google/wiki40b huggingface dataset:
Erra jõgi

Erra jõgi (ka: Uhaku jõgi, Koljala jõgi) on jõgi Ida-Virumaal; Purtse jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 21 km.
Alamjooksul esineb jõgi kohati (Uhaku karstialal) salajõena (s.t voolab maa all). Jõe järgi on oma nime saanud Ordoviitsiumi Uhaku lade.
Rotund

Rotund (ladina keeles rotundus ˈümmarguneˈ) on ringikujulise põhiplaaniga ehitis või ruum, näiteks mausoleum, memoriaalehitis ja muu selline.
Tammelinn

Tammelinna linnaosa asub Tartu edelaosas. Linnaosa piirid on Ringtee – Riia tänav – Ludvig Puusepa tänav – Tervishoiu tänav – Tartu–Valga raudtee.
Tammelinna pindala on 311 ha ja elanike arv 1. jaanuaril 2012 oli rahvastikuregistri andmeil 8195.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Tammelinnas 8153 inimest, neist 4440 naist ja 3713 meest. Tammelinna elanikest 843 olid vanuses 0–6 aastat, 1154 vanuses 7–18 aastat, 4744 vanuses 19–64 aastat ja 1412 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2622 in/km². Tammelinnas elas 8,33% tartlastest.

Ajalugu

Tammelinnas asub endine Tamme mõis, mille järgi asum on nime saanud. 1923. aastal liideti Tartu linnaga 144 hektarit Tamme mõisa maad uue Tammelinna linnaosa tarbeks. Esimese planeeringu tegi arhitekt Arved Eichhorn aastatel 1921–1922. Pärast tema surma jätkas edasi arhitekt Edgar Kuusik. Tammelinn on kujundatud kui aedlinn – peamiselt ühepere- ja korterelamute ning suurte aedade, puudega palistatud tänavatega.

Haljasalad ja veekogud

Mitmeid Tammelinna tänavaid ääristavad tammealleed (Väike kaar, Riia tänav). Tamme puiesteel on (Kungla tänavast kuni Kesk kaareni) suur tammeallee tänava keskel, kahe sõidurea vahel, ning Suur Kaare risti juures on Tamme gümnaasiumi tiik.
Nathan Fillion

Varajane elu

Fillion sündis inglise keele õpetajate Cookie ja Bob Fillioni pojana. Tal on vanem vend Jeff. Ta õppis Edmontonis Püha Kolmainsuse Katoliiklikus Keskkoolis ning seejärel Albertas Concordia ülikooli kolledžis ja Alberta ülikoolis.
St. Martini vald

Ajalugu

Vald moodustati 1807. aastal.
Hiigelsuur kvasarirühm

Hiigelsuur kvasarirühm (inglise keeles Huge Large Quasar Group) on hiiglaslik kosmiline struktuuriüksus, seni avastatud suurtest kvasarirühmadest suurim.
Selle kvasarirühma suuruseks on umbes 4 miljardit valgusaastat; täpsemalt on ta mõõtmetega 1240x640x370 Mpc. Asub Lõvi tähtkujus.
Hiigelsuurde kvasarirühma kuulub 73 kvasarit.
Hiigelsuure kvasarirühma avastas 2012. aastal Briti astronoom 
Roger G. Clowes koos kolleegidega Kesk-Lancashire'i Ülikoolist. Avastamise ajal oli tegemist suurima kosmilise struktuuriüksusega (kuni Herkulese-Põhjakrooni Suure Seina avastamiseni 2013. aastal).
Heikki Talving

Heikki Talving (16. november 1950 – 19. märts 2012) oli eesti ajakirjanik.
Lõpetanud 1973. aastal Tartu Ülikooli ajaloo eriala, töötas ta alates 1979. aastast ajakirjanikuna.
Heikki Talving töötas Eesti Raadios, Õhtulehes, Rahva Hääles, Eesti Sõnumites, Sõnumilehes ja Postimehes. 2001. aastal alustas Heikki Talving tööd uudisteagentuuris BNS ning oli seal aastail 2003–2009 sisetoimetuse juhataja.
Eesti Kohtueelse Uurimise Amet

Eesti Kohtueelse Uurimise Amet (täisnimega Eesti Vabariigi Riikliku Kohtueelse Uurimise Amet, lühemalt Eesti Uurimisamet või Uurimisamet) oli Eesti valitsusele alluv ja Eesti siseministri valitsemisalas tegutsev riigivalitsemisorgan, mis tegeles kohtueelse uurimisega. Uurimisamet moodustati 1991. 1993 moodustati Uurimisameti baasil Keskuurimisbüroo.
Uurimisameti struktuuri kuulusid: keskasutus, keskuurimisbüroo ning maakondade, linnade ja transpordiliikide uurimisbürood, mis tegutsevad vastavates politseiprefektuurides.
Petik

Petik ehk petiknišš on akna, ukse või arkaadi kuju imiteeriv seinasüvend. Vastavalt sellele kasutatakse terminit 'petik' sageli eesliitena – petikaken, petikkaar, petikarkaad või petikuks.
Bütsantsi ja romaani ehituskunstis kasutati petikuid seinapindade kaunistamiseks, liigendamiseks või seinapinna staatilise koormuse vähendamiseks.
Romualds Ancāns

Romualds Ancāns (1. aprill 1944 Līvāni vald, Daugavpilsi maakond; nüüd Līvāni piirkond – 15. september 2011 Riia) oli läti näitleja.
Ta lõpetas 1970. aastal Läti Riikliku Konservatooriumi Lavakunsti kateedri. Töötas aastatel 1973–1993 Läti Kunstiteatris. Seejärel osales sõltumatu stuudioteatri "Skatuve" lavastustes. Romualds Ancāns mängis paljudes filmides.
Väike-Maarja kirikumõis

Väike-Maarja kirikumõis (saksa keeles Pastorat Klein-st. Marien) oli kirikumõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal.
Livø

Livø on saar Taanis Limfjordenis. Saare pindala on 331 ha ja seal on 9 püsielanikku (2012). 
Saar kuulub halduslikult Vesthimmerlandi valda.
Livø keskosas asuvad künkad ulatuvad 43 m üle merepinna.
Arheoloogiliste leidude põhjal on kindlaks tehtud, et Livø oli asustatud juba kiviajal. 1158. aastast kuulus saar Vitskøli kloostrile. Saarel asuv kabel ehitati 18. sajandil. 1911 ostis saare professor Johan Keller, kes rajas sinna arengupuudega inimeste ja kurjategijate hooldekodu. Patsiendid töötasid põllumajanduses ja metsatööstuses. Asutus suleti 1970. aastal. Tänapäeval kuulub saar riigile ja seda haldab keskkonnaministeeriumi Loodusamet. 1977. aastast on saar looduskaitse all.
Livøle pääseb praamiga, mis 1. aprillist 1. septembrini liigub iga päev. Saarele ei tohi tuua koeri ja mootorsõidukeid.
Saare rannikul elavad ja poegivad randalid.
Diana Leesalu

Diana Leesalu (sündinud 1. novembril 1982 Põlvas ) on eesti kirjanik, dramaturg ja lavastaja.
Ta lõpetas 2001. aastal hõbemedaliga Põlva Keskkooli ning 2005. aastal Eesti Maaülikooli loodusvarade kasutamise ja -kaitse erialal cum laude.
2012. aastal lõpetas Leesalu Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli XXV lennu dramaturgi erialal; samast aastast töötab lavastaja-dramaturgina Tallinna Linnateatris.
Tema 2005. aastal ilmunud debüütromaan "2 grammi hämaruseni" (kirjastus Verb) oli Betti Alveri debüüdiauhinna üks nominentidest. "2 grammi hämaruseni" on lugu sellest, millisena näeb 21. sajandi väikelinna teismeline tüdruk oma elu, peresuhteid ja maailma. Eesmärgiks pole noorte armastuslugu, vaid pigem ohujutustus sellest, kuidas kõik puruneb kildudeks, kui me ei saa kätte neid, keda tegelikult armastame.
Diana Leesalu teine romaan "Mängult on päriselt" võitis 2006. aastal Eesti Lastekirjanduse Keskuse ja kirjastuse Tänapäev korraldatud noorsooromaani võistlusel ülekaalukalt esimese preemia. Võistluse korraldajate sõnul kohtab nii huvitavat, läbimõeldud ja hea sõnakasutusega teksti väga harva. "Mängult on päriselt" jutustab pisut hirmutava, kuid ehmatavalt ausa ja häbematult vaimuka loo 19-aastasest Mirjamist ning tema maailmaga pahuksisse läinud väikevennast Mikust.
Diana Leesalu on tulnud Põlva SK/Hellus naiskonna koosseisus korduvalt eesti meistriks ja karikavõitjaks käsipallis.
LG Optimus 3D

Ekraan

LG Optimus 3D on varustatud LED-valgustusega TFT tüüpi LCD puuteekraaniga. Ekraani diagonaal on 4,3 tolli ning lahutusvõime 480×800 pikslit.

Protsessor ja muutmälu

Optimus 3D kasutab kahetuumalist ARM kiipi. Kiip koosneb Cortex A9 protsessorist ja PowerVR SGX 540 GPUst, ekraani pikslitihedus on 217 PPI (pixels per inch,eesti k. pikslit ühe tolli kohta). Kahetuumalise protsessori kiirus on 1 GHz. Muutmälu on 512 MB SDRAM.

Kaamerad

Optimus 3D on varustatud kolme kaameraga. Seadme tagumisel poolel asub kaks 5-megapikslist kahe LED-välguga kaamerat, mis moodustavad 3D-kaamera, mis suudab salvestada 3D 720p formaadis kõrglahutusega videot kiirusega 30 kaadrit sekundis ning 2D-videot 1080p formaadis kõrglahutusega videot kiirusega 30 kaadrit sekundis. Esipaneelil asub 1,3-megapiksline VGA kaamera videokõnede tegemiseks.

Ühenduvus

Telefon toetab Wi-Fi 802.11g standardit ja võimaldab kasutada nelja GSM sagedust: 850, 900, 1800, ja 1900 MHz, ning kolme UTMS sagedust: 900, 1700, 2100 MHz.
Sellel on ka USB2.0, Bluetooth 3.0 ja DNLA tugi teiste seadmetega ühendumiseks.
Lisaks on LG ja Augmented Reality ehk täiendatud reaalsuse arendaja Wikitude ühendanud jõud ja varustanud LG Optimus 3D esimesena maailmas ruumilise AR brauseriga. 
Füüsilisi ühenduspesasid on LG Optimus 3D küljes kolm tükki: 3,5 mm stereo pistik, USB pesa kaabli ühendamiseks ja HDMI-pesa, millega saab telefoniga ühendada näiteks väliseid monitore ja ka 3D-televiisoreid.

Sensorid

Telefonis on kiirendussensor, mis keerab ekraanil olevaid kujutlusi vastavalt vajadusele ja lähedussensor, millelt saadud info põhjal lülitatakse ekraan välja, kui telefoni kõrva ääres hoida. Andur mõõdab keskkonnast peegelduvat infrapunakiirgust.

Mälu

LG Optimus 3D on varustatud 8 GB mäluga, mida on võimalik laiendada kuni 32 GB MicroSD kaardiga. Mälu tüübiks on välkmälu.

Aku

Optimus 3D-l on 1500 mAh liitiumioonaku, mis tagab kuni 450-tunnise ooteaja.

Disain

Välimuselt ja suuruselt on Optimus 3D üks suurimaid nutitelefone. Mõõtmed 128,8 × 68 × 11,9 mm ning kaal 168 g. Korpus on valmistatud plastikust ja karestatud metallist, tänu millele ei jää sellele eriti sõrmejälgi. Samuti on nii HDMI kui USB pesad kaetud, see tekitab tervikliku tunde. Käes hoides tundub LG Optimus 3D võrreldes paljude teiste nutitelefonidega väga raske.

Vastuvõtt

Tänu varasele avalikustamisele ja ligi neli kuud hiljem müüki tulemisele (Eestis 8. augustil 2011)  jõudis HTC välja töötada oma 3D-ekraaniga nutitelefoni HTC EVO 3D, mis on antud hetkel Optimus 3D suurim konkurent. Optimus 3D hind on 2011. aasta 27. novembri seisuga 499 €.

Positiivset tagasikaja

Eelkõige on kiidetud telefoni 3D-ekraani – 3D-pilti saab vaadata ilma prillide või muude abivahenditeta. Uudne ekraan lubab telefoniomanikel muuhulgas vaadata ka 3D-videoid YouTube'is, mängida Gamelofti 3D-mänge. Kiideti ka 3D-kiirklahvi, mis on lisatud telefonile kiireks ja mugavaks 3D ja 2D vahel ümberlülitamiseks.

Kriitika

Telefon on saanud mitmel põhjusel ka negatiivset kriitikat. Kõige rohkem on välja toodud FM-raadio puudumist ja lühikest akukestvust. Samuti on kurdetud telefoni raske kaalu üle.
Jääboiler

Jääboiler (ka JääBoiler) on Eesti ansambel.
Mari Saat

Isiklikku

Mari Saadi isa oli Joosep Saat. Ka tema vend Maksim Saat on majandusteadlane ja TTÜ õppejõud ning õde Luule Saat oli majandusteadlane ja TTÜ õppejõud.
Tema abikaasa on kunstnik Raul Meel.
Taldrikureegel

Viie värvi reegel

Viie värvi reegel tähendab, et taldrikul peaks olema viit värvi toitu. Sellise värvirikkuse saavutamiseks soovitatakse varieerida eeskätt salateid.
Võrdlev kirjandusteadus

Võrdlev kirjandusteadus Eestis

Eestis tegeleb võrdleva kirjandusteadusega nt TÜ juures olev Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsioon.
Eestis on võrdleva kirjandusteadusega tegelenud nt Jüri Talvet, Valmar Adams.
Peost ja külalistest

Sisu

Film kujutab endast allegoorilist mõistulugu. Neli meest ja kolm naist peavad metsas piknikku. Korraga tulevad nende juurde kummaliselt käituvad võõrad mehed, kes sunnivad nad endaga kaasa tulema. Jõugu ninamees Rudolf korraldab midagi ülekuulamise taolist ja esitab häirivaid küsimusi. Siis ilmub välja valges pintsakus habemik, kes teatab, et ta on peoperemees ja kutsub kõiki peole. Meeste kummaline käitumine olevat olnud ainult nali ja ta palub selle eest vabandust. Pidu toimub väikese metsajärve ääres, kus on lauad kaetud. Samaaegselt tähistatakse habemiku sünnipäeva ja ühe paari pulmi. Korraga selgub, et üks mees on peolt lahkunud. Arutatakse, kas tuleks teda otsima ja tagasi tooma minna. Lõpuks suurem osa seltskonnast läheb ärajooksnud meest otsima. Piknikuseltskond jääb arutama, miks üks nende hulgast ära läks.
Lauttasaari metroojaam

Lauttasaari metroojaam (soome Lauttasaaren metroasema, rootsi Drumsö metrostation) on tulevane jaam Helsingi metroo 2015. aastal valmiva Läänemetroo liinil. Ta asub Helsingi lääneosas Lauttasaari linnaosas.
Tour Égée

Tour Égée on 155 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Suurmeister (kabe)

Suurmeister on kabes sportlike saavutuste eest saadav kõrgeim tiitel. Rahvusvahelise suurmeistri nimetust omistab Ülemaailmne Kabeföderatsioon (FMJD), rahvusliku suurmeistri nimetust annavad välja aga rahvuslikud kabeföderatsioonid, muuhulgas ka Eesti Kabeliit (EKL).
Kabes väljaantavad tiitlid sõltuvad ka veel konkreetsest mänguliigist – nii ei ole suurmeister rahvusvahelises kabes automaatselt suurmeister vene kabes ja samuti ka vastupidi. Niisamuti ei kehti ka kirikabes saadud tiitel tavaturniiridel. Suurmeistri nimetust antakse välja eraldi veel ka kompositsioonkabes. Lisaks sellele on erinevad tiitlid meestele ja naistele, nii et naiste suurmeister võib meeste turniiril kaasa teha hoopiski mingi muu järgu või tiitliga.
Puitplaat

Puitplaat on puittoorainest valmistatud plaatmaterjal.
Amiidid

Füüsikalised omadused

Kõik amiidid peale metaanamiidi on kristalsed lõhnatud värvusetud ained, lahustuvad vees halvasti (va. madalamad amiidid). Kõik amiidid on väga mürgised.
Davidsoni maakond

Ajalugu

Davidsoni maakond moodustati 18. aprillil 1783. aastal Washingtoni maakonna osast. Maakond sai kindral William Lee Davidsoni järgi.
Niidu-kaelustäks

Niidu-kaelustäks (Saxicola maurus) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Nakkushaigused

Nakkushaigused (ladina keeles morbi contagiosi, ainsuses morbus contagiosus) ehk infektsioonhaigused (ladina keeles morbi infectiosi, ainsuses morbus infectiosus) on haigused või haigustunnusteta kandlusseisunded, mille põhjustab organismi sattunud nakkustekitaja ja mille puhul on võimalik levik inimeselt või loomalt inimesele või loomale otseselt või kaudselt. 
Nakkushaigusi põhjustavad nakatunult tervele kanduvad tõvestavad ehk patogeensed mikroorganismid (ainuraksed, mikroseened, bakterid, riketsiad) või viirused, laiemas tähenduses on nakkushaigused ka parasitaarhaigused ehk parasitoosid; haigusnähud võivad tuleneda ka mitte vahetult nakkustekitajatest, vaid nende elutegevuse saadustest. 
Nakkushaiguste ja nende tõkestamise uurimisega tegeleb epidemioloogia. 
Nakkushaiguste arsti nimetatakse infektsionistiks.
Nakkushaiguste leviku tõkestamise põhilised vahendid tänapäeva meditsiinis on hügieen ja vaktsineerimine.
Eestis esineb viimasel ajal vaktsiinidega välditavaid nakkushaigusi harva (nt leetrid, punetised, difteeria, teetanus), tuberkuloositõrje programm on saavutanud kontrolli tuberkuloosi üle. Metsloomade vaktsineerimine marutaudi vastu on vähendanud marutõve ohtu ka inimestel. Samas on endiselt kõrge puukidega levivatesse nakkushaigustesse (puukentsefaliiti ja puukborrelioosi) haigestunute arv. Suur probleem on ka HIV-nakkuse levik.
Nakkushaiguste valdkonda reguleerib Eestis nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus. Nakkushaiguste seiret ning järelevalvet korraldab Eestis terviseamet.
Tšeljuskinets

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa meelsed separatistid asula oma kontrolli alla.
10. ja 11. augustil toimusid asula lähistel relvastatud kokkupõrked valitsusvägede ja separatistide vahel.
Adam West

William West Anderson (19. september 1928 Walla Walla (Washington) – 9. juuni 2017 Los Angeles) oli USA näitleja.
Bergeni toomkirik

Ajalugu

Algselt kasutati Pühale Olavile pühendatud väikest kirikut ilmselt kohaliku kihelkonnakirikuna. Kuningas Sverre saaga kohaselt leidis kuningas Sverre Sigurdsson 1181. aastal kirikust varjupaika.
13. sajandi alguses anti kirik lähedalasuva Frantsisklaste mungakloostri käsutusse. Frantsisklaste kirik põles 1248. ja 1270. aastal. Peale viimast tulekahju toetas kuningas Magnus Lagabøte heldelt kiriku taastamist. Pärimuse kohaselt maeti kuningas oma surma järel sellesse kirikusse, kuid tema haua asukohta pole suudetud kindlaks teha.
1463. aastal põles kirik uuesti, ning seda ei taastatud täielikult enne 1550. aastaid.
1537. aastal viidi Taanis ja Norras läbi reformatsioon, ning Bergeni Püha Olavi kirikust sai Bjørgvin piiskopkonna toomkirik. Vastset toomkirikut parandati ja laiendati, ning see sai Bremenist omale oreli.
Bergeni toomkirik põles uuesti 1623. ja 1640. aastal. 1623. aasta tulekahju järel sai kirik oma tänapäevani säilinud põhikuju.
Aastail 1624–1903 asus toomkiriku tornis vahimees, kelle ülesandeks oli märgata tulekahjusid. Kirikutornis asusid ka tulekustutamiseks vajalikud vahendid.
1665. aastal sai kirikutorn tabamuse suurtükist. Suurtükikuul asub siiani tornimüüris.
1880. aastatel Christian Christie juhtimisel toimunud taastamistööde käigus eemaldati kiriku rokokoosisustus, et anda kirikule tagasi tema keskaegne ilme.
Viigerhüljes

Välimus

Täiskasvanud viigri pikkus on 1–1,4 meetrit, maksimaalselt 1,8 m, harva kaaluvad nad rohkem kui 100 kilogrammi, tavaliselt 40–80 kg. Hüljeste kaal on suurim sügiseti ja talviti, mil nad on rohkesti rasva varunud. Isased on emastest veidi suuremad.
Võrreldes hallhülgega on viiger väiksem, tumedam, pontsakama kehakuju ja ümarama koonuga. Viigri karvastik on tihedam ja pikem, värvuses ja mustris on rohkem varieeruvust heledast ja hõbehallist kuni tumehallini. Naha põhifoonil on ebamäärase ringja kujuga (sellest ka ingliskeelne nimetus ringed seal) tumedamad heledaservalised laigud, kuid soolist dimorfismi pole täheldatud. Vastsündinud pojad on piimvalged või veidi hallika pika karvaga, mille toon hakkab tumenema 2–3 nädalat pärast sündi.

Levik

Elupaigaks Eestis on meri ja rannikulähedased laiud. Erinevalt mitmetest teistest liikidest pole nad otseselt seotud madalaveelise merega, kuid eelistavad siiski saarterikka ja lahtedega liigestatud ranniku lähedust. 
Viimasel ajal on viigerhülged meil haruldaseks jäänud, hiljutistel loendustel (2010) on isendite arvuks saadud ligi 1500, kokku elab Läänemeres 7000–8000 viigrit, peamiselt Botnia lahes ja Ahvenamaa vetes. Nende arvukuse vähenemise üheks põhjuseks on järjest sagenevad jäävaesed talved, mis kahandavad paljunemiseks sobilikke võimalusi.
Globaalselt on viiger üks arvukamaid ja laiemalt levinud hülgeliike üldse. Ta asustab kõiki arktilisi meresid ning ka Atlandi ja Vaikse ookeani põhjapoolseid rannikuid, mis talvel jäätuvad. Viigri kaks mageveelist alamliiki elavad ka Saimaa järves (Pusa hispida saimensis) ja Laadogas (Pusa hispida ladogensis).
Kamtšatka poolsaare idarannikuil ja Ohhoota meres (alamliik Pusa hispida ochotensis) ulatub suurema arvukusega levila Tatari väina põhjaosani (51° pl.), kuid viigri levila absoluutne lõunapiir jääb Jaapani rannikul kohati 35° pl.-le. Kaug-Idas kutsutakse seda looma akibaks.
Atlandi ookeani looderannikul viigri levila nii kaugele lõunasse ei ulatu, kuid selle põhjus pole ainult looduslik vaid suuresti ka ülitiheda inimasustuse süü. Arvukamalt levib siinne alamliik (Pusa hispida hispida) kuni Halifaxini 45° pl. Väiksemaid seltsinguid on täheldatud kuni Long Islandi väinani New Yorgist pisut põhja pool 41° pl. Gröönlastel on selle traditsioonilise jahilooma nimi inuiti keeles netsik või nattiq. Peale eskimo küttide on viigrite suurimaks ohustajaks muidugi ka jääkarud, kelle arv ja saagihimu Põhja-Kanadas pole viimastel kümnenditel kahanenud.

Eluviis

Viigrid on hästi kohastunud eluks jäätunud merel ja hoiavad lahti hingamisauke. Poegivad ainult jääl (näiteks rüsijääkoobastes) ning püsivad kevadel viimaste jääpankade läheduses.
Viigrid toituvad kaladest ja meres elutsevatest selgrootutest. Eluiga võib vabas looduses ulatuda 35 aastani.
Borõss Paton

Borõss Paton (ukr Борис Євгенович Патон, sündinud 27. novembril 1918 Kiievis) on ukraina metallurgia ja metallitehnoloogia teadlane, tehnikateaduste doktor, professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik, Ukraina Teaduste Akadeemia president alates 1962. aastast.
Ajaloo esimene Ukraina kangelane (1998). 
Rooma klubi auliige.
Jaak Prints

Jaak Prints (2003. aastani Jaak Teppart; sündinud 7. mail 1981 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja, saatejuht ja sporditegelane.
Jaak Printsi vanemad Sulev Teppart ja Anu Lamp on näitlejad. Näitleja sai hiljem ka tema nooremast vennast Tõnn Lambist.
Ta lõpetas 1999. aastal Tallinna Inglise Kolledži ja jätkas esialgu õpinguid Tartu Ülikoolis eesti filoloogia erialal. 2000. aastal sooritas ta sisseastumiseksamid Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemasse Lavakunstikooli, kus asus õppima Ingo Normeti juhendataval kursusel. Jaak Prints lõpetas lavakunstikooli XXI lennu 2004. aastal. 
Aastatel 2013–2014 täiendas ta ennast Peterburi Riiklikus Teatriakadeemias Lev Erenburgi käe all. Algselt pidi ta seal õppima asuma lavastaja erialal, kuid seda ei avatud, ja tegelikult tuli Printsil õppima asuda näitleja erialal. Sellest sai ka üks õpingute katkestamise põhjuseid.
Printsi esimeseks töökohaks oli Tartu teater Vanemuine, kust ta siirdus juba aasta hiljem, sügisel 2005 Tallinna teatrisse NO99. Seal töötas Jaak Prints 2012. aastani. Teatri kõrvalt on ta mänginud ka filmis ja televisioonis, üks tema tuntumaid rolle oli seriaalis "Riigimehed". Samuti oli ta saatejuht NO99 veebiklippide sarjas "Valimiskool" ning telesarjas "Tähed jääl". 2015. aastal mängis ta külalisnäitlejana Hamburgi Thalia teatris.
Lisaks näitlemisele on Jaak Prints töötanud ka õppejõuna, õpetades 2004–2005 Tartu Ülikooli tõlkekeskuses avalikku esinemist ja alates 2005. aastast näitekunsti Nukuteatri Noortestuudios.
2013. aastast oli Prints Tallinna jalgpalliklubi FC Flora tegevjuht. 
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikooli juhataja 2018. aasta septembrist.
Lahu raamatukogu

Lahu raamatukogu asub Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
Lahu raamatukogu asutati 1939. aastal. Raamatukogu asutaja oli kohalik kooliõpetaja Jaak Ilomets. Lahu raamatukogu on asunud Lahus, Nõmmkülas ja viimati Piibes. 10. september 2001 taasavati raamatukogu Lahu Algkoolis kolme maakonna piiril Piibe maantee ääres.
2003. aasta seisuga oli raamatukogus 8200 raamatut ja 154 lugejat. 2008. aastal raamatukogud ühendati ning asutati ühtselt hallatav Rakke valla raamatukogu, mille moodustavad keskkoguna toimiv Rakke raamatukogu ning Salla ja Lahu lugemispunkt koos Liigvalla lugemistoaga.
Ao

Ajalugu

Ao küla ja mõisa on esmakordselt kirjalikes allikais mainitud 1559. aastal.
Haroun Tazieff

Haroun Tazieff (11. mai 1914 Varssavi – 2. veebruar 1998 Pariis) oli belgia-prantsuse vulkanoloog, vulkaanidega seotud raamatute ja filmide autor ning teaduse populariseerija.
Eesti keeles on sarjas "Maailm ja mõnda" ilmunud Tazieffi raamat "Kraatrid tules" (tõlkinud Helle Michelson ja Silvia Tui, Eesti Raamat, Tallinn 1964, 208 lk). Kogumik sisaldab ka algselt eraldi ilmunud teost "Kohtumised saatanaga", mille aluseks oli tema dokumentaalfilm "Les Rendez-vous du diable" (1958).
Mitmetes publikatsioonides on viidatud Tazieffi Poola päritolule, kuid see on üsnagi tinglik, kuna Varssavi kuulus toona Tsaari-Venemaa koosseisu, tema isa Sabir Tazueff (1885–1914) oli Kesk-Aasia tatarlane ning ema Zenitta Klupta (1887–1984) hoopis juudi rahvuse või samuti tatari juurtega. Isa hukkus Esimese maailmasõja Poola rindel tsaariarmees meedikuna teenides samal aastal kui Haroun sündis. Ka emast sattus ta lahku juba varases lapsepõlves. 1950-ndatel Aasias rännates olevat Haroun Samarkandis siiski oma kaugete sugulastega kohtunud.
Tazieff on õppinud alguses agronoomiat, hiljem geoloogiat ja töötanud nooruses mäeinsenerina endises Belgia-Kongos. Huvi vulkanoloogia vastu ongi alguse saanud uurimisretkedelt Kesk-Aafrikas. Aastatega laienes see kõigile kontinentidele, Kariibi mere saartele ja ka ookeanipõhjale. Filmimist alustas ta Lõuna-Itaalia tulemägedel (Etna, Stromboli, Vesuuv).
Aastal 1966 kandideeris ta Oscarile dokumentaalfilmiga "Le Volcan interdit" (inglise keeles "Forbidden Volcano"). Hilisemas tegevuses keskendus vulkaaniliste nähtuste ennustamise ja looduskatastroofide ennetuse probleemidele (raamat "Forecasting volcanic events", 1983). Veel 1990-ndatel jõudis Tazieff tegeleda ka osooniaukude ja kliima soojenemise probleemidega. Eriti huvitas teda, kuivõrd on need protsessid looduslikku päritolu ja kuivõrd inimmõjudega seotud. Praegu jätkab neid töid temanimeline teaduskeskus Pariisis.
Heie Marie Treier

Heie Marie Treier (sündinud 15. jaanuaril 1963) on eesti kunstiteadlane.
Ta on ajakirja Kunst.ee toimetaja (aastail 2000–2008 peatoimetaja).
Ta töötab Tallinna Ülikoolis kunstiajaloo õppejõuna.
Sándor Pintér

Sándor Pintér (sündinud 3. juulil 1948 Budapestis) on Ungari poliitik.
Ta on 29. maist 2010 Ungari siseminister. Ta oli siseminister ka aastatel 1998–2002.
Sándor Pintér sündis 1948. aastal Budapestis. Ta lõpetas aastal 1978 Ungari Politseiohvitseride kolledži ja 1986. aastal Loránd Eötvösi Ülikooli.
Ta töötas muu hulgas politseiniku ja politseijuhina, hiljem tegeles äriga. Ungari Rahvavabariigi ajal oli ta Ungari Sotsialistliku Töölispartei liige, hiljem on olnud sõltumatu.