google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu Ekspress

Tartu Ekspress on 2007. aastal ilmuma hakanud tasuta nädalaleht Tartus ja selle lähiümbruses. Tartu Ekspress ilmub neljapäeviti ja selle tiraažiks on 20 400 eksemplari, mis teeb sellest suurima trükiarvuga ajalehe Lõuna-Eestis. 
Tartu Ekspressi asutasid Neinar Seli, Andrus Kuusmann ja Jaan Olmaru. Praegust omanikeringi on seostatud haldusvaldkonnas tegutseva Uuno Pungariga.
Vastuolulise mainega ajaleht valib aastast 2014 Tartu aasta tigu ja aastast 2016 Tartu aasta pätti.
Table d'hôte

Etümoloogia

Table d'hôte on prantsuse keelest laenatud fraas, mis sõna-sõnalt tähendab võõrustaja lauda. Terminit kasutatakse, et tähistada külalistemaja (chambre d'hôte) elanikele mõeldud lauda, kes arvatavasti istuvad samas lauas oma võõrustajaga. Võõrustaja pere pakub külalistele omatehtud toitu ning kõik külalised istuvad suure laua taga. Tegu ei ole restoraniga, hind on aga fikseeritud ja arvestatud kogu paketi maksumusse. 
Lihtsamalt öeldes peab table d'hôte menüü olema fikseeritud kindla hinnaga ning kindlate toitudega teatud serveerimise järjekorras. Erinevalt Inglismaast, kus oli table d'hôte menüül selline tähendus juba 19. sajandi algusaastatel, ei tunta seda väljendit Prantsusmaal siiani sama tähendusega.  
Inglismaa table d'hôte’le on Prantsusmaal lähedasem tähendus menüüga (lõuna eripakkumine või kindlaksmääratud menüü). Tavaliselt sisaldab see võimalust valida toite kindlaksmääratud nimekirjast, kus on eelroad, pearoog, juustud, dessert, leib ja mõnikord joogid nagu vein ja kohv. Kõike seda saab fikseeritud hinna eest, mis jääb tavaliselt 15-55 euro vahele. Menu du jour on päevamenüü või päevapakkumine, mis on odavam ja kitsama valikuga, koosnedes vaid eelroast ja pearoast. See vahetub iga päev ja jääb hinnalt 9-15 euro vahele.
Aasovi sõjakäigud

Aasovi sõjakäikude tähtsus ning järellugu

Aasovi sõjakäigud näitasid praktikas suurtükiväe ja sõjalaevastiku tähtsust sõjapidamisel. Tegu on silmapaistva näitega laevastiku ja maaväe koostööst mereäärse kindluse piiramisel.
Sõjakäikude ettevalmistamine tõi välja Peeter I organisatoorsed ja strateegilised võimed. Esimest korda ilmnesid tal oskus teha ebaõnnestumisest järeldusi ning koguda jõudu korduslöögi andmiseks.
See oli Vene riigi sõjaliseks mereriigiks saamise algus.
Hoolimata õnnestumisest sai pärast sõjakäike ilmseks, et saavutatust ei piisa väljapääsuks merele, sest ilma Krimmi või vähemalt Kertši vallutamiseta oli Mustale merele endiselt võimatu pääseda. Azovi enda käes hoidmiseks oli tarvis laevastikku tugevdada. Laevastiku ehitamist tuli jätkata ning tuli leida spetsialistid kassaegsete merelaevade ehitamiseks.
20. oktoobril 1696 kuulutas Bojaaride Duuma välja merelaevade ehitamise otsuse. Kinnitati ulatuslik laevaehituse programm: 52 (hiljem 77) laeva. Selle finantseerimiseks kehtestati uusi koormisi. Sellega pandi alus tulevasele Venemaa Keisririigi sõjalaevastikule. Seda päeva peetakse Venemaa sõjalaevastiku sünnipäevaks.
22. novembril anti välja ukaas aadlike välismaale õppima saatmiseks.
Sõda Türgiga ei olnud lõppenud. Jõudude paigutuse paremaks teadasaamiseks, Türgi-vastases sõjas liitlaste leidmiseks ning juba olemasoleva liidu Püha Liiga kinnitamiseks ning ka Vene riigi positsiooni tugevdamiseks organiseeriti Suur saatkond.
Azovi vallutamine tugevdas Vene riigi positsioone Karlowitzi kongressil ning soodustas Konstantinoopoli rahu sõlmimist.
Azov ja Taganrog läksid ebaõnnestunud Pruti sõjakäigu järel Kolmanda Vene-Türgi sõja ajal Osmanite riigi kätte tagasi.
Heroiline maastikumaal

Heroiline maastikumaal on maastikku kujutav maal, millel on kujutatud antiikehitisi ja antiikajaloost või mütoloogiast pärit tegelasi.
Selle maalitüübi loojaks on Nicolas Poussin.
Ajavaim

Mõiste päritolu

Mõiste pärineb Johann Gottfried Herderilt, kes aastal 1769 kirjutas kriitika filoloog Christian Adolph Klotzi teosele "Genius seculi" ning võttis selles kasutusele saksakeelse sõna Zeitgeist ladinakeelse väljendi genius seculi (ladina keeles: genius – 'vaim', ja saeculi – 'sajandi') tõlkena. Selle mõiste võtsid kasutusele ka teised saksa romantikud, kuid laialt tuntuks sai see Hegeli ajaloofilosoofia kaudu.
Stegeborgi hertsog

Stegeborgi hertsog (rootsi hertig av Stegeborg) on Rootsi aadlitiitel.
Georg Eberhard Seefels

Georg Eberhard Seefels (september 1720 Esslingen – märts 1794 Kanepi) oli Eesti vaimulik.
Ta oli aastast 1742 von Kurselli juures koduõpetajaks. Ta ordineeriti 21. juunil/2. juulil 1755 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1755–1786 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja; oli lisaks aastatel 1772–1784 Tartu kreisi praost. Jäi 14. märtsil/25. märtsil 1786 emerituuri.

Isiklikku

Tema väimees Johann Philipp von Roth oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja, tema tütretütre mees Heinrich Wilhelm Bornwasser oli Võru Katariina koguduse õpetaja.
Vaabik

Vaabik (Ganoderma) vaabikuliste (Ganodermataceae) sugukonda torikulaadsete (Polyporales) seltsi kuuluv seeneperekond.
Perekonda kuulub umbes 50 liiki. Enamik neist elab troopikas.
Üllar Peterson

Üllar Peterson (sündinud 15. novembril 1973) on eesti ajaloolane, kes on keskendunud islamimaailma uurimisele.
Tartu Ülikooli lõpetas ta ajaloo erialal 1998. aastal.
Peterson kirjutas 2005. aastal magistritöö džihaadi kontseptsiooni kujunemisest Koraanis. Ta on õppinud Kairos ja Teheranis. Peterson on ajakirjanduses avaldanud Lähis-Ida ja ka laiemat islamimaailma tutvustavaid artikleid.
Ta on tõlkinud araabia keelest Usāma ibn Munqidhi teose "Õpetlike näidete raamat: Araabia rüütli mälestused" (Tallinn: Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015) ja pärsia keelest Iraani 20. sajandi klassikasse kuuluva Sadeq Hedayati romaani "Pime öökull".
Õiglaste allee

Tegelikult on Õiglaste alleel veel ühele inimesele märgitud elukoha riigiks Eesti see on Polina Lentsman ja huvitav on see sellepärast et ta sündis Krimmis Eesti külas. http://www.yadvashem.org/yv/pdf-drupal/estonia.pdf ja siin ka tema lugu http://db.yadvashem.org/righteous/family.html?language=en&itemId=4405645
Õiglaste allee on paik Iisraelis Yad Vashemi muuseumis, kus iga inimese mälestus, kes riskis omaenda ja oma lähedaste eluga, et päästa juute Holokausti käest, on jäädvustatud nimelise puu ja mälestustahvli näol. Eestlastest on seal ainsana jäädvustatud Uku Masing ja Eha Masing, kes varjasid saksa okupatsiooni ajal Isidor Levinit.
Pakendidisain

Pakendidisain on disaini alaliik, mille eesmärk on toodet kaitsta ja turundada. 
Reklaamiagentuurid töötavad koos ettevõtetega, et töötada iga toote jaoks välja efektiivne pakendidisain. Pakendidisain sisaldab toote ümbrise kujundust ja loomist ning kuidas see potentsiaalsetele klientidele välja näeb. Peale turundamise aitab pakend ka säilitada selle sisu.

Eesmärk

Pakendidisaini eesmärgiks on praktilisus, et kindlustada toote turvalisus. See omadus on eriti oluline esemetele, mis on vedelad või kergesti purunevad. Toode peab olema pakendatud nii, et see peaks vastu nii riiulil seismise kui ka teekonna sinna tehasest jõudmiseni. Enamik hommikuhelbeid on pakendatud õhukesse ja vastupidavasse papp-pakendisse. Tootele on lihtne lisada vajalikku infot (bränd, reklaamid, pakendi sisu kirjeldus) ning lisaks ka lihtne suurtes kogustes väikesele alale ära mahutada. 
Üks peamisi pakendidisaini funktsioone on sisu turundamine. Olenevalt tootest saab ümbrise disain olla lihtne ja otsekohane või värviline ja keerukas. Kui pakend tõmbab inimese tähelepanu ja ärgitab temas emotsiooni, siis on see oma eesmärgi täitnud.
Pakendidisain on toote puhul üks olulisemaid aspekte, mille kallal saaks müügi suurendamiseks vaeva näha. Jaekettide pindala suure konkurentsi tõttu on oluline konkurentidest eristuda.

Funktsionaalse pakendi loomine

Pakendidisaini olulisusel on tehtud mitmeid uurimistöid, millest on välja tulnud, et lihtsus müüb. Inimestel on vaja saada infot kiiresti ja lihtsalt. Pakendil on oluline välja tuua, mis tootega on tegu. Lisaks hinnatakse kõrgelt ausust ja autentsust. Klienti ei tohi eksitada pakendiga, mis tekitab mulje, nagu sees oleks teistsugune toode, kui seal tegelikult on. Pakend esindab ka firma väärtushinnaguid. Kui ettevõte on rohelise mõtlemisega ning modernne, siis pakend peaks olema taaskasutatav ja innovatiivne.

Pakendidisain Eestis

Eesti esimene pakendidisainile spetsialiseerunud ettevõte on KOOR.

Pakendidisaini näide maailmast

Pakend aitab klientidele ka lugu ja emotsiooni edastada. Hiina kuivteede Master Feng Tengchongi pakend meenutab ajalehte sellest ajastust, kui Hiinas hakati teed kasvatama, mälestades aadlik Master Fengi ja tema Pu'eri tee tutvustamise lugusid.
Mehikoorma ausammas

Mehikoorma ausammas on Põlva maakonnas Mehikoorma vallas Mehikoorma külas asuv ausammas, mis on pühendatud II maailmasõjas Eesti riikliku iseseisvuse taastamise eest võidelnud eesti sõjaväelastele. Ausamba idee autor on Kaljo West. Ausamba tegi Kuno Raude. Ausammas avati 26. augustil 2006.
Mehikoorma ümbruses Lämmijärve kaldal toimusid veebruaris 1944 kaitselahingud.
NG Investeeringud

OÜ NG Investeeringud on Eesti erakapitalil põhinev tööstus-, kaubandus- ja kinnisvarainvesteeringute grupp, mis annab tööd enam kui 4300 inimesele. 
NG Investeeringud omab enamusosalust Tallinna Kaubamaja Grupis ja täielikult kuuluvad ettevõttele jäätisetootja Balbiino, alkoholitootja Liviko, kaubandussisustuse tootja Kitman Thulema ning kinnisvaraga tegelevad Roseni Kinnisvara ja Roseni Majad. 
Läbi Tallinna Kaubamaja Grupi kuuluvad NG Investeeringute ettevõtete hulka Tallinna Kaubamaja, Tartu Kaubamaja, Selver, Viimsi Keskus, Viking Motors, ABC King, SHU, I.L.U. ja Viking Security.
NG Investeeringud kontserni kuulub kokku 24 tütarettevõtet Eestis, Lätis, Leedus ja Soomes.
NG Investeeringute 68,75% suuromanikuks on NG Kapital, mille võrdsed osanikud on Jüri Käo, Enn Kunila ja Andres Järving.
Oswald Schmidt

Oswald Karl Alexander Schmidt (19. jaanuar 1823 Kuressaare – 29. juuli 1890 Tartu) oli baltisaksa õigusteadlane.
Oswald Schmidt oli vaimuliku poeg. Ta õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1842–1846, töötas sealsamas kohaliku õiguse eradotsendina 1860–1866 ja professorina 1866–1890. Tema kitsam eriala oli provintsiaalõigus ja õigusajalugu. Kui 1870. aastatel tehti tsiviilprotsessi muudatusi, siis lähtuti tema esitatud ettepanekutest.
Port-au-Prince

Elanike arv

Elanike arv oli 1995. aasta andmetel 846 200, 1986. aasta hinnangul 457 600.

Sotsiaalsed olud

Eliit elab põhiliselt kesklinnas. Keskklass praktiliselt puudub. Mustanahalised linnatöölised on väga vaesed ja elavad veel halvemini kui talupojad. Maalt voolab inimesi pidevalt juurde, mis teeb olukorra veel hullemaks. Vaestelinnaosades on kohalikeks keskusteks voodoo-preestrite majad.
Port-au-Prince on ainuke Haiti linn, kus on kanalisatsioon.

Majandus

Port-au-Prince'is või linna lähistel toodetakse kangaid, puuvillaseemneõli, jahu, suhkrut, seepi ja tsementi. Linnast eksporditakse kohvi ja suhkrut.
Linnas on mitmeid luksushotelle. Port-au-Prince'il on lennuühendus peamiste Kariibi mere saartega, Kanada, USA ja Šveitsiga. Turismiäri on sõltuvuses poliitilisest olukorrast.

Haridus

Port-au-Prince'is on Haiti Ülikool (asutatud 1944).

Vaatamisväärsused

2010. aasta Haiti maavärinas said paljud linna vaatamisväärsused kannatada.
Port-au-Prince'is leidub nii tavalisi büroohooneid, viktoriaanlikke piparkoogimaju kui ka modernseid eramuid.
Linna keskväljak on Place du Champ-de-Mars. Selle ääres on Rahvuspalee ja kasarmud, väljakul on iseseisvussõdade kangelase Jean-Jacques Dessalines'i mälestussammas.
Vaatamisväärsused on ka Rauaturg, Notre Dame'i katedraal (basiilika; pärast maavärinat varemetes), Rahvusarhiiv, Rahvusraamatukogu, Rahvusmuuseum (pärast maavärinat varemetes) ja sadamakai.

Ajalugu

Linna rajasid 1749 prantslastest suhkrurooistanduste omanikud ning panid sellele nimeks L'Hôpital. 1750 ja 1771 sai linn kannatada maavärinates.
1770 toodi Prantsuse koloonia Saint-Domingue'i (praegune Haiti) pealinn Cap-Haїtienist L'Hôpitali üle.
1804 sai linn vastiseseisvunud Haiti riigi pealinnaks.
1807 avati sadam väliskaubandusele.
1861. rajati Port-au-Prince'i piiskopkond.
1987. aastal, enne vabasid valimisi, oli linnas vägivallapuhang, milles hukkus sadu inimesi.
2004. aasta veebruaris oli Haitis kodusõda. Kui mässulised jõudsid linna lähistele, põgenes president Jean-Bertrand Aristide 29. veebruaril. Linnas tekkis kaos.
12. jaanuaril 2010 leidis aset 2010. aasta Haiti maavärin, mis purustas suure osa hoonetest ning nõudis kümneid tuhandeid ohvreid.

Kultuur

Port-au-Prince'is on sündinud filmirežissöör ja -stsenarist Raoul Peck.
Port-au-Prince'ist on juttu Graham Greene'i raamatus "Komödiantide tund" (1966). Teos on ekraniseeritud; filmis mängisid Liz Taylor ja Richard Burton.
Palmiorav

Palmiorav (Epixerus ebii) on näriliste seltsi kuuluv imetaja. Ta elab Lääne- ja Kesk-Aafrikas.
Alifaatsed ühendid

Alifaatne ühend on orgaaniline ühend, mis ei sisalda benseenitsüklit ehk benseenituuma. Nende hulka kuuluvad atsüklilised ehk avatud ahelaga ühendid ja alitsüklilised ühendid ehk ühendid, mille struktuuris on mõni suletud ahel, kuid mitte benseenitsükkel. Benseenitsüklit sisaldavaid ühendeid nimetatakse aromaatseteks.
Alifaatsed ühendid võivad olla küllastunud (alkaanid, nt heksaan) või küllastumata (nt hekseen), sisaldades kaksiksidemeid (alkeenid) või kolmiksidemeid (alküünid). Süsinikuahelaga võivad vesiniku asemel ühineda teised elemendid, millest kõige levinumad on hapnik, lämmastik, väävel ja kloor. Lihtsaim alifaatne ühend on metaan (CH₄).
Enamik alifaatseid ühendeid põlevad, mistõttu saab süsivesinikke kasutada kütustena, nt metaani Bunseni põletites ja vedelgaasina või atsetüleeni keevitusel.
Tapa vene põhikool

Tapa vene põhikool on venekeelse õppekeelega põhikool Lääne-Viru maakonnas Tapal aadressil Nooruse tänav 2.
Kool asutati 1945.
Ain Soidla

Ain Soidla (26. september 1940 – 15. oktoober 2018) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ja eesti pangandustegelane.
Ta lõpetas aastal 1960 Kingissepa Keskkooli, hiljem Vilniuse Kõrgema Parteikooli ja NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia. Kaitses filosoofiakandidaadi kraadi.
1960. aastast töötas ta Kingissepa Kalakombinaadis kehakultuurimetoodikuna, seejärel teenis Nõukogude Armees. 1963. aastast oli ta EKP Kingissepa rajoonikomitee instruktor, seejärel lektor. 1969. aastast EKP Tallinna linna Mererajooni komitee instruktor, hiljem osakonnajuhataja ja teine sekretär. 
Aastatel 1973–1976 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias. 1976. aastast oli ta EKP Keskkomitee juures asuva Partei Ajaloo Instituudi sektorijuhataja, seejärel EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja asetäitja. 1979–1980 töötas ta NLKP Keskkomitee aparaadis. 
1980–1985 oli Soidla EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja, 1985–1988 parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja.
Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu liige. 1986–1990 oli ta EKP Keskkomitee büroo liikmekandidaat.
19.01.1988–28.12.1989 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe Bruno Sauli esimene asetäitja.
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist suundus ta pangandusse ning alates 2004. aastast oli ta AS-i Eesti Krediidipank nõukogu esimees.
Rannapungerja

Ajalugu

Rannapungerjat on esimest korda mainitud Pagari mõisa kõrvalmõisana 1534. aastal (Ranna-Pungern). 
17. sajandi alguse Rootsi kaardil on Rannapungerja tähistatud nimega Pungern. 19. sajandil tegutses seal kõrts ja 1735. aastast hobupostijaam Liivi- ja Eestimaa kubermangu läbival postitraktil. 20. sajandi keskpaigani kasutati nimekuju Ranna-Pungerja.
Külas asub ka keskaegne kalme.
Cätlin Mägi

Cätlin Mägi (Jaago) (sündinud 7. aprillil 1979 Märjamaal) on pärimusmuusik, arranžeerija, produtsent ja õpetaja.
2002. aastal lõpetas Mägi Viljandi Kultuurikolledži pärimusmuusika erialal ning töötab TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias sama eriala õpetajana. Ta on täiendanud end Norras ning lõpetanud Telemargi ülikooli magistriõppe 2009. aastal, kus uuris Eesti parmupillilugusid ning nende taasesitust tänapäeval.
Cätlin Mägi mängib eesti torupilli, parmupilli, vilesid ja ristflööti. Ta tunneb Skandinaavia pärimusmuusikat ja kasutab ka džässmuusika võtteid. 
Mägi töötab Eesti Pärimusmuusika Keskuses muusikuna. Ta õpetab pärimusmuusikat TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias, August Pulsti Õpistus, Eesti Muusikaakadeemias, Viljandi Muusikakoolis ja annab pilliõppekursusi üle Eesti. 
Ta on ka ansambli RO:TORO muusikaline juht ja arranžeerija.

Isiklikku

Cätlin Mägil on Silver Sepaga tütar Emma (2005) ja Marko Mägiga tütar Klara (2012) ja poeg Ludvig (2016). Ta on abielus Marko Mägiga.
Kaasmass

Kaasmass (inglise apparent additional mass) on fiktiivne mass, mis tuleb lisada keha tegelikule massile, et arvutada jõud, mis on vajalik kehale kulgliikumisel vedelikus teatud kiirenduse andmiseks.
Kaasmass vastab kehaga kaasa kanduva vedeliku tekitatud täiendavale takistusjõule, mis on keha kiirendusega võrdeline.
Kaasmassi tuleb arvestada näiteks kehade sukeldumise ja laeva õõtsumise puhul.
Nikolai Thamm noorem

Nikolai Ludwig Jakob Thamm,  (ka Nikolai Tamm; 31. mai/13. juuni 1867 Peterburi – 21. detsember 1948 Aschersleben, Saksi-Anhalt) oli Eesti arhitekt.
1887. aastal lõpetas ta Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1895. aastal Peterburi Kunstide Akadeemia.
1895–1907 töötas ta Eestimaa kubermanguvalitsuse ehitusosakonnas nooreminsenerina ja ühtlasi Peetri reaalkooli õpetajana, aastast 1913 riiginõunikuna. Aastatel 1917–1919 tegutses Thamm Venemaal ja 1921–1927 töötas ta Tallinnas Kaitseministeeriumi ehitus- ja korteriosakonnas arhitektina.

Isiklikku

Tema isa oli arhitekt Nikolai Thamm vanem.
Kefalloniá piirkonnaüksus

Haldusjaotus

Kefalloniá piirkonnaüksuses on üks vald – Kefalloniá vald.
Termopaartajur

Termopaartajur ehk termopaar on temperatuuri mõõtmiseks ettenähtud elektromotoorjõu  allikas. Termopaar koosneb kahest eri metallist (enamasti metallisulamist) juhtmest, mille liitekoht paigutatakse temperatuuri määramise kohta ja mõõdetakse juhtmete vabade otste vahel tekkivat elektripinget, mida sel juhul nimetatakse ka termopingeks, Selle pinge arvväärtus võib olla mõni kuni mitukümmend mikrovolti kraadi kohta (µV/K), olenevalt juhtmete materjalidest ja temperatuurist.
Täppismõõtmistel kasutatakse diferentsiaaltermopaari (koosneb kahest termopaarist), mille ühte termopunkti hoitakse püsitemperatuuril, näiteks sulavas jääs.
Eri tüüpi termopaaridega saab suure täpsusega mõõta temperatuure vahemikus −270 °C kuni +2500 °C. Täppistermopaarid on suutelised kindlaks tegema temperatuurimuutusi kuni 10⁻⁶ K.
Termopaaride töö põhineb 1821. aastal avastatud termoelektrilisel efektil, mis seisneb selles, et erinevatest juhtivatest materjalidest elektriahelas tekib elektromotoorjõud, kui temperatuurid juhtmete otstes on erisugused. Nähtust seletatakse metallide elektronteooriaga, mille kohaselt metallides leidub alati vabu elektrone, kusjuures nende tihedus on eri metallides erisugune.
Klemmliide

Klemmliide on pinguga liide kus vajalik pindsurve tekitatakse klemmi või poolitava rummu ristsuunas kruvipingutusega. Klemmliidet kasutatakse kui detaili asukoht võllil pole püsiv, või kui on vajadus asendi reguleerimiseks. Samuti siis kui muude jõu ülekandelementide (näiteks liistude) kasutamine pole võimalik. Näiteks esineb sageli klemmliiteid väntade, rihmarataste, seaderõngaste jms. võllile istamiseks. Sagedaseim ist on H8/h8.

Puudused

Konstruktsioon on balansist väljas.
Denise Herrmann

Denise Herrmann (sündinud 20. detsembril 1988 Bad Schlemas) on Saksamaa murdmaasuusataja.
Esmakordselt jõudis ta MK-etapil poodiumile 29. novembril 2013 Kuusamos, kui oli klassikasprindis kolmas.
Friedrich von Toll

Friedrich Ludwig von Toll (8. mai 1781 Edise mõis – 1. märts 1841 Tallinn) oli Eestimaa aadlik.
Tollide suguvõsast põlvnev Friedrich Ludwig von Toll sündis Kukruse, Edise, Roela ja Orgita mõisniku Karl Gustav von Tolli (1751–1820) ja tema abikaasa Renate von Tolli (1749–1819) pojana.
Ta oli meeskohtunik, Eestimaa rüütelkonna komitee liige, Eestimaa maanõunik, Eestimaa rüütelkonna matriklikomisjoni liige ning genealoog.
Talle kuulusid Kukruse (1813–1841) ja Orgita mõis.
Väärtuste realiseerimise teooria

Väärtuste realiseerimise teooria (values-realizing theory) ehk suhtluse kontekstis ka väärtuste pragmaatika teooria (values-pragmatics theory) on Bert H. Hodgesi väljatöötatud taju, tegevuse ja tunnetuse psühholoogiline käsitus, mille järgi väärtused on reaalsed hüved, mis määravad tegevusvälju "ökosüsteemides".
Näiteks autojuhtimisel tekib juhi tegevust suunav turvalise sõidu väli (Gibson, Crooks 1938), mida piiravad takistused (näiteks hooned, puud ja teised autod) ning mille suurus ja kuju pidevalt muutub. See on ka sotsiaalne väli, sest see sõltub teiste juhtide tegevusest. Väärtused määravad tegevusvälja ja on kohustuslikud, sest kui turvalisust, liikumisvabadust, hoolikust (näiteks pikivahe hoidmisel), sallivust ja muid väärtusi piisavalt ei realiseerita, siis tegevusväli sõna otseses mõttes lakkab olemast (Hodges 2007).
Väärtused ei ole inimestes ega asjades, vaid suhtele esitatavad reaalsed nõuded. Väärtused piiravad tegevuse ja taju võimalusi, isegi kui neid nõudeid ei teadvustata või ei tunnistata. Näiteks turvalise sõidu väli ei ole juhi projektsioon, vaid eksisteerib ka siis, kui juht ei vaata. Ta ei eksisteeri mitte asjades, vaid on dünaamiline heade ja halbade võimaluste väli, mis kohustab juhti asjade suhtes pidevalt tegutsema. Väärtused moodustavad reaalsed ontoloogilised, episteemilised ja eetilised nõudes võimalikele tegudele; need ei ole sotsiaalsed normid, isiklikud eelistused ega bioloogilised vajadused. Indiviidid või rühmad võivad konkreetseid paremini või halvemini tähele panna, aga väärtused ei ole nende omad, vaid väärtused määravad hüved, mis teevad nende olemasolu ja tegevuse võimalikuks.
Iga psühholoogilist tegevust kitsendab mitu hüve, asi ei ole kunagi ainult ühes väärtuses, näiteks turvalisuses, täpsuses või tõhususes. Kui hoolitaks ainult turvalisusest, siis ei hakatakski autot juhtima; kui hoolitaks ainult hoolikusest, muutuks juhtimine sallimatuks ja seetõttu ebatõhusaks ja ebaturvaliseks. Autojuhtimist kui väärtusi realiseeriva tegevust ei saa taandada eesmärgi taotlemisele (Hodges, Baron 1992). Väärtused on organiseeritud heterarhiliselt: puudub väärtuste kindel hierarhia, vaid eri aegadel ja eri ülesannete puhul on väärtuste järjekord erinev, et kõik väärtused realiseeruksid (Hodges 2009:632). Näiteks autojuhtimisel on mõnikord esiplaanil kiirus ja hoolikus, mõnikord turvalisus. Tegu pole lihtsalt kompromissiga, sest mõnikord nõuab turvalisus suuremat kiirust ja suuremat hoolikust. Hea autojuhtimine on pidev balansseerimine, et muutuvas olukorras kõiki väärtusi realiseerida.
Puze vald

Ajalugu

Puze  mõisavallaga ühendati aastal 1891 Puzenieki mõisavald ja see pani aluse Puze vallale. Aastal 1935 oli Puze valla pindala 261,2 km² ja seal oli 2041 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Puze, Amele ja Mode külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Puze külanõukoguga likvideeritav Amele külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Ventspilsi piirkonda.

Loodus

Suurimad jõed on Rinda jõgi ja Stende jõgi. Järvedest asuvad vallas 4,2 hektari suurune Ieriņezers, Ugāle valla piiril asuv 4,4 hektari suurune Dūņezers, 6,9 hektari suurune Dzilene järv, 7,8 hektari suurune Zutene järv, 20,4 hektari suurune Seklene järv, 19,6 hektari suurune Dižiere järv ja 520 hektari suurune Puze järv. Usma valla piiril asub Vasnieki soo pindalaga 497 ha. Vald ise asub Kursi madalikul, põhjaosa ka Rannikumadalikul, kõrgeim koht asub Amele lähistel ja ulatub 56,5 meetrit üle merepinna.
Looduskaitse all on Akmeņkalnsi kuradi jalajäljega kivi, Puze ja Puzenieki mõisade juures kasvab ka mitu nimetut looduskaitsealust põlispuud. Valla idaosas asuvad osaliselt Raķupe oru hoiuala ja Stikli soode hoiuala, lääneosas asub 8 hektari suurune Puze liiviku konnade elupaiga hoiuala.

Kaitstavad objektid

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Puze kirikumõisa hooned (õpetaja maja ja majandushoone), Puze linnamägi ja Puze luteri kirik koos sealse nelja vapireljeefiga. Kohaliku kaitse all on Buči keskaegne kalmistu, Kapši muinaskalmed ehk Mušīteri kalmistu, Jaunviecīši muinaskalmed, Lejaskrogsi muinaskalmed, Strīķi muinaskalmed ehk Kalmemägi ja Purmaļi muinaskalmed ehk Pingāļi kalmistu.