google/wiki40b huggingface dataset:
Männiku malevkond

Männiku malevkond on Kaitseliidu Harju maleva eksterritoriaalne allüksus, mis tegutseb alates 2003. aastast terve Harjumaa piirkonnas. Tegevusalaks on kõik see, mis aitab edukaid lahinguid läbi viia ehk alates tagalatoetusest, lõpetades mineerimise ja demineerimisega. Männiku malevkonna pealik on lipnik Daniel Nüüd ja pealiku abi leitnant Aare Hammer.

Ajalugu

Männiku malevkond on välja kasvanud 2003. aastal loodud Männiku üksikkompaniist. Kuna 2010. aastaks oli Männiku üksikkompanii liikmete arv kasvanud üle 300, sai see 1. juunil 2010 malevkonna õigused. Männiku üksikkompanii eelkäijaks oli Harju maleva staabiüksus, mis loodi 11. mail 1992. aastal.
Savilo neem

Savilo neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Lobi külas.
Venezuela

Majandus

Riigi suurim majandusharu on naftatööstus. Naftamaardlad paiknevad Maracaibo järve ja Venezuela lahe all. Nafta ja naftatooted moodustavad 80% riigi ekspordituludest. Eksporditakse ka boksiiti, alumiiniumi, terast ja põllumajandussaadusi.

Iseseisvumine

Seni Hispaania kolooniaks olnud Venetsueela kuulutas end esmakordselt iseseisvaks 1811. aastal. Algas Venezuela iseseisvussõda. Suveräänsus saavutati pärast võidukat Carabobo lahingt 1821. aastal ning kindlustati võiduga Maracaibo lahingus 1823. aastal.
Kuni 1830. aastani oli Venezuela Gran Colombia riigi osa.

Tänapäev

Venezuelas on aastaid kestnud poliitiline ja majanduskriis presidentide Chaveze ja Maduro sotsialistlike eksperimentide tõttu. 90% rahvast elab vaesuses, alatoitumus on üldlevinud, kaubandust iseloomustab tänapäeval defitsiit kõigest esmavajalikust.
Härjanurme (Jõgeva)

Asend

Härjanurme küla paikneb Jõgeva–Puurmani maantee ääres Pikknurme teelahkmel, Puurmani alevikust 15 km kaugusel.

Ajalugu

Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati siia Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas.

Kultuur

Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990ndate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts.
UEFA Euroopa Liiga 2016/17 (kvalifikatsioonifaas ja väljalangemismängude ring)

Formaat

Kvalifikatsioonifaasis ja väljalangemismängude ringis mängisid kõik paarid omavahel kaks mängu, ühe kodus ja ühe võõrsil. Meeskond kes lõi kahe mängu kokkuvõttes rohkem väravaid pääses järgmisse ringi. Kui pärast teist mängu olid löödud väravad viigis, siis tuli kasutusele võõrsil löödud väravate reegel, st., meeskond kes lõi oma võõrsilmängus rohkem väravaid. Kui ka võõrsil löödud väravad on võrdsed, siis mängiti kolmkümment minutit lisaaega, mis jagati kaheks viieteist minutiliseks poolajaks. Võõrsil löödud väravate reegel oli kasutusel ka pärast lisaaega, st., kui lisaajal löödi väravaid ja kahe mängu kokkuvõttes oli tulemus endiselt viigis, siis külalismeeskond pääses edasi tänu enam võõrsil löödud väravatele. Kui lisaajal väravaid ei löödud, siis võeti viigimurdmiseks kasutusele penaltiseeria.
Iga ringi loosimiseks asetati meeskonnad vastavalt nende UEFA klubi koefitsientile hooaja alguses, meeskonnad pandi asetusega ja asetuseta kausidesse. Asetusega meeskonnad loositi asetuseta meeskondade vastu, kus esimesena loositud meeskond mängis esimese mängu kodus. Kuna mängude vahel oli vähe aega, siis teise ja kolmanda kvalifikatsiooniringi loosid toimusid enne kui eelmise ringi tulemused olid teada. Nendes loosides (või ükskõik mil tulemused eelmise ringist polnud loosi ajaks teada) toimus asetamine oletusel, et kõrgema koefitsientiga meeskond pääseb edasi, mis tähendab et kui madalama koefitsientiga meeskond pääses edasi, siis ta võttis lihtsalt oma alistatud meeskonna asetuse. Loosi eel võib UEFA luua "grupid" vastavalt Klubivõistluste komitee (Club Competitions Committee) poolt sätestatud printsiipidele, kuid need on ainult loosi mugavuseks ja tagamaks, et meeskonnad samast riigist ei loositaks üksteise vastu, ning ei sarnane päris võistluste grupeerimine.
Isabel Allende

Looming

Ta on üks maailma enim tõlgitud kirjanikke. Näiteks "Fortuna tütar" oli 1999. aastal maailmas enim müüdud raamatute edetabelis teisel kohal. Ühtekokku on tema teoseid tõlgitud 36 keelde.
Esimest raamatut hakkas Allende kirjutama 1981, kui teada sai, et tema 99-aastane vanaisa on surivoodil. Ta alustas seda kirjana vanaisale, aga järgmiseks aastaks valmis raamat "Vaimude maja". Raamatut saatis kohe suur edu ja see tõlgiti kiiresti paljudesse keeltesse. 1983 valiti see Tšiili aasta romaaniks, kuid 1984 ka Saksamaa aasta romaaniks ja Allende Saksamaa aasta kirjanikuks.
Henno Sillaste

Henno Sillaste (29. veebruar 1936 Tallinn – 1. jaanuar 2013 Toronto) oli eesti päritolu Kanada arhitekt. 
Henno Sillaste sündis ohvitseri perekonnas. Ta pages emaga 1944. aastal Saksamaale. 1949. aastast elas Henno Sillaste Kanadas. Ta lõpetas Toronto ülikooli arhitektuuriteaduskonna 1960. aastal bakalaureusekraadiga cum laude.
Ta projekteeris palju hooneid Torontos ja Halifaxis. 
Eestis on tema projekteeritud üks esimesi klaasfassaadiga büroohooneid Tallinnas – Vabaduse väljakul asuv Kawe Plaza.
Eesti Kammerkooride Festival

Eesti Kammerkooride Festival on Eesti muusikafestival, kus osalevad amatööridest koosnevad kammerkoorid. Festivali korraldab Eesti Kammerkooride Liit.
8.-9. aprillil 2016 toimub Jõhvis XIII Eesti Kammerkooride Festival.
Lääne maavanem

Lääne maavanem on Lääne maavalitsuse juht (maavanem).
Kukka kivi

Kukka kivi on kaitsealune rändrahn Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kukka küla lähedal. Kukka kivi on Hiiumaa suurim ja Eestis suuruselt viies.
Kivi ümbermõõt on 42 meetrit, pikkus 16,4, laius 11 ja kõrgus eri andmeil 3,1–3,9 meetrit. Kivi maht on 324 kuupmeetrit. Oma suurte mõõtmete tõttu loetakse Kukka kivi hiidrahnude hulka.
Kukka kivi lähedal kagu suunas asub teinegi kaitsealune rändrahn, Kukka põllukivi.
Paljassaare sadam

Paljassaare sadam (sadama kood: EE PAS) on ASi Tallinna Sadam koosseisu kuuluv sadam, mis asub Tallinna lahe ääres Paljassaare poolsaarel.
Sadama territoorium hõlmab 436 000 m² maa-ala ja 355 000 m² veeala.
Sadamas on 11 kaid üldpikkusega 1859 m. Suurim sügavus kai ääres on 9 m. 
Suurim võimalik laev: pikkus 190 m, laius 30 m, süvis 8,6 m.
2018. aastal otsustas Tallinna Sadam loobuda sadamapidamisest ja müüa oma varad Paljassaare sadamas.
Malle Nilson

Malle Nilson (aastani 1960 Malle Rüter; sündinud 26. märtsil 1938 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu

Malle Nilson on teenistuja tütar.
Nilson lõpetas 1957 Tallinna 21. Keskkooli, 1962 TPedI laulmise ja algõpetuse metoodika erialal ning kaitses NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia juures pedagoogikakandidaadi kraadi väitekirjaga kahe kuu kuni ühe aasta vanuste laste muusikalist arenemisest ja kasvatamisest. Ta oli 1963–81 Tallinna Pedagoogikakooli muusikalise kasvatuse õpetaja, 1981–88 TPÜ algõpetuse kateedri vanemõpetaja, 1988–92 esteetilise ning 1992–93 muusikalise kasvatuse kateedri dotsent, 1993–96 muusikakasvatuse lektoraadi dotsent.

Teadustöö

Malle Nilson on uurinud eksperimentaalselt väikelaste muusikalist arengut, algklassiõpilaste emotsionaalse vastuvõtlikkuse dünaamikat ja mänguelementide kasutamist muusika kuulamisel. Ta on avaldanud 25 teadustrükist.
Luksemburgi dünastia

Luksemburgi dünastia oli keskaegne Euroopa kuninglik perekond. Mitmest dünastia liikmest sai ajavahemikul 1308–1437 Saksa-Rooma riigi keiser. Luksemburgide valdusse kuulusid ka Böömimaa ja Ungari. Dünastia viimane esindaja oli keiser Sigismund, kelle surma järel 1437. aastal läksid Luksemburgide valdused Burgundia hertsogkonna kätte.

Luksemburgi-Namuri dünastia

Kuna Wilhelm I ainsal pojal Konrad II-l ja Wilhelm I vennal Heinrich III lapsi ei olnud, läks Luksemburg Friedrich Barbarossa korraldusel üle Heinrich IV-le (Heinrich Pime). Heinrich IV ema Ermesinde oli Konrad I tütar ning Heinrich III ja Wilhelm I õde, aga ka Konrad II tädi. Ermesinde esimene abikaasa oli Albert II von Dagsburg, teine abikaasa aga Heinrich IV  isa Gottfried von Namur (1068–1139). 
Konrad II õde Luitgard (1120–1170) abiellus Grandpré krahvi Heinrich II-ga (1125–1211) ja Ermesinde poja Hugo von Dagsburgiga esimesest abielust.
Heinrich IV (1136–1196) oli Namuri ja Luksemburgi krahv. Ta abiellus 1157. aastal Laurette d'Alsace'iga, abielu lahutati 1163. aastal; 1171. aastal abiellus ta Agnes von Gelderniga.
Illuminatsioon

Illuminatsioon (keskladina keelest illuminatio 'valgustamine', ülekantud tähenduses ka 'kaunistamine') ehk raamatumaal on käsikirjade kaunistamine värviliste initsiaalide ja miniatuuridega.
Ajalooliselt varaseim tähendus sel sõnal oli käsikirjade kaunistamine kulla ja hõbedaga, nii et valgust peegeldav metallipind näis käsikirja sõna-sõnalt valgustavat. Hiljem hakati sõna kasutama ka erksate mineraalvärvidega maalitud detailsete piltide, servakaunistuste (marginaalide) ja initsiaalide loomise kohta, mis dekoratiivse eesmärgi kõrval illustreerisid või kommenteerisid tekstis kirjutatut ja nii-öelda valgustasid teksti sisu. Veel hilisemal ajal on illuminatsiooni mõistet kasutatud ka laiemas tähenduses, nii et see tähistab inkunaablite puulõikes illustratsioonide koloreerimist ja initsiaalide joonistamist trükiteksti sisse, ka kaartide ja plaanide koloreerimist.

Ajalugu

Vanimad teadaolevad illuminatsioonid on Vana-Egiptuse papüürusrullidel, näiteks surnute raamatutes. Euroopa kunstis on varaseimad illumineeritud käsikirjad säilinud aastaist 400–600, loodud ostrogootide riigis ja Ida-Rooma keisririigis. Illuminatsiooni kõrgaeg Euroopas on keskaeg, mil loodi väga rohkelt nii vaimuliku kui ilmaliku sisuga kaunistatud käsikirju. Illuminatsioon oli sel perioodil üks peamisi kunstiliike ja käsitsi kirjutatud ja illustreeritud raamatud võisid olla samaaegselt nii  tarbe- kui ka luksusesemed. Bütsantsi kunstis oli pilditüli ajal madalseis ka raamatumaalis ning käsikirjadest kadusid figuraalsed kujutised. Ka islami kunstis valitses elusolendite kujutamise keelu tõttu raamatute kaunistamisel üksnes ornamentaalne kaunistusstiil.
Keskaja raamatukujunduse võimalused sõltusid kirjutusmaterjalist, tekstiliigenduse traditsioonidest ja kirja arengu sisemisest loogikast. Pärgamendi paksus, siledus ja värvus sõltusid sellest, millise looma nahka kasutati, pärgamendi omadustest omakorda kirja väliskuju – heledal ja siledal pärgamendil õnnestusid paremini ümarad jooned ning filigraanid, heledal taustal särasid ka õhukeselt peale kantud värvid. Tekstiliigenduse traditsioonid olid suunatud lugemise ja raamatu kasutuse hõlbustamisele. Alles pärast esmaste tingimuste täitmist andis illumineerija või rubrikaator endale vabaduse fantaasiaks. Dekooril olid oma tüüpkohad: teksti algus, teksti lõpp, pealkirjad ja vahepealkirjad, algusinitsiaal ja vaheinitsiaalid, rõhutused teksti sees, uue lõigu markeerimine.
Toomas Mets (ettevõtja)

Toomas Mets (sündinud 1. detsembril 1969) on eesti ettevõtja ja tippjuht.
Mets on endine Imavere Saeveski finantsdirektor. Samuti kuulus ta 2002. aastal Skandinaavia kontsernile Stora Enso müüdud Eesti metsanduskontserni Sylvester omanikeringi ASi Imavere Saeveski ja ASi Freselle kaudu. 2004. aasta oktoobrini oli ta Stora Enso Timberi juhatuse liige.
Toomas Mets kuulub ka Tartu tselluloositehast kavandava Est-For Invest OÜ omanikeringi puitliistude tootja OÜ Combiwood kaudu.
Eri aegadel on Mets olnud seotud veel mitmete ettevõtetega nagu alkoholi tootmisega tegelev OÜ Estonian Spirit (Rakvere ja Moe piiritusetehaste ning piiritusetehase jääkproduktidest graanuleid tootva loomasöödatehase omanikfirma), meretranspordifirmad AS Cargohunters ja OÜ CH Shipping, metsandusfirma AS Woodbakers (Valgevene saeveski Vitebskaja Lesopilka emaettevõte), Euroopa suurim graanulitootja AS Graanul Invest, investeerimisfirmad OÜ Portrait ja Chateau de Sable, kinnisvaraarendaja OÜ Autobahn, puidutöötlusfirmad OÜ Combimill Sakala ja OÜ Vindor, OÜ Combimill Reopalu ning AS Ecobirch.
August Oinas

August Oinas (29. märts 1898 Õisu vald, Viljandimaa – 28. juuli 1965 Buenos Aires, Argentina) oli Eesti ajaloolane.

Elulugu

August Oinas oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1918 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1924 TÜ filosoofiateaduskonna. Oli 1918–20 Vabadussõjas. Töötas Riigi Keskarhiivis ametnikuna, oli 1933–34 ajalehe Vaba Sõna ja aastast 1934 ajalehe Uus Sõna peatoimetaja, 1941–44 Eesti Sõna toimetuse liige ja 1943–1944 selle peatoimetaja. Läks 1944 Saksamaale, sealt Taani ja 1949 Argentinasse.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: peamiselt Eesti ajalugu; arhiivindus. Oli kirjastuse Loodus teaduslike väljaannete toimetaja, "Eesti rahva ajaloo" autoreid ja toimetajaid.
Keskkonnaaruanne

Keskkonnaaruanne on vabatahtlikult koostatav avalik dokument, milles esitatakse ülevaade organisatsiooni keskkonnamõjust ning keskkonnategevusest.
Organisatsioonid, kes kasutavad Euroopa keskkonnajuhtimise ja -auditeerimise süsteemi (EMAS) on keskkonnaaruande tegemine ja esitamine kohustuslik.
Eesti Ekspressi Kirjastus

Eesti Ekspressi Kirjastuse AS oli Eesti ettevõte, mis andis välja sõltumatut nädalalehte Eesti Ekspress ja kuulus Tallinna börsil noteeritud Ekspress Gruppi. 
Ettevõte ühines 1. oktoobril 2009 teist Ekspress Gruppi kuuluvat nädalalehte Maaleht välja andva aktsiaseltsiga Maaleht. Ühendamisel sündinud äriühing kannab nime AS Eesti Ajalehed.

Raamatukirjastamine

Eesti Ekspressi Kirjastus andis välja ka raamatuid, mida müüdi ajalehest eraldi. Muuhulgas avaldati sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" kordustrükke, ajalehe toimetajate artiklikogumikke (nt Kalev Keskülalt ja Barbi Pilvrelt), algupärast eesti ilukirjandust (Andrei Hvostovi "Lombakas Achilleus", Linnar Priimäe "Kelle tee on varjul"), koomiksiraamatuid ("Ernie", "Kosmosemutid") ja uusi tõlkeid (näiteks Chuck Palahniuki "Kaklusklubi").

Kirjastuse käive

2001. aastal teenis kirjastus 8,8 miljonit krooni (562 tuhat eurot) kasumit.
2003. aastal teeniti 94 miljoni kroonise (6 miljonit eurot) käibe juures 14,2 miljonit krooni (907 tuhat eurot) kasumit.
Kirjastuse käive 2005. aastal oli peaaegu 108 miljonit krooni (6,9 miljonit eurot) ning kasum oli ligikaudu 16 miljonit krooni (üle miljoni euro). Reklaamikäive oli 2005. aastal 65 miljonit krooni (4,15 miljonit eurot), mis tegi 2004. aastaga võrreldes tõusuks 4 miljonit krooni.
63 (Tallinna bussiliin)

Priisle–Maneeži

Buss nr 63 alustab marsruuti Priisle asumis Kärberi tänava lõpust. Sealt pöörab Ussimäe teele ja peatub samanimelises peatuses. Järgmiseks pöörab buss vasakule Priisle tänavale ning liigub mööda teetõusu Narva maantee ristmikule. Esimene peatus Narva maanteel sellel suunal on Kelluka tee, kus saab ümber istuda bussidele 5, 6, 29 ja 31. Marsruut jätkub mööda Narva maanteed V. Reinmanni tänava ristmikuni, kust algab ümberpööramisring.

Ümberpööramisring

Ümberpööramiseks kasutatakse alates 2005. aastast vastupäevasuunalist ringi, mille moodustavad V. Reinmanni, Gonsiori ja A. Laikmaa tänav. Enne 2005. aastat kulges liin mööda Maneeži tänavat, kuid bussidel läks sageli katki pideva kiiruse ühendus (vanades bussides oli teine mehaaniline süsteem, viimane Tallinnas sõitev Ikarus 280 lõpetas töö 2003. aasta alguses). Tänu Hobujaama peatusele on sõitjatel mugav ümber istuda trammidele.

Maneeži–Priisle

Pärast lõpp-peatusest lahkumist kulgeb liin mööda Narva maanteed kuni ristumiseni Priisle teega ja pöörab seejärel paremale Ussimäe tee suunas. Priisle-Ussimäe tee ristmikust kulgeb bussiliin Kärberi tänaval asuvasse lõpp-peatusse.

Tähtsad asutused

Bbussiliiniga 63 on võimalik sõita näiteks Lauluväljakule ja Tallinna Ülikooli.
Tomáš Dvořák

Tomáš Dvorák (sündinud 11. mail 1972 Zlínis (endine Gottwaldov)) on Tšehhi endine kergejõustiklane (kümnevõistleja). Kolmekordne maailmameister (1997, 1999, 2001).
Tilsi raamatukogu

Tilsi raamatukogu on raamatukogu Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Raamatukogu juhataja on Ainika Mägi.
Slovakid

Slovakid on lääneslaavi rahvas, Slovakkia põhirahvus. Slovakkide üldarv on ligikaudu 6 miljonit, nendest Slovakkias elab 4,6 miljonit (85,8% elanikkonnast).
Slovakkide vana traditsiooniline rahvakultuur on olnud rikas ja mitmekesine.
Alex Lepajõe

Alex Lepajõe (sünnitunnistusel ja kodanikunimi Aleksander Pertel; sündinud 25. märtsil 1961 Dnipropetrovskis) on eesti ettevõtja.

Päritolu ja noorus

Tema ema Larissa (sündinud 1938) on Krimmi väljarännanud eestlaste ja Kubani kasakate järeltulija ning isa Jevgeni on venelane. Aastast 1963 kasvatasid teda vanatädi Rosilda ja tema abikaasa Eduard. Elas Tallinnas. Nooruses andeka korvpallurina silma paistnuna käis Tallinna 20. Keskkoolis. Läks seadusega pahuksisse teismeeas ja 1978. aastal karistati toona 17-aastast Lepajõed võõra vara riisumise eest pooleteistaastase tingimisi vangistusega.

Paadipõgenemine Nõukogude Eestist

19. mail 1984 põgenes ta Tallinna Olümpiapurjespordikeskuse sadamast varastatud päramootoriga kummipaadil koos kolme kaaslasega Karepa kandist Soome.

Soome vanglas

17. aprillil 1985 röövis koos Raivo Roosnaga Soomes Helsingi kesklinnas juveelipoodi, saades saagiks 1,47 miljonit marka. Päev hiljem röövisid samad mehed Helsingi Osakepankki Käpylä kontorist 100 000 Soome marka. Talle mõisteti tegude eest ligi kaheksa-aastane vanglakaristus. Lepajõe vabanes vanglast ennetähtaegselt 1989. aastal.
1987. aastal ilmus Soome vanglas tema sulest raamat "Kapinallinen" (kirjastus Kirjayhtymä 1987).

Hollandis

1992–1995 töötas Lepajõe Hollandi Aalsmeeri lilleoksjonil maaklerina. 
1994–1996 tegutses treenerina Den Haagi satelliitlinna korvpalliklubis.

Tagasi Eestis

1998 peeti ta Tallinna lennujaamas kinni võltsitud Eesti passi kasutamisel. Kohus mõistis Lepajõele tingimisi pooleaastase vanglakaristuse. Katseaeg sai läbi 2000. aasta veebruaris.
2002. aastal taotles ta Eesti kodakondsust. A. Lepajõel on ka Belize'i kodakondsus.
Aastatel 1999–2004 pidas Alex Lepajõe Tallinna vanalinnas Nepaali restorani Kathmandu.
2003. aastal karistati teda alkoholijoobes autojuhtimise eest 9000-kroonise rahatrahviga.

Ajakirjanduslik tegevus

2001–2002 oli TV3 saate "A4" saatejuht. 2002/2003 oli tal TV3-s saade "Täna õhtul Alex Lepajõe". 2003. aasta kevadel valiti saade ajakirja Nädal lugejate küsitlusel TV3 parimaks saateks. Ta on juhtinud ka teleajakirja "Magnet".

Võrumaal

2008. aastast elab abikaasa ja nende ühiste lastega Võrumaal.
Aastatel 2011–2015 Viirapalu külavanem.

Muud

2003. aastal valis ajakiri Kroonika ta Eesti seksikaimaks meheks. Samal aastal valiti Eesti seksikaimaks naiseks Rakvere teatri näitleja Ülle Lichtfeldt.
2017. aastal esitasid Harry Gelstein, Daniel Ladion ja Aleksander Pertel kohtusse hagi Taska Film OÜ vastu filmi "Sangarid" avaldamisest, levitamisest ja reklaamimisest hoidumiseks kohustamise ja mittevaralise kahju hüvitamise nõudes 75 000 euro ulatuses. Harju maakohus jättis hagi rahuldamata. Hagejad kaebasid otsuse 2018. aasta kevadel ringkonnakohtusse.
Ta on olnud Eesti Piljardimängude Liidu president.

Isiklikku

Lepajõel on kolmest kooselust 9 last. Ta on olnud abielus näitleja Merle Palmistega, nende tütar on Pariisis kõrgkoolis õppiv Elizabeth Berthel.
Ronaldo

Isiklikku

Ronaldo on 183 cm pikk.
Ta abiellus 1997 Milene Dominguesega ja 6. aprillil 2000 sündis neil poeg Ronald Domingues Nazario da Lima. Abielu kestis 4 aastat ja lõppes lahutusega.
Veebruaris 2005 abiellus ta uuesti Daniella Cicarelliga. See abielu kestis 3 kuud.
Novembris 2005 sai Ronaldo Hispaania kodakondsuse.
Aleksander Laipman

Aleksander Laipman (ka Aleksander Laipmann; 2. detsember 1886 Araste küla, Vigala vald, Läänemaa – 12. veebruar 1920) oli eesti sõjaväearst ja Vabaduse Risti I liigi 3. järgu kavaler.
Ta õppis Tallinna gümnaasiumis, lõpetas Tartu ülikooli, oli EÜS-i liige. Kui puhkes Esimene maailmasõda, mobiliseeriti ta noore arstina Vene Põhjarindele. Eesti väeosade organiseerimisest alates oli seal arst. Suri Eesti sõjaväearstina Vene valgekaartlaste seas puhkenud Kopli tüüfuseepideemia ohjamisel, nakatudes ka ise.

Isiklikku

Tema isa oli Bernhard Laipman.
Luiteliudik

Luiteliudik ehk liivliudik (Peziza ammophila) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda luidetelt.
Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark

Bonaventure'i saare ja Percé kalju rahvuspark (prantsuse keeles Parc national de l'île-Bonaventure-et-du-Rocher-Percé) on rahvuspark Kanadas Québeci provintsis Gaspé poolsaarel Percé linna lähedal.
Rahvuspark moodustati 1985. aastal Bonaventure'i saarel asuva suure rändlindude kaitseala ja Percé kalju tõhusamaks kaitsmiseks. Rahvuspargi pindala on 5,8 km², sealhulgas Bonaventure'i saare pindala on 4,16 km².
Urmas Välbe

Urmas Välbe (sündinud 8. novembril 1966 Antslas) on endine Eesti murdmaasuusataja. Töötab Eesti suusakoondise hooldemehena. 
Ta lõpetas aastal 1985 Tallinna 10. Keskkooli. Tema treenerid oli Karl Lont, Pavel Koltšin, Hain Kinks ja Mati Alaver.
1989 ja 1990 sai Urmas Välbe Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbemedali 4x10 km distantsil.  Ta osales 1992. aasta ja 1994. aasta taliolümpiamängudel.
Euroopa meistrivõistlustel rullsuusatamises sai ta 1992. aastal 28 km individuaalsõidus kulla ja meeskondlikku pronksi.
Eesti meistrivõistlustel sai ta murdmaal 11 kulda, 3 hõbedat ja 7 pronksi, mäesuusatamises 1 pronksi, mägijalgrattal 2 pronksi. Mitu korda on Urmas Välbe võitnud Eesti rulluisutamise karikasarja.

Isiklikku

1987. aasta suvel abiellus ta vene suusataja Jelena Välbega, sügisel sündis neil poeg Franz. 1997. aastal läksid nad lahku. 1993 tutvus ta elukaaslase Pillega, aastast 1998 elavad nad koos. Neil on tütar Vibeke.
Paavo Pärn

Paavo Pärn (tuntud ka kui Baari-Paavo; sündinud 29. jaanuaril 1979) on Eesti poliitik ja ärijuht, kunagise tõsielusarja Baar osaline. Samuti oli ta ansambli Quattro laulja.
Paavo Pärn on Reformierakonna liikmena tegelenud poliitikaga. 2004. aastal valiti ta Reformierakonna noortekogu peasekretäriks .  
Ta on projekteerimisettevõtte Sirkel ja Mall tegevjuht.
Paavo Pärnal on 18. jaanuarist 2008 tütar Telle Vilderseniga (Baari-Tellega), kes oli samuti üks tõsielusarja Baar kangelastest.
Kristjan Port

Elulugu

Lõpetas 1978 Tallinna 2. Keskkooli, 1982 Tallinna Pedagoogililise Instituudi, 1990 Tartu Ülikoolis aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1990, TÜ), väitekiri "Activation of adrenocortical function in muscular activity".
Oli 1990–1998 TPÜ dotsent, 1999–2004 erakorraline professor, 2005–2008 TLÜ kehakultuuriteaduskonna dekaan.
Alates aastast 2008 Tallinna ülikooli terviseteaduste ja spordi instituudi direktor. Lugenud arengufüsioloogia, spordifüsioloogia, biokeemia ja projektijuhtimise kursusi.
Ta on SA Eesti Antidopingu (EAD) nõukogu liige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: spordibioloogia (-füsioloogia, -biokeemia). Teadustöö tähtsaim tulemus on krooniliste haigete koduse kaugmonitoorimise süsteemi väljaarendamine (rahvusvahelise konsortsiumi juhina). Aastast 1991 ajakirja International Journal of Sports Medicine referent. Eesti Sporditeadlaste Seltsi juhataja (1991–94), Eesti Olümpiakomitee kutsekomisjoni juht, Eesti Olümpiaakadeemia liige.

Isiklikku

Tema isa oli arhitekt Mart Port.