Eesti planeerimissüsteem

Üleriigiline planeering

Koostatakse kogu riigi territooriumi kohta.
Üleriigilise planeeringu ülesandeks on riigi ruumilise arengu strateegia kujundamine ja asustuse suunamine.
Üleriigilise planeeringu koostamist finantseerib riik ja korraldab Siseministeerium (PES ajal korraldas Keskkonnaministeerium). Üleriigilise planeeringu kehtestab Vabariigi valitsus. Üleriigilise planeeringu ülevaatamiskohustus on Riigikogu valimiste järel, ühe aasta jooksul. Kehtiv üleriigiline planeering on otseselt aluseks maakonna planeeringutele, kui toimub nende koostamine.
Praegu kehtib Eestis Üleriigiline planeering Eesti 2010. Üleriigiline planeering on heakskiidetud ja selle tegevuskava kinnitatud Vabariigi Valitsuse 19. septembri 2000. a. korraldusega nr 770-k. Eesti 2010 kehtib kuni uue üleriigillise planeeringu Eesti 2030+ kehtestamiseni.
Vabariigi Valitsuse 4. veebruari 2010 korraldusega algatati üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ koostamine. Üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ eelnõu ja tegevuskava on saadetud kooskõlastamiseks ministeeriumidele, maavalitsustele ja Eesti Maaomavalitsuste Liidule.

Maakonnaplaneering

Koostatakse kogu maakonna territooriumi või selle osa kohta. Võib koostada mitme maakonna territooriumi või nende territooriumi osade kohta huvitatud maavalitsuste omavahelisel kokkuleppel.
Maakonnaplaneeringu ülesandeks on majandusliku ja füüsilise planeerimise sidumine, üldiste maakasutuse suunade määratlemine ja asutuste suunamine.
Maakonnaplaneeringu koostamist finantseerib maavalitsus (riik). Siseministeeriumil on maakonnaplaneeringute koostamisel koordineerija ja järelvaataja roll. Maakonnaplaneeringu kehtestab maavanem. Kehtiv maakonnaplaneering on aluseks üldplaneeringute koostamisel.

Üldplaneering

Koostatakse kogu valla või linna territooriumi või selle osade kohta. Võib koostada ka mitme valla või linna või nende territooriumi osade kohta huvitatud kohalike omavalitsuste omavahelisel kokkuleppel.
Üldplaneeringu ülesandeks on üldiste maakasutus- ja hoonestustingimuste määramine, (ehitus) maade varumine, piirangute kehtestamine hajaasustuses. Üldplaneeringuga määratakse detailplaneeringute koostamise vajadus ja järjestus ning näidatakse majanduslikud võimalused üldplaneeringu elluviimiseks.
Üldplaneeringu koostamist finantseerib valla- või linnavalitsus. Üldplaneeringu koostamist juhendavad ja koordineerivad nii maavanemad kui ka Keskkonnaministeerium. Üldplaneeringu kehtestab valla- või linna volikogu. Üldplaneeringu ülevaatamis kohustus on kohaliku omavalitsuse valimiste järel, kuue kuu jooksul. Kehtiv üldplaneering on aluseks detailplaneeringute koostamisel tiheasustuses,siduvad maakasutus- ja ehitustingimused hajaasustuses.

Detailplaneering

Koostatakse valla või linna territooriumi osa kohta ja see on maakasutuse ja lähiaastate ehitustegevuse aluseks.
Detailplaneeringu ülesanded on detailsete maakasutus- ja ehitustingimuste kehtestamine, kruntimine ja krundi ehitusõiguse määramine.
Detailplaneeringu koostamist finantseerib vald / linn või huvitatud isikud lepingu alusel. Detailplaneeringu kehtestab valla / linna volikogu või valitsus.
Siduv õiguslikult ehitusprojektide koostamise ja kruntimise aluseks.