramiid on rangelt ahenev, kui troofiliste tasemete mahtu kirjeldada neid läbiva energiavoo alusel. Kui aga troofilisi tasemeid kirjeldatakse biomassi kaudu, võib püramiidi kuju olla väga erinev: enamikus maismaaökosüsteemides on see ahenev, veeökosüsteemides on aga tihti I astme konsumente (vetikatoidulisi loomi) massilt rohkem kui produtsente. Viimane tuleneb primaarprodutsentide (vetikate) oluliselt lühemast keskmisest elueast konsumentide suhtes veeökosüsteemides; maismaaökosüsteemides on produtsentide (taimede) keskmine eluiga enamasti sama suurusjärku või pikem kui konsumentidel (loomadel).
Paljudes maismaaökosüsteemides kehtib reegel, et iga järgmise taseme biomass on ligikaudu 10% eelmise taseme biomassist.  Väga ligikaudu on see seotud assimilatsiooni kasuteguriga toiduahelates (kui näiteks ahvenad on söönud ära 500 kg noorkalu, siis nende biomass suureneb ligikaudu 50 kg võrra; kui haugid söövad 50 kg ahvenaid, suureneb nende biomass umbes 5 kg).
Kuprava raudteejaam

Kuprava raudteejaam on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Viļaka piirkonna Kuprava vallas Kuprava külas.
Jaam asus Riia jaamast 147,3 km kaugusel. 
Jaam rajati koos raudteega 1902. aastal. Aastani 1921 kandis see nime Kuprova. Jaam rajati puitmaterjali väljaveoks. Nõukogude ajal rajati selle juurde drenaažitorusid valmistav vabrik, mille juurde kujunes Kuprava alev (tänapäeval küla). Reisijate vedu lõpetati ja jaam suleti aastal 2001.
Regionaalhaigla Grand Man / Grand Lady

Regionaalhaigla Grand Man/ Grand Lady on Regionaalhaigla elutööpreemia arstidele silmapaistva tegevuse ning suurte teenete eest arstiabi edendamisel Eestis. 2003. aastast antav tiitel on tunnustus pika, viljaka ja tänuväärse töö eest.