google/wiki40b huggingface dataset:
Rasvad

Rasvad on rasvhapete ja glütserooli ehk propaan-1,2,3-triooli triestrid ehk triglütseriidid. Rasvhapped on monokarboksüülhapped, mille süsinikuahel on pikk, tavaliselt 12–26 C-aatomit. Eristatakse küllastunud rasvhappeid, kus C-aatomite vahelised sidemed on ühekordsed, ning küllastumata rasvhappeid, kus esineb vähemalt üks kaksikside kahe C-aatomi vahel. Looduslikud rasvad sisaldavad enamasti paarisarvulise süsiniku aatomite arvuga rasvhappeid. Rasvade molekulid on mittepolaarsed.

Füüsikalised omadused

Rasvad on vedelad või tahked ained, mis vees ei lahustu. Peamiselt küllastunud rasvhapetest koosnevad rasvad on toatemperatuuril tahked. Rasvad, mis sisaldavad rohkem küllastumata rasvhappeid, on toatemperatuuril vedelas olekus ning neid nimetatakse õlideks. Loomsed rasvad on tavaliselt tahked, välja arvatud hülge- ja vaalarasv, kuid taimsed rasvad ehk õlid on vedelad.
Looduslike rasvade värvust, lõhna ja maitset mõjutavad lisandid, nagu näiteks mineraalsoolad, vitamiinid, värvained.

Keemilised omadused

Nii nagu kõik estrid, hüdrolüüsuvad ka rasvad. 
Veega reageerides lagunevad rasvad järgnevalt:
rasv + vesi  →  vabad rasvhapped + glütserool
Rasva hüdrolüüsi leeliselises keskkonnas nimetatakse seebistamiseks ning selle tulemusena tekib rasvhappe sool ehk seep.
Tahke seebi saamine:
rasv  +  NaOH  →  rasvhappe Na-sool +  glütserool
Vedela seebi saamine:
rasv  +  KOH   →  rasvhappe K-sool  +  glütserool
Rasvad, eelkõige küllastumata rasvhapped, oksüdeeruvad õhu toimel, mille käigus moodustuvad aldehüüdid ning madala molekulmassiga happed. Need ühendid põhjustavad ebameeldivat lõhna ja maitset, mistõttu nimetatakse rasvade oksüdatiivset lagunemist rääsumiseks. Vedelad rasvad rääsuvad kiiremini kui tahked rasvad. Rasvade säilitamisel kõrge temperatuuri ja õhuniiskuse tingimustes kutsuvad rasvale sattunud mikroobide ensüümid esile hüdrolüüsi ning seda protsessi nimetatakse hüdrolüütiliseks rääsumiseks. Rääsumise vältimiseks lisatakse rasvadele antioksüdante (nt C-vitamiini).
Õlides sisalduvate küllastumata rasvhapete hüdrogeenimisel küllastatakse kaksiksidemed vesinikuga (toimub liitumisreaktsioon) ja saadakse küllastunud rasvhapped. Hüdrogeenimist kasutatakse taimeõlist margariini saamiseks.
vedel rasv  +  H₂  →(katalüsaator)→  tahke rasv
José Sócrates

José Sócrates Carvalho Pinto de Sousa (sündinud 6. septembril 1957 Portos) on Portugali poliitik, oli peaminister alates 12. märtsist 2005, astus tagasi 23. märtsil 2011, kuna opositsiooniparteid ei toetanud tema kärpekava, kuid püsis ametis peaministri kohusetäitjana 21. juunini 2011.
Ta oli ka Sotsialistliku Partei esimees (peasekretär) 24. septembrist 2004 kuni oma tagasiastumiseni 5. juunil 2011 pärast partei kaotust parlamendivalimistel.
Ta on õppinud Coimbras ehitusinseneriks ja hiljem õppinud õigusteadust Lissabonis.
Poliitilist karjääri alustas ta nelgirevolutsiooni ajal. 1986 sai ta Castelo Branco ringkonna presidendiks. 1987 valiti ta Portugali parlamenti. 1999–2002 oli ta keskkonnaminister António Guterresi valitsuses. Pärast Sotsialistliku Partei võitu ennetähtaegsetel parlamendivalimistel 2005. aastal tõusis José Sócrates peaministriks.
José Sócrates jätkas peaministrina ka pärast septembris 2009 toimunud parlamendivalimisi. Tema vähemusvalitsus astus ametisse 12. oktoobril 2009.
Arnold Humala preemia

Arnold Humala preemia on auhind, millega tunnustatakse silmapaistvaid tulemusi saavutanud Eesti noormatemaatikuid. Seda annab välja Eesti Matemaatika Selts alates aastast 1990.
Hunti maakond

Hunti maakond (Hunt County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33° 07′ N, 96° 05′ W
Maakonna halduskeskus on Greenville.
Maakonna pindala on 2284 km², millest 106 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 86 129. Aastal 2000 oli elanike arv 76 596.

Ajalugu

Hunti maakond moodustati 1846. aastal Fannini ja Nacogdochesi maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Texase Vabariigi ministri Memucan Hunt juuniori järgi.
Karl Aavik

Karl Aavik (25. mai 1913 – 27. august 2009) oli eesti klarneti- ja saksofonimängija.
Õppis klarnetit 1930. aastast eraviisiliselt Aleksander Kirikali juures.
1935. aastal jätkas õpinguid Tallinna Konservatooriumis Bernhard Luki klarnetiklassis, 1938. aastast õppis samas altsaksofoni, kuid konservatoorium jäi lõpetamata.
1930. aastate lõpus mängis ansamblites Dancing Travellers, Bi-Ba-Bo, Kuldne 7 ja Merry Pipers. Oli Eesti esimesi džässi improvisaatoreid.
Aastatel 1941–1944 mängis ka Tallinna politseiorkestris.
Peale 1945. aastat mängis bigbändis Mickeys, Uno Naissoo juhatatud džässiansamblis Metronoom, svingiansamblis Swing Club, Eesti Televisiooni ja Raadio Estraadiorkestris, bigbändis Kalev, Kaitseliidu puhkpilliorkestris ja mujal.
Karl Aavik on maetud Rahumäe kalmistule.

Isiklikku

Tema isa oli Juhan Aavik.
Tulilased

Kirjeldus

Täiskasvanud tulilased ongi enamasti musta ja (tuli)punase värvusega. Valmikute suurus varieerub 4–20 millimeetri vahel, nende pea on silmade tagant tugevalt kitsenenud, moodustades kaela. Tundlad on emastel kujult niitjad kuni kamjad ja isastel saagjad kuni sulgjad. Vastsed on suuremad (9–35 mm), kollaka värvusega ja nende tagakeha on nähtavalt üheksaks segmendiks jaotunud. Tagakeha lõpeb ogalaadsete jätketega (pseudourujätked ehk urogomphi või corniculi).
Vastsed arenevad jahedas, niiskes keskkonnas kõdunevate puude koore all ning mullas või kõdunevas taimmaterjalis. Toituda võivad nad lagunevast puitmaterjalist ja seal leiduvatest seentest, kuid ka teistest putukatest. Esineb kannibalismi, kui ühes kohas on koos väga suur hulk vastseid. Valmikuid leidub pigem kuivematas paikades, nagu põõsad ja lilleõied ja kivide või surnud taimestiku all. Osade perekondade isaseid (Schizotus, Neopyrochroa, Anisotria, Pedilus) meelitab ligi inimestele mürgine ja ärritav aine kantaridiin – seda eritavad putukad (näiteks hispaania kärbes või teised villimardiklased). Isased lakuvad villimardikate pealt kantaridiini, mis muudab nad emaste jaoks atraktiivsemaks. Aine satub seemnevedelikuga emase kehasse ja tänu sellele on arenevate järglaste munad kaetud kantaridiiniga, mis kaitseb neid ärasöömise eest.
Saparo keel

Fonoloogia

Saapro keeles on 4 vokaalfoneemi ja 15 konsonantfoneemi.
Informatsiooni Keskus

Informatsiooni Keskus oli Vabariigi Valitsuse juures asuv Eesti riigiasutus, mille ülesandeks oli riikliku ja rahvusliku meelsuse süvendamine ja levitamine; seltskondliku tegevuse arendamine; informatsiooni teostamine; ajakirjandust, raadiosaadet, filmi ja teisi sellelaadilisi alasid puudutavate küsimuste korraldamine.
Keskus asutati 6. mail 1940 senise Riikliku Propaganda Talituse asemele.
Keskuse juhatajaks oli üks Vabariigi Valitsuse liige: Jüri Uluotsa valitsuses (alates 6. maist 1940) oli selleks Ants Oidermaa ja Otto Tiefi valitsuses Juhan Kaarlimäe.
Johannes Varese valitsuses oli Informatsiooni Keskuse juhatajaks Hans Kruus.
Informatsiooni Keskuse koosseisu kuulusid teadete osakond, ühiskondlik osakond ja kantselei.
Heino Randma

Heino Randma (aastani 1936 Rubl, 5. juuli 1925, Tallinn – märts 1977, Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Heino Randma oli töölise poeg.
Õppis Tallinna Reaalkoolis, enne lõpetamist 1943 mobiliseeriti Saksa sõjaväkke, 1944–48 teenis Nõukogude armees. Lõpetas 1948 Tallinna Töölisnoorte Keskkooli ja 1953 ehitusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI); tehnikakandidaat (1971, Kaunase Polütehniline Instituut), väitekiri "Silikaatbetooni tugevusomaduste kujunemine autoklaavimise eelsel perioodil". Oli 1953–61 Eesti Tööstusprojektis vaneminsener ja aastast 1966 direktori asetäitja teaduse alal, 1974–75 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis osakonnajuhataja, 1975–77 TPI ehitusmaterjalide kateedri vanemõpetaja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: ehitussegude reoloogia, reoloogia üldküsimused, ehitusmaterjalide, eriti silikaatbetooni tehnoloogia, ehituskonstruktsioonid, plastomeetria. Umbes 40 teadustrükist.
Aare Evisalu

Aare Evisalu (26. aprill 1952 Võru – 7. mai 2011 Odessa) oli Eesti piirivalveametnik.
Ta lõpetas Pärnu 2. keskkooli, Golitsõno kõrgema piirivalvekooli ja kaugõppes Tartu ülikooli kriminaalõiguse erialal.
Ta juhtis pärast iseseisvuse taastamist Eesti piirivalve ülesehitamist. Aastal 1991 asus ta tööle piirivalveametisse, kus ta töötas algul juhtimiskeskuse ülemana ja alates 1993. aastast staabiülemana.
Stockholmi Eesti Ühing

Stockholmi Eesti Ühing oli aastal 1932 Rootsis Stockholmis asutatud ühing.
Riidaja

Ajalugu

Riidaja on vana asula, mida esmakordselt mainitakse Läti Henriku kroonikas, seoses paavsti legaadi Modena Wilhelmi käiguga Sakalasse 1226. aastal. Kroonikas on seda mainitud Poderiale nime all. Sama nime all esineb Riidaja küla ka Mellini kaardil.
Riidaja mõis on Riidaja küla süda. Selle saksakeelne nimi on Morsel Podrigel. Eestikeelse nime sai mõis sel ajal, kui ta kuulus Freytag von Loringhovenite valdusse. 
Siiani säilinud mõisa peahoone on valminud 1762. aastal ja on üks väheseid puidust barokkstiilis mõisahooneid ümbruskonnas. 1923.a. avati Riidaja mõisahoones kool, mis 1967.a. kolis uude majja. Riidaja ümbruses tegutses omal ajal J. Ljahhovi nimeline kolhoos, mille poolt on Riidaja mõisahoonet korduvalt ehitatud ümber. Praegu seisab kunagine härrastemaja peaaegu tühjalt, vaid ühes tiivas tegutseb Riidaja raamatukogu ning Riidaja Naisseltsing. Mõisa peahoone on riiklik kultuurimälestis. Riidaja mõisa magasiaida ehitasid kohalikud elanikud seltsimajaks 1929. aastal. Kooliharidust on Riidajas antud 1833. aastast alates, mil mõisaomanik George Constantin von Stryk asutas Riidajasse vallakooli. Praegu on Riidajas põhikool ning selle juures tegutseb lasteaiarühm.
Riidaja park on Valga maakonna ilusamaid ja liigirohkemaid (52 liiki). Selle vanim, barokkstiilis osa on rajatud nähtavasti juba 18. sajandil koos samas stiilis mõisahoonega (valminud 1762), Hilisemad osad on kujundatud metsast, peamiselt 19. sajandi keskel. Pargis leidub mitmeid huvitavaid puuliike, nagu läiklehine pärn ja haruldaselt suured toompihlakad. Rohkesti on siberi palsaminulge ning alpi seedermändi.
Praegu asub Riidaja külas üle-eestilise tuntusega Torupillitalu ning selle juures Riidaja lennuväli.

Rahvastik

01.01.2014 seisuga elab Riidaja külas 214 inimest.
Transnistria

Rahvastik

Rahvaarv oli 555 347 (2004; loendus). Elanikest on 31,9% moldaavlased, 30,3% venelased ja 28,9% ukrainlased.

Valitsemine

Transnistriat juhtis alates 1990. aastast 30. detsembrini 2011 president Igor Smirnov. 30. detsembrist 2011 16. detsembrini 2016 oli president Jevgeni Ševtšuk. 16. detsembrist 2016 on president Vadim Krasnoselski.
18. jaanuaril 2012 kinnitas Transnistria parlament riigi esimese peaministrina ametisse Pjotr Stepanovi. 10. juulil 2013 astus Stepanov ametist tagasi ja uueks peaministriks sai Tatjana Turanskaja.

2011. aasta presidendivalimised

11. detsembril 2011 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus kandideeris Igor Smirnov viiendat korda presidendiks, ent ei pääsenud valimiste teise vooru, kuigi lävepakuküsitlused näitasid, et teda toetab 47% valijaist. Smirnov vaidlustas valimistulemused, ent valimiskomisjon keeldus hääletustulemusi tühistamast. 25. detsembril toimunud teises voorus võitis endine parlamendi esimees Jevgeni Ševtšuk, keda toetas ligi 74% hääletanuist. Tema vastaskandidaat, praegune spiiker Anatoli Kaminski sai 19,6% häältest.

Võimalikud inimõiguste rikkumised Transnistrias

Transnistria võime on korduvalt süüdistatud inimõiguste rikkumises.
Kongsøya

Kongsøya on Norrale kuuluv saar Svalbardi idaosas, Kuningas Karli maa saarestiku osa. Rivalensundet eraldab seda läänes Svenskøya saarest ja Lydiannasundet eraldab seda idas Abeløya saarest. Erik Erikseni väin eraldab Kuningas Karli maa saarestikku Kirdemaast. Saare geograafilised koordinaadid on 78° 56′ N, 26° 35′ E.
Saare pindala on 191 km².
Kõrgus merepinnast on kuni 320 m.
Radisson Blu Hotel Latvija

Radisson Blu Hotel Latvija (varem hotell Latvija, Reval Hotel Latvija) on hotell Lätis Riias. Hotelli haldab hotellikett Radisson Hotels.
Hotelli kõrgus on 85,65 m ja koos katusel oleva ilukonstruktsiooniga 98,26 m. Hotellil on pinda 24 000 m² ja on seetõttu üks suurimaid Läti hotelle.
Hotell valmis 1976. Hotell rekonstrueeriti 2001.
Nõukogude ajal kandis hotell nime Latvija. Hiljem on hotell on kuulunud hotelliketile Reval Hotelligrupp ‎ja kandnud siis nime Reval Hotel Latvija.
Indiaani Jõe Vabariik

Ajalugu

Piirkond asutati esmakordselt eurooplaste poolt maatoetusena, mida ei andnud mitte Suurbritannia kuningas vaid kuningas Philip pärast oma edukaid rünnakuid Uus-Inglismaal 1670ndatel.
Toetus müüdi edasi maa-spekulatsiooni ettevõttele, samal ajal kui sellesama indiaani hõimu teine osa rahvast kinnitas uuele ettevõttele, et nende pealik on ametist kõrvaldatud ning neil on voli toetus neile anda.
Peale Ameerika Iseseisvussõda vaatasid mõlemad osapooled territooriumi üle ja tõstatasid oma enda maatoetused uusasukatele, mis sageli kattusid üksteisega. Peale 1812. aasta sõda olid mõlemad osapooled rahalistes raskustes ning lõpuks liitusid.
Indiaani Jõe Vabariik tekkis ebaselgete piiride jagamise tulemusena 1783. aasta Pariisi rahulepingus Põhja-Ameerika koloonia (hiljem Ameerika Ühendriigid) ja Suurbritannia vahel. Connecticuti jõe põhjapoolsemat asukohta tõlgendati kolme eri moodi.
Ebaselge lepingu tulemuseks oli see, et kolme lisajõe, mis suubusid Connecticuti jõkke, vahele ja ümber jääv maa-ala ei kuulunud ei Põhja-Ameerikale ega ka Kanadale (moodustatud 1791).
Pakterminal

AS Pakterminal oli 1992. aastal asutatud ettevõte, mille põhitegevusala oli nafta ja naftasaaduste laadimise ja ladustamise teenused. 
Pakterminal asutati 30. juunil 1992 Eesti-Hollandi ühisettevõtena. Pakterminal sai nime asutajafirmade Paktank International ja N-Terminaal järgi, tegevust alustas firma 1993. aasta märtsis.
Ettevõte kuulus 50% ulatuses Eesti investeerimisfirmale Trans Kullo ja 50% ulatuses Hollandi suurkontsernile Royal Vopak. 2007. aastal ostis Royal Vopak ära Trans Kullo osaluse ja sai ettevõtte ainuomanikuks. 2010. aasta mais liitis selleks ajaks liitumiste tagajärjel nime AS Vopak E.O.S. kandev emafirma Pakterminali endaga.
Terminal asub Tallinna Sadamale kuuluvas Muuga sadamas, Soome lahe lõunakaldal. 
AS Pakterminal oli Sadamaoperaatorite Liidu ja Transiidi Assotsiatsiooni liige.
Liina Kree

Liina Kree (aastani 1988 Liina Vassil; sündinud 21. novembril 1954 Tartus) on eesti sõudja.
Õppis Tartu 7. Keskkoolis ja lõpetas 1973 naisterätsepana Tallinnas kutsekooli. Töötanud 1979–1993 spordikoolis massöörina ja Kalevi Tartu linnanõukogus instruktorina. Olnud füüsilisest isikust ettevõtja.
Kontsentreeritud hajutamine

Kontsentreeritud hajutamine (inglise concentrated decentralization) on linnade ja rahvastiku kasvuga seotud probleemide käsitlemise strateegia.
Kontsentreeritud hajutamise eesmärke on leida suurlinna ja teiste linnade arengu vahel tasakaal, hajutades arengutegevusi väiksematesse linnadesse ja keskustesse.
Kontsentreeritud hajutamine võimaldab tõhustada asumite loodusvarakasutust ning vähendada liiklusest ja maakasutusest tulenevaid keskkonnaprobleeme.
NSV Liidu Ministrite Kabinet

NSV Liidu Ministrite Kabinet (vene keeles Кабинет Министров СССР) oli NSV Liidu kõrgeim täidesaatev valitsusorgan 1991. aasta jaanuarist septembrini. See allus Nõukogude Liidu presidendile.
Ministrite Kabinet moodustati 26. detsembril 1990 vastuvõetud NSV Liidu seaduse nr 1861-I "NSV Liidu konstitutsiooni (põhiseaduse) muudatustest ja täiendustest seoses riigijuhtimise süsteemi täiustamisega" alusel senisest NSV Liidu Ministrite Nõukogust. Kabineti loomisel arvestas president NSV Liidu Föderatsiooninõukogu arvamuse ning NSV Liidu Ülemnõukogu nõusolekuga. See koosnes NSV Liidu peaministrist, tema asetäitjatest ja ministritest. Kabineti töös tohtisid otsustava hääleõigusega osaleda NSV Liidu liiduvabariikide juhid.
Kuna Ministrite Kabinet osales 1991. aasta suvel augustiputšina tuntud riigipöördekatses, tõstatas president NSV Liidu Ülemnõukogu ees 24. augustil küsimuse Kabinetile usalduse avaldamisest (presidendi ukaas 24. augustist 1991 nr УП-2461). 28. augustil 1991 avaldas Ülemnõukogu kogu Ministrite Kabineti koosseisule umbusaldust (otsus nr 2367-I.
Errumineku ajaks ei olnud Kabineti moodustamine veel lõppenud: NSV Liidu Ministrite Nõukogust täitsid endiselt oma kohustusi ja polnud uude Kabinetti määratud lennutööstuse minister Apollon Sõtšov, välismajandussuhete minister Konstantin Katušev ning Riikliku Rahvahariduse Komitee eesistuja Gennadi Jagodin. NSV Liidu Riikliku Rahvusküsimuste Komitee esimees puudus sootuks.
5. septembrist 1991 lõpetati Kabineti volitused NSV Liidu seadusega nr 2392-I "NSV Liidu riigivõimu- ja juhtimisorganeist üleminekuperioodil", selle asemele loodi NSV Liidu Vabariikidevaheline Majanduskomitee, ent põhiseadusse vastavaid parandusi ei tehtud.
Eesti-Gruusia suhted

Eesti-Gruusia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Gruusia vahel.
Gruusia tunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 17. juunil 1992.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Thbilisis. Tegutseb ka Gruusia Suursaatkond Tallinnas.
Colombia Rahvusülikool

Colombia Rahvusülikool (hispaania keeles Universidad Nacional de Colombia) on ülikool Colombias Bogotas.
Ülikool asutati 1867.
Ülikoolis õpib üle 53 000 üliõpilase (2016).
Rudolf Tamm

Perekond

Tema abikaasa Fernanda Tamm oli tuntud iluvõimleja ja võimlemispedagoog. Tema poeg on Eesti bioloog ja Leigo turismitalu omanik Tõnu Tamm.
Viitna apteek

Viitna apteek on apteek Viitnal.
Apteek avati aastal 1939.
Staatika

Staatika põhiteoreem, Varignoni teoreem

Staatika põhiteoreem (Poinsot’ teoreem) on sõnastatud järgmiselt: Iga jäigale kehale rakendatud jõusüsteemi saab asendada taandamistsentrisse rakendatud jõusüsteemi peavektoriga ja jõusüsteemi peamomendiga taandamistsentri suhtes.
Varignoni teoreem on sõnastatud järgmiselt: Kui jõusüsteem taandub resultandiks, siis resultandi moment mingi fikseeritud punkti suhtes võrdub kõigi vaadeldava jõusteemi jõudude sama punkti suhtes leitud momentide geomeetrilise summaga.
Matsi tuulik

Matsi pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Hellamaa külas. Tuulik valmis aastal 1917.
Holstre vald (Paistu kihelkond)

Holstre vald (Gemeinde Holstfershof) oli vald Paistu kihelkonnas Viljandimaal.
Vald moodustus 19. sajandil ja sai nime Holstre mõisa järgi.
1911. aastal oli ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil Holstre vallas kaks kooli: Pulleritsu vallakool ja Pirmastu vallakool (mõlemad asutatud 1830. aastate alguses). Pulleritsu koolis oli aastatel 1852–1879 õpetaja rahvusliku liikumise tegelane Jaan Adamson. 1935. aastal ühendati Pulleritsu ja Pirmaste koolid, vallakeskusesse ehitati uus avar koolimaja.
1. aprillil 1939 arvati valla maa-ala uue Holstre valla koosseisu.
Holstre vallas on sündinud helilooja Juhan Aavik, kirjanik Juhan Kunder, kohtunik Jaan Lõo, botaanik Jaan Port, arst Peeter Hansen, loomaarst Juhan Ainson, õpetaja Toomas Algma, arst Johan Järv, arhitekt Hendrik Otloot.
Russelli maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1832. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 52 947.
Yohan Cabaye

Koondisekarjäär

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Cabaye 11. augustil 2011 sõprusmängus Norra vastu. Esimene värav tuli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupimängus Ukraina vastu, kui Prantsusmaa võitis 2:0.
Egelandi metallurgiatehas

Egelandi metallurgiatehas (Egelands jernverk) töötas Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Eikelandis Fianes 1706–1885.
19. sajandi algusest töötas see koos Næsi metallurgiatehasega.
Ettevõte läks 1884 pankrotti, sest välismaal oli kasutusele võetud tõhusam tehnoloogia.
Tehase hooned on tähtsad kultuurimälestised. Eluruumid on suurelt jaolt alles; paljud neist on restaureeritud ning kasutusel suvilatena.
Hooned on eravalduses, kuid neile pääseb ligi.
Cinquecento

Kunst

Ajavahemik, mida tuntakse kõrgrenessansina, on eelneva etapi eesmärkide haripunktiks – nimelt kujude täpne esitus ruumis, mis on antud edasi usutava liikumisega ja sobivalt väärikas stiilis. Kuulsaimateks kunstnikeks on Leonardo da Vinci, Raffael ja Michelangelo Buonarroti. Nende loodu on kunstimaailmas tuntud kõige laialdasemalt. Leonardo "Õhtusöömaaeg", Rafaeli "Ateena kool" ja Michelangelo Sixtuse kabeli laemaaling on õpikunäideteks.
Kõrgrenessansi maalikunst arenes manerismiks (kestis umbes 1520–1580), seda esmajoones Firenzes. Maneristlikku stiili viljelevad kunstnikud tõstsid teadlikult mässu kõrgrenessansi põhimõtete vastu, kaldusid esitama väljavenitatud kujusid ebaloogilistes ruumides. Perioodi peamiste kunstnike seas olid Pontormo, Rosso Fiorentino, Parmigianino ja Giulio Romano.
Peeter Plakk

Elulugu

Peeter Plakk on Paul Plaki poeg ja Mari Plaki vend.
Lõpetas 1971 Tallinna 24. Keskkooli, 1976 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) automaatikateaduskonna. Oli 1976–1986 TPI teadusliku uurimise sektori insener, vaneminsener ja nooremteadur, 1986–1992 TÜ elektroluminestsentsi ja pooljuhtide labori vanemteadur ja teadur, 1992–2002 OÜ Emros elektroonikainsener, 2002– OÜ Eli elektroonikains.

Teadustöö

Uurimusi elektrilisest kakskihist, meditsiinilisest elektroonikast. 10 teadustrükist.
René Cassin

René Samuel Cassin (5. oktoober 1887 Bayonne – 20. veebruar 1976 Pariis) oli prantsuse jurist ja kohtunik.
Osaluse eest Inimõiguste ülddeklaratsiooni teksti koostamisel sai Cassin 1968. aastal Nobeli rahuauhinna.
Aastatel 1924–1938 oli Cassin Prantsusmaa esindaja Rahvasteliidus ning tegutses aktiivselt desarmeerimise ja rahvusvaheliste konfliktide lahendamise nimel.
Cassin oli tegev ka ÜRO Inimõiguste Komisjonis ja Alalises Vahekohtus.
Valgusinstallatsioon

Valgusinstallatsioon on kunstis installatsioon, mille puhul kasutatakse valgusteid.
Valgusinstallatsioonide esimesi kautuselevõtjaid oli Dan Flavin 1960. aastail.
Abraj Al-Bait

Abraj Al-Bait (araabia keeles ابراج البيت‎ ehk 'Jumalakoja tornid') on megakõrge pilvelõhkujate kompleks. Seitsmest hotellist koosnev ehitis asub Mekas ning kuulub Saudi Araabia valitsuse omandisse. See kõrgub 601 meetrit üle islami usundi sõlmpunkti Al-Masjid Al-Ḥarāmi ja selle keskse Kaaba, paiknedes täpselt mošee peavärava ees. Kõrghoonete ehitustööd kestsid aastatel 2004–2012.
Kompleksi keskne torn Meka Suurejooneline Kellatorn on maailma kõrgeim hotell, mille tippu ehivad igas küljes neli maailma suurimat välikella. 120-korruseline hoone on maailma kõrguselt kolmas megakõrge pilvelõhkuja, mille islamile kohane poolkuukujuline tipukaunistus ületab vaid napilt ühe meetriga vastavat kriteeriumit.
Kompleks majutab kuni 65 000 inimest.

Ajalugu

Kompleks ehitati kõrgendikule, mis oli alates 18. sajandi lõpust osmanite poolt rajatud Ajyadi kindluse asupaik. Valitsus lammutas kantsi 2002. aastal, hoolimata türgi ja rahvusvahelisest pahameeletormist.
Andreas Hinkel

Andreas Hinkel (sündinud 26. märtsil 1982) on Saksamaa jalgpallikoondise endine kaitsja.
Saksamaa rahvuskoondises tegi Hinkel debüüdi 30. aprillil 2003, kui Bremenis mängiti Serbia ja Montenegroga ning võideti 1:0. Koondises mängis ta aastatel 2003–2009 kokku 21 korda.

Isiklikku

Andreas Hinkel on 182 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Gabriello Chiabrera

Gabriello Chiabrera (18. juuni 1552 Savona – 14. oktoober 1638 Savona) oli itaalia luuletaja.
Ta oli kardinal Federico Cornaro teenistuses.
Ta jäljendas Pierre de Ronsardi eeskujul itaalia luules Pindarose oode. "Eesti Entsüklopeedia" sõnul "võitles heitliku õnnega, ka ise mitte täiesti vaba olles oma aja pahedest, Marino koolkonna peenutsevat laadi lüürika vastu".
Mullutu-Suurlahe meremudamaardla

Mullutu-Suurlahe meremudamaardla on üleriigilise tähtsusega meremudamaardla, mis asub Saare maakonnas Kaarma vallas paiknevas Mullutu-Suurlahes. Maardla pindala on 106 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,2 m ja geoloogiliselt on see Holotseeni ladestiku meremuda.
Maardla meremuda saab kasutada ravimudana.
Maardlast on Eestis ka kaevandatud (nt 2002).