google/wiki40b huggingface dataset:
Faleristika

Faleristika on rinnamärkide (sh ordenite, teenetemärkide ja medalite) uurimine ja kogumine.
Faleristika uurib ühelt poolt autasude ajalugu, sotsiaalset tausta, ühiskondlikke nähtusi, mis põhjustavad autasude asutamist, autasude saajaid, autasude sotsiaalset väärtust, sümboleid, kunstilist kujundust, valmistustehnoloogiaid, juriidilisi aluseid jne. Ometi on faleristika rohkem tuntud kui autasude välismärkide (insiigniate), teatud tähendusega esemete, enamasti kullassepatoodete uurimine, olles seega numismaatika haru. Termini "faleristika" võttis kasutusele Václav Mericka 30. aastatel ja see on tuletatud Vana-Rooma sõjalise aumärgi falera nimetusest.
Bântéay Méan Cheăy provints

Haldusjaotus

Provints jaguneb 7 ringkonnaks (srok) ja 2 omavalitsuseks (krong).
Paul Abramson

Paul Abramson (5. oktoober 1889 Pala vald, Tartumaa – 20. jaanuar 1976) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja poliitik.
Ta kuulus 5. jaanuarist 1921 kuni 26. oktoobrini 1921 I Riigikogu koosseisu (asendusliikmena) ja 15. juunist 1926 kuni 14. juunini 1929 III Riigikogu koosseisu.
KanadonMuhedad

KanadonMuhedad (kodanikunimega Madis Kütt sündiunud 4 .märts 2003) on eesti YouTuber, kelle Youtube'i kanalil on üle 22 tuhande tellija.
Tema kõige kuulsam video on "Pael", millel oli 1. september  2018 seisuga üle 1 000 000 vaatamise. "Pael" tegi KanadonMuhedadi kuulsaks.
KanadonMuhedad teeb YouTube'i keskkonnas sageli stream'e (otseülekandeid).
KanadonMuhedad on 16-aastane Tallinna poiss. Talle meeldib mängida kitarri, ukulelet, klaverit ja plokkflööti. Lisaks sellele on ta ka õppinud muusikakoolis trumme.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis

Vorm

Koondise põhivorm: oranž särk, valged püksid, rohelised põlvikud
Koondise varuvorm: roheline särk, rohelised püksid, rohelised põlvikud
Aasta raamatusõber

Aasta raamatusõber on alates 2014. aastast välja antav Eesti aunimetus, millega tunnustatakse eelmisel kalendriaastal oma tegevusega kirjandus- ja kirjastamisvaldkonnas silma paistnud või sellele valdkonnale tähelepanu juhtinud isikut või organisatsiooni. Aunimetusega käib kaasas aukiri ja kingituseks igalt kirjastuste liidu liikmelt aasta parim või sobivaim raamat. Auhinda annab välja Eesti Kirjastuste Liit ning auhinna saaja valitakse üldkogu hääletusel.
Tsahhiagijn Elbegdordž

Tsahhiagijn Elbegdordž (mongoli Цахиагийн Элбэгдорж [tsahhiag'iin elbergd'ordž]; rahvusvahelises transkriptsioonis Tsahiagiyn Elbegdorj; sündinud 30. märtsil 1963 Mongoolias Hovdi aimakis Dzeregis) on Mongoolia poliitik, kes oli 18. juunist 2009 kuni 10. juulini 2017 Mongoolia president.
Aastatel 1998 ja 2004–2006 oli ta Mongoolia peaminister.
Elbegdordž rajas 1989. aastal Mongoolia Demokraatliku Liidu, mis oli esimeseks mitteparteiliseks demokraatlikuks grupiks tollal üheparteilises Mongoolias. Aastatel 1990 ja 1992 valiti ta parlamenti, kuid astus 1994, pärast süüdistusi riigisaladuse varastamise ja müümise asjus, protestiks tagasi.
Aprillis 1996 sai Elbegdordž Rahvusliku Demokraatliku Partei esimeheks ning valiti taas parlamenti.
Mongolid mäletavad teda kui noort radikaalset poliitikut, kes seistes pidas kõnet vaesele ja näljasele streikivale rahvahulgale Ulaanbaatari peaväljakul 1990. aastal.
24. mail 2009 valiti ta Mongoolia presidendiks.
26. juunil 2013 peetud presidendivalimistel valiti ta ametisse uueks ametiajaks.
Nikolai Fischer

Nikolai Fischer VR II/3 (21.  märts 1895 Koknese, Liivimaa kubermang – 2. jaanuar 1919 Kärstna, Viljandimaa) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Elulugu

Nikolai Fischer astus  Vabadussõja eel 21. novembril 1918 3. Eesti jalaväepolku ning määrati polgu ratsa maakuulajate komando ülemaks.
Nikolai Fischer autasustati postuumselt Vabadusristi II klassi 3. järgu teenetemärgiga nr 2921/18.02.1925 "hinnates vahvust, mis 3. jalaväepolgu ratsa maakuulajate komando ülem leitnant Nikolai Fischerit Eesti Vabadussõjas üles näidanud Kärstna mõisa valdamisel 2. jaanuaril 1919, mille käigus Nikolai Fischer langes Kärstna mõisas lahingus Punaarmeega". 
Nikolai Fischer on maetud Viljandi Vanale kalmistule.
Pjotr Bogdanov

Pjotr Bogdanov (vene Пётр Алексеевич Богданов; 1888 – mitte enne 1941) oli vene majandusteadlane, poliitik ja Eestis oleva vene kogukonna aktivist.
Ta oli Loode-Venemaa valitsuse põllutööminister.
Kaire Rannik

Kaire Rannik (sündinud 16. septembril 1971 Tallinnas) on eesti ehtekunstnik.
Kaire Rannik õppis aastatel 1989-1999 Eesti Kunstiakadeemias metallikunsti osakonnas. 1993-1995 täiendas end Pforzheim rakenduskõrgkooli ehteosakonnas Saksamaal.
Alates 2002.aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige.
Kaire Rannik on Kunstirühmituse F.F.F.F üks loojatest, mis asutati 1996.aastal. Kunstirühmitusse kuuluvad Kristi Paap, Kaire Rannik, Berit Teeäär, Ketli Tiitsar ja Maria Valdma.
Valgussammas

Valgussammas on optiline atmosfäärinähtus. See kujutab endast vertikaalset valgusriba, mis näib ulatuvat valgusallikast üles- või allapoole. Nähtust tekitab valguse peegeldumine rohketelt väikestelt jääkristallidelt, mis atmosfääris hõljuvad. Valgus võib olla pärit Päikeselt (tavaliselt siis, kui see on horisondi lähedal või isegi horisondist allpool). Sellisel juhul nimetatakse nähtust päikesesambaks. Valgussambaid tekitav valgus võib olla pärit ka Kuult või maistest valgusallikatest nagu näiteks tänavavalgustid.

Teke

Kuna valgussambad tekivad valguse ning jääkristallide koosmõjul, kuuluvad need halode hulka. Valgussambaid tekitavad kristallid on tavaliselt tasapinnalised ja kuusnurksed ning paiknevad õhus langedes enam vähem paralleelselt maapinnaga. Need kristallid on lumehelvestest palju väiksemad. Peegeldused erinevatel kõrgustel ja vaatlejast erinevatel kaugustel hõljuvatelt kristallidelt tekitavad kujutise valgusallika all või kohal kõrguvast valgussambast. Mida suuremad on kristallid, seda paremini on see efekt näha. Harvemini võivad valgussambaid põhjustada ka sambakujulised kristallid. Nähtus on olemuselt väga sarnane kergelt lainetaval veepinnal nähtava Päikese või Kuu "teega".
David Ullström

David Jakob Ullström (sündinud 22. aprillil 1989 Jönköpingis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Riia Dinamo.
Ta alustas klubikarjääri hooajal 2007–08 Rootsi kõrgliiga klubis HV71. 2010. aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks.
2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is New York Islandersi poolt 102. valikuna. Ta suundus Põhja-Ameerikasse mängima hooajal 2010–11, liitudes esmalt AHL-i klubiga Bridgeport Sound Tigers. Islandersi meeskonnas mängis ta NHL-is hooaegadel 2011–12 ja 2012–13.
2013. aasta juunis liitus ta KHL-i klubiga Jaroslavli Lokomotiviga. Seejärel mängis ta KHL-is Praha Levi, Tšerepovetsi Severstali, Novosibirski Sibiri ja Minski Dinamo ridades.
Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 mängis Ullström taas HV71-s. 2017 aastal tuli ta klubiga teist korda oma karjääri jooksul Rootsi meistriks. Hooajal 2018–19 naasis ta Põhja-Ameerikasse, sõlmides lepingu Arizona Coyotesiga. Ta mängis sel hooajal vaid Coyotesi farmklubis Tucson Roadrunners. Kuna tal ei õnnestunud Coyotesi põhimeeskonda jõuda, suundus ta tagasi Euroopasse ja liitus 2019. aasta mais Riia Dinamoga.
Eugen Ruus

Eugen Ruus (19. august 1917 Vändra – 10. august 2000 Vancouver) oli eesti päritolu tehnikateadlane, eesti elu edendaja Kanadas ja õigeusu preester.
Alustas kooliteed Vändras ja lõpetas 1935. aastal Vändra Gümnaasiumi.

Tegevus ehitusinseneri ja -teadlasena

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Tehnikaülikooli diplomeeritud ehitusinsenerina. Pärast lõpetamist luges ta samas hüdraulika ja veemajanduse alaseid loenguid.
Sõja ajal põgenes ta Soome, kus tegeles maa-alust lennukitehast projekteeriva insenerina. Soomest lahkus ta Rootsi, kus tegeles sadamate ja jõujaamade projekteerimisega. Aastal 1950 asus ta perega Kanadasse, kus ta töötas Briti Columbia suurte jõujaamade projekteerimisel. Aastal 1956 tuli ta ajutiselt Euroopasse, eesmärgiks doktoritöö tegemine Karlsruhe Ülikoolis. Ta oli hinnatud spetsialist tuumaelektrijaamade vesijahutussüsteemide ja veetammide-paisude alal, ta projekteeris ise palju ja tegi ka teiste inseneride projektidele ekspertiise. Tema sulest on ilmunud arvukaid teadustöid, need koondas ta aastal 1998 ilmunud monograafiasse.

Tegevus apostliku õigeusu vaimulikuna

Vancouveris elades täitis ta ka Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku preestri ülesandeid. Ruus pühitseti diakoniks ja preestriks metropoliit Athenagorase poolt aastal 1964 Londonis. Ta teenis õigeusklikke nii Kanadas kui ka Austraalias. Aastal 1971 pälvis ta õigeusu kiriku ülempreestri nimetuse.
Tal olid suured teened Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse ja kiriku taastamisel. Ta pidas koos ülempreester Emmanuel Kirsiga ka 8. mail 1993 Vändra õigeusu kiriku taasavamisteenistuse.

Isiklikku

Tema isa Anton Ruus oli aastatel 1917–1939 Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse preester. Tema õetütar Maria Mahlapuu on Vändra Apostlite Peetruse-Pauluse koguduse juhatuse esinaine
Tõe liiasusteooria

Tõe liiasusteooria ehk redundantsiteooria (ladina keeles redundans 'üleliigne') kohaselt on tõe mõiste ülearune. Tõesus ei ole väite omadus. Väita midagi ning öelda, et väidetu on tõene, on selle arusaama kohaselt üks ja seesama. Näiteks on väide «Lumi on valge» võrdne lausega «On tõsi, et lumi on valge». Tõe liiasusteooria näitabki, et tõe mõiste on liigne.
Tõe liiasusteooria on 20. sajandil olnud üks populaarsemaid lähenemisviise tõele, olles saanud Gottlob Frege, Frank P. Ramsey'i, Alfred Ayer'i ja Willard Van Orman Quine selgesõnalist käsitlust. Lisaks sellele on redundantsiteooria olnud paljude hiljutiste tööde keskmes nagu näiteks Hartry Field ja Paul Horwichi.
Üks liiasusteooria populaarsuse põhjus on antimetafüüsiline hoiak – arvatakse, et see suudab purustada tõe olemuse mõistatuse. Teooria populaarsuse teine ​​põhjus puudutab tõsiasja, et tõde on semantiline mõte nagu viide, tähendus ja sisu. Paljud filosoofid vaevlevad semantiliste mõistete mõistmisega ning seepärast on liiasusteooria neile köitev, kuna see viitab sellele, et tõe mõiste on tarbetu.

Päritolu

Gottlob Frege oli ilmselt esimene filosoofiline loogik, kes väljendas midagi väga sarnast ideele, et predikaat "on tõsi" ei väljenda midagi, mis sellele on antud.
Tõe liiasusteooria on üldiselt omistatud Frank P. Ramsey'le, kes väitis oma töös "Faktid ja ettepanekud" (1927), et sõnade nagu fakti ja tõe kasutamine on midagi muud kui kaudne viis väidete kinnitamiseks ja nende sõnade käsitlemine eraldiseisvate probleemidena on lihtsalt keeleline segadus.

Tõe liiasusteooria variatsioonid

Tõe liiasusteooria üks variatsioonidest on jutumärgitustav tõeteooria, mis kasutab Alfred Tarski T-skeemi muudetud kujul – näiteks öelda, et «"P" on tõsi» on võrdne väitega «P». Teine redundantsiteooria variatsioon on võrreldamatu tõe liiasusteooria, mille Dorothy Grover, Joseph Camp ja Nuel Belnapti arendasid välja Frank P. Ramsey väidete viimistlemiseks. Nad väidavad, et näiteks «See on tõsi» öelduna vastusena lausele «Vihma sajab» on väljend, mis lihtsalt kordab teiste väljendite sisu.
Priit Pius

Priit Pius (sündinud 4. veebruaril 1989) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 2012 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.
Ta on aastast 2012  Tallinna Linnateatri näitleja.

Isiklikku

Tema kaksikvend on Märt Pius. Tema elukaaslane on näitleja Maiken Schmidt, nende poeg sündis 22. märtsil 2018. Nad abiellusid juulis 2019.
Ruutkraad

Ruutkraad (deg²) on SI-süsteemi mittekuuluv ruuminurga mõõtühik. Ruutkraadi kasutatakse sfääri osade mõõtmiseks. Üks ruutkraad on võrdne  ehk  = 3,0462×10⁻⁴ steradiaaniga.
Sfääris on umbes 41 253 ruutkraadi.
Upanišadid

Mõju

Upašinadidest oli väga kõrgel arvamusel saksa filosoof Arthur Schopenhauer, kes luges neid ladinakeelses tõlkes, mis oli tehtud pärsia keele vahendusel sanskritist.
Tööstuse tänav

Tänava nimi

Tööstuse tänav on nime saanud tänava ääres asunud tööstusettevõtete järgi. Enne 24. maid 1939 kandis tänav kuni Salme tänavani nime Girgensoni tänav, Volta tänava ja raudteeülesõidu vaheline lõik kandis Soo tänava nime ning raudteeülesõidu ja Sitsi mäe vaheline lõik Suur-Karjamaa tänava nime.
Endise Girgensoni tänava (saksa Girgensohnstraße, Girgensonstraße; vene Гиргенсонская улица) rajasid maaomanikud R. Girgenson ja C. Schlichting 1883 oma maavalduse tükeldamisel.
Tööstuse tänava koosseisu läinud lõik Soo tänavast (Volta tänava ja raudtee vahel) rajati naelavabriku omaniku Roseni korraldusel ja kulul 1878.
Endine Suur-Karjamaa tänav (raudtee ja Sitsi mäe vahel) rajati 1900. aasta paiku linna karjamaa (Kalamäe soo) tükeldamisel ja ehituskruntidena rendile andmisel.
Sarikoli keel

Sarikoli keel on pamiiri keelte šugni-jazgulami alarühma keel, mida kõneleb umbes 16 000 inimest Hiinas Ida-Turkestani edelaosa Sarikoli orust lõunasse jäävais mägedes, Taxkorgani linnas ja selle ümbruses.

Murded

Afganistanis ja Tadžikistanis räägitavad šugni murded pole neile arusaadavad.

Sõnajärg

SOV = alus + sihitis + öeldis.

Keeleoskus

Sarikoli keelt räägib enamus Hiina tadžikke, kellest ülejäänud räägivad vahhi keelt. Iraanis, Afganistanis ja Tadžikistanis nimetatakse tadžikkideks hoopis kaugemaid sugulasrahvaid. Keeleoskus on hea igas vanuserühmas. Seda õpetatakse algkoolis. On olemas grammatika ja sõnaraamat. Kirjaoskus hiina ja uiguuri keeles võib olla 15–52%. Mingil määral osatakse ka kirgiisi ja farsi keelt.

Nimetus

Pärineb ilmselt muistselt Pamiiri mägede Sarikoli (色勒库尔) kuningriigilt.
Heinrich Schliemanni gümnaasium

Ajalugu

Gümnaasium avati 10. oktoobril 1864, kui Berliini võimud olid linna rahvaarvu suure kasvu tõttu otsustanud rajada uusi keskkoole ja olemasolevaid laiendada. Õppetööd alustati 86 õpilasega. Õppeaastal 1880/81 oli õpilasi 587 ja õpilaste arv kasvas hiljemgi.
Luisenstadti gümnaasium asus algul Luisenstadtis Brandenburgstraßel (praegu Lobeckstraße) Oranienstraße lähedal Kreuzbergi linnaosas, hiljem lääne pool aadressil Gleimstraße 49, kus praegu tegutseb Falkplatzi kool. Esimene hoone hävis Teises maailmasõjas.
Rektor Paul Hildebrandt (jaanuar 1925 – detsember 1932) ettepanekul sai kool 20. novembril 1928 Heinrich Schliemanni nime (Heinrich Schliemanni kool). Hildebrandt moderniseeris kooli ning tugevdas selle humanitaarset kallakut. Samas majas hakkas tööle ka reaalgümnaasium. Järgmine rektor Fritz Plagemann vallandati 1933 juudi päritolu tõttu. Aastal 1938 anti koolile Heinrich Schliemanni gümnaasiumi nimi. Aastal 1939 nimetati kool ümber Horst Wesseli gümnaasiumiks. Samal aastal viidi kool üle Carmen-Sylva-Straßele (praegu Erich-Weinert-Straße), aga õppetöö hakkas toimuma väljaspool Berliini. 1. septembril 1945 alustas kool tööd jälle vana nime all Gleimstraße hoones. Vahepealse koolijuhataja Falki asemele tuli 1946. aastal tagasi rektor Plagemann, kes juhatas kooli 1951. aastani ja tegi sellest tunnustatud kooli. Järk-järgult muudeti see laiendatud keskkooliks vanade ja uute keelte eriklassidega. Aastal 1953 viidi kool üle hoonesse Greifswalder Straße 25. Aastal 1969 liideti kooliga Karl Friedrich Schinkeli laiendatud keskkool, mille rektor Richard oli 1962. aastast juhtinud mõlemat kooli ning jäi koolijuhiks 1979. aastani. Aastal 1973 koliti uushoonesse Conrad-Blenkle-Straße 52. Järgmine koolijuht oli proua Stoppe, kes pärast Mitte 2. laiendatud keskkooli jagunemist 1983 võttis vanade keelte eriklassid Heinrich Schliemanni laiendatud keskkooli. See oli üks üheksast Saksa DV koolist, kus õpetati vanu keeli.
1991/92. õppeaastaks saadeti kõik Ida-Berliini vanad koolid laiali. Koolihoones Dunckerstraße 64 avati keeltekallakuga Prenzlauer Bergi 4. gümnaasium Silvia Saleckeri juhtimisel. Sinna läksid üle Schliemanni kooli õpilased ja osa õpetajaid. 12. mail 1992 sai kool nimeks Heinrich Schliemanni gümnaasium ning 15. juunil 1992 anti koolile pidulikult nimeks Heinrich Schliemanni kool (gümnaasium). 21. oktoobril 1994 avati Schliemanni monument, mis koosneb kahest liivakivist steelist Christa Sammleri reljeefidega. 1993/94. õppeaastaks rajati vanade keelte haru. 2013/14. õppeaastast on kooli nimi Heinrich Schliemanni gümnaasium. Vana koolihoone kõrvale on rajatud loodusainete hoone, millel on muinsuskaitselistel kaalutlustel punastest kividest viilkatus.
Augusts Voss

Augusts Voss (vene Август Эдуардович Восс; 30. oktoober 1919 Saltõkovo, Tjumeni kubermang (tänapäeval Omski oblast) – 10. veebruar 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Läti NSV partei- ja riigitegelane.
Augusts Voss sündis 1919. aastal (teistel andmetel 1916. aastal) Siberis läti talupoja perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Tjumeni Õpetajate Instituudi ja töötas seejärel õpetajana. 1940. aastal kutsusti Augusts Voss Punaarmeesse. Teisest maailmasõjast võttis ta osa poliittöötajana.
1945. aastal suunati Augusts Voss Läti NSV-sse, kus esialgu töötas Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktorina. 1945–1948 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 1949–1950 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kõrgkoolide sektori juhataja ja Läti Ülikooli parteiorganisatsiooni sekretär. 1950–1953 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuris. Majandusteaduse kandidaadi kraadi sai 1953. aastal.
1953–1954 töötas Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kultuuri osakonna juhatajana, 1954–1960 parteiorganite osakonna juhatajana. 1960–1966 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär.
15. aprillist 1966 kuni 14. aprillini 1984 oli Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.
1984–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu esimees. 1971–1990 oli Augusts Voss NLKP Keskkomitee liige.
Augusts Voss valdas hästi läti keelt, kuid avalikult esines vene keeles.
Augusts Voss on maetud Moskvasse Trojekurovo kalmistule.
Konrad von Uexküll (1569–1638)

Isiklikku

Ta oli abielus vabapreili Elisabet Christiernsdotter Oxenstierna af Eka och Lindöga (umbes 1584–1648). Abielust sündis Beata von Yxkull. Hiljem oli Konrad abielus Anna von Ungerniga. Abielust sündis Sophia von Uexküll.
Relatiivlause

Relatiivlause on täiendlause liike, mis algavad siduvate ehk relatiivsete asesõnadega või asemäärsõnadega.
Näide: "Kas need lapsed, kes autodega mängivad, on sinu omad".
Enn Parve (näitleja)

Enn Parve (kodanikunimega Eugen Pavlov; 26. mai 1910 Tallinn – 10. detsember 1952 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna vene gümnaasiumi. Ta töötas 1929–1935 peamiselt elektrikuna.
Aastatel 1935–1944 mängis ta Tallinna Töölisteatris. Aastatel 1944–1945 mängis ta Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1945–1949 oli ta Haapsalu kultuurimaja kunstiline juht. Aastatel 1949–1951 oli ta Vanemuise teatri näitleja. Aastal 1951 oli ta Lõuna-Eesti Teatri ja aastatel 1951–1952 Rakvere Teatri peanäitejuht.
Giulino

Varasem ajalugu

Küla oli autonoomne omavalitsus aastani 1928, mil see ühines Mezzegraga, saades selle üheks osaks (frazione).

Mussolini surm

Koht on läinud ajalukku kui paik, kus 1945. aasta 28. aprillil tapeti Benito Mussolini ja tema armuke Claretta Petacci. Hukkamise viisid läbi kohalikud vastupanuvõitlejad (partigiani), kes olid diktaatori tabanud Dongo vallas (mida peetakse sageli ekslikult kohaks, kus hukkamine aset leidis).

Geograafia

Giulino on osa Intelvi geograafilisest piirkonnast ning see asub mägedes Como järve loodekalda lähedal. Küla on Mezzegrast 2 km, Comost 30 km ja Luganost (Šveitsis) 40 km kaugusel.
Küla asub merepinnast 250 meetri kõrgusel.
Paskal

Paskal (Blaise Pascali järgi, tähis Pa) on rõhu mõõtühik SI-süsteemis. 1 Pa on rõhk või mehaaniline pinge, mille tekitab 1 m² suurusele pinnale ühtlaselt jaotunud 1 N suurune jõud: 
 ehk SI põhiühikutes
Conwy raudteesild

Conwy raudteesild, ka Tubular Railway Bridge, on raudteesild üle Conwy jõe Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit.
Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Pärast Britannia silla põlemist 1970. aastal on see ainus sild, mis tänaseni on säilinud insener Robert Stephensoni 19. sajandil projekteeritud täisnurkse toru kujulistest talasildadest.

Silla rajamine

Kaheteeline raudteesild ehitati aastatel 1846–1849 Stephensoni projekti järgi. Ehitustöid korraldasid Stephenson koos William Fairbairni ja Eaton Hodgkinsoniga. Püloonid projekteeris arhitekt Francis Thompson.
Tarinduselt on Conwy raudteesild talasild, talakanduriks valiti kaks kõrvu asetatud täisnurkset toru. Torud on kokku needitud sepisterasest valmistatud raudlehtedest. Silla raudkonstruktsioonid valmistas firma Easton & Amos.
Silla sildeava pikkus on 125 m.

Rekonstrueerimine

1899. aastal lisati sillale vahetoed malmpostide näol, et vähendada sisejõude silla torukanduris.
Buchanani maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 21. detsembril 1837.
Võmmorski uus tsässon

Üldandmed

Uue tsässona ehitust alustati, sest vana tsässon oli aastaid tagasi jäetud hooletusse ning selle taastamist ei peetud otstarbekaks. Ehituse eestvedaja oli isa Rafael (Raul Hindrikus). Hoone telliti firmalt Kapa Puit.

Ehituslikud andmed

Hoone on heas ehituslikus seisukorras. Tsässon on ühekorruseline, viilkatusega, nelinurkse põhiplaaniga männipuidust freespalkehitis (palgi diameeter 17,5 cm) välismõõtudega 507 x 386 cm. Hoonel on üks siseruum (9,1 m2) ja väline varjualune (3,1 m2). Seina kõrgus vundamendist seina ja sarika ühenduskohani on 200 cm ja katuseharjani 385 cm. Palgid on nurkades seotud koerakaelanurgaga*. Hoone katus on kaetud kalasabamustriliselt löödud kahekordse männipuidust sindelkattega. Keset katust paikneb puidust tornil sibulkuppel, mille tipus on treitud ümarmaterjalist rist. Hoonel on katuslagi ja eraldi lagi puudub. Välisuks on püstise voodrilauaga kaetud soojustatud ühepoolne uks, mille mõõdud on 178 x 93 cm ning see avaneb väljapoole. Ukses on klaasitud nelja ruuduga aken. Nii hoone põhja- kui ka lõunaküljel on paksude, kohati värviliste klaasidega ühekordsed nelja ruuduga ruudukujulised puitaknad (46 x 46 cm). Hoone välisilme ei ole kümne aasta jooksul muutunud.

Sisustus

Tsässona tagaseinas on ikoonilaud, millel seisab mitmeid väiksemaid uuemaid ikoone. Tagaseina keskel on ikoon „Aabrahami külalislahkus”, mis on traditsioonis tihti kasutusel troitsa (Kolmainu) püha ikoonina. Pühapilt on kaetud linase pühaserätiga. Räti otsad on kaunistatud villase koekirja ja heegelpitsiga. Peaikooni ees ripub seinale kinnitatuna klaasist õlilamp. Põrandal on puuvillane põrandavaip.
Marimaa

Rahvastik

Linnarahvastiku osakaaluks 2000. aasta rahvaloenduse ajal oli 61,2%. Rahvastiku tiheduselt 32,7 in/km² sarnaneb Marimaa Eestiga.

Rahvuslik koosseis

2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid marid rahvastikust 43,9%, venelased 47,4% ja tatarlased 5,8%. Lisaks elas Mari Elis veel rohkem kui 50 rahvuse esindajaid. Nad moodustasid 3,3% rahvastikust ja arvukamad neist olid tšuvašid, udmurdid, mordvalased ja ukrainlased.
Anna-Liisa Kasurinen

Anna-Liisa Kasurinen (neiuna Oksanen, aastatel 1967–1989 Piipari; sündinud 8. mail 1940 Kivijärvi vallas) on Soome poliitik. Ta on sotsiaaldemokraatliku partei liige.
Ta oli aastatel 1979–1995 Eduskunna liige (Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridades). Ta oli 30. aprillist 1987 kuni 26. aprillini 1991 Soome kultuuriminister (ametliku nimetusega minister haridusministeeriumis) ja 28. augustist 1990 kuni 26. aprillini 1991 minister transpordiministeeriumis.
Ta on väljaõppelt meditsiiniõde.
Maret Maide

Maret Maide (sündinud 1942) on eesti kirjastaja ja tõlkija, kirjastuse Varrak looja.
Varem töötas ta kirjastuses Valgus toimetajana.

Isiklikku

Priit Maide on tema poeg.
Valdeko Vende

Isiklikku

Ta oli kunstiajaloolase Ella Vende ja sõjaväelase Jakob Vende poeg.