google/wiki40b huggingface dataset:
Roheline ideoloogia

Roheline ideoloogia Eestis

Esimesed terviklikumad rohelise ideoloogia käsitlused Eestis pärinevad 1980. aastate algusest.
Rohelisele ideoloogiale on Eestis toetunud Eesti Roheline Partei, Eesti Roheline Erakond ja Eesti Rohelised, kuid nende tegevus lõppes seoses 1998. aastal kehtestatud 1000 liikme künnisega Eesti erakondadele. Samuti oli rohelise ideoloogia elemente Rahvaliidu programmis (pooldati maa- ja looduslähedase elukorralduse hoidmist, piirkondade tasakaalustatud arengut ning loodusvarade mõõdukat kasutamist). Praegu tegutsevatest erakondadest on oma programmis rohelise ideoloogia seisukohti kõige rohkem kajastanud Erakond Eestimaa Rohelised ja Elurikkuse Erakond.
Väätsa valla lipp

Väätsa valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Väätsa valla lipp.
Lipp kinnitati 30. mail 1995.

Lipu kirjeldus

Väätsa valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud kollasel-rohelisel kangal kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides ristikheinalehte. Vardapoolne lipuväli on kollane ja lehviv pool roheline.
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.
Karepa rahvamaja

Karepa rahvamaja on rahvamaja Lääne-Virumaa maakonnas Haljala vallas Karepa külas. Rahvamaja asub Võle–Vainupea–Kunda maantee ja Rahvamaja tee ristil.
Karepa rahvamaja ehitasid Karepa külaelanikud talgute korras 1938. aastal. Hoone oli varem Rutja supelhoone, mis võeti koost, toimetati Karepale ja pandi seal uuesti kokku.
Rahvamaja taastati 2003. aastal samuti talgute korras. Rahvamaja omanik ja haldaja on Karepa kandi elanikke ühendav Karepa Selts.
Karepa rahvamajas on eksponeeritud kunstnik Valli Lember-Bogatkina maal "Jumal ütles Noale". 2010. aastast kaunistab rahvamaja tekstiilidisainer Elna Kaasiku loodud gobelään lavapannoo “Kodurand”.
Karepa rahvamaja juures on Valli Lember-Bogatkinale pühendatud pink.
Jüri Adams

Haridus ja töökohad

Jüri Adams lõpetas Tartu Kaugõppekeskkooli (1966), õppis Moskva Riiklikus Ülikoolis matemaatikat ja TRÜs inglise filoloogiat. Lõpetas Kaarepere Sovhoostehnikumi metsatehnikuna (1982).
Jüri Adams on töötanud muu hulgas õpetaja, metsavahi ja katlakütjana.

Poliitiline tegevus

Kuni vahetult Eesti taasiseseisvumisele eelnenud ajani osales Jüri Adams vastupanuliikumises ja põrandaaluses vabas ajakirjanduses. Muu hulgas tõlkis ta eesti keelde MRP salaprotokollid. 1978. aastal asutas ta ajakirja "Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis".
1988. aastal oli Jüri Adams üks Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei programmi ja põhikirja koostajaid ning asutajaid, seejärel ERSP aseesimees. 
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi aseesimees.
Aastatel 1991–1992 oli Jüri Adams Põhiseaduse Assamblee liige. Ta on Eesti põhiseaduse projekti peamine autor.
Aastatel 1992–2003 oli ta VII, VIII ja IX Riigikogu liige, VII ja IX Riigikogu koosseisus oli ta õiguskomisjoni esimees.
Aastatel 1994–1995 oli ta Andres Tarandi valitsuses justiitsminister.
Alates 2003. aastast 2014. aastani ei osalenud Jüri Adams aktiivses poliitilises tegevuses. 
Jüri Adams on üks Jaan Tõnissoni Instituudi asutajatest ning alates 2007. aastast selle nõukogu esimees.

Isiklikku

Jüri Adams on Valmar Adamsi poeg.
Tšetšeenikeelne Vikipeedia

Tšetšeenikeelne Vikipeedia (tšetšeeni keeles Нохчийн Википеди) on Vikipeedia tšetšeenikeelne versioon, mis loodi 28. veebruaril 2005. 
Tšetšeenikeelne Vikipeedia on artiklite arvult 35. kohal.
Seisuga 29. september 2019 on selles enam kui 254 000 artiklit, kuid keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on ülimalt madal: 0,2 (näiteks eestikeelses versioonis on see 22 ja ingliskeelses koguni 972). Suurem osa (86%) artiklitest on bottide loodud. 207 192 artiklit (96%) on asulatest, peamiselt Venemaa ja Kasahstani asulatest.
Administraatoreid on viis, aktiivseid kaastöölisi 41.
François Rabelais

François Rabelais [franssu'a rabl'ee] (u 1494 – 9. aprill 1553) oli üks tähtsamaid prantsuse renessansiajastu humanistlikke kirjanikke. Tema tuntumad teosed on "Pantagruel" (1532) ja "Gargantua" (1534). Rabelais kirjutas ka nimede Alcofribas Nasier (mis on anagramm tema nimest) ja Seraphin Calobarsy all.

Biograafia

Rabelais sündis jõuka advokaadi peres Chinoni linna lähedal Touraine'is Prantsusmaal.
Šilalė

Ajalugu

Aastal 1522 avati Šilalė turg, aastal 1533 ehitati selle juurde esimene kirik. Aastal 1586 nimetati Šilalė mõisa juures olevat asulat aleviks. Asula esimesed omanikud olid Orvydased. 
XVIII sajandil läks alev Piłsudskite valdusse. Aastal 1885 said selle omanikeks Račinskid. Aastal 1916 põles alev maha. Bermondtiaadi ajal toimusid alevis lahingud Leedu vägede ja Pavel Bermondt-Avalovi jõudude vahel. Aastal 1952 sai Šilalėst linn.
Lokuta jõgi

Lokuta jõgi on jõgi Järva maakonnas, Lintsi jõe lisajõgi. Jõe pikkus on 39 km.
Teet Nurk

Teet Nurk (sündinud 22. augustil 1954 Väike-Maarjas Virumaal) on Eesti metsandusteadlane.

Elulugu

Teet Nurk on teenistuja poeg.
1972. aastal lõpetas Nurk Rakvere Kaugõppekeskkooli, 1985 EPA metsandusteaduskonna, oli 1989–91 EPA kaugõppeaspirant, magister metsamajanduse erialal (1994, EPMÜ), väitekiri "Hooldusraiete mehhaniseerimise probleeme".
Nurk oli 1986–96 EMI vaneminsener ja nooremteadur, 1996–2004 EPMÜ metsatööstuse instituudi ja 2005– EMÜ metsamajanduse ja maaehituse instituudi lektor.

Teadustöö

Teet Nurk on uurinud metsa ülestöötamisel kasutatavate traktorite ja masinate sobivust ning selle hindamise aspekte. U 20 teadustrükist, üle 30 aimeartikli.
Johannes Knieper

Johannes Knieper (1. detsember 1614 Tallinn – 18. märts 1673 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis juunist 1621 Tallinna linnakoolis, oli üks esimesi Tallinna gümnaasiumis õppijaid, aastast 1636 õppis ta Danzigi gümnaasiumis. Ta õppis paljudes ülikoolides: 18. juulil 1637 immatrikuleerus ta Uppsala Ülikooli Tallinna linna stipendiaadina, 10. septembril 1638 Kopenhaageni Ülikooli, mais 1639 Rostocki Ülikooli ja 17. augustil 1639 Leideni Ülikooli. Oli paar kuud Taanis koduõpetaja, siis kutsuti suvel 1640 Tallinna gümnaasiumi professoriks, oli kohal veel 20. septembril 1640. Ordineeriti 15. detsembril 1641 õpetajaks.
Oli aastatel 1642–1673 (kutsuti 26. novembril 1641, ametis 6. jaanuarist 1642) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praost oli aastatel 1667–1673. Ta suri aastal 1673 Järva-Peetris, kuid maeti 26. märtsil 1673 Tallinna Niguliste kirikusse.

Isiklikku

Tema tütre Gertrutha nii esimene mees Stephan Knieper, kui ka teine mees Thomas Knieper olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad. Tema tütrepoeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul Johann Knieper oli Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja.
Josemaría Escrivá

Püha Josemaría Escrivá de Balaguer (9. jaanuar 1902 – 26. juuni 1975) oli hispaania katoliku kiriku preester, Opus Dei rajaja.

Elulugu

Josemaría Escrivá sündis Hispaanias Barbastros 9. jaanuaril 1902. Ta ordineeriti preestriks 28. märtsil 1925. Üheaegselt preestriõpingutega õppis ta tsiviilõigust ning elas 1927. aastast Madridis, kus kaitses doktorikraadi õigusteaduses. Samaaegselt õpingutega töötas ta kaplanina vaeste ja haigete seas, lisaks aitas ta paljusid õpilasi, töölisi ning spetsialiste.
2. oktoobril 1928 koges ta jumalikku ilmutust, milles Jumal palus tal levitada üleüldist kutset pühadusele ja et selleks avaneks uus tee katoliku kiriku sees. Sellest sündis Opus Dei – katoliku kiriku personaalprelatuur, mis levitab seda kutset üle kogu maailma. Seda kinnitas ka paavst Johannes Paulus II apostellik konstitutsioon Ut Sit. Sellest ajast alates on Opus Deiga liitunud ligikaudu 90 000 inimest üle kogu maailma ning Josemaría Escrivá vaimulik sõnum on jõudnud miljonite inimesteni.
Escrivá vaimulik töö ei piirdunud vaid Opus Deiga. Ta aitas paljudel inimestel avastada endas kutsumuse saada preestriks, mungaks või nunnaks. 1943. aastal asutas ta Püha Risti Preestrite Ühingu – organisatsiooni, mis kuulub lahutamatult kokku Opus Deiga. Sellesse kuulub tuhandeid kogudusepreestreid üle kogu maailma. Escrivá kristlik õpetus abielu kohta on olnud eriliseks abiks loendamatule hulgale abielupaaridele, kes püüavad tema õpetust praktiseerida oma igapäevases elus.
Escrivá oli tugev mõistmise ning vastastikuse dialoogi pooldaja ning 1950. aastast alates oli tal Püha Tooli tunnustus lubada Opus Deil määrata kaasaaitajaid. Nende hulka võisid kuuluda nii katoliiklased kui ka mittekatoliiklased või isegi mitteusklikud.
Inspireerituna Escrivá õpetusest ning tema üleskutsest kristlaste apostellikule ja sotsiaalsele vastutusele, on paljud Opus Dei liikmed ning kaasaaitajad alustanud sadade evangeelsete ning sotsiaalsete ettevõtmistega üle kogu maailma. Seda eriti vaeste ning rõhutute hulgas.
Avatud muutustele, kuid olles alati ustav katoliku kiriku õpetusametile, oli Escrivá Vatikani II kirikukogu eelkäija – nii on teda kirjeldanud Rooma paavst, püha Johannes Paulus II.
Josemaría Escrivá on mitmete vaimulike raamatute autor, mida on tõlgitud paljudesse keeltesse üle kogu maailma. Tema tuntuim raamat on "Tee", mida on müüdud üle nelja miljoni koopia ning mida on tõlgitud 43 keelde, sealhulgas eesti keelde.
Escrivá suri pühakukuulsuses 26. juunil 1975 Roomas. Ta kuulutati õndsaks 17. mail 1992 ja pühakuks Rooma paavsti Johannes Paulus II poolt 6. oktoobril 2002. Tema pühakuks kuulutamise teenistusele Rooma kogunes üle 350 000 inimese kogu maailmast.

Mälestuse jäädvustamine

Tema auks on nimetatud Tartu Katoliku Hariduskeskuse üks ruum.
Antiigiteater

Antiigiteater oli 2000–2005 Tartus tegutsenud teater, mis lavastas antiikaja või antiigist inspireeritud keskaja autorite teoseid.
Aurora

Aurora oli vanarooma mütoloogias koidujumalanna.
Vahtramäe Emil

Sisu

Peategelane Emil Svensson oli siniste silmadega väike ja jonnakas poisiklutt. Ta elas Rootsis, Smålandi maakonnas Vahtramäe külas Kassisalu talus koos isa Antoni, ema Alma, õde Ida, sulase Alfredi ja tüdruk Liinaga. Emil satub ühtelugu pahandustesse. Ta ei ole pahatahtlik, ta lihtsalt ei mõtle oma tegude tagajärgedele. Näiteks kord, kui väike Ida tahtis hästi kaugele näha, oli Emil abivalmis ja tõmbas õe lipuvarda tippu. Teine kord mängisid lapsed, et Emil on arst ja Ida haige, ning et Ida haige moodi välja näeks, värvis Emil tal näo tindiga siniseks.
Alati, kui Emil pahandust tegi, pani isa ta tislerivärkstuppa luku taha. Emilile aga meeldis tisleritöötoas – iga kord, kui ta mõne vembu pärast seal istus, vestis ta endale ümberringi vedelevatest puutükkidest ja lauajuppidest mõne kena pisikese puukuju. Lõpuks oli tal neid puukujusid 369 tükki.
Raud (perekonnanimi)

Raud on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Raud 352 mehel ja 605 naisel. Perekonnanimede levikult on Raud meeste puhul 54. ja naiste puhul 53. kohal.  Levinuim on see Jõgeva maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,55.
Karin Rava

Karin Rava (sündinud 8. juunil 1971 Tallinnas) on Eesti informaatikateadlane.

Elulugu

Lõpetas 1989 Tallinna 42. Keskkooli ja 1994 TTÜ majanduse andmetöötlussüsteemide erialal; tehnikateaduste magister (1995, TTÜ), väitekiri "Süsteemianalüüsi protsess". 1994–98 TTÜ informaatikainstituudi assistent, 1998– lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: infosüsteemide arendamise juhtimine, projektijuhtimine, meeskonnatöö.
Kirna vald

Kirna vald (saksa keeles Kirna) oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Kirna mõis ja Paide kirikumõis.
Põlev lipp

Tegevustik

"Põleva lipu" sündmused leiavad aset Lõuna-Saksamaal ja Itaalias aastatel 1266–1268. Lugu jälgib Švaabi hertsogi ja Staufenite koja viimase võsu, Konradini luhtaläinud katset ühendada Saksamaa ja Itaalia ühise kuninga võimu alla. Konradin on sündmuste alguses 16-aastane ja Ristikivi kujutab teda ausa ja õilsana, ta on pühendunud oma ülesandele võita tagasi Sitsiilia kuningriik, mis tema vanaisa Friedrich II sohipoja Manfredi käest on langenud Anjou Charlesi kätte. Tema sõjakäiku üle Alpide ja läbi Pavia, Pisa, Siena ja Rooma saadab edu, kuid Tagliacozzo lahingus Charlesi vastu saab Konradini sõjavägi lüüa ning ta ise langeb vangi ja hukatakse Napolis.
Raimund Kull

Raimund Kull (3. oktoober 1882 Narva – 10. oktoober 1942 Tallinn) oli eesti dirigent ja helilooja. 
Raimund Kull lõpetas 1906 Peterburi konservatooriumi trombooni eriala. Seejärel töötas ta orkestrandi ja dirigendina Peterburis, Kaasanis, Rostovis ja mujal. 
Aastatel 1912–1920 oli ta Estonia peadirigent, aastast 1920 dirigent ja aastast 1930 muusikajuht. Aastatel 1918–1927 juhatas ta Eesti mereväeorkestrit ja 1934–1939 Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestrit. 
Raimund Kull oli Tallinna konservatooriumi asutajaid ja aastast 1929 trombooniõppejõud (alates 1937 professor). Samuti oli ta IX, X ja XI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht.
Raimund Kulli tuntuim teos on marss "Kodumaa".
Raimund Kull oli abielus näitleja Liina Reimaniga.
Friedrich Kurg

Friedrich Kurg VR II/3 (10. jaanuar 1898 Sangaste vald – 31. juuli 1945 Sangaste) oli Eesti sõjaväelane (major).

Teises maailmasõjas

14. juulil 1941 määras Saksa sõjaväejuhtkond ta vabastatud Eesti alade partisanide üldjuhiks. Juulis 1941 oli Friedrich Kurg Tartu komandant. Linna komandandina andis ta käsu nn Tartu koonduslaagri asutamiseks, kuhu koondati vahistatud ja kinni peetud saksa natsionaalsotsialistliku korra ning ka nõukogude okupatsiooni ajal nõukogude võimu toetanud isikuid ja ka kinnipeetud punaarmeelasi ja hävituspataljonide liikmeid. Novembris sai temast Eesti vabatahtlikest koosneva 41. Kaitse Tagavarapataljoni ülem. 
1942. aastal oli Friedrih Kurg 37. Kaitsepataljoni pataljoniülem ja tegutses saksa vägede tagala turvalisuse tagamisega Pihkva piirkonnas. Friedrich Kurg juhtis 37. Eesti Politseipataljoni ja Saksa väejuhatus autasustas teda kuldse, hõbedase ja pronksist vahvusmedaliga, I ja II klassi Raudristi ja Jalaväe Rünnakumärgiga.
Juulis 1944 määrati Kurg 20. Eesti SS-diviisi 46. Rügemendi II pataljoni ülemaks. 22. septembril 1944 sakslaste üldise taganemise käigus jäi Kurg Eestisse ja hakkas metsavennaks, varjates end Jüri Raudkivi nime all Valgamaal. Friedrich Kurg langes Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi töötaja major Uno Lahe juhitud haarangul 31. juulil 1945. aastal. Tema hauakoht on teadmata.

Isiklikku

21. mail 1923 abiellus Friedrich Kurg Marta Inniga. Friedrich Kure tütar on Juta Sepper; teine tütar hukkus haarangu käigus 1945. aastal Soontagal Saviküla talus.

Mälestuse jäädvustamine

Mälestuskivi Friedrich Kurele asub Tõlliste vallas Laatre luterliku kiriku aias.
Reinhold Käbin

Reinhold Käbin (7. aprill 1903 Puru, Jõhvi vald, Virumaa – 5. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis aastail 1921–1928 (lõpetas arsti astmega) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta kuulus akadeemiliselt Üliõpilaste Seltsi Raimla.
Aastatel 1928–1939 töötas ta Pukas jaoskonnaarstina. Aastatel 1940–1941 töötas ta Eesti NSV Tervishoiu Rahvakomissariaadi koosseisus, mille koosseisus ta evakueerus Nõukogude Liidu tagalasse, kus ta jäi komissariaadi käsutusse. Oktoobris 1944 asus ta Haapsalu ambulatooriumi juhataja kohale. 1. jaanuaril 1945 sai temast Eesti NSV Riikliku Kindlustuse arst.
Reinhold Käbin suri 5. jaanuaril 1979 Tallinnas ja ta maeti 11. jaanuaril 1979 Rahumäe kalmistule.

Isiklikku

Tema poeg oli jurist ja poliitik Tiit Käbin, tütar oli toimetaja ja tõlkija Maret Käbin. Dr. Reinhold Käbini hobi oli male ja teda võis tihti näha Tallinna Maleklubis.
Hamburgi metroo

Hamburgi metroo (saksa U-Bahn Hamburg), on Hamburgis töötav metroo, mis avati 1912.
ÜRO Kosovo missioon

ÜRO Kosovo missioon (The United Nations Interim Administration Mission in Kosovo; UNMIK) on 1999. aastal heaks kiidetud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga number 1244 loodud Kosovo vahevalitsus.
Vaatamata Kosovo ühepoolsele iseseisvusdeklaratsioonile 2008. aasta 17. veebruarist on Julgeolekunõukogu resolutsioon jõus ning missiooni volitused kehtivad, kuid esialgse täidesaatva rolli asemel täidab see nüüd vaatleja ülesandeid ja pakub tuge kohalikele institutsioonidele. UNMIKi roll kahanes oluliselt peale EULEXi käivitamist 2008. aasta detsembris.
Missiooni juhib ÜRO peasekretäri eriesindaja Lamberto Zannier.
Muhu-Hellamaa Peetruse ja Pauluse kirik

Muhu-Hellamaa Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Muhu vallas Hellamaa külas.
See on üks kahest õigeusu pühakojast Muhu saarel, teine on Muhu-Rinsi kirik.

Ajaloost

Muhu saarele jõudis usuvahetusliikumine 1847. aasta kevadel. Kohalik luterlik köster-koolmeister Carl Wilhelm Freundlich (1803–1872) võitles uue usu vastu mitmel moel. Tema vaenulik hoiak ei takistanud oluliselt õigeusu kiiret levikut saarel. 1848. aastaks oli Saaremaal ja Muhumaal salvitud 69,6% talurahvast.
Muhu õigeusklikud kuulusid 1847. aastal asutatud Muhu-Rinsi kogudusse. Õigeusku salvitud muhulased jaotati kahe koguduse vahel 1850. aastal, mil asutati Muhu-Hellamaa Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kogudus Hellamaal.

Arhitektuurist

Kiriku rajamiseks hakati ehitusmaterjali koguma 1864. aastal. Kirik valmis 1866. aastal ja pühitseti apostlite Peetruse ja Pauluse auks. Arhitekt Apollon Edelsoni tüüpprojekti järgi ehitatud apsiidiga pühakoda on ristkülikukujulise põhiplaaniga krohvitud seintega paekivihoone. Kirikul on astmeline kellatorn ja väike haritorn. Riia ja Miitavi piiskop Platon I pühitses Muhu-Hellamaa õigeusu kiriku 29. juunil 1866.
Kirikut kasutab EAÕK Muhu-Hellamaa Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse kogudus.
Kirikust umbes 280 meetrit loodesse jääb Hellamaa kalmistu.

Peapiiskop Hermani mälestustahvel

Kirikus on mälestustahvel Soome Õigeusu Kiriku peapiiskopiks tõusnud Herman Aavale, kes oli pärit Muhu Hellamaa õigeusu koguduse kösterkooliõpetaja Vassili Aava perest.
Karl Abraham Hunnius

Karl (Carl) Abraham Hunnius (23. juuli/3. august 1797 Tallinn – 28. aprill/10. mai 1851 Haapsalu) oli Eestimaa arst ja eesti kurortoloogia rajaja.
Õppis aastatel 1815–1819 Tartu Ülikoolis, meditsiinidoktor aastast 1821. Oli aastast 1820 Haapsalus abiarstiks, aastatel 1830–1851 oli Haapsalus kreisiarstiks. Analüüsis esimesena sealse lahe muda ja hakkas seda kasutama raviks. Asutas Haapsalu kuurordi: rajas aastal 1825 esimese ja aastal 1845 teise mudaravila. Hunniuse uurimused avaldati postuumselt: "Die Seebäder Hapsals", 1853.
Haapsalus asub Karl Abraham Hunniuse monument.

Isiklikku

Tema vend Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja, vennapoeg Fromhold Hermann Hunnius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, teine vennapoeg Carl Benoni Justinus Hunnius oli baltisaksa luuletaja, vaimulik ja ajakirjanik; vennatütar Monika Hunnius oli laulupedagoog, kes kirjutas mälestusteraamatu "Minu onu Hermann", mis on tema isa esimese abikaasa vennast Carl Hermann Hessest ja suvedest tema juures Paides.
Rakvere kihelkond

Kihelkonna alad tänapäeval

Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad Lääne-Virumaa koosseisu. Kihelkonna lääneosa moodustab Rakvere valla tuumiku ja idaosa Rakvere valla tuumiku. Kihelkonna keskosas paikneb Rakvere linn. Väike kihelkonna lõunapoolne ots kuulub Vinni valda.
Concordia Klar

Concordia Klar (Concordia Ulas-Klar; 6. juuli 1938 – 28. november 2004) oli eesti graafik.
1963. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Töötas 1980. aastatel Tallinna Pedagoogilise Instituudi graafika ja jooniste kateedri vanemõpetajana.

Isiklikku

Concordia Klari abikaasa oli Peeter Ulas. Nende tütar on Maria-Kristiina Ulas.
Purtse Taramägi

Purtse taramägi on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Liimala külas Linnamäel.

Kirjeldus

Purtse jõe läänekaldal jõesuudmest mõnesaja meetri kaugusel asetseva linnamäe ebakorrapäraselt ovaalse kujuga neemikuga. Linnuseõue pindala on 2100 ruutmeetrit. Selle nõlvade suurim kõrgus on 15 m. Neemiku jõepoolsel otsal kulgeb 2 m laiune ja 40 cm kõrgune kivimüür. See on laotud paeplaatidest. Kirdeosas asuv kuivmüüritis on ehitatud raudkividest ning kõrgus 50 cm.
Eesti otsib superstaari

"Eesti otsib superstaari" on telesaatesari, mis põhineb populaarsel Briti telesaatel "Pop Idol".
Sarja eesmärk on selgitada välja parim uus noor laulja Eestist. Võitjat autasustatakse plaadilepingu ja auhinnarahaga. Telesaadet toodab ja näitab TV3.
Sari koosneb mitmest osast: eelvoorust, teatrivoorust, stuudiovoorust ja finaalist. Eelvoorud korraldatakse mitmes linnas üle Eesti, kus kolme kohtuniku ette astuvad kõik, kes soovivad saates osaleda. Eelvoorud on toimunud Tallinnas, Tartus, Pärnus (2007–2011), Jõhvis (2007–2008; 2011), Rakveres (2009), Viljandis (2012) ja Narvas (2012). Eelvoorudest pääseb edasi 60–100 lauljat.
Telefonihääletusega on välja selgitatud kõik seitse senist saate võitjat ehk "superstaari": Birgit Õigemeel, Jana Kask, Ott Lepland, Liis Lemsalu, Rasmus Rändvee, Jüri Pootsmann ja Uudo Sepp. Saate kaudu on Eesti muusikaelus laiemalt tuntuks saanud veel sellised lauljad nagu Luisa Värk, Taavi Peterson, Taavi Immato, Getter Jaani, Marten Kuningas, Birgit Varjun, Artjom Savitski, Triin Niitoja, Teele Viira, Rosanna Lints, Karl-Erik Taukar.
Eelvoorudes ja teatrivoorudes kuulub otsustav sõna kolmele kohtunikule. "Eesti otsib superstaari" kohtunikud on olnud muusikakriitik, kitarrist ja ajakirjanik Mihkel Raud (2007-...), lauljatar Maarja-Liis Ilus (2009–2015), lauljatar Eda Ines Etti (2018-...), laulja Koit Toome (2018-...) ning laulja, näitleja ja dirigent Mart Sander (2012). Varem on kohtunikeks olnud ka raadio-DJ, raadioajakirjanik ja teleprodutsent Heidy Purga (2007–2008) ning helilooja ja pianist Rein Rannap (2007–2015)
Igal hooajal (välja arvatud viimastel hooaegadel) on saadet juhtinud erinevad saatejuhid. Esimesel hooajal (2007) olid saatejuhid näitleja Aigi Vahing ning näitleja ja koreograaf Jüri Nael. Teisel hooajal (2008) juhtisid saadet koomikud ja näitlejad Ott Sepp ja Märt Avandi. Kolmandal hooajal oli kord saadet juhtida Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud laulja Tanel Padaril ja lauljatar Ithaka Maria Rahulal. Neljandal hooajal (2011) olid saatejuhid näitlejad Evelin Pang ja Hele Kõrve, viiendal hooajal aga vennad näitlejad Karl-Andreas Kalmet ja Henrik Kalmet. Kuuendal ja seitsmendal hooajal juhtis saadet Karl-Erik Taukar.
Telesaadet kantakse tavaliselt üle pühapäevaõhtuti, mil järjest toimuvad nii põhisaade kui ka hääletusvoor. Neljapäeviti kantakse üle ka lisasaadet "Eesti otsib superstaari: lava taga".
Vordorf

Keel

Endistel aegadel oli igapäevane kõnekeel Vordorfis Ostfaali Papenteichi alamsaksa murre, samas kui kõnekeel koolis ja kirikus oli saksa keel. Tänapäeval on saksa keel murde enamasti asendanud.
Raivo Lott

Isiklikku

Tema isa on Johannes Lott.