google/wiki40b huggingface dataset:
Daugavgrīva raudteejaam

Daugavgrīva raudteejaam oli raudteejaam Riias Riia-Bolderāja raudtee ääres Daugavgrīvas. Jaam oli varem selle raudtee lõppjaamaks.
Jaam avati aastal 1873. Algselt kandis see Дамба-Гавань või Ostas Dambis. Aastal 1876  rajati sealt harutee laevatehase muulile. Daugavgrīva raudteejaama nime hakkas jaam kandma aastal 1919. Pärast Esimese maailmasõja lõppu kujunes reisirongide lõpp-peatuseks Bolderāja raudteejaam, see tõi kaasa jaama kujunemise raudteejaamaks. Seejärel valmisid haruteed sealse sadama piirkonda ja Daugava jõesuudmes paiknenud Läti sõjaväe rannakaitsepatareide juurde. Pärast nõukogude võimu kehtestamist jaam suleti ja sealsed raudteed läksid punaarmee käsutusse. Pärast Läti taasiseseisvumist on sealsed haruteed Bolderāja raudteejaama alluvuses
Grensen

Grensen on tänav Norra pealinna Oslo kesklinnas St. Hanshaugeni linnaosas.
Tänava nimi oli algselt Grændsegaden, hiljem lühenes see Grændseniks ning nüüdne kirjapilt on "Grensen".
Tänav kulgeb Stortorvetilt Professor Aschehougs plassini. Peale nende piirneb ta Møllergata, Grubbegata, Akersgata, Smedkrokeni ja Pilestredetiga.
Tänava ääres on majad nr 1...19 ja 2...28.
Laose lipp

Laose lipp on Laose ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Laos võttis 2. detsembril 1975 oma lipuks kommunistliku vabastusliikumise Pathet Lao lipu. See oli horisontaalsete laidudega puna-sini-punane trikoloor, millel sinise laiu keskel on valge sõõr. Punased laiud moodustavad kumbki 1/4 ja sinine laid 1/2 lipu kõrgusest.
Valge sõõr koos sinise laiuga tähistavad täiskuud Mekongi jõe kohal ja punased laiud jõe mõlemat kallast.
Valgel kettal on mitu tähendust, näiteks päike, Kuu ja yin-yang.
Sinine sümboliseerib Mekongi, heaolu ja rikkust kindlustavat jõge.
Punane tähistab rahva poolt vabadusvõitluses toodud vereohvrit.

Laose ajaloolised lipud

1893. aastal sai Laos (Prantsusmaa asumaa) endale traditsioonilise punasepõhjalise lipu, millel oli päikesevarju kujutis ja selle all kolm valget elevanti. Elevandid seisid trepil, millel oli 5 astet, sümboliseerides budismi 5 käsku. Legendi järgi armastas Laose (miljoni elevandi maa) rajaja Fa Ngun sõita valgel elevandil päikesevarju all. Neist said kõige tähtsamad kuninglikud sümbolid. Kolm elevanti esindasid igaüks ühte kolmest Laose kuningriigist ja kuningliku Laose kolmainsust: monarhi, rahvast ja budismi. Lipu vardapoolsesse ülanurka oli paigutatud Prantsusmaa lipp. Kui Jaapan Teises maailmasõjas Indohiina vallutas, kaotati lipult prantsuse trikoloor.
1945. aastal oli ajutiselt kasutusel praegune lipp, mis algselt oli Lao Issara (hilisem Pathet Lao) tunnuseks, kuid siis taastati Jaapani okupatsiooni eelne lipp. 1952. aastal, kui Laos iseseisvus, kaotati lipult Prantsuse trikoloori kujutis.
Denver Broncos

Denver Broncos on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Denver ja kodustaadion Mile High' staadion.
Meeskond mängib konverentsi AFC Läänedivisjonis koos Kansas City Chiefsi, Los Angeles Chargersi ja Oakland Raidersiga. 
Meeskonna värvid on oranž ja tumesinine. Meeskonna logo kujutab metsikut hobust.
Denveri mängujuht on alates 2019. aastast Joe Flacco.
Liiga meistritiitli on Broncos võitnud kolm korda (1997, 1998 ja 2015). Oma konverentsi meistri tiitli on meeskond võitnud aastatel 1977, 1986, 1987, 1989, 1997, 1998, 2013, 2015 ning divisjoni meistriks tulnud aastatel 1977, 1978, 1984, 1986, 1987, 1989, 1991, 1996, 1998, 2005, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015.
Harri Haamer

Harri Haamer (8. juuli 1906 Kuressaare – 8. august 1987 Viljandi) oli eesti vaimulik ja skaudijuht.

Kirikuõpetajana

Lõpetas Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja õppis seejärel 1924–1929 Tartu Ülikoolis usuteadust. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses Gustav Halleri juures. Ordineeriti 6. oktoobril 1929 Tallinna toomkirikus õpetajaks.
Harri Haamer nimetati 1929. aastal EELK noorsootöö sekretäriks, kuid juba samal aastal võttis ta vastu pakkumise minna Saaremaale Püha koguduse õpetajaks. Elades ja töötades seal 1929–1933, alustas ta seal töötamist noortega ning tõstis koguduse liikmete arvu 72-lt 700-le. Tema seal töötamise ajal ehitati ka uus pastoraadihoone. 1930–1932 oli ta Kaarma koguduse õpetaja. 
Aastatel 1933–1948 oli Harri Haamer Tartu Pauluse koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Tartus abiellus ta omaaegse Viljandi linnapea August Maramaa tütre Maimuga. 1943. aastal hävines tules nii Pauluse kirik kui Haamerite kodu. 1944–1945 EMK Tartu Püha Luuka koguduse mittekorraline pastor ja 1946–1947 Tartu praostkonna praost. 
5. veebruaril 1948 Harri Haamer arreteeriti, kuna ta vaatamata keelule jätkas piiblitundide pidamist üliõpilastele. 1948–1955 oli ta Kolõma vangilaagris. Naastes ei saanud ta võimudelt luba olla linnakogudse õpetaja ning teenis üle 30 aasta (1955–1987) Tarvastu koguduse õpetajana ja 1964–1987 Kõpu koguduse õpetaja. Lühemat aga on ta teeninud ka Kursi ja Paistu kogudusi. 
1962 kaitses ta usuteaduse magistri kraadi ning töötas 1962–1970 õppejõuna EELK Usuteaduse Instituudis. 
Harri Haamer on maetud Tarvastu kalmistule.

Skaudijuhina

Ta tegutses noorte- ja skaudijuhina. Skauditõotuse andis ta 20. augustil 1922 ning kuu aega hiljem valiti ta Kuressaare skaudirühma juhiks. 1928. aastal asutas ta Püha skautide lipkonna, mis kujunes üheks suurimaks Eestis. 1932. aastani oli Harri Haamer Saare Skautide Maleva juht. Ta oli ka Skautmasterite Kogu juhataja ning osales Eesti Skautide Maleva häälekandja "Eesti Skaut" sisu loomises.

Kirjamehena

1933–1937 toimetas Harri Haamer ajakirja Meie Sõber ja 1942–1944 põrandaalust ajakirja Risti Valgus. Tema sulest on ilmunud rida raamatuid, seal hulgas ka lasteraamatuid.

Isiklikku

Harri Haameri üks vend oli maalikunstnik Eerik Haamer ning teine vend ehitusinsener ja arhitekt Eugen Haamer. Äi August Maramaa oli Viljandi linnapea. Harri Haameri abikaasa oli Maimu Haamer (sünd. Maramaa, 14. juuli 1912 – 28. detsember 1997), nende poeg on Eenok Haamer ja pojapojad Naatan Haamer ning Markus Haamer on eesti vaimulikud. Pojapoeg Siimon Haamer on teoloog ja oli aastatel 2006–2009 ESÜ peaskaut. Tütar Maarja Haamer-Renter on eesti laulja ning väimees Eldor Renter oli eesti teatrikunstnik. Poeg Andres Haamer oli firma Overall Eesti nõukogu esimees ja Eesti Skautide Ühingu peavanem.
Eesti Kirjandus

Eesti Kirjandus on endine ajakiri, mis ilmus Tartus aastail 1906–1940.
Aastast 1908 oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi kuukiri. Aastal 1940 ühendati Eesti Kirjandus ja Eesti Keel ajakirjaks Eesti Keel ja Kirjandus, mis oli praeguseni ilmuva ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Eesti Kirjanduse toimetajad olid Jaan Jõgever (1906–1910 ja 1913–1915), Villem Grünthal-Ridala (1910–1912), Johannes Voldemar Veski (1915–1934) ja Daniel Palgi (1934–1940).
Ajakirja trükiarv oli 1000–2000.
Ronny Ackermann

Ronny Ackermann (sündinud 16. mail 1977 Bad Salzungenis) on Saksamaa kahevõistleja, neljakordne maailmameister, maailmakarikavõistluste karikavõitja.
Esimese suurvõistluste medali Ackermann sai 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis, kus ta oli sprindivõistlusel kolmas. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta sprindis ja meeskonnavõistluses hõbemedali.
2003. aasta MM-il Val di Fiemmes tuli Ackermann maailmameistriks tavavõistluses ja sai hõbemedali sprindivõistluses ning meeskonnavõistluses. Kaks aastat hiljem kodustel maailmameistrivõistlustel 2005. aastal Oberstdorfis tuli Ackermann maailmameistriks nii tavavõistluses kui ka sprindivõistluses ning kuulus hõbemedali võitnud Saksamaa võistkonda meeskonnavõistluses.
2006. aasta OM-il Torinos sai Ackermann meeskonnavõistluses hõbemedali, kuid individuaalsetel võistlusaladel ei õnnestunud tal medalit saada. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli ta tavavõistluses uuesti maailmameistriks ja võitis järjekordse hõbemedali meeskonnavõistluses.
Maailmakarikavõistlustel võitis ta üldkarika 2002. ja 2003. aastal. Ta on võitnud 25 karikasarja etappi, mis on Hannu Mannineni ja Bjarte Engen Viki järel kolmas tulemus.
2005. aastal valiti Ackermann Saksamaal aasta sportlaseks.
Landshut

Ajalugu

Landshut asutati 1204. aastal. 1255. aastal sai Landshutist Alam-Baieri pealinn. 14. sajandi lõpust oli Landshut Baieri tähtsamaid linnu, Baieri-Landshuti hertsogkonna pealinn, kuid seal elanud Wittelsbachide aadlisuguvõsa meesliini väljasuremisega 1503. aastal lõppes linna õitseaeg.
Aastail 1800–1826 asus Landshutis hilisem Müncheni Ülikool.
Landshutis on sündinud Roman Herzog ja Ludwig Feuerbach.
Bildmuseet

Bildmuseet (rootsikeelne nimi, võimalik tõlge 'pildimuuseum') on kunstimuuseum ja nüüdiskunstikeskus Rootsis Umeås.
Muuseumi asutas 1981 Umeå ülikool.
Näiteks 2016 külastas muuseumi 77 094 inimest. 
Muuseumi direktor on Katarina Pierre.
Eesti meistrivõistlused kergejõustikus

Eesti meistrivõistlused kergejõustikus on iga-aastased Eesti meistrivõistlused kergejõustikus, mida peetakse alates 1917. aastast.
Nunn

Nunn on vaimsele elule pühendunud (nais)isik, kes üldreeglina on saanud pühitsuse, andnud vastava tõotuse ning on seeläbi vaimuliku ordu (organisatsiooni) liige.
Analoogselt pühendunud meesterahvast nimetatakse mungaks.
Zooantroponoosid

Zooantroponoosid ehk antropozoonoosid on loomade nakkushaigused, millesse võib haigestuda ka inimene. Zooantroponoosid on zoonooside alaliik.
Zooantroponoosid on nt katk, marutõbi, puukentsefaliit.
Zooantroponooside alla kuuluvad ka helmintoosid ehk usstõved.
Tallinna vanalinna muinsuskaitseala

Tallinna vanalinna muinsuskaitseala on Tallinna vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala.   Muinsuskaitseala põhimääruse järgi koosneb see "ajaloolisest linnatuumikust (linnamüüriga ümbritsetud ala ja selle laiendus linna idaküljes müüri ja muldkindlustuste vahel) ja seda ümbritsevast muldkindlustustele rajatud haljasvööndist koos hoonestatud kvartalitega". Muinsuskaitseala hõlmab Mere puiestee, Estonia puiestee, Vabaduse väljaku, Kaarli puiestee, Toompuiestee, Kopli tänava ja Põhja puiestee vahelise ala.
Ala loodi 1966 ENSV Ministrite Nõukogu määrusega. 1997 kanti ala UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ala kaitset korraldavad Muinsuskaitseamet ja Tallinna linnavalitsus.
Investeerimispank

Ajalugu

Esimeseks investeerimispanganduse ettevõtteks oli Hollandi Ida-India ettevõte (VOC), kes hakkas avalikkusele väljastama võlakirju ja aktsiaid. Samuti oli VOC esimene avalikult kaubeldav ettevõte, kes oli börsil. VOC on kaasaegse investeerimispanganduse rajaja.
Lev Leštšenko

Lev Leštšenko (vene Лев Валерианович Лещенко; sündinud 1. veebruaril 1942 Moskvas) on vene laulja.
Keskkooli lõpetamise järel tahtis Lev Leštšenko astuda teatrikooli, kuid see esialgu ei õnnestunud. 1959–1960 töötas ta Moskva Suures Teatris lavatöölisena, 1960–1961 lukksepana mõõduriistade tehases. Seejärel kutsuti ta tegevteenistusse Nõukogude Armeesse, aega teenis ta tankivägedes Saksa DV-s.
1964. aasta septembris võeti ta vastu Riiklikku Teatrikunsti Instituuti. Juba teisel kursusel 1966. aastal sai temast Moskva Operetiteatri artist. 1970. aasta veebruaris sai ta Nõukogude Liidu Teleraadiokomitee artistiks. 1975. aastal sai kuulsaks tolle aja kohta ebakonventsionaalse laulu "Võidupäev" esitajana.
1980. aastal esitas Moskva olümpiamängude lõputseremoonial Aleksandra Pahmutova laulu "Nägemiseni, Moskva!".
1990. aastal asutas Lev Leštšenko estraaditeatri Muzõkalnoje Agentstvo ("Музыкальное агентство" ('Muusikaagentuur')), mis tegutseb alates 1992. aastast riikliku teatrina.
2001. aastal ilmus Lev Leštšenko mälestusteraamat "Апология памяти" ("Mälu apoloogia").
Punklaulupidu

I punklaulupidu

Esimene punklaulupidu korraldati Rakveres 7. juunil 2008. Selle idee autor ja teostaja oli Üllar Saaremäe, peojuht Peeter Volkonski, kunstnik Hardi Volmer ja peadirigent Hirvo Surva. Peo eel toimus rongkäik Rakvere kesklinnast Rakvere Vallimäele. Laulupeo avas kõnega Eesti president Toomas Hendrik Ilves. Peo alguses avati punkvabadussammas.
Peost võttis osa 71 laulukoori 1700 lauljaga. Kuulajaid oli umbes 5000. Pärast laulupidu toimus punkbändide kontsert, kus esinesid Süütu Vanaema, ZLO, Streptococcus Pyogenes, Singer Vinger ja The Flowers of Romance.

II punklaulupidu

II punklaulupidu toimus Rakveres 2011. aastal, kus 3000 koorilauljat esitasid anarhiahõngulisi pungihitte.

III punklaulupidu

III punklaulupidu "Aju puudutus" toimus Rakveres 2015. aastal. Dirigentideks olid Peeter Volkonski, Tiiu Sommer, Edmar Tuul, Jüri-Ruut Kangur, Heldur-Harry Põlda, Lauri Breede, Keio Soomelt, Kuldar Schüts ja Kuno Kerge. Dirigendipulti astus ka Punklaulupeo eestvedaja Üllar Saaremäe, kelle sõnumiks oli mure Eesti kultuuri pärast.
August Arvo Olt-Ojasalu

August Arvo Olt-Ojasalu (22. juuni (vkj 10. juuni) 1881 Konguta vald, Tartumaa – 2. detsember 1949 Elva) oli Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

August Arvo Olt-Ojasalu oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1899 Tartus gümnaasiumi ja 1905 Tartu Veterinaarinstituudi. Oli 1905–1909 Helmes ja Põltsamaal jaoskonna loomaarst, Põltsamaal ka Põllutöökursuste õppejõud, 1909–1019 Tallinna tapamaja direktori abi, osales ka Taga-Kaukaasias veiste katkutõrjel. 1919 oli Põllutööministeeriumi veterinaariaosakonna sekretär, 1919–1929 Loomatervishoiu Peavalitsuse juhataja/direktori asetäitja ning vanemloomaarst. Oli 1920 Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaid ning aastani 1929 selle juhatuse liige ja sekretär, aastast 1929 auliige, ühingu ajakirja Loomaarstlik Ringvaade väljaandmise algataja 1925 ning aastani 1940 selle toimetuse liige, aastail 1925–1928 tegev- ja peatoimetaja. Avaldas mainitud ajakirjas rohkesti artikleid Eesti loomaarstide elust ja tööst, veterinaartöö korraldusest Eestis, ülevaateid Loomatervishoiu Peavalitsuse tegevusest jm. Tõlkis eesti keelde ka soome veterinaaride teoseid (näiteks H. Nyländ, E. Cajander "Lüpsikarjapidamine"; A. Alfthan "Hobusekasvatuse käsiraamat" I–II; A. E. Sandelin, "Piima- ja piimasaaduste bakteriõpetus").
Olt-Ojasalu oli üliõpilaskorporatsiooni Fraternitas Tartuensis auvilistlane ja lipulaulu sõnade autor.
Veitchi kuusk

Kirjeldus

Puu kasvab 15 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 50 cm. Võra on koonilise kujuga. Tüve koor on hall, plaatjas, kestendav. Pungad on ümarad, veidi vaigused, purpurjaspruunide soomustega. Võrsed on karvadeta, jämedad, esimesel aastal pruunikaskollased, kahe-kolme aasta jooksul muutuvad kollakashalliks kuni halliks, hiljem tumehalliks.
Okkad on 1,5–2,5 cm pikkused, teravad, neljatahulised, õhulõheread kõikidel külgedel. Käbid on 8–14 cm pikkused, 5–6,5 cm läbimõõduga, noorelt rohelised, valminult pruunid või harva ka kollakasrohelised. Seemnete kestad on 5–6 mm pikkused, kuni 10 mm pikkuse tiivakesega.

Levila ja ökoloogia

Veitchi kuuse levila asub Hiinas Qinlingi mäestiku lõunaosas 1240–2020 m kõrgusel üle merepinna, kus ta kasvab mäenõlvadel, kivistel rusukalletel ja jõemadalikel. Viimastel andmetel elab looduslikus levilas veel vaid 11 täiskasvanud ja 2 noort puud. Veitchi kuusk on praegu väljasuremisohus levila metsade intensiivsete lageraiete tõttu, mis toimusid 1950–1990. aastatel. Allesjäänud ja kaitset vajavad puud kasvavad neljas hajutatud metsasalus, mille kogupindala on alla 4 ha.
Veitchi kuuse kasvukoha metsatukkades esineb veel järgmisi puuliike: Davidi vaher (Acer davidii), hiina araalia (Aralia chinensis), nokjalehine saar ehk mägisaar (Fraxinus chinensis var. rhynchophylla), kare kuusk (Picea asperata), Populus cathayana, Quercus aliena var. acuteserrata, raagremmelga teisend (Salix caprea var. sinica), sitšhuani pärn (Tilia tuan), sitšhuani tsuuga (Tsuga chinensis), südajas valgepöök (Carpinus cordata), Wilsoni kuusk (Picea wilsonii) jt.
Thomas Alva Edison

Thomas Alva Edison (11. veebruar 1847 – 18. oktoober 1931) oli ameerika leidur ja ärimees. Edisoni loetakse üheks 20. sajandi viljakamaks leiutajaks – tema nimel on ligi 1100 patenti.

Biograafia

Edison sündis Samuel Ogden Edisoni (1804–1896) seitsmelapselises perekonnas. Tema ema nimi oli Nancy Matthews Elliott (1810–1871).
Hariduse omandas ta peamiselt iseõppimise teel.
Edisoni asutatud ettevõtte Edison General Electricu ja Thomson-Houston Electric Company ühinemisel aastal 1892 sündis General Electric, mis tööstuskonglomeraadina tegutseb tänapäevani.

Leiutised

1868. aastal sai Edison oma esimese patendi parlamendile valmistatud elektrilise hääletusaparaadi eest.
Oma leiutiste konstrueerimiseks rajas ta mitmeid laboratooriume, kus töötas sadu inimesi. 
Edisoni tähtsamad leiutised on fonograaf, elektrihõõglamp, süsimikrofon, raudnikkelakumulaator ja mitmed teised.

Tunnustused

Thomas Alva Edison valiti 1890. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Aastal 1896 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Thomas Alva Edison oli valitud mitme ülikooli audoktoriks.
Tessa Worley

Tessa Worley (sündinud 4. oktoobril 1989 Annemasses) on Prantsusmaa mäesuusataja, kelle põhiala on suurslaalom. 
Worley sai 2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel suurslaalomis pronksmedali. Täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel osales ta esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isèreis suurslaalomis ja sai 7. koha.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis tuli ta suurslaalomis maailmameistriks. Saavutust kordas ta 2017. aastal Sankt Moritzis.
Maailma karikavõistlustel osales Worley esimest korda 4. veebruaril 2006 Ofterschwangis suurslaalomis ja sai 66 startinu seas 29. koha. Esimest korda jõudis ta kümne parema hulka 27. oktoobril 2007 Söldenis, kui ta sai suurslaalomis 5. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Worley 29. novembril 2008 Aspenis. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja suurslaalomi kolmel esimesel võistlusel jõudis ta kõige kiiremini finišisse, olles esimene Aspeni, Sankt Moritzi ja Semmeringi etapil.
2017. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta naissportlaseks.
Triin (eesnimi)

Triin on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Triin 2817 naisel. Triin on Eestis populaarsuselt 49. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Triin vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,95 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,7. Triin oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).

Nimepäev

Nime Triin nimepäev on 25. novembril kadripäeval
Leos Carax

Leos Carax [karaks] (õieti Alexandre Oscar Dupont; sündinud 22. novembril 1960 Suresnes'is Hauts-de-Seine'is) on Prantsuse filmirežissöör, -kriitik ja -stsenarist. Tema tuntumad filmid on "Boy meets girl" ("Poiss kohtab tüdrukut", 1984), "Les amants du Pont-Neuf" ("Pont-Neufi armastajad", 1991) ja "Pola X" (1999). Pseudonüüm, mille all ta tuntud on, on anagramm ta eesnimedest 'Alex' ja 'Oscar'.
Sergei Frantsev

Sergei Frantsev (sündinud 17. märtsil 1959 Kurskis) on Venemaa jalgpallitreener.
Aastail 2014–2015 juhendas ta klubi JK Sillamäe Kalev. Aastast 2016 on ta Nõmme Kalju FC peatreener.
Shannoni maakond (Missouri)

Shannoni maakond (Shannon County) on maakond USA-s Missouri osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 37°16' N, 91°40' W.
Maakonna halduskeskus on Eminence ja suurim linn Winona.
Maakonna pindala on 2600 km². Veepindala on 0 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8411. Aastal 2000 oli elanikke 8324.
Shannoni maakond on vaeseim maakond Missouri osariigis.

Ajalugu

Shannoni maakond moodustati 29. jaanuaril 1841. Maakond sai nime ühe Clarki ja Lewise ekspeditsioonist osavõtja, George Shannoni järgi. 1846. aastal avati Shannoni maakonnas esimene vasekaevandus Missouri osariigis ja Teise maailmasõja ajal avati ainuke osariigi mangaanikaevandus.
Toolamaa vald

Toolamaa vald (saksa keeles Tolama; ka Ruusa vald) oli vald Võrumaal Räpina kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Ruusa mõis.
John Tooby

John Tooby (sündinud 26. juulil 1952 Saint Paulis Minnesotas) on ameerika antropoloog.
Koos oma abikaasa Leda Cosmides'ega on ta tegelenud evolutsioonilise psühholoogiaga.
Victoria (Briti Columbia)

Rahvastik

2006. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 78 057 inimest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 80 017 inimest. Koos eeslinnadega on elanike arv 360 000.
Berta Mäger

Berta Mäger (30. oktoober 1918 Petrograd – 26. detsember 1999) oli eesti graafik.
Petrogradis eestlasest ametniku peres sündinud Berta Mäger tuli vanematega Eestisse 1921. aastal. Nõmme Gümnaasiumi lõpetamise järel 1935. aastal asus ta õppima Riigi Kunsttööstuskooli. Viieaastase õppeaja lõppedes tegutses peamiselt portselanimaali alal. Kolmekümneaastasena astus ta tolleaegsesse Eesti Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, kus õppis aastail 1948–1952 graafikat. Tegutses peamiselt vabakunstnikuna.
Eesti kunsti elavnemisega 1950. aastate teisel poolel keskendus Berta Mäger peamiselt graafikale. Linnavaated, eeskätt oforditehnikas "Vana Nõmme" (1973), rahvuslik-etnograafilisse ainepiiriga sarjad "Leib" (1978) ja "Koguva legend" (1980) tähistavad kunstniku vabagraafilise loomingu tippu. Samal ajal hakkas kunstnikku järjest enam paeluma väike formaat.
Berta Mäger tõusis sügavtrükitehnikais teostatud pisigraafika suurmeistriks. Teostanud rohkesti eksliibriseid. Suure osa raamatumärkidest lõi kunstnik ilma tellimuseta, südamest tulnud poolehoiuavaldusena rahvuskultuuri säilitamise ja edendamise alal tegutsevatele inimestele. Viljelenud ka akvarelli. Teinud plakateid ja šarže.
Kommerss

Kommerss (ladina sõnast commercium 'läbikäimine') on üliõpilaskorporatsioonides tähtsamaks peoks, mille jooksul toimub eriline nn vennastuspidu (Landesvater) või õestuspidu naiskorporatsioonides. Kommerss on üldiselt kinnine, vaid liikmeskonnale mõeldud üritus.
Heinrich Steding

Heinrich Steding (surnud enne 1580) oli Liivi ordu liige ja eelviimane Kuldīga komtuur.
Heinrichi isa oli Johann Steding, ema pole teada. Ta oli pärit Stedingsmühleni mõisast Molbergeni ja Vloppenburgi lähedalt.
1535. aastal on Stedingit märgitud Liivi ordu rüütelvennana, 1545. aastal oli ta linnusekomtuur (Hauskomtur) Viljandis. 1550. aastal sai temast Kandava foogt ja 1556. aastal Kuldīga komtuur. 1560. aastal läks ta sellelt ametikohalt erru ja oli hiljem Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri vasall. Viimati on teda elusolevana märgitud 1576. aastal, 1580. aastaks oli ta aga juba surnud.
Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut

Ajalugu

28. märtsil 2005. aastal loodi Tallinna Ülikooli senati otsusega Balti Filmi- ja Meediakool.
1. septembrist 2015 jõustunud struktuurireformiga ühendati Balti Filmi- ja Meediakool, Kunstide instituut ja Kommunikatsiooni instituut üheks instituudiks (Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudiks).

Maja

2006–2012 asusid BFMi tööruumid aadressil Sütiste tee 21. Aadressil Kotka 12 asus samal perioodil filmipaviljon.
2012. aastal valmis BFMi õppehoone (ülikooli linnaku Nova maja). Majas on mitmeid eritingimustele vastavaid ruume: 161 m² filmipaviljon, 112 m² telestuudio, 4K projektoriga kinosaal, kaks helistuudiot, 3 helimontaaži ruumi, 8 videomontaaži ruumi ja arvutiklass. 2014. kevadel koliti Kotka tänava filmipaviljonist lõplikult ülikooli kinnaku Nova majja. Kostüümi- ja rekvisiidiladu asub siiani aadressil Türi 6.

Õppekavad

BFMis õpetatakse 7 bakalaureuse- ja 9 magistriõppekava.

MEDIT

BFMi eriliseks vastutusvaldkonnaks Tallinna Ülikoolis on digi- ja meediakultuuri fookusvaldkonnas teostatava teadus- ja loometöö läbiviimine. Sel otstarbel kutsuti 2015. aasta suvel ellu Tallinna Ülikooli meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus MEDIT. MEDITi juht on BFMi meediainnovatsiooni professor Indrek Ibrus.

BFM Koolitused

BFM Koolitused korraldab mitmesuguseid filmi, meedia ja sõnumi visualiseerimisega seotud täiendkoolitusi ja seminare nii ettevõtetele, filmi-, televisiooni- ja meediavaldkonnas töötavatele inimestele kui ka lihtsalt filmi- ja videokunstihuvilistele ning amatööridele.