google/wiki40b huggingface dataset:
Erik Černák

Erik Černák (sündinud 28. mail 1997 Košices) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Tampa Bay Lightning.
Ta alustas klubikarjääri Slovakkia kõrgliiga klubis HC Košice. 2015. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Los Angeles Kingsi poolt 43. valikuna. Hooajal 2015–16 suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubisse Erie Otters.
2017. aasta veebruaris liitus Černák Tampa Bay Lightninguga. Hooajal 2017–18 mängis ta veel ainult Lightningu noorteklubi Syracuse Crunchi rivistuses American Hockey League'is. Debüüdi NHL-is tegi ta 13. novembril 2018 mängus Buffalo Sabresi vastu. Esimese värava viskas ta liigas 2. veebruaril 2019 mängus New York Rangersi vastu.
Ta on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2019. aasta maailmameistrivõistlustel.
Pēterupe (Saulkrasti)

Pēterupe, vanasti ka Pēterkapella on Läti linna Saulkrasti osa. Saulkrastiga liideti see piirkond aastal 1933. Pēterupe asub linna keskosas. Pēterupes on keskkool, luteri kirik, ajaloomuuseum ja Saulkrasti raekoda.
XVI sajandil püstitati Pēterupesse puidust Püha Peetruse kabel. Rootsi ajal teenindas seda Lēdurga koguduse vaimulik, aga aastast 1653 aastani 1700 oli sellel oma vaimulik. Hiljem kuulus kogudus kas Liepupe kihelkonda või Krimulda kihelkonda.  Aastal 1864 ehitati külla uus kivist kirikuhoone. 
Aastal 1890 püstitati külla Meeresruh nime kandev villa, kus Esimese maailmasõja ajal elas Läti helilooja Jāzeps Vītols. Aastal 1897 ehitati endine Plade kõrts ümber koolimajaks.
Aastal 1933 liideti Neibāde ja Pēterupe Saulkrastiks. Aastal 1935 avati nende kahe asula vahelisel alal  Saulkrasti raudteejaam.
Huevos

Huevos on Trinidadile ja Tobagole kuuluv saar Bocas del Dragóni väinas Trinidadi ja Venezuela vahel. Saare pindala on 1,01 km².
Sõna huevos tähendab hispaania keeles 'munad'. Saare asustus on minimaalne, peamiselt on ta tuntud oma huvitava ja mitmekesise looduse poolest.
Anija vald (2002)

Linn

Anija vallas asus üks linn – Kehra.

Ajalugu

Anija vald rajati 19. sajandil Anija mõisa territooriumi talumaid hõlmava tüüpilise mõisavallana. 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi esimesel poolel toimunud valdade liitmisel muutus vald algsest suuremaks, hõlmates selle järel ka Paasiku, Kehra ja teisi mõisatele kuulunud maid. Vald likvideeriti 1950. aasta haldusreformiga (analoogiliselt teiste Eesti valdadega) ning taastati nõukogudeaegse Anija külanõukogu põhjal ja piirides 16. jaanuaril 1992. Lõplikud piirid sai vald 2002. aastal, mil vallaga ühines Kehra linn (seni eraldiseisev omavalitsusüksus, mida Anija vald rõngasvallana ümbritses).
Valla kolmekümne ühest külast mainiti esmakordselt 1241. aastal välja antud Taani hindamisraamatus neljateistkümmet küla. Valla maa-alal asus mitu mõisat – 1914. aasta seisuga olid need Anija, Paasiku, Kehra, Kaunissaare, Kaserahu, Pikva ja Alavere peamõisad, lisaks veel mitu kõrval- ja karjamõisat.
Vallale nime andnud Anija mõisast on kirjalikke teateid 1482. aastast. Mõisnikuks oli siis rüütel Herman Soge (Zoege).
2017. aastal ühinesid Anija vald ja Aegviidu uueks Anija vallaks.
Helmuth Lohner

Helmuth Lohner (24. aprill 1933 Viin – 23. juuni 2015 Viin) oli Austria näitleja ja teatridirektor.
Lohner oli aastail 1997–2006 Josefstadti teatri direktor.
Calgary Flames

Calgary Flames on Kanada jäähokiklubi, mis tegutseb Alberta provintsis Calgarys. See mängib NHL-i Läänekonverentsis Vaikse ookeani divisjonis.
Klubi asutati 1972. aastal Atlantas. Calgarysse kolis see 1980. aastal. Kodumänge peab Calgary Flames Scotiabank Saddledome'il.
Mitch Hedberg

Mitch Hedberg (õieti Mitchell Lee Hedberg; 24. veebruar 1968 Saint Paul, Minnesota – 30. märts 2005 Livingston, New Jersey) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Nagu esimene kord

"Nagu esimene kord" on ansamblilt Terminaator 2006. aastal ilmunud album.
Arezzo provints

Linnad

Linnaõigused on järgmistel omavalitsusüksustel: Arezzo, Castiglion Fiorentino, Cortona, Monte San Savino, Montevarchi ja Sansepolcro.
Eduard Ahman

Teenistuskäik

Esimese maailmasõja alul astus Vene sõjaväkke. Sõjalise ettevalmistuse sai Petrogradis Pauli sõjakoolis, kus pärast lõpetamist 1915. aastal ülendati lipnikuks. Oli seejärel kaks aastat rindel võideldes 16. Siberi kütipolgu koosseisus Riia all sakslastega. Tuli seejärel Eesti rahvusväeosadesse, teenis 3. jalaväepolgus. 
Vabadussõja ajal tegutses Valgas kaitseliidu ülemana, Haapsalus piirivalve ülemana, 2. diviisi tagavarapataljonis rooduülemana ja alates 1919. aastast 7. jalaväepolgu ülema abina. Rahuajal teenis mitmesugustel staabiteenistuse ja riviala ametikohtadel. Pärast sõja lõppu täiendas end Tondil alalisväeohvitseride kursustel 1923 ja Eesti kõrgemas sõjakoolis 1927. 
Oli ajakirja Sõdur tegevtoimetaja 1925–1932. 1932–1934 oli 3. Üksiku jalaväepataljoni ülem. Juulis 1934 määrati Sõjavägede Staabi topo-hüdrograafiaosakonna ülemaks, kust 1938. aastal määrati Sõjavägede staabiülema teiseks abiks ja ratsaväe inspektoriks. 1931. aastast oli rahvusvahelise Läänemere Geodeetilise Komisjoni hääleõiguslik liige.
Eduard Ahman vahistati 14. juunil 1941 ja küüditati NSV Liitu, kus ta Norillagi NKVD tribunali otsusega 16. detsembril 1941 surma mõisteti ja 20. juulil 1942 hukati.

Isiklikku

Tema vend oli ehitusinsener Arnold Ahman.
Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade

Ajakirja Time 100 parimat filmi läbi aegade avaldati ajakirja Time poolt 2005. aastal. Nimekirja arvati filme, mis olid esilinastunud alates 3. märtsist 1923 (ehk päevast, mil ilmus Time'i esimene number) kuni 2005. aasta alguseni. Nimekirja koostasid kriitikud Richard Schickel ja Richard Corliss ning avaldatud nimekiri osutus Internetis väga populaarseks, kogudes juba ainuüksi esimese nädala jooksul 7,8 miljonit külastuskorda.
Tuletus

Tuletise tähendus

Tuletise tähendus põhineb tavaliselt alussõna tähendusel: alussõna leksikaalne tähendus ja tuletusliite kategoriaalne tähendus kujundavad üheskoos tuletise derivatiivse tähenduse e moodustustähenduse.
Näide: saare-stik, taga-la, el-u, ande-kas, õig-lane, nelja-ndik, lõpe-ta-ma, haige-stu-ma, tugeva-sti, hommiku-ti 

Tuletise sõnaliigid

Eesti keeles on tuletatud nimisõnu ehk nimisõnatuletisi, tuletatud omadussõnu ehk omadussõnatuletisi, tuletatud arvsõnu ehk arvsõnatuletisi, tuletatud verbe ehk verbituletisi ja tuletatud määrsõnu ehk määrsõnatuletisi.
Tuletis võib olla samast või teisest sõnaliigist kui selle alussõna (v.a arvsõnatuletised, mida tuletatakse ainult teistest arvsõnadest). 

Allikad

Reet Kasik 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Haanja valla lipp

Haanja valla lipp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haanja valla lipp.
Lipp kinnitati 29. detsembril 1997.

Lipu kirjeldus

Valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinise kanga alumises osas on kaarlõikeline kollane väli, millest tõuseb kolme rohelise kuuse tagant mustade püstiste aknaavadega piiritletud, sakmete ja lipuvardaga kuldne torn.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus

Kanga kollane kaarlõikeline alaosa ja sellelt tõusev kollane torn sümboliseerib valla territooriumil paiknevat kauni loodusega Haanja kõrgustikku ning selle keskosas asuvat Eesti ja Baltimaade kõrgeimat mäge Suurt Munamäge koos vaatetorniga. Rohelised kuused viitavad ümbruskonna vaheldusrikkale loodusele, millest osa on kuulutatud Haanja Looduspargiks.
Sinine on kodumaa taeva ja vee värvus, kollane viljaväljade ja jõukuse sümbol.
Puidutööstus

Puidutööstus on töötleva majanduse haru, mis tegeleb puidu mehaanilise, keemilise ja termilise töötlemisega.
Puidutööstuse tooraineks on saematerjal. Puidutööstuse ettevõtete hulka kuuluvad teiste hulgas liimpuidu, akende ja uste, puidust ehitusdetailide ja mööbli puitdetailide tootjad.
Puidu keemilise töötlemisega tegelevad muu hulgas tselluloosi- ja paberitööstus.

Organisatsioonid

Eesti puidutööstuse ettevõtteid ühendab Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liit.
Hessen

Haldusjaotus

Hesseni liidumaa jaguneb halduslikult 3 ringkonnaks (Darmstadt, Gießen, Kassel), mis omakorda jagunevad 21 kreisiks ja 5 kreisivabaks linnaks.
Põhjamehhiko kuusk

Botaanilised tunnused

Puu kasvab üldjuhul 25–30 m, harva kuni 51 m kõrguseks, vanus võib küündida kuni 272 aastani. Tüve läbimõõt on tavaliselt 45–70, soodsates tingimustes 100–150 cm. Tüve koor on hallikas, lõhenenud ja kestendav. Pungad on 4–10 cm pikkused, vaigused. Võrsed on jämedad, tuhmkollased, karvadeta. Okkad on äärmiselt teravad, sinakasrohelised, 17–23 mm pikkused, rombjad või lamedad. Isasõisikud on 2–3 cm pikkused, punakad. Käbid on 7–12 cm pikkused, silinderjad, noorelt rohelised, valminult oranžikaspruunid. Seemnete kestad on mustad, 3,5–4 mm pikkused; tiivakesed on 10–12 mm pikkused.
Johann von Hoekelum

Johann von Hoekelum oli Liivi ordu liige ja Toolse foogt aastal 1500.
Johanni vanemaid pole teada, kuid ta pärines Geldernist Arnheimi lähedalt. Tema suguvõsa oli üks tähtsusetumaid sealkandis. Tema sugulane Otto von Hoekelum tegutses Liivi ordus veidi enne teda, 15. sajandi teisel poolel.
Peale selle, et ta oli Toolse foogt, pole Hoekelumist rohkem sisuliselt midagi teada.
Harmattan

Mõju

Mõnes Lääne-Aafrika riigis piirab harmattaniga kaasneva tolmu hulk tõsiselt nähtavust ja varjutab päikese mitmeks päevaks samamoodi kui tihe udu. Tugev tuul võib isegi kuivi männitüvesid murda. Tuules kanduvat tolmu- ja liivapilve nimetatakse harmattani hämuks, igal aastal põhjustab see tühistatud ja ümber suunatud lendude tõttu lennufirmadele miljonite USA dollarite suurusi kahjusid. Samuti on harmattan oluline risk rahvatervisele, selle mõjul sageneb haigestumine meningiiti ning kuna õhuniiskus võib langeda isegi 15 protsendini, põhjustab see ninaverejookse. Harmattan kahjustab ka viljapõlde. Harmattani ja monsuuni koosmõju tekitab tornaadosid.
Johannes Lindemann

Johannes Lindemann (15. märts 1874 Oisu vald, Järvamaa – 1. august 1941) oli Eesti poliitik (Nõmme alevivanem ja linnapea) ning kaitseliitlane.
1893 alustas ta 19-aastasena tööd kooliõpetajana Riisipere vallakoolis. Hiljem oli ta põllupidaja Märjamaal, olles pikka aega Nissi põllumeeste seltsi esimees. 1905. aasta revolutsiooni aegu tuli Lindemannil veeta kaks ja pool kuud Tallinnas vanglas. Vabanemise järel pöördus ta tagasi Nissi.
1917. aastal asus Lindemann Nõmmele, kus ta samal aastal valiti alevivanemaks. 1926. aastal sai Nõmme alevist linn ja Lindemannist sai esimene Nõmme valitud linnapea.
1. jaanuaril 1925 valiti ta koos Ludvig Mühlbachi ja Jaan Vagaga taastatud Nõmme Kaitseliidu ajutisse juhatusse.
Siberi võhumõõk

Siberi võhumõõk (Iris sibirica) on võhumõõgaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Rein Olmaru

Rein Olmaru (29. juuni 1939 Tallinn – 26. märts 1993 Saare vald, Jõgevamaa) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatrijuht.
Lõpetas 1957. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lend). Lõpetas 1968. aastal lavastajana GITISe.
Oli aastatel 1961–1962 Endla näitleja, aastatel 1965–1968 lavastas Noorsooteatris. Oli aastatel 1968–1971 Rakvere Teatri peanäitejuht, 1978–1985 näitleja ja 1985–1989 direktor. Aastatel 1989–1991 oli Tartu Lasteteatri direktor. Aastast 1991 oli ta Saare rahvamaja juhataja.
Aastatel 1968–1970 oli ta ühtlasi ka Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri õppejõud, 1974–1985 Rakvere 1. Keskkooli kooliteatri juht.

Isiklikku

Näitleja Liina Olmaru on Rein Olmaru tütar.
Näitleja Linda Olmaru on Rein Olmaru abikaasa.
Taevasmaa küla

Taevasmaa küla on ökoküla Rae vallas, Lilleoru kõrval.
Küla planeerimine sai alguse 2005. aastal.
Vokaalharmoonia

Vokaalharmoonia (inglise vowel harmony) on keeleteaduses nähtus, kus sõna esimese silbi vokaal määrab järgsilpide vokaalide laadi.
Vokaalharmooniat esineb muu hulgas võru (näiteks tagavokaalidega sõna hõbõhõnõ 'hõbedane'), soome (näiteks eesvokaalidega sõna räjähtää 'plahvatama') ja ungari keeles ning paljudes turgi keeltes, aga ka mõnedes eesti murretes.
Arnold Laidva

Arnold Johannes Laidva (kuni 23. juuni 1935 Arnold Johannes Laubert; 21. august 1906 Tallinn – 13. september 1990 Uppsala, Rootsi) oli eesti poksija.
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti meistrivõistlustel aastatel 1924 ja 1926 esikoha ja tuli Eesti meistriks.
Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1925. aastal ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1927. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 3. koha aastatel 1929 ja 1930.

Hilisem elukäik

Ta töötas hiljem politseinikuna.
Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Oli hiljem pikka aega tegev Uppsala Eesti Seltsis (muuhulgas ka laekuri ja sekretärina).

Isiklikku

Tema poeg on Rootsi ja Eesti laevandustegelane Hans Laidwa.
Aastatel 1944–1945 Arnoldi peetud päevikut on poeg Hans kasutanud oma elulugu jutustavas raamatus "Ett liv på Östersjön - som båtflykting och färjeredare" (rootsi keeles; Stockholm 2003; eesti keeles "Elu Läänemerel: paadipõgenikust reederiks". Tänapäev. Tallinn 2004, tõlkinud Tõnis Arnover).
Sünteetiline propositsioon

Kanti käsitlus

Immanuel Kant kasutas oma raamatus "Puhta mõistuse kriitika" otsustuste eristamiseks termineid "analüütiline" ja "sünteetiline". Kanti järgi on otsustus sünteetiline, kui selle  predikaadi mõiste ei sisaldu subjekti mõistes, vaid on subjekti mõistega seotud. Sama loogika järgi tuletasid propositsioonide tüüpe hilisemad filosoofid. Näiteks propositsioon "Kõik poissmehed on üksi" on sünteetiline, kuna "poissmehe" mõiste ei sisalda mõistet "üksi", "üksi" pole "poissmehe" definitsioon. Selle arvelt saame öelda, et sünteetilise propositsiooni puhul tuleneb propositsiooni tõeväärtus sõnaliste väljendite omavahelistes seostes, mitte väljendite tähendustes endis.
Kant kasutas "Puhta mõistuse kriitikas" otsustuste eristamiseks ka mõisteid "aprioorne" ja "aposterioorne", millest aprioorne on mõistuslik- ja aposterioorne kogemuslik propositsioon. Mõlemad on seotud analüütilise ja sünteetilise propositsiooniga, kuid on siiski neist erinevad.

Uuspositivistide käsitlus

Uuspositivistid hakkasid Kanti propositsioonide klassifikatsioonide vastu huvi tundma. Analüüsides Kanti definitsioone leidsid nad, et sünteetilised propositsioonid on kõik propositsioonid, mis pole analüütilised. Viimase hulka kuuluvad propositsioonid, mis on tõesed läbi mõistete, definitsioonide või keelekäsituse.

Quine'i käsitlus

Willard Van Orman Quine ei nõustunud Kanti ja uuspositivistide definitsioonidega ning kirjutas oma essees "Empirismi kaks dogmat", et pole olemas analüütilist tõde, kuna kõik tõed põhinevad empiirilistel alustel. Quine defineerib sünteetilist propositsiooni kui propositsiooni, mis põhineb faktidel, samas kui analüütiline propositsioon põhineb tähendustel.
Quine kriitika sellisele definitsioonile on, et kuna kõik analüütilised propositsioonid jõuavad alati faktideni ning sellega ka sünteetiliste propositsioonideni, pole selline süsteem jätkusuutlik.
Mati Preitof

Mati Preitof (sündinud 13. veebruaril 1960) on eesti orienteeruja.

Haridus

Lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete eriala.

Töö

Töötanud OÜ Graben projektijuhina. 2012. aastast OÜ Elektrof juhatuse liige.

Sporditulemused

Orienteerumisjooksus tulnud veteranide klassis (M50) Eesti meistriks öisel tavarajal aastatel 2010, 2011, 2012, 2014.
Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis 2007. aastal Smiltenes segavõistkondade arvestuses koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga pronksi. Veteranide segavõistkondade arvestuses võitis 2008. aasta rogaini MMil kulla koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga ning 2013. aastal pronksi koos Aleksander Pritsiku ja Heidi Sillaga, rogaini EMil 2007. ja 2009. aastal kulla koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga.
Johnny Weir

Isiklik elu

Tema isa on John ja ema Patti Weir. Tal on vend Brian, kes on temast neli aastat noorem. Ta kasvas üles Quarryville'is, kuid kui ta hakkas 12-aastaselt uisutamisega tegelema, kolis perekond Newarki Delaware'is, et ta saaks olla treeningupaiga ja treeneri läheduses. 2007. aasta suvel kolis ta Lyndhursti New Jerseys ja hakkas Wayne'i lähedal treenima. Weiril oli oluline roll Newarki keskkoolis; ta õppis ka poole kohaga Delaware'i ülikoolis keeleteadust, kuni sealt välja langes, et uisutamisele keskenduda. Ta on russofiil, kes imetleb Venemaa uisustiili ja kultuuri. Ta õppis ise vene keelt rääkima ja lugema. Samuti räägib ta veidi prantsuse keelt.
Harilik vesikanep

Kirjeldus

Vesikanep on suur rohttaim, maapealse varre kõrgus on 50-100 (150) cm. Õied moodustavad kännasja liitõisiku, üksikõis on roosakat, harva ka valget värvi. Õitseaeg on juulis (harva algab juunis ning võib kesta ka kuni septembrini).

Kasutamine

Vesikanepit võiks kasvatada ilutaimena veekogude kallastel parkides. Vars ja lehed annavad sinist värvainet.  Varem kasutatud ravimtaimena. Mitte kasutada seespidiselt, sest alkaloidide tõttu on droogil maksa kahjustav ja vähki tekitav mõju. Kokkupuude värske taimega võib põhjustada nahaärritust.
Pirjo Muranen

Pirjo Elina Muranen (sünninimi Pirjo Manninen; sündinud 8. märtsil 1981 Rovaniemis) on soome endine murdmaasuusataja.
Muranen on võitnud maailmameistritiili nii individuaalses sprindivõistluses 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis kui ka teatevõistluses 2007. aasta MM-il Sapporos koos Virpi Kuituneni, Aino-Kaisa Saarineni ja Riitta-Liisa Roponeniga.
Maailmakarikavõistlustel on ta sprindivõistlustel võitnud viis etappi. Sprindikarika arvestuses tuli ta 2000–2001 hooajal kokkuvõttes teiseks ja 2002–2003 kolmandaks.
Muranen võitis ka MM-il 2001. aasta Lahtis ja 2003. aastal Val di Fiemme‎s hõbemedali, kuid mõlemal korral võistkonna tulemus tühistati, kuna Lahtis Virpi Kuitunen ja Milla Saari ning Val di Fiemmes Kaisa Varis jäid vahele dopingu kasutamisega.
Murase treener on 2006. aasta kevadest Reijo Jylhä. Enne seda oli tema treeneriks isa Jorma Manninen. Pirjo Murase vend on tuntudkahevõistleja Hannu Manninen. Pirjo Muranen abiellus 30. juunil 2007 võrkpallur Ville Muraneniga.
Muranen valiti 2001. aastal Soome aasta naissportlaseks.
Adolf Johann

Adolf Johann I, Stegeborgi ja Pfalz-Zweibrücken-Kleeburgi hertsog, Reini pfaltskrahv, (rootsipäraselt Adolf Johan; (11. oktoober 1629 Stegeborgi loss – 14. oktoober 1689 Stegeborgi loss) oli Rootsi riigimarssal.
Tema vanemad olid Zweibrückeni pfaltskrahv Johann Kasimir ja Rootsi kuninga Karl IX tütar Katarina Vasa. Rootsi kuningas Karl X Gustav oli tema vend.
Karl X Gustavi Poola sõjas viis ta Kłecko lahingus 1656 Rootsi väed võidule. Pärast kuninga lahkumist Preisist Taanisse 1657 nimetati Adolf Johan Preisis paiknevate vägede kindraliks, mis tekitas tüli. Väed ei olnud tema otsustega rahul ja ka kuningas ei kiitnud neid heaks. Aastal 1659 Adolf Johan lahkus.
Kui vend Riksdagi istungi ajal Göteborgis 1660 äkki suri, leiti, et Adolf Johan peaks moodustama koos kuninganna Hedvig Eleonoraga eestkostevalitsuse. Kohe pärast kuninga surma 13. veebruaril otsustati, et Göteborgi väravad suletakse. Adolf Johan laskis kutsuda Göteborgi komandandi Karl Sjöbladi ning käskis tal võtmed üle anda. Kui too keeldus, tahtes kõigepealt rääkida kuninganna ja nõukoguga, tõmbas Sjöblad mõõga välja. Sjöblad tegi sedasama, mille peale hertsog rahunes.
1. märtsil 1660 protokolliti varasem Riksdagi otsus ning nüüd tunnistati Rootsi kroonprints Karl Rootsi kuningaks ning hertsog Adolf Johan jäeti eestkostevalitsusest välja. Pärast seda talle enam avalikke ülesandeid ei antud.
Rummu Jüri

Filmid

Rummu Jürist on tehtud filmid "Jüri Rumm" (1929) ja "Jüri Rumm" (1994).
Vabalninkas

Ajalugu

Asulat on esimest korda mainitud 1554. aastal ja Vabalninkai riigimõisa 1555. aastal. Aastal 1617 ehitati sinna esimene kirik, külast sai kohaliku katoliku kihelkonna keskus. Aastal 1618 sai Vabalninkasest alev. 
Aastal 1625 rüüstasid alevit rootslased, asula kannatas ka katkuepideemia läbi. Aastal 1639 rajati alevisse kihelkonnakool. Aastal 1644 alustati seal õlletootmist. XVII sajandil asusid alevisse elama ka juudid ja sinna ehitati sünagoog. Aastal 1696 hävis tulekahjus esimene kirik, aastal 1698 põles alev taas.
Uus kirik valmis aastal 1714. Juba aastal 1729 põles alev taas ja tulekahju hävitas ka uue kiriku. Aastal 1734 valmis kolmas puidust kirikuhoone. Linnaõigused on Vabalninkasel 1775. aastast.
Aastal 1817 valmis praegune kivist kirikuhoone. Aastal 1825 põles linn; taas põles see aastal 1834. Aastal 1860 oli linnas kaks sünagoogi, seal tegutsesid veski ja pruulikoda. Aastal 1883 rajati linna postkontor, aastal 1892 valmis kohalik haigla. Aastal 1903 sai Vabalninkas telegraafiühenduse.
XIX sajandi lõpuks oli Pasvalysist saanud alev. Knygnešystė ajal oli alev üks ühe tähtsama salakaubavedaja Jurgis Bielinise baasidest. Aastal 1916 avati alevit läbiv kitsarööpmeline raudtee. Pasvalysist hargnesid liinid Biržai, Panevėžysi ja Joniškėlise suunas. Linnaõigused sai Pasvalys taas 1946. aastal. Aastaks 1983 olid linna läbivad raudteeliinid suletud.
Esimese maailmasõja ajal põles suurem osa Vabalninkasest maha. Peale sõda rajati linna meierei, aastail 1932–1942 tegutses seal ka piimaühistu. Aastal 1950 sai vahepeal linnaõigused kaotanud Vabalninkasest taas linn.
Bunge

20. sajand

Asula tekkis 1908. aastal Vene-Belgia metallurgiaühistu rajatud "Bunge" kivisöekaevanduse juurde.
1979. aasta septembris viidi Junokomunarivski lähistel aatomipommi lõhkamise katsetuse raames 900 meetri sügavusel läbi maa-alune tuumaplahvatus.

21. sajand

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 21. septembril, lahkusid Ukraina väeüksused linnast ning valitsusvastased relvajõud võtsid linna oma kontrolli alla. Mässulised jätkavad nime Junokomunarivsk kasutamist.
1997. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti-Soome 1997. aasta maavõistlus poksis toimus 20. septembril 1997 Tallinnas.
Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti neli kaheminutilist raundi. Eesti võitis 8:4.
Gulbene raudteejaam

Gulbene raudteejaam asub Gulbene linnas Lätis aadressil Dzelzceļa tänav 8. Jaama juures asub ka depoo.
Gulbene raudteejaam avati aastal 1903, kui avati Valga ja Pļaviņase vaheline kitsarööpmeline raudtee. Algselt kandis see nime Schwaneburg; toonase haldusjaotuse järgi jäi see Gulbene kihelkonda Vana-Gulbene mõisa maadele. Tänapäevases asukohas on raudteejaam siiski aastast 1916, mil avati  Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee, ühtlasi ehitati Gulbene ja Pļaviņase vaheline tee ümber laiarööpmeliseks. Uus jaam hakkas kandma nime Alt-Schwaneburg ehk Vecgulbene. Gulbene nime kannab raudteejaam aastast 1928.
Jaamahoone rajati 1926. aastal. See sai tõsiselt kannatada teises maailmasõjas 1944. aastal, kuid taastati hiljem endisel kujul. Hoone projekteeris Peteris Feders ja see on üks suuremaid jaamahooneid Lätis.
Nõukogude perioodil läbis Gulbene raudteejaama kaks Põtalovosse sõitvat rongi – üks neist sõitis Pļaviņase, teine Ieriķi kaudu. Läti taasiseseisvumise järel lõpetati reisirongiliiklus Ieriķi suunal aastal 1999. Põtalovo suunal sõitsid rongid algul Vecumi, seejärel Žīguri raudteejaamani, ent 1. juulil 2001 lõpetati ka seal reisirongide liiklus. Kaubarongid kasutasid neid teid 29. augustini 2001.
Endise Valga–Mõniste–Ape–Alūksne–Gulbene raudtee Alūksne–Gulbene raudteelõigul toimub senini rongiliiklus. See on Baltikumi ainuke regulaarselt kasutusel olev kitsarööpmeline raudteelõik. Pļaviņase suunal peatuvad rongid praegu Cesvaines, kuid varem eelnes Gulbenele Elste raudteepeatus.
Seda ja Teist

Seda ja Teist : kasulik-lõbus-rahvalik ajakiri oli huumori- ja meelelahutusajakiri, mis ilmus 1924. aastal Narvas. 
Ajakirja väljaandja ja vastutav toimetaja oli Robert Astrem. Ilmus ainult 1 number. 
Ajakirja trükiti Narvas trükikojas "M. Minis".
Atkinsoni maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1917. aastal.
Verhuulitsa käpaliste püsielupaik

Verhuulitsa käpaliste püsielupaik on Võru maakonnas Setomaa vallas asuv käpaliste kaitseala (püsielupaik). Seal kaitstakse Värska oja lammil kasvavaid käpalisi. Kaitseala pindala on 19,55 ha. 
Varem kaitsti sealseid taimi (pms käpalised) Verhuulitsa liigikaitseala kaudu. See kaitseala moodustati 1989. 
Seal kasvab Russowi sõrmkäpp.
Ramon Loik

Ramon Loik (sündinud 7. märtsil 1977) on Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor.

Hariduskäik

Ta lõpetas 1995. aastal Vändra Gümnaasiumi.

Teadustöö

Tema peamine akadeemiline uurimisvaldkond on julgeolekupoliitika ja integratsioon Euroopa Liidus, fookusega piiriülese sisejulgeoleku ja õiguskaitse alase koostöö küsimustel.