google/wiki40b huggingface dataset:
Kiloaasta

Kiloaasta (ladina kiloannus, lühendatult ka) on ajavahemik üks tuhat aastat (10 ka = 10 000 aastat). "k" on SI-süsteemis kümnendeesliite "kilo" tähis.
Veel kasutatakse akronüümi KAT (tuhat aastat tagasi). Näiteks 20 KAT = 20 000 aastat tagasi.
Mestmacher

Mestmacher (vene keeles Местмахер) oli saksa päritolu vene aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Suguvõsa täpne päritolu on ebaselge. XVII sajandil Bremenis elanud Johannes Mestmacher (1664−pärast 1708) võis olla perekonna esiisa. Tallinnas admiraliteedi ehitusmeistri pojana sündinud Johann von Mestmacher (1733−1805) astus Vene tsiviilteenistusse ja tegi diplomaatilist karjääri. 1777. aasta 6. juunil annetas keisrinna Katariina II talle parunitiitli. 19. veebruaril 1789 immatrikuleeriti ta Kuramaa rüütelkonna matriklisse.
Suguvõsa kustus meesliinis 1909. aastal parun Pavel Pavlovitš von Mestmacheri surmaga.
Peloponnesos

Peloponnesos [pelop'onnesos] (Πελοπόννησος; ´Pelopsi saar´; peamiselt keskajal ka Morea 'moorpuu') on poolsaar Kreekas poolsaar Joonia ja Egeuse mere vahel, mida ühendab mandriga Kórinthose maakitsus. Peloponnesos on  Balkani poolsaare lõunapoolseim osa.
Peloponnesose poolsaare pindala on 21 400 km², elanike arv umbes 1 000 000. 
Peloponnesose poolsaarest suurema osa hõlmab Peloponnesose piirkond, põhjaosa kuulub Lääne-Kreeka piirkonda.

Nimi

Nii vana- kui ka uuskreeka keeles on Peloponnesose nimi Πελοπόννησος. Hääldus on vanakreeka keeles [pelop'onneesos], uuskreeka keeles [pelop'onnisos]. Nimi tähendab 'Pelopsi saar'. Müütiline kangelane Pelops olevat vallutanud kogu poolsaare. 
Kreeka keeles nimetatakse poolsaart veel Μωρέας (Moréas) ja Μωριάς (Moriás). See nimi (nagu ka ladina Morea, türgi Mora ja albaania More tulenevad sellest, et poolsaar on mooruspuumarja kujuline.

Loodus

Peloponnesost ühendab Kreeka keskosaga 42 km pikkune Kórinthose maakitsus (Isthmos). Maakitsust läbib 6,3 km pikkune Kórinthose kanal, mis rajati 1881–1893.
Lõuna- ja kagurannikut liigestavad Messeenia laht, Lakoonia laht ja Argolída laht.

Pinnamood

Pinnamood on mägine. Peamiselt lubjakivist, marmorist ja konglomeraatidest koosnevad massiivid ning mäeahelikud (Hagios Eliase mäetipp Taygetose ahelikus 2404 m) vahelduvad nõgudega.
Peloponnesose keskosa hõlmab Arkaadia karstiplatoo.

Kliima

Kliima on vahemereline kliima.

Taimestik

Lääneosas kasvab frügaana, idaosas makja. Kohati on ka metsa.
Peloponnesosel on õlipuu-, viinapuu- ja tsitrusviljade istandused. Palju on paljaid kaljusid.

Põllumajandus

Peloponnesosel kasvatatakse viinamarju, millest saadakse korinte. Kasvatatakse ka tsitrusi, mooruspuud ja õlipuud. 
Peetakse lambaid ja kodukitsi.

Mäendus

Kaevandatakse pruunsütt.

Vaatamisväärsused

Peloponnesoses on palju ajaloolisi paiku: Sparta linn, Olümpia ja Mükeene varemed.
Be saar

Be (ka Nosy Be; Nossi-bé) on Madagaskarile kuuluv saar Madagaskari saare looderanniku lähedal. Saare pindala on umbes 300 km².
'Nosy be' tähendab malagassi keeles 'Suur saar'.
Saarel elab umbes 60 000 inimest, suurim asula on Andoany.
Be on turismisihtkoht.
Halduslikult moodustab saar Nosy Be linna (prantsuse commune urbaine).
Kaunase lennujaam

Kaunase lennujaam (leedu keeles Kauno oro uostas; IATA: KUN, ICAO: EYKA) on lennujaam Leedus Kaunases. 
Lennujaam asub Kaunase kesklinnast 13 km kirdes. Lennujaam avati 1988. aastal.
See on reisijate arvult Leedu teine (esimene on Vilniuse lennujaam) ja kaubaveo arvestuses Leedu suurim lennujaam. 
2014. aastal teenindas lennujaam 0,724 miljonit reisijat.
Nüüdispuhasväärtus

Investeeringu nüüdispuhasväärtus (NPV) mõõdab, mil määral antud projekt suurendab või vähendab ettevõtte väärtust.
Tänapäeval kasutatakse kõige enam äriprojekti edukuse hindamisel nüüdispuhasväärtuse arvutamist. Selleks lahutatakse tulumaksujärgsete rahavoogude nüüdisväärtuste summast esialgne rahaline väljaminek.
Söekaevurid

Sisukokkuvõte

Noor mees Etienne Lantier saabub väiksesse Montsou kaevanduslinna. Ta tutvub kaevur Maheuga, kes leiab talle elukoha ja ka töö kaevanduses, kus töötab kogu linn: lapsed, noored, naised, mehed, vanurid. Töötingimused on aga kohutavad ja palk väike. Naiivne noor mees püüab vähese saadaoleva kirjavara kaudu oma sotsialistlikku mõtteviisi arendada. Lootuses töörahvale paremat elu välja võidelda hakkab ta rahvast mässule õhutama. Iseenese üllatuseks leiab  Etienne laia toetajaskonna ning kuigi algul üritab Venemaalt pagenud kõige hävitamise usku anarhist Suvarin teda avaliku vägivalla eest hoiatada, saab tööliste mõõt pärast mitu kuud kestnud streikimist ja nälgimist täis ning nad hakkavad ikkagi laamendama, tapma ja varastama. Söekaevureid ohjeldama saadetud sõjaväelaste rühma mitmekordse eksimise tõttu jõuab rahvahulk märatseda mitmes lähikonna kaevanduses. Viimaks korrakaitsjatega kohtudes on rahvas juba joobunud kadakaviinast ning näpistavast näljast, ei karda seetõttu neid ning ronib lausa ise tääkide otsa. Korrakaitsjad küll üritavad püssidega sekkumisest viimse piirini hoiduda, ent olles täiesti vastu müüri surutud, lõpeb ühel hetkel sõdurite kannatus ning ülemalt käsku saamata avavad nad tule. Surma saab kümneid mehi, naisi, lapsi ja vanureid. Pärast sellist tragöödiat on rahvas streigis ja nälgimises pettunud ning loivab vastumeelselt varahommikul tööle. Suvarini korraldatud vandenõu tõttu langeb aga kaevandus sisse ning mõnikümmend söekaevurit jääb lõksu. Etienne ning tema armastatu Catherine põgenevad koos tulvavee eest. Viimases, kõige kõrgemas kaevanduskäigus aga kohtuvad nad Catherine'i mehe Chavaliga, kes armunuid sõimab ning südamerahuga oma allesjäänud võileibu nosib. Mingil hetkel saab Etienne'i mõõt täis ning ta purustab Chavali pea suure kivilahmakaga. Koos Catherine'iga talub ta seejärel pea 20 päeva kõrvetavat nälga, viimasel päeval nad armatsevad. Peatselt Catherine sureb. Lõpuks jõuavad päästjad kõrvalkaevanduse käigu kaudu vaimselt juba alla andnud Etienne'ini. Etienne taastub ning lahkub pettununa linnast. Ta on nõus sõbra kutsel minema Pariisi ning hakkab kaevurite heaks tööle internatsionaalis.
Heimtali Põhikool

Heimtali Põhikool on kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Heimtali külas. Kool tegutseb Heimtali mõisa peahoones.
Kool avati 1864 (Heimtali külakool).
A-kliinik

A-kliinik on sõltuvusprobleemide lahendamisega tegelev Tartu meditsiiniasutus.
Kliinik osutab ainult ambulatoorseid raviteenuseid ja teenused on tasulised.
2007. aastal töötas A-kliinikus 2 arsti: Hanna Sova ja Laur Toomaspoeg.
Väike-Soldina vald

Väike-Soldina vald (saksa keeles Klein-Soldina) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Väike-Soldina vald Joala vallaga.
Valla alal asus Väike-Soldina mõis.
Tachymenis

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Bochum

Ajalugu

Bochumit on esmakordselt mainitud 890. aastal. 1321. aastal sai linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama 19. sajandi keskel, kui hakati sütt kaevandama.
Linnas asub 6 kõrgkooli, sealhulgas Bochumi Ruhri Ülikool, mis on üks Saksamaa suurimaid.
Bochum on suur tööstuskeskus, kus on palju metallurgia-, masinaehituse ja autotööstuse ettevõtteid.
Linnas asuvad kaevandusmuuseum ja raudteemuuseum.
Bell X-14

Bell X-14 ehk Bell Type 68 oli USA ettevõttes Bell Aircraft Corporation valminud eksperimentaallennuk, mille eesmärk oli näidata vertikaalse stardi, õhus paigalseisu, sellelt rõhtsale liikumisele ülemineku ja vertikaalse maandumise võimalikkust. Esimene lend tehti 19. veebruaril 1957.
Kokku ehitati ainult üks lennuk, kuigi see kandis kolme erinevat seerianumbrit (X-14, X-14A, X-14B) vastavalt suurematele uuendustele.

Tehnilised andmed

X-14 oli lahtise kokpitiga täismetallist (duralumiiniumist) monoplaan. See oli kokku pandud kaht tüüpi Beechcrafti lennukite osadest: tiivad, kaldtüür ja telik pärinesid Beech Bonanzalt ning sabaosa koos sabatüüriga Beech T-34 Mentorilt.
Lennuk oli 2,40 m kõrge ja 7,62 m pikk; tema tiibade siruulatus oli 10,36 m. Meeskond koosnes 1 liikmest. Lennuki täismass oli 1406 kg ja maksimaalmass õhkutõusul 1936 kg.
Lennuki jõuallika moodustasid 2 Armstrong Siddeley Viper 8 turboreaktiivmootorit, kumbki võimsusega 7,8 kW. Mootoritel olid telgkoormuse kõrvalejuhtimisseadmed, mis asusid lennuki raskuskeskmes. Mootorite asend oli fikseeritud. Üleminek püstsuunaliselt rõhtsuunalisele lendamisele saavutati liikuvate labade süsteemi abil, mis kontrollisid mootorite tõukejõu suunda.
Lennuk suutis arendada kiirust 277 km/h. Maksimaalne lennukaugus oli 482 km ja lennulagi 6 km. Lendurile mõjus ülekoormus kuni 2,1 g.
Puhastus (film)

Film arvudes

2012. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 18 137 inimest.
Pöialpoiss (lind)

Levila

Pöialpoiss on levinud katkelisel areaalil kogu parasvöötme Euraasias Assooridelt, Briti saartelt ja Norrast kuni Sahhalini ja Jaapanini. Eestis on pöialpoiss tavaline lind, tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 300 000 – 400 000 paarile, talvist arvukust 200 000 – 600 000 isendile .

Välimus

Pöialpoisi kehapikkus on 9 cm, kaal 4–7 g. Värvuselt on ta pealt hallikaspruun, kõhupoolel helehall. Iseloomulikuks tunnuseks on isaslinnu mustaservaline kollane ja emaslinnu ereoranž kiird. Noorlinnul puudub eredavärviline kiird. Pöialpoisi häälitsused ja laul on ülipeened. Laul on enamasti valsitaktis, kolm neljandikku taktimõõdus peenekõlaline sidin, nt. "tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsii-tii-tidi tsiidih". Kutsehüüd on ülipeen "sii-sii-sii".

Toitumine

Toitub putukatest.

Elupaik

Elupaigana eelistab kuusikuid. Elutseb okas- ja segametsades, parkides ja kalmistutel. Eestis üldlevinud ja rohkearvuline haudelind, hulgulind ja läbirändaja. Osa lindudest lendab talvituma Kesk-Euroopasse.

Pesitsemine

Pesa ehitab tavaliselt kuusele. Kurnas on mais 8–12 muna, mida emaslind haub 15–17 päeva. Mõlemad vanemad toidavad poegi 17–22 päeva. Juunis-juulis pesitseb teist korda.
Peter Schwabe

Peter Schwabe (6. aprill 1686 Tallinn – 1737 Türi) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1706 Tallinna gümnaasiumi. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 20. novembril 1706) Jena ülikoolis ja (immatrikuleeriti 16. juulil 1710) Kieli ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks detsembris 1711.
Ta oli aastatel 1711–1714 (kutsuti 21. septembril/2. oktoobril 1711) Türi Püha Martini koguduse abiõpetaja. Aastatel 1715–1723 oli ta Paide Püha Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1723–1737 oli ta Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema vanaisa Peter Koch oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, onu Peter Koch oli Jüri koguduse õpetaja. Tema abikaasa Catharina isa Johann Aulinus oli Tallinna Mihkli koguduse ja Harju-Madise koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Peter Aulinus oli Tallinna toomkoguduse rootsi koguduse abiõpetaja ja Tallinna Mihkli koguduse õpetaja. Abikaasa esimene mees (ta abiellus lesknaisega) Johann Caspar Coster oli Risti koguduse õpetaja. 
Tema poeg, gümnasist Petrus Schwabe, maeti 28. mail 1734 Tallinna Niguliste kirikusse, hauakivi nr. 125 alla.
Oskar Kodres

Oskar Kodres (ka Oskar Koodres; 10. märts 1907 Olustvere vald – 10. august 1978 Borås, Rootsi) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1926 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1926–1934 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Liviensis vilistlane.
Ta oli aastatel 1936–1942 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja, aastatel 1942–1944 oli ta sama koguduse õpetaja.
Aastal 1944 lahkus ta Rootsi. Ta oli Rootsi kiriku teenistuses, kuid hiljem teenis ta E.E.L.K. Boråsi kogudust.
Oskar Kodres suri aastal 1978 Boråsis.
Püha Eelkäija Skiita

Püha Eelkäija Skiita on nunnaklooster Saaremaal.
Vastavalt Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Põhikirjale avati 13. juunil 2009 Püha Eelkäija Skiita, mis on kloostriseaduse järgi ajutiselt seotud Kreekas Dimitriadose ja Almirose metropoolias Anatoli-Agias asuva Ausa Eelkäija kloostriga.
Skiita rajati Pärnu ja Saare piiskop Aleksandri kanoonilisel nõusolekul (EAÕK PK p.20.4) EAÕK Püha Sinodi esildise alusel. Skiitas meenutatakse jumalikul liturgial kohalikku piiskoppi.
Algselt asus klooster Saaremaa vallas Ööriku külas. 2012. aastal alustati kolimist Pihtla valda Reo külla. Kloostrihooneks ehitati ümber Reomäe Apostel Andrease kiriku endine preestrimaja.
Kloostri uued ruumid pühitseti 9. juunil 2012 toimunud piiskoplikul liturgial.
Liturgiaid pühitseb skiitas preester Toivo Treima.
Skiita eestseisja on skeemanunn Theofili (Anu Siinmaa).
Akavai keel

Geograafiline jaotus

Akavai keelt kõneldakse peamiselt Guyanas, vähemal määral ka Brasiilias ja Venezuelas. Akavai keele kõnelejaid on maailmas umbes 5400. 4500 nendest räägivad seda Guyanas.

Huvitavat

Kuna akavai keeles on hästi vähe numbreid, tuleb suuremate numbrite jaoks kasutada sõnu nagu "käsi", "jalg", "sõrmed" ja "varbad" . Need sõnad tuleb ühendada numbritega 1–4. Näiteks arv 12 on akavai keeles "aza'rö emiya bona aza'rö pïda", mis sõna otseses mõttes tähendab "kaks kätt ja kaks jalga". Loogika seisneb selles, et käte hulka on arvestatud ka sõrmed, aga jalgade hulka varbaid ei arvestata.
Kapten Nemo

Kapten Nemo on tegelane Jules Verne'i romaanidest "20 000 ljööd vee all" ja "Saladuslik saar", endine prints, allveelaeva Nautilus ehitaja, omanik ja kapten.
Pikk tänav (Paide)

Pikk tänav on tänav Paides.
Pikk tänav on umbes 560 meetrit pikk.
Tänav algab Keskväljakult, kulgeb lõunasse ja ristub Mündi teega, kus ta ka lõppeb.
Pikk tänav ristub Vainu, Karja, Rüütli ja Rohelise tänavaga.
Oru tänav (Viljandi)

Oru tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. 
Tänav saab alguse Lossi tänavalt, ristub Hiire, Linnu, Kraavi, Roosi ja Trepimäe tänavaga ning lõppedes läheb üle Kassisaba tänavaks.
Tänava pikkus on 416 m.
Oru tänaval Nemwaltzi villas asub Maaelu Edendamise Sihtasutus. Elamu Oru tänav 15a on tunnistatud riiklikuks ehitismälestisiseks.

Ajalugu

Oru tänav on algselt ulatunud Lossi tänavast kuni Kraavi tänavani. Liivimaa 1599. aasta revisjonis kannab nimetust Lai tänav (Zaulek Szeroki). Eeldatavalt hävis tänavaääre hoonestus 16. sajandi teises pooles, Liivi sõja ajal.
18.sajandi lõpul asusid Supeluse, Trepimägi, Oru ja Roosi tänavate alal linnaelanike aiad ja mõni üksik elumaja. 18.-19. sajandi vahetusest kandis nime Kassisaba tänav (saksa keeles Katzen-Schwanz Gasse, Katzenschwanzstrasse). 19. sajandi esimesel veerandil kujunes välja ka vallikraavi alune osa. Praegust nime kannab tänav alates 1922. aastast.
Akroni Ülikool

Akroni ülikool (inglise keeles University of Akron) on ülikool USAs Ohio osariigis Akronis.
Ülikool asutati 1870.
Ülikoolis õpib üle 20 000 üliõpilase.
Ludmilla Podolski

Ludmilla Podolski (sündinud 30. juulil 1945 Tallinnas) on Eesti keeleteadlane.

Elulugu

Ludmilla Podolski on farmatseutide tütar.
Ta lõpetas aastal 1964 kuldmedaliga Tallinna 19. Keskkooli, aastatel 1965–1967 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis, lõpetas aastal 1970 cum laude Gorki Pedagoogilise Võõrkeelte Instituudi inglise ja saksa keele õpetaja erialal, 1978 aspirantuuri (samas), filoloogiakandidaat (1980, Kalinini Riiklik Ülikool), väitekiri "Семантико-синтаксические свойства глаголов обладания и приобретения в современном английском языке". Oli 1970–1975 ja 1978–1981 Gorki Pedagoogilise Võõrkeelte Instituudi inglise keele leksikoloogia ja stilistika kateedri assistent, 1981–1986 TPedI inglise keele kateedri vanemõpetaja, 1986–1996 dotsent, 1996– Estonian Business Schooli (EBS) dotsent. Õpetanud peamiselt inglise keele praktilist ja teoreetilist grammatikat; EBS-is ka foneetikat ja inglise ärikeelt, koostanud õppevahendeid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: inglise keele süntaks, võrdlev keeleteadus (nt verbifraas, lauseliikmed, lause sõnajärg inglise, eesti ja vene keeles), funktsionaalne grammatika. Olnud probleemgrupi "Mittesugulaskeelte kontrastiivanalüüs" teaduslik juhendaja (1987–1991), osalenud rahvusvahelises projektis "Keelendite ja keelekategooriate koosmõju lausungis" (1989–1993), pidanud ettekandeid seminaridel Uppsala Ülikoolis ja Suurbritannias (University College of Ripon and York St John) ning rahvusvahelistel konverentsidel funktsionaalsest grammatikast ja kontrastiivlingvistikast. 35 teadustrükist, sh 1 monograafia.
Sündinud 1958

Sellel leheküljel on loetletud 1958. aastal sündinud tuntud inimesi.
Johann Naha

Elulugu

Johann Naha õppis 1923–1929 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas Günther Reindorffi graafikaklassi õpilasena. Täiendas end Pariisis, Berliinis ja teistes Euroopa linnades (Viinis, Prahas ja mujal), hiljem ka Müncheni Kunstiakadeemias. 1936 sai rakenduskunstniku tunnistuse ja enne Teist maailmasõda töötas Oskar Kilgase tekstiilivabrikus mustrikavandajana.
Lahkus Eestist 1944. aasta septembris, aastast 1945 jäi elama Münchenisse, kus tegutses vabakunstnikuna. Kuulus rakenduskunstnike koondise Dekoor asutajate hulka, oli aastast 1933 RaKÜ ja aastast 1953 Müncheni Kujutavate Kunstnike Kutseühingu liige. Kuulus erinevatesse ekslibristide seltsidesse mitmetes Euroopa riikides.

Looming

Johann Naha meelistehnikateks olid puugravüür ja puulõige. Ta on tuntud eelkõige linnavaadete ja eksliibriste loojana, arvukate mappide koostajana mõlemas žanris. Kunstniku loomingu hulka kuulusid ka akvarellid ning õlimaalid, peamiselt maastikuteemalised, milleks ainet ammutas ta Euroopa reisidel koos abikaasa Dagmariga.
Aastatel 1955–1969 andis Naha välja 15 seinakalendrit pealkirjaga "Aastaajad", mida illustreeris peamiselt Eesti-aineliste piltidega. Laiemat rahvusvahelist tuntust tõid talle siiski eksliibrised. Neid on ta loonud ligi 400, neist esimesed 60 Eestis. Aastatel 1942–1975 koostas kunstnik oma eksliibristest 16 väiksetiraažilist mappi.
Mappe koostas Naha ka linnavaadetest – Nahale pakkusid Eesti linnad ja nende arhitektuur väga huvi, ta uuris nii Eestis kui ka Saksamaal arhitektuuri ja kultuurilugu, mõõdistas ja fotografeeris ehitisi. Eesti ehitus- ja kunstimälestisi kujutavate fotode ja jooniste kogu asub Muinsuskaitseameti arhiivis. Naha loomingut leidub Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Ajaloomuuseumi kogudes.
Frank Welker

Franklin Wendell "Frank" Welker (sündinud 12. märtsil, 1946 Denveris Coloradois) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Külli Tammik

Külli Tammik (aastani 1974 Külli Leppik; 20. august 1950 Tallinn – 29. detsember 2013) oli eesti skulptor, iluuisutaja ning ilu- ja rulluisutamistreener.
Ta lõpetas aastal 1969 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1977 skulptorina ERKI.
Aastatel 1969–1987 Tallinnas Mererajooni spordikoolis iluuisutamistreenerina, aastatel 1987–1989 tegutses ta iluuisutamistreenerina olümpiareservi eriklassis. Aastast 1987 tegutseb ta vabakunstnikuna, ta on aastast 1983 Eesti Kunstnike Liidu liige.
Skulptorina on ta peamiselt animalist, ta on loonud humoristliku põhitooniga inimtüüpe karikeerivaid looma- ja linnukujusid. Tema töid on Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Eesti Spordimuuseumi ja Tallinna Kunstihoone kogudes, aga ka erakogudes.
Ta tegeles Tallinna Mererajooni spordikoolis Vaike Paduri, Lilian Looringu ja Kalju Saarekese juhendamisel iluuisutamisega, kuuludes aastal 1968 ka Eesti koondisse. Ta on harrastanud ka allveesporti, suusatamist, ratsutamist ja iluvõimlemist. Ta oli aastatel 1993–2008 Rulluisutamisföderatsiooni president ja klubi "Vigurid" juht. Ta on kuulunud Rahvusvahelisse Rulluisutamisliidu treenerite ühendusse.
Uuskuiv

Uuskuiv (enne 1995 Sarõtševi madal, vene keeles банка Сарычева) on Saare maakonda Saaremaa valda jääv liivane madalik (kuiv).
Kuiva koordinaadid on 58° 18′ N, 21° 33′ E.
Üldkaredus

Üldkaredus on mittekarbonaatne ja karbonaatne karedus kokku. Üldkaredust mõõdetakse enamasti millimoolides liitri vee kohta (mmol/l).
Saksamaal, USAs, Prantsusmaal ja Inglismaal on kasutuses spetsiaalsed kareduskraadid.
Donald Kalpokas

Donald Kalpokas (23. august 1943 Lelepa – 20. märts 2019) oli Vanuatu poliitik ja diplomaat. 
Ta oli Vanuatu parlamendi liige ja peaminister aastatel 1991 ja 1998–1999. Aastatel 1988–1991 oli ta välisminister. Kalpokas õppis Uus-Meremaal ja Lõuna-Vaikse ookeani ülikoolis ning töötas enne poliitikasse minekut õpetajana.
Kalpokas nimetati 2007. aastal Vanuatu suursaadikuks ÜROs. Ta oli abielus. Ta valdas inglise ja bislama keelt ning Efate saare keeli.
David Bawden

David Allen Bawden (sündinud 22. septembril 1959) on Ameerika Ühendriikide kodanik, vastupaavst Miikael I (inglispäraselt Michael I) nime all alates 16. juulist 1990.
Ta valiti paavstiks kuueliikmelise konklaavi poolt, kuhu kuulus ka tema ise ja ta vanemad. Ta pole kunagi olnud preester ja pole ka ühtegi missat pidanud.
Tallinna lauluväljak

Tallinna lauluväljak on Tallinna laululava ümbritsev puhkeala. 
Seda haldab Sihtasutus Tallinna Lauluväljak.
29. juunil 2004 paigaldati Tallinna lauluväljakule Ekke Väli ja Vello Lillemetsa loodud pronksist 2,25 meetrit kõrge ja 2,5 tonni kaaluv Gustav Ernesaksa kuju.
Nalja Liisa

Nalja Liisa oli huumoriajakiri, mis ilmus 1904. aastal Tallinnas. Kuna tsaarivalitsus takistas ajalehe Meie Mats trükkimist ja levitamist, aga ajaleht oli rahva seas väga populaarne, oli Nalja Liisa peamiselt Meie Matsi asendaja ja eelnevalt ilmunud Nalja Madise jätk. 
Väljaandja oli Jakob Jaason. Ajakirjas avaldati postuumselt Albert Thomsoni karikatuure.
Trükiti Tallinnas Mihkel Martna trükikojas 10 000 eksemplari ja ilmus vaid 1 number.
Edasi ilmus ajakiri juba nimega Meie Matsi vastane (1905).
Elektriväli

Elektriväli on elektrilaengu poolt tekitatud ruumis leviv pidev väli, mis mõjutab teisi ruumis paiknevaid elektrilaenguid. Selle mõiste pakkus esimest korda välja Michael Faraday 19. sajandil. Elektriväli on tihedalt seotud magnetväljaga ning need koos moodustavad elektromagnetvälja. Elektriväli on vektorväli, mis koosneb laetud keha ümbritseva ruumi iga punkti kohta antud vektoritest. Elektrivälja tekitavad elektriliselt laetud osakesed (elektrilaeng) ja ajas muutuv magnetväli, kusjuures need võivad tekitada välja koos kui ka eraldiseisvalt. Viimast juhtu nimetatakse pööriselektriväljaks. Elektriväli kirjeldab, kuidas igal ajahetkel elektriliselt laetud testlaengut mõjutatakse. Elektrivälja levimiskiirus sarnaneb elektromagnetvälja levimiskiirusega, kus vaakumis on kiirus võrdne valguse kiirgusega, kuid aines on levimise kiirus väiksem.

Elektrivälja jõujooned

Elektrivälja on väga hea visualiseerida jõujoonte (E-joon) ja ekvipotentsiaalpindade abil. Igas punktis on väljavektori E suund määratud risti välja jõujoone suunaga ehk teisisõnu jõujoone puutujaga antud punktis. E väärtus on suur, kui jõujooned asetsevad teineteisele lähedal, ning väike, kui need on üksteisest kaugel. Jõujoonte hajumine kauguse suurenemisel laetud punktist näitab seda, et elektrivälja suurus kahaneb. Lõpmata suure laetud plaadi korral on laeng plaadi peal jaotunud ühtlaselt ning järelikult on ka väljavektor igas punktis ühtlane. Sellist välja, mille vektorid on ühesuguse suuna ja pikkusega, nimetatakse ühtlaseks elektriväljaks.
Jõujooned on igas punktis suunatud elektrilaengu punktile. Kokkuleppeliselt algavad elektrivälja jõujooned positiivselt laengult ning suunduvad negatiivse laengu poole.
Elektrivälja tuvastamiseks piisab, kui panna arvatava laetud keha lähedale proovilaeng ja uurida, mida proovilaeng teeb, kas tõukub või tõmbub. Positiivse ja negatiivse laengu vahel toimub tõmbumine, kuid omavahel positiivsed ja negatiivsed laengud tõukuvad.

Ekvipotentsiaalpinnad

Üksteise naaberpunktid, milles elektrivälja potentsiaal on võrdne, moodustavad ekvipotentsiaalpinna, mis võib olla kujuteldav või reaalselt eksisteeriv pind. Laengu nihutamiseks elektriväljas samal ekvipotentsiaalpinnal asuvate punktide vahel pole tööd vaja teha. 
Sümmeetriaprintsiibist järeldub, et punktlaengu või kerasümmeetrilise laengujaotuse tekitatud ekvipotentsiaalpinnad on kontsentrilised sfäärid. Ekvipotentsiaalpinnad on alati risti elektrivälja jõujoontega ja ka väljavektoriga, mis on jõujoonte puutujavektor.

Juht elektriväljas

Laetud osakesed võivad juhis vabalt liikuda. Kui juht asetada elektrivälja, siis hakkab toimuma laengute ümberpaiknemine, mis kestab seni, kuni neile mõjuv jõud saab võrdseks nulliga. See on võimalik, kui:
1) väljatugevus juhi sees on null,
2) elektrivälja potentsiaal on kogu juhi ulatuses konstantne,
3) kõik lisalaengud on kogunenud juhi pinnale,
4) väljatugevuse vektor juhi pinnal on pinnaga risti.