Vabatahtlik tegevus

Vabatahtlik tegevus on altruistlik teadmiste, oskuste või abi pakkumine rahalist kasu saamata. Vabatahtliku tegevuse eesmärk on tuua kasu teisele isikule, rühmale või organisatsioonile. Rahvusvaheline vabatahtlik tegevus on tegevus, kus vabatahtlik panustab oma aega, et töötada organisatsioonide või probleemidega väljaspool kodumaad. Enamasti töötavad vabatahtlikud arengumaades rahvusvaheliste arenguprogrammide heaks koos kohalike rahvusvaheliste organisatsioonidega, mis tegelevad tervise edendamise, hariduse ja keskkonnahoiuga. Rahvusvahelise vabatahtliku tegevuse populaarsus järjest kasvab.

Oskustepõhine

Oskustepõhine vabatahtlik tegevus on oma erialaste oskuste rakendamine tugevdamaks mittetulundusühingute infrastruktuuri, aidates neil säilitada oma ülesannete täitmise suutlikkust. Tavalise vabatahtliku tegevuse väärtuseks hinnatakse 18–20 dollarit tunnis. Oskustepõhise vabatahtliku tegevuse väärtuseks hinnatakse 40–500 dollarit tunnis, olenevalt turuväärtusest konkreetsel hetkel.

Vabatahtlik tegevus arengumaades

Populaarsust koguv vabatahtliku tegevuse vorm, eriti vaba aasta võtnud õpilaste ja ülikooli lõpetanute seas, on reisida arengumaade kogukondadesse ning töötada sealsete organisatsioonidega. Tegevused hõlmavad inglise keele õpetamist, töötamist orbudekodus, loodushoidu, valitsusväliste organisatsioonide abistamist ning meditsiinilise abi pakkumist. Rahvusvaheline vabatahtlikuks olemise eesmärk on anda osalejatele väärtuslikud oskused ja teadmised lisaks kohaliku kogukonna ja organisatsiooni pakutud kasudele.

Virtuaalne vabatahtlik tegevus

Virtuaalne ehk e-vabatahtlik tegevus, internetipõhine või online vabatahtlik tegevus on vabatahtlikkuse liik, kus vabatahtlik täidab ülesandeid täielikult või osaliselt organisatsiooni otsese abita. Vabatahtlik kasutab internetti kodu- või tööarvutis või muus seadmes nagu näiteks tahvelarvuti või nutitelefon. Virtuaalne vabatahtlik tegevus on tuntud ka kui küberteenus, telementorlus ja teletuutorlus. Virtuaalne vabatahtlik tegevus sarnaneb telekommunikatsiooniga, kuid virtuaalsetele vabatahtlikele ei maksta.

Mikrovabatahtlik tegevus

Mikrovabatahtlikud täidavad ülesandeid internetiühendust omava seadme kaudu. Vabatahtlik täidab oma ülesandeid lühikeste tasustamata ajavahemike jooksul. Mikrovabatahtlik tegevus erineb virtuaalsest selle poolest, et mikrovabatahtlik ei pea läbima kandideerimisprotsessi ja koolitusi.

Keskkonnaalane vabatahtlik tegevus

Keskkonnaalane vabatahtlik tegevus viitab vabatahtlikele, kes panustavad keskkonnajuhtimisse ja loodushoidu. Vabatahtlikud täidavad mitmesuguseid ülesandeid, mis hõlmavad näiteks keskkonnaseiret, ohustatud loomade kaitset, ökoloogilist taastamist nagu näiteks taimede istutamine ja umbrohutõrje ning haritakse teisi looduskeskkonda puudutavatel teemadel.

Vabatahtlik tegevus hädaolukordades

Vabatahtlike tegevusel on tihti oluline osa looduskatastroofidest taastumisel, nagu näiteks hiidlainetest, üleujutusetest, põuast, tornaadodest ja maavärinatest. Näiteks Hanshin-Awaji maavärin 1995. aastal Jaapanis oli pöördepunkt, mis koondas palju esmakordseid vabatahtlikke maavärina tagajärgi likvideerima. 2004. aasta India ookeani maavärin ja hiidlaine kaasasid väga palju rahvusvahelisi vabatahtlikke, keda juhatasid valitsusvälised organisatsioonid, valitsusasutused ja Ühinenud Rahvaste Organisatsioon. 2012. aastal orkaan Sandy ajal moodustati vabatahtlike poolt kiirreageerimisüksus. See üksus tagas väga suure osa vajaminevast abist orkaani ajal ja peale seda, alustades toidust ja varjupaigast ning lõpetades rekonstrueerimistöödega. See on näide koostööst, kus ühendatakse ressursid ja jõud ning kasutatakse sotsiaalmeedia abi.

Väljundite ja tulemuse hindamine

Vabatahtlike töö tulemuste hindamine on endiselt väljakutse. Investeeringud sellesse partnerlusse võivad vahel olla kõrged. Mittemateriaalseid tulemusi ja väljundeid on raske hinnata ning selle väljaselgitamiseks tehakse uuringuid. Samuti on raske mõõta vabatahtliku edukust ja toetava organisatsiooni tegevust.

Kaasnevad kulud

Rahvusvaheliste vabatahtlikega seotud kulud viitavad veel ühele murettekitavale asjaolule, nimelt lennupiletid, load, kindlustused, koolitused ja logistika. Kohaliku töötajaga ei kaasne ettevõttele selliseid väljaminekuid. Siiski maksab enamik vabatahtlikke oma kulud ise. Mõned institutsioonid pakuvad vabatahtlikele aga ka stipendiume. Vabatahtlikud on ettevõtete jaoks odavamad kui pikaajalisem tehniline abi, sest nad elavad ja töötavad kohalikes oludes. Sama ülesannet täitvale välistöölisele tuleb maksta mitmeid kordi rohkem kui vabatahtlikele. Vabatahtliku tegevuse tulemusi on raske hinnata, kuid uurimustes on välja toodud kogukondade, koolide heaolu ja kultuuridevahelise mõistmise paranemine tänu vabatahtlike pingutustele.

Motiveeritus

Inimesed hakkavad vabatahtlikeks väga erinevatel põhjustel, väga harva on põhjuseks vaid raha, sest vähesed organisatsioonid pakuvad stipendiume vabatahtlikuks olemise eest. Palju veenvamad argumendid on kultuurikogemuse saamine, uute inimestega tutvumine või karjäärivõimaluste edendamine. Need põhjused on eriti levinud noorte vabatahtlike seas, kes otsivad kogemusi ja karjäärivõimalusi. Levinud põhjus on "midagi ära teha" ja "saavutada midagi positiivset teiste jaoks".

Võimalused Eestis

Vabatahtlikuks olemine ei tähenda, et selleks peab välismaale minema ja aitama sealseid puudustkannatavaid. Eestis on väga palju vabatahtlikke koondavaid organisatsioone, mittetulundusühinguid, programme, ühistegevusi, sihtasutusi, liite ning kogukondlikke lahendusi. Kaasa saab lüüa väga paljudes valdkondades, näiteks kultuur, haridus, noorsootöö, loomakaitse, tervishoid, korrakaitse, sisejulgeolek ja paljud teised valdkonnad. Eestis saab vabatahtlikuna kaasa lüüa näiteks ürituste korraldamisel, aidates sponsorite otsimisel, jagades infot, aidates piletite müügi või koristamisega. Kultuuriüritused, millele saab kaasa aidata on näiteks Pimedate Ööde Filmifestival, Viljandi pärimusmuusika festival, Tartu Hansapäevad. Teeme Ära talgupäev on üks viis kaasa lüüa vabatahtlikuna. Eestikeelne Vikipeedia valmib täielikult vabatahtlike kaasabil.
Sisejulgeoleku ja korrakaitse valdkonnas saavad vabatahtlikud kaasa aidata näiteks tulekahjude kustutamisel, kadunud inimeste otsimisel, merehädaliste abistamisel, naabrivalve tagamisega, abipolitseinikena. Eesti suurim riigikaitseline vabatahtlike organisatsioon on Kaitseliit.

Välismaale mineku võimalused

Välismaale vabatahtlikuks saab minna ERASMUS+ programmiga, enesearenduse võimalusi pakkuva AIESEC Eestiga, GLEN koostööprojekti raames, MTÜ Noortevahetuse Arengu Ühing EstYES vahendusel, programmiga Euroopa Noored, Euroopa vabatahtlike teenistuse (EVT) vahendusel.

Tunnustamine

Eestis toimub ka vabatahtlike tunnustamisüritus. Seda on korraldatud 2005. aastast. Ürituse eesmärgiks on vabatahtlike märkamine, austuse ja tänu avaldamine neile inimestele antud panuse eest Eesti ühiskonna heaollu.

Välismaalased Eestis

Lisaks sellele, et eestlased löövad kaasa vabatahtlike tegevustes Eestis ja välismaal, tuleb ka Eestisse vabatahtlikke kaugemalt. Programmide EstYes ning AIESEC vahendusel tuleb Eestisse vabatahtlikke üle maailma, kes osalevad näiteks lasteaedade ja lastekodude tegevustes.