Harilik ženšenn

Botaaniline lühikirjeldus

Looduslik ženšenn on pikaealine, tema eluiga on kuni 50 aastat ja enam. Areng on aeglane ning õide puhkeb alles 10–11-aastaselt, kultuuris 3. aastal (Raal, 2010). Õied on väiksed ja rohekasvalkjad või veidi punakad ja koondunud 15–30-õielistesse sarikatesse. Vili on helepunane luuvili, kahe seemnega. Taime sõrmjad 3–5-hõlmalised liitlehed asetsevad varre tipus, on hambulised, 7–20 cm pikkused ja 2–5 cm laiused. Ženšennijuur on 50–60 cm pikkune.

Kasvukohad

Harilik ženšenn kasvab kuivades mägimetsades koos seedermänni ja teiste okaspuude, aga ka mõningate laialehiste puudega. (Raal, 2010)

Levila

Harilik ženšenn kasvab looduslikult Koreas, Põhja-Hiinas ning Venemaal Primorje krais ja Habarovski krai lõunaosas (Raal,2010). Kasvab ka põhjapoolkera jahedamates piirkondades: Põhja-Ameerikas ja Ida-Aasias (peamiselt Mandžuurias ja Ida-Siberis).
Harilikku ženšenni kasvatatakse istandustes.

Mõju inimese närvisüsteemile

Ženšenn toimib närvisüsteemi juhtmehhanismide kaudu. Stressi ajal kohandab ta ainevahetust ja närvisüsteemi tegevust. Ženšenn avaldab mõju hüpotalamusele ja ajuripatsile, suurendades adrenokortikotroopse hormooni eritust. Selle toimel aga suureneb adrenaliininõretus neerupealistes.
Arvatakse, et ta tugevdab närve. Lisaks kaitseb ta hipokampuse närvirakke hapnikupuuduse eest. Tema toime monoamiinidele on keerukas. Ženšenn võib takistada stressist tingitud noradrenaliini ja serotoniini hulga vähenemist.
Ženšenn suurendab peaajus atsetüülkoliini vabanemist. Ženšenn parandab aju energia-ainevahetust ja mälu, suurendab mõtteteravust, vaimset töövõimet ja aitab keskenduda.(Piippo ja Salo, 2007)
Ženšenniga võib ravida kroonilist väsimust, närvisüsteemi üleväsimust, neurasteeniat, aju hapnikupuudust, vaimset nüristumist, Alzheimeri tõbe jpm. (Piippo ja Salo, 2007)

Mõju inimese kognitiivsele võimekusele

Ženšenni tarvitatakse vanurite vaimse seisundi parandamiseks. Ka mälu parandamiseks, keskendumis-, õppimis- ja tähelepanuvõime suurendamiseks ning vaimsete võimete suurendamiseks.(Piippo ja Salo, 2007) Koos muude taimsete droogidega kasutatakse teda lapseea aktiivsus- ja tähelepanuhäire sümptomite leevendamiseks.

Mõju inimese immuunsüsteemile

Ženšenn on immunostimulant ja antioksüdant. Tarbimine suurendab organismi vastupanuvõimet viirushaiguste, kiirendab gripist toibumist, ja põletike suhtes.(Piippo ja Salo, 2007)
Ühes uuringus uuriti ženšenni toimeid morfiini-indutseeritud immunosupressioonile. Morfiin tekitas tüümuse ja põrna atroofiat, see aga suudeti ženšenni saponiine manustades valdavalt tagasi pöörata. Morfiin tõstis seerumi kortiksterooni taset ja põhjustas tümotsüütide DNA fragmentatasiooni, selle saponiinid blokeerisid.

Mõju südame-vereringeelundkonnale

Ženšenn aitab kaasa veresoonte laienemisele, väikse vereringe soodustamisele ja alandab vererõhku.

Mõju mehe suguelundkonnale

Piippo ja Salo arvates ei ole ženšennil toimeid suguvõimele. Tarvitamine võib parandada erektsiooni tänu ängistuse, masenduse, veresoonte laiendamise ja väike vereringe soodustamisele. Ta suurendab seemnerakkude hulka ja liikuvust, testosterooni ja dihüdrosterooni hulka veres.(Piippo ja Salo, 2007)
Ta parandab eesnäärme seisundit, nii on katsed isasrottidega tuvastanud, et ženšenn võib ennetada prostatahüperplaasia ehk eesnäärmesuurenemuse teket.

Hiigeltaim

1975. aastal leiti Primorje kraist harilik ženšenn, kelle juur kaalus 365 grammi ja kelle vanuseks hindasid teadlased 350 aastat.(Raal, 2010)

Nimetus

Hiina keeles (hiina 人参 rénshēn,'inimesejuur') koosneb liigiepiteet kahest hieroglüüfist, mis tähistavad vastavalt inimest ja juurt ning see viitab juure kujule.(Raal,2010)