AVRO turniir 1938

I voor

Esimeses vooru esimeses mängus kohtusid omavahel Euwe ja Keres. Euwe suutis mängus saavutada mõningase edu, kuid Keres suutis mängu viigistada. Teistes mängudes kohtusid Flohr ja Capablanca, Alehhin ja Reshevky ning Fine ja Botvinnik. Capablanca suutis Flohri vastu viigistada, sama teed läks ka Reshevsky. Liidrikoha hõivas esimese vooru järel Fine, kes suutis võita Prantsuse kaitse Winaveri variatsiooni mänginud Botvinniku pärast 31. käiku alistuma sundida.

II voor

Keres jätkas valgete malenditega Botvinniku vastu, kuid ei suutnud enamat viigist. Fine võttis oma teise võidu, kui ta suutis alistada ajahätta jäänud Reshevsky. Vooru keskseks mänguks oli Capablanca ja Alehhini duell, kes olid eelneva 11 aasta jooksul omavahel mänginud vaid ühe partii. Mäng jäi suurtest ootustest hoolimata viiki. Viigi pakkumine ja vastuvõtmine toimus sealjuures eriskummalisel moel, mida kommenteeris Hollandi ajaleht De Telegraaf:
"Alehhin asetas oma oda Capablanca kuninga kõrvale. Maailmameister jalutas ja ootas. Capablanca võttis sisse koha laua taga (poole tunni jooksul, kui kestis mäng, olid vastased koos vaevalt mõne minuti), vaatas seisu ja kutsus kohtunik Landau, sosistas temaga kümmekond sekundit. Landau läks lava taha, tuli hiljem tagasi, läks Alehhini juurde ja ütles talle midagi kõrva. Siis tegi Landau paar sammu lava suunas ja omakorda noogutas Capablancale.. Ilmus ametlik teade viigi kohta. Sest see oli sosinal edasiantud sõna. Meeleolu saalis oli hoopis teine kui laval."
Alehhin kritiseeris pärast mängu Capablancat: tema poleks viigiga leppinud ja oleks edasi mänginud. Viimases mängus sundis Euwe 32. käigul Flohri alistuma.

III voor

Keres mängis mustade malenditega Flohri vastu ning mäng lepiti viiki juba 23. käigul. Flohr kommenteeris pärast vooru: "Capablanca ja Keres on turniiri viigimeistrid, üks liiga vana, et võita, teine liiga noor võiduks." Alehhin võttis oma esimese võidu, kui ta suutis alistada Euwe'i. Botvinnik suutis võita Reshevskyt ja Fine oli Capablanca vastu heas seisus, kuid ajahätta sattunud kuubalane suutis siiski mängust pool punkti välja võidelda.

IV voor

Neljandas voorus võidutses esimest korda ka Keres, suutes 44 käiguga alistada Ühendriikide Reshevsky, kes kaotas oma ratsu juba 18. käigul ja oli enne seda kogunud vaid kaks viiki. Capablanca jätkas viigilainel, selles voorus Botvinniku vastu. Viiki leppisid ka Alehhin ja Flohr. Fine aga jätkas liidrina, suutes 4. voorus alistada Euwe.

V voor

Keres mängis viiendas voorus Alehhiniga ning jäi halba seisu, kuid Alehhin ei suutnud ära kasutada forsseeritud võidujätku ning Keres suutis mängu viigisadamasse tüürida. Fine jätkas kõigi üllatamist oma võiduga Flohri üle ning kohtus järgmises voorus Alehhiniga. Ei Botvinnik ega Reshevsky ei suutnud valgete malenditega mängides enamat viigist vastavalt Euwe ja Capablanca vastu.

VI voor

Kuuendas voorus suutis Keres saavutada oma esimese ja viimase võidu Capablanca vastu : Capablanca mängis avangut ebatäpselt ja sattus halvemasse seisu ning mäng siirdus lõppmängu, kus Keresel oli kaks enametturit. Capablanca oli sunnitud 38. käigul alistuma. Liider Fine pidas mängu Alehhiniga ning Alehhin proovis võrdsest seisust midagi välja mängida, kuid oma püüdlustest hoolimata leppis 68. käigul viigiga. Kuuendas voorus suutis ka Reshevsky oma võiduarve avada, kui ta alistas 56 käigulises partiis Euwe. Flohr ja Botvinnik leppisid viiki.

VII voor

Seitsmendas voorus ei lepitud ühtegi partiid viiki. Avaringi viimases voorus kohtusid Keres ja Fine. Keres kahis avangus etturi ning suutis mängu enda poole kallutada. Ta pääses lõppmängu kahe vabaetturiga ning suutis mängu võita. Keresel oli nüüd 5/7 punkti ning jäi Fine'ist maha vaid poole punktiga. Samas voorus suutis avangus väikse vea teinud Alehhini ära karistada Botvinnik ja Reshevsky sai oma teise võidu, kui ta suutis alistada Flohri. Oma teises nooruses Capablanca saavutas võidu Euwe üle, seda 40 käiguga.

IX voor

Keres viigistas Botvinnikuga, Flohr Euwega. Fine suurendas oma võiduga Reshevsky üle oma edumaad punktini. Capablanca, kes pidas 19. novembril oma 50. aasta juubelit ja pidi mängima Alehhiniga. Juubilari austamise ajal puudus Alehhin saalist ning saabus alles siis, kui tema kell juba käis. Alehhin suutis oma põlatud vastase alistada ning sellega jätkas Capablanca sünnipäevaliste traditsiooni, oma sünnipäeval kaotada. Capablancat hakkasid turniiri teises osas valdama ka tervislikud probleemid, mida on hiljem toodud üheks selgituseks, miks ta sel turniiril kaotas koguni kolm mängu, olles viimase 29 aasta mängitud turniiride arvestuses kaotanud vaid 26 mängu.

X voor

Kõik selle vooru mängud lõppesid viigiga. Keres mängis viiki Flohriga, Euwe ei suutnud valgete malenditega mängides Alehhinilt revanši võtta, Capablanca ei suutnud Fine'i vastu samuti viigist enamat, kuigi ta seis oli võitev. Tema võidule viivat kombinatsiooni ei märgatud ametlikult kuni aastani 1951. Diagrammil (paremal) on kujutatud seis pärast 39. ... h:g5. Capablanca jätkas 40. V:g5 ning järgnev seis lõppes viigiga, kuid võidu oleks taganud 40. h5! Jätk: 40. ... Vb1 41. Kg2! g4 42. h6 Vb5 43. h7 ja must peab ohverdama vankri. Viimasena leppisid viiki Reshevsky ja Botvinnik.

XII voor

Keres kohtus taas Alehhiniga, seekord valgete malenditega. Enne mängu oli Alehhin eestlasest punktiga maas ning tema võit oleks aidanud tal Keres kinni püüda. Mängu tekkis võrdne seis, kuid Alehhin sellega ei rahuldunud ning otsis rünnakuvõimalusi. Küll aga jooksid tema üritused kiiva ning lõpuks oli maailmameistril käikude tegemiseks õige vähe aega. Lepiti viiki. Viiki mängisid ka Flohr ja Fine ning Capablanca ja Reshevsky. Küll aga suutis Euwe alistada 34. käiguga Botvinniku.

XIII voor

Capablanca ei suutnud valgete malenditega Kerese vastu enamat viigist, kuid Fine suutis pingelises mängus üle mängida Alehhini ning asus Kerese kõrvale liidripositsioonile. Viimases voorus toimus ka nende vaheline otsustav kohtumine. Reshevsky ja Euwe mängisid siin viiki ning Botvinnik alistas Flohri.

XIV voor

Keres sai Fine'i vastu valged malendid ning teades, et talle piisab üldvõiduks ka viigist ei kavatsenud ta riske võtta. Keres oli juba poole turniiri peal otsustanud, et hakkab kasutama ettevaatliku taktikat, ilma erilisi riske võtmata. See väljendus ka tulemustes: mitte ühtki kaotust ja kolm võitu tosina viigi kõrvale. Fine ei üritanud samuti tugevalt peale käia ning juba 19. käigul lepiti viiki ja võitja oli selgunud. Teistes mängudes leppisid Alehhin ja Botvinnik ning Flohr ja Reshevsky viiki ning Euwe suutis alistada turniiril eelviimaseks jäänud Capablanca.

Tiitlimatši saatus

29. novembril 1938 algasid AVRO läbirääkimised Kerese ja Alehhiniga. Algne jutuajamine ei olnud väga edukas: Alehhin ei kirjutanud alla AVRO lepingule, nõudis suuremat honorari ja keeldus mängimast mitmes eri linnas. Enda tingimused lubas ta teatada hiljem ning sellega esialgsed läbirääkimised piirdusidki. Ise kommenteeris Alehhin oma tegevust Manchester Guardianis järgmiselt:
... Nõustudes põhimõtteliselt [matši toimumusega], tegin talle [Keresele] teatavaks oma finantsilised tingimused, mis on sisuliselt samad, nagu eelmises matšis Euwega ja kavandatud kohtumises Flohriga. Samuti andsin edasi oma otsuse tulevikus kaitsta tiitlit ainult ühes kohas.
...

Nüüd on järg pretendendi ja nende käes, kes teda toetavad. Igal juhul jääb ka 1939. aastaks veel ühe tiitlimatši võimalus."
1. juulil 1939 peeti AVRO üldkonverents, mille raames otsustas AVRO Alehhini tingimustele mitte vastu tulla ning tiitlimatši toetamisest loobuda, mistõttu ähvardas Kerese võimalust Alehhiniga mängida rahalistel põhjustel ära jäämine. Samal ajal alustas tiitlimatši korraldamiseks Alehhiniga läbirääkimisi ka Botvinnik, kes sai matši korraldamiseks loa Vjatšeslav Molotovilt. Ka Capablanca ei jäänud vaguraks ning suutis rahalistele nõudmistele vastata ning 1939. aasta novembris esitas Capablanca Alehhinile ametlikult väljakutse. Lepiti kokku, et tiitlimatš algab Buenos Aireses 1940. aasta 14. aprillil. Nii see plaan kui ka mõlemad läbirääkimised katkesid Teise maailmasõja alguse tõttu. Pärast sõda jätkusid läbirääkimised vaid Botvinnikuga, sest Capablanca suri sõja ajal ja Keresel lasus Eestit okupeerinud Nõukogude võimu kahtlus, et ta olevat osalenud natside korraldatud turniiridel . Uurimise ajal ei lubatud tal mingeid läbirääkimisi pidada ning kui olukord lahenes, oli Alehhin juba surnud.