google/wiki40b huggingface dataset:
Kosmoselend

Kosmoselend on reis maavälisesse kosmosesse või läbi selle.
Kosmoselende võib sooritada mehitatud või mehitamata kosmoselaevadega. Mehitatud kosmoselende on tehtud näiteks Nõukogude Liidus Sojuzi programmi ja USA-s kosmosesüstikute programmi raames, samuti praeguse Rahvusvahelise Kosmosejaama vahet. Mehitamata kosmoselende sooritavad kosmosesondid, mis lahkuvad Maa orbiidilt, samuti Maa ümber tiirlevad satelliidid. Mehitamata kosmoseaparaadid võivad töötada kaugjuhtimisega või olla täiesti iseseisvad.
Kosmoselende kasutatakse kosmoseuuringutes, kuid ka äritegevuses nagu kosmoseturism ja satelliitside. Mitteäriliste kosmoselendude hulka kuulub ka kosmoseobservatooriumite, luuresatelliitide ja muude Maad jälgivate satelliitide tegevus.
Tavaliselt algab kosmoselend raketi stardiga, mis annab kosmoseaparaadile piisava algtõuke, et ületada Maa külgetõmbejõud ning lükata aparaat Maa pinnast eemale. Selleks vajalik paokiirus ehk esimene kosmiline kiirus on vähemalt 7,91 km/s. Maa orbiidilt lahkumiseks vajalik kiirus on 11,2 km/s. Kosmoseaparaatide liikumist kosmoses – niihästi mootori tõukejõul kui ka selleta – kirjeldab astrodünaamika. Mõned kosmoseaparaadid jäävad kosmosesse määramata ajaks, mõned lagunevad atmosfääri sisenedes ning mõned jõuavad planeedi või kuu pinnale, kas siis maandudes või kokkupõrkel.

Kosmoselendude ajalugu

Esimene kosmoselend oli Saksamaa V2-raketi suborbitaalne lend  3. oktoobril 1942. Esimesena lendas Maa orbiidile Nõukogude Liidu satelliit Sputnik 1 4. oktoobril 1957. Esimene mehitatud kosmoselend toimus 12. aprillil 1961, kui nõukogude kosmoselaev Vostok 1 tegi Juri Gagariniga pardal tiiru ümber Maa. Päikesesüsteemist lahkumiseks vajalik paokiirus on 42,1 km/s. Esimesed Päikesesüsteemist lahkuvad kosmosesondid on Voyager 1 ja Voyager 2, mis startisid Maalt 1977. aastal.
Kosmoselende korraldavad näiteks NASA, Euroopa Kosmoseagentuur ja Venemaa Kosmoseagentuur Roskosmos. 21. sajandil on mitmed eraettevõtted alustanud ettevalmistusi suborbitaalseteks kommertsiaalkosmoselendudeks ning algas kosmoseturism. Esimene kosmoseturist oli Dennis Tito, kes aprillis ja mais 2001 viibis Sojuz TM-32 pardal 7 päeva 22 tundi ja 4 minutit kosmoses. Esimene mehitatud suborbitaalse erakosmoselennu tegi SpaceShipOne juunis 2004. Esimene erakosmoseaparaat, mis orbiidile jõudis, oli SpaceX Dragon detsembris 2010.

Eesti ja kosmoselennud

2013. aasta kevadel viidi Maa orbiidile Eesti tudengisatelliidi programmi raames ehitatud ESTCube-1.
Eestimaa Loomakaitse Liit

Sümboolika

Liidu logol on kujutatud inimkäed linnupesa kohal. Munad pesas sümboliseerivad elu algust ja selle haprust ning vajadust seda hoida ja kaitsta. Idee autor on Heiki Valner ning teostaja kunstnik ja loomasõber Epp Maria Kokamägi.
Limba noastră

"Limba noastră" ("Meie keel") on Moldova riigihümn. 
Viisi autor on Alexandru Cristea ja sõnad on kirjutanud Alexei Mateevici. Moldova iseseisvus aastal 1991 ning kasutas riigihümnina Rumeenia hümni kuni aastani 1994, mil võttis kasutusele praeguse hümni. Alguses oli see 12-salmiline luuletus, kuid tänapäevane hümn kasutab ainult luuletuse 1., 2., 5., 9. ja 12. salmi.

12-salmilise luuletuse sõnad

Limba noastră-i o comoară
În adîncuri înfundată 
Un şirag de piatră rară 
Pe moşie revărsată.
Limba noastră-i foc ce arde 
Într-un neam, ce fără veste 
S-a trezit din somn de moarte 
Ca viteazul din poveste.
Limba noastră-i numai cîntec, 
Doina dorurilor noastre, 
Roi de fulgere, ce spintec 
Nouri negri, zări albastre.
Limba noastră-i graiul pîinii, 
Cînd de vînt se mişcă vara; 
In rostirea ei bătrînii 
Cu sudori sfinţit-au ţara.
Limba noastră-i frunză verde, 
Zbuciumul din codrii veşnici, 
Nistrul lin, ce-n valuri pierde 
Ai luceferilor sfeşnici.
Nu veţi plînge-atunci amarnic, 
Că vi-i limba prea săracă, 
Şi-ţi vedea, cît îi de darnic 
Graiul ţării noastre dragă.
Limba noastră-i vechi izvoade. 
Povestiri din alte vremuri; 
Şi citindu-le 'nşirate, – 
Te-nfiori adînc şi tremuri.
Limba noastră îi aleasă 
Să ridice slava-n ceruri, 
Să ne spuie-n hram şi-acasă 
Veşnicele adevăruri.
Limba noastra-i limbă sfîntă, 
Limba vechilor cazanii, 
Care-o plîng şi care-o cîntă 
Pe la vatra lor ţăranii.
Înviaţi-vă dar graiul, 
Ruginit de multă vreme, 
Stergeţi slinul, mucegaiul 
Al uitării 'n care geme.
Strîngeţi piatra lucitoare 
Ce din soare se aprinde – 
Şi-ţi avea în revărsare 
Un potop nou de cuvinte.
Răsări-va o comoară 
În adîncuri înfundată, 
Un şirag de piatră rară 
Pe moşie revărsată.
Liivatee

Nimi

Thymus on tuletatud sõnadest "eluhingus, elujõud ja hing" ning viitab iidsele usule, et taim suudab inimesele elu anda.
Edward Lee Thorndike

Isiklikku

1900. aastal abiellus Elizabeth Moultoniga ja neil oli 5 last.
Tääksi-Välgita-Kehklase org

Tääksi-Välgita-Kehklase org on ürgorg Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas.
Org on põhjaloode-lõunakagu suunaline ja see liigestab kõrgustiku põhjaosa, eraldades põhjaosa idaserva ülejäänud põhjaosast.
Orus leidub ahelikuna hulgaliselt oose, neist suurimad on lõunas asuvad Varesemäed ja põhjas asuv Tääksi oos.

Tääksi ürgorg

Oru põhjapoolset otsa nimetatakse Tääksi ürgoruks ja see ulatub kõrgustiku põhjaservani ning suubub seal Navesti orgu. Mööda Tääksi orgu voolab oru keskosast 63 m kõrguselt lähtuv Tääksi oja, mis suubub 38,5 m kõrgusel Navesti jõkke.

Välgita ürgorg

Oru kesk- ja lõunapoolset osa nimetatakse ka Välgita ürgoruks ja see suubub kõrgustiku põhjaosa muust kõrgustikust eraldavasse Tänassilma-Viljandi-Raudna orgu. Tääksi oja lähtest umbes 1,6 km lõuna pool voolab läänest orgu Viru oja, mis kulgeb kogu oru lõunaosas ning suubub 40,5 m kõrgusel Tänassilma jõkke. Oru lõunaosas asuvad Varesemäed, mille idapoolsel jalamil on Viru ojale paisutatud Kehklase järv.
Angioloogia

Teadusdistsipliinide süstemaatika

Eri riikide teadus- ja meditsiinisüsteemides on angioloogial erinevad klassifikatsioonid ja uurimisvaldkonnad, diagnostilised meetodid, teooriad ja teraapilised meetmed ning meditsiinilised terminid.

Eesti

Sotsiaalministri määruses "Eriarstiabi erialade loetelu" on toodud eriarstid, kellel vastava õppe läbinuna on teoreetiliselt ja ka praktiliselt võimekus angioloogia valdkonna uurimiseks ja rakendamiseks (eri mahtudes, piirides ja võimalustes): dermatoveneroloogia, hematoloogia, kardioloogia, kardiovaskulaarkirurgia, onkoloogia, patoloogia, pulmonoloogia jne.
Raja tänav (Tallinn)

Raja tänav on tänav Tallinnas Nõmme ja Mustamäe linnaosas. See kulgeb läbi Vana-Mustamäe, Mustamäe ja Kadaka asumi.
Raja tänav algab Nõmmelt Alliksoo tänavast. See ristub Üliõpilaste tee (paremalt), Trummi (vasakult), Soone (vasakult) ja Mäepealse tänavaga (vasakult) ning lõpeb Akadeemia teel.
Esimesed teated tänava nime kohta on aastast 1922 (vene Рубежная ул.; saksa Scheide Straße).
Raja tänaval sõidab Tallinna bussiliin number 23. Seal asuvad bussipeatused Trummi, kus buss peatub mõlemal suunal, ja Raja, kus buss peatub ainult Kaubamaja–Kadaka suunal.
M2 Browning

M2 Browning on USA päritolu 12,7 mm (.50 cal) raskekuulipilduja.
Relva esimese versiooni lõi 1918. aastal USA relvameister John Moses Browning ning see sarnanes varasemale M1919 Browningule. Selle põhjal arendati omakorda välja ka M1921 Browning. Masstootmisse jõudis M2 Browning mõningate kohendustega 1930. aastatel.
Relva toodavad USA ettevõtted General Dynamics ja U.S. Ordnance ning mõned välismaised firmad nagu FN Herstal. Seda on tänaseks toodetud üle 3 miljoni ja see on leidnud laialdast kasutust paljudes riikides ja sõdades.
M2 Browningut kasutab teiste seas ka Eesti Kaitsevägi.
Herbert Kipp

Herbert Kipp (8. märts 1903 Tallinn – 7. aprill 1977) oli Eesti jalgpallur. Maetud Pärnamäe kalmistule.
Ta lõpetas aastal 1924 Tallinna õhtukeskkooli. Ta on õppinud Tallinna Tehnikainstituudis ehitust. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Leola.
Ta on töötanud mitmesugustel ehitustöödel Eestis ja Leedus, aastal 1937 oli ta Oru lossi ehitustöödel ehitustehnikuks.
Aastast 1927 mängis ta Eesti jalgpallikoondises. Aastast 1927 mängis ta klubis JK Tallinna Kalev.
Mare Mätas

Haridus

Mätas lõpetas 2003. aastal Eesti Põllumajandusülikooli kodumajanduse eriala. Ta on õppinud ka õigusteadust ning olnud Tartu ülikooli etnoloogiamagistrant.

Töö

Mätas on 7. taseme pärimuskultuuri spetsialist ning Kihnu giid, kelle töökeeled on kihnu, eesti ja inglise keel.
Ta on töötanud ka Kihnu kooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetajana.
Alates 2004. aastast juhatab ta SA Kihnu Kultuuriruumi tegevust.

Isiklikku

Ta on Uiõ-Matu talu perenaine ja nelja lapse ema.
Salvrätikutehnika

Salvätikutehnika ehk decoupage on käsitöötehnika, mille juured ulatuvad 12. sajandi Hiinasse.
Nimetus decoupage pärineb 17. sajandist, kui see tehnika Prantsusmaal ja Itaalias väga populaarseks muutus. Ajaloost on teada, et salvrätitehnikat hindasid ja harrastasid näiteks Marie Antoinette, Madame de Pompadour ja Beau Brummell.
Salvrätitehnikat kasutatakse lillepottide, tekstiili, karbikeste, mööbli, kaartide jms kaunistamisel. Esmalt rebitakse või lõigatakse salvrätikust välja soovitud pilt või pildikesed ja võetakse salvrätik ühekihiliseks, et salvrätt oleks hästi õhuke. Seejärel asetatakse see soovitud pinnale, kaetakse ettevaatlikult läbipaistva lakiga ja lastakse kuivada. Seejarel on pilt kleepunud karbile või papile ning osaliselt ka läikiv.
Selle kõrvalt võib tausta kaunistada või värvida akrüülvärvidega.
Üldtunnustatud raamatupidamisprintsiibid

Üldtunnustatud raamatupidamisprintsiibid ehk GAAP-printsiibid (inglise keeles GAAP, Generally Accepted Accounting Principles) on raamatupidamisaruannete rahvusvaheliselt üldtunnustatud printsiibid , mis on valdavad USA raamatupidamispraktikas.
Sapipõiejuha

Sapipõiejuha (ladina keeles ductus cysticus) on paljudel selgroogsetel (sh inimesel) sapipõiekaela kitsenemusest moodustuv juha, mis ühendab sapipõit ühissapijuhaga.
Sapipõiejuha areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel

Madudel on sapipõiejuha üsna pikk ja see transpordib sapi maksaväliste sapijuhade kaudu sapipõide hoiule, kuni see väljutatakse kaksteistsõrmikusse.

Inimestel

Inimestel on sapipõiejuha sapipõiekaela jätkuks ja see on varieeruva suurusega 2 – 4 cm pikkune ja 3 mm laiune. Sapipõiejuha ühineb ühismaksajuhaga moodustades ühissapijuha.
Sapipõiejuha peal ja taga paikneb sapipõiearter (arteria cystica) ja taga sapipõieveen (vena cystica).
Rägavere lahing

Olukord Vabadussõja algetapil

28. novembril alanud Punaarmee pealetungil Eesti vallutamiseks lahkuvate Saksa keisririigi vägede kannul ei suutnud Eesti valitsus moodustada vabatahtlikkuse alusel moodustatud, kuid sõjalise väljaõppe ja varustuseta rahvaväe üksustega reaalset vastupanu nõukogude regulaarüksustele ning pärast Narva kaotust jätkus vägede taganemine Narvast Tallinna suunal lokaalsete lahingute käigus.

Lahingud Virumaal

5. detsembril 1918 asusid punaväed, toetatuna merel olnud Balti laevastiku kahuritulest, taas rünnakule. Eesti üksused olid sunnitud suures ülekaalus oleva vaenlase eest taanduma Jõhvi-Ontika joonele, kuid taganesid seejärel Purtse-Püssi joonele.
Rägavere lahing algas 15. detsembri varahommikul, lõuna pool Tallinn-Narva raudteed ründasid 3. Tartu kütipolk (1300 meest 8 suurtüki ja 26 kuulipildujaga), põhja pool 1. Tallinna Eesti kommunistlik kütipolk (500 meest 10 suurtüki ja 7 kuulipildujaga) koos väiksemate väeosadega.
Lahingu käigus algselt Laiarööpmeline Soomusrong nr. 1 purustas Vaeküla metsa vahel punamadruste dessandi, kus pealetungi alguses oli 750 meest, neist pooled eestlased, kuid Eesti vägede 5. jalaväepolgu ja tagavaraüksused ei pidanud Eesti kütipolkude rünnakusurvele vastu ja tõmbusid tagasi.
Tartu kütipolgu ümberhaaramismanöövri ähvardusel pidi Eesti üksused taganema ning taganemise tulemusel kaotati punavägedele 16. detsembril Rakvere ja väed olid sunnitud taanduma kogu rindel.
Nathalie Sarraute

Nathalie Sarraute [nata'li sa'rot] (18. juuli 1900 Ivanovo, Tsaari-Venemaa – 19. oktoober 1999 Pariis, Prantsusmaa) oli vene-juudi päritolu prantsuse jurist ja kirjanik, "uueks romaaniks" nimetatud kirjandussuuna üks peamisi esindajaid.
Aastal 1925 abiellus ta Raymond Sarraute'iga. 1932. aastal kirjutas ta oma esimese raamatu "Tropismes", mis avaldati 1939. aastal.
Teise maailmasõja puhkemise tõttu ei saavutanud tema raamatud alguses tuntust. 1941. aastal vabastati ta natside võimuletulekuga juristi positsioonilt.
Tema looming on tugevasti mõjutatud Marcel Proustist.
Eesti keeles on temalt aastal 1973 ilmunud Loomingu Raamatukogus (nr 18/19) Ott Ojamaa tõlkes ja saatesõnaga romaan "Kas te kuulete neid?" (Vous les entendez?, 1972) ja 1987. aastal (LR nr 25/26) kogumikus "Valik I. Esseid maailmakirjandusest" lk 39–50 Häidi Kolle tõlkes essee "Kahtluse ajastu".
1908. aasta suveolümpiamängud

1908. aasta suveolümpiamängud olid IV kaasaegsed suveolümpiamängud.  Need toimusid 27. aprill – 29. oktoober 1908  Londonis. 
ROK-i 6. ametlikul istungil Londonis 1904. aastal, usaldati neljandate olümpiamängude korraldamine Roomale, kuid itaallased loobusid olümpiamängude läbiviimisest 1906. aastal majanduslike raskuste tõttu. Olümpiamängude korraldamisest olid aga huvitatud inglased. ROK kinnitas Londoni olümpialinnaks 1907. aastal Haagis oma 9. istungil.
Teadaolevalt osales esimene Eesti päritolu sportlane olümpiamängudel 1908. aasta Londoni mängudel, kui Venemaa Keisririigi võistkonna koosseisus osales Londonis elav Georg Lind, kes saavutas maratonijooksus ajaga 3:26.38,8 27 lõpetaja seas 19. koha.
Johannes Vanja

Elulugu

Esimene maailmasõja ajal asus ta mobiliseerituna teenistuses Tallinnas, Peeter Suure merekindluse töökodades sepana.

Poliitiline tegevus

Johannes Vanja oli Tallinna sadamatehaste tööline ning  Tallinna Ametiühisuste Kesknõukogu juhatuse esimees.
Johannes Vanja sai 1921. aastal asendusliikmena I Riigikogu saadikuks Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei poolt alates 7. jaanuarist 1921 (Jüri Roobergi asemel).
Tegelikult juba alates 4. jaanuarist 1921. aastal, kuna kommunistlikud saadikud osalesid ka pidevalt avalikult riigivastases tegevuses, mille eest neid vahistati regulaarselt, mõisteti süüdi ning saadeti sunnitööle.
I Riigikogu koosseisust heideti Vanja välja 29. septembril 1922, sest mõisteti riigivastase poliitilise tegevuse eest 115 protsessil 8 aastaks sunnitööle.
Johannes Vanja vahetati koos teiste ebaseadusliku kommunistliku tegevuse eest Eestis kinni peetud ja süüdi mõistetud poliitiliste vangidega välja Nõukogude Venemaale, kus ta aga 1937. aasta massirepressioonide käigus hukati.
Heino Kaljuste nimeline stipendium

Heino Kaljuste nimeline stipendium on aastast 2002 välja antav muusikastipendium. Stipendiumi väljaandmise eesmärk on muu hulgas toetada koolimuusika arengut.
Stipendiumi annab välja 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia ja Eesti Muusikaõpetajate Liidu asutatud Heino Kaljuste Fond.
Heinaste tuletorn

Heinaste tuletorn (läti Ainažu bāka) on tuletorn Lätis Heinastes Liivi lahe kaldal.
Tuletorn rajati Heinaste sadama juurde aastal 1930 osana sadama taastamise projektist. Teise maailmasõja ajal pommitasid Saksa õhujõud sealset sadamat, purustades sadama infrastruktuurid ja tööstuse. Sõja järel ei saanud sadamat kasutada isegi mitte kalurid ja majakas jäi tühjalt seisma. Hiljem asuti sadamat siiski taastama ning majakas võeti taas kasutusele. Aastal 1990 hoone restaureeriti ja avati külastajatele. 
Torni kõrgus on 18 meetrit. Oranž tuli paikneb merepinnast 22 meetri kõrgusel, olles nähtav kuni 12 meremiili kauguselt.
Semafor (programmeerimine)

Dijkstra lahendus

Semaforid kui protsesside sünkroonimise mehhanism on kavandatud Edsger Dijkstra poolt ja esmakordselt tutvustatud 1965. aastal tema artiklis Cooperating sequential processes (Koostöötavad järjestikulised protsessid).
Semafor on andmestruktuur, kus on üks algväärtustamise(initsialiseerimise) operatsioon ja kaks kasutusoperatsiooni. Andmestruktuur koosneb loendurist ja järjekorra rivist, kuhu kantakse blokeeritud protsessid.
/* andmestruktuur */
 struct Semafor {
    int loendur;
    Queue rivi;             /* järjekord */
 }
/* algväärtustamine */void init (Semafor s, int v) {
   s.loendur = v;
   s.rivi.empty ();}
/* kaks kasutus operatsiooni */void P (Semafor s) {
  s.loendur = s.loendur - 1;
  if (s.loendur < 0)
     rivi_blokeeritud(s.rivi);    /* Blokeerin protsessi, lisan oote järjekorra rivvi */}
 
void V (Semafor s) {
  s.loendur = s.loendur + 1;
  if (s.loendur <= 0)
     rivu_blokeeritud_vabasta_yks(s.rivi);  /* Vabastan protsessi oote järjekorra rivist */}
Semaforid on tihti juba programmeerimiskeeles olemas, nt javas:
//Semafori klassimport java.util.concurrent.Semaphore; 
 
// tüüpiline deklaratsioon objektisprivate Semaphore s;private int SmaxSuurus;
 
// tüüpiline algväärtustamine objekti konstruktoris või mingis meetodisthis.SmaxSuurus=value;this.s= new Semaphore(this.SmaxSuurus); 
 
//kontroll, kui kohti on vaba ehk vähem, kui this.SmaxSuurus oli elemendi loomise hetkel, siis jätkatakse if( s.tryAcquire()){
 
//kui lõim on lõpetanud oma töö, peab ta vabastama oma koha
s.release(1);
Clarki maakond (Arkansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.
Richard Petty

Richard Lee Petty (hüüdnimega The King; sündinud 2. juulil 1937 Level Crossis, Lõuna-Carolinas) on USA endine autovõidusõitja. Ta võistles NASCAR-i võidusõidusarjas.
Tema isa Lee Petty (eluaastad 1914–2000) oli kolmekordne NASCAR-i meister.
Ta on Dale Earnhardti ja Jimmie Johnsoni kõrval üks kolmest sõitjast, kes on võitnud NASCAR Sprint Cupi kokku seitsmel korral. Petty võitis selle aastatel 1964, 1967, 1971, 1972, 1974, 1975 ja 1979.
Ta on kõige edukam NASCAR-i sõitja ajaloos. Petty võitis karjääri jooksul kokku 200 sõitu. 1967. aasta hooajal võitis ta rekordiliselt 27 sõitu, sh kümme järjest. Kokku startis ta 1184 etapil ja jõudis neis esikümnesse üle 700 korral. Aastatel 1971–1989 startis ta järjestikku 513 võistlusel.
Ta võistles NASCAR-i sarjas aastatel 1958–1992. Tema viimaseks stardiks jäi 1992. aasta hooaja viimane etapp Atlanta Motor Speedwayl.
Ka tema poeg Kyle Petty (sündinud 1960) on osalenud NASCAR-i sarjas.
Ta oli inspiratsiooniks 2006. aasta animafilmi "Autode" ("Cars") tegelasele Strip Weathersile ehk Kunnile, kellele andis filmis ka hääle.
Heldur Nestor

Heldur Nestor (24. veebruar 1935 Särevere vald Järvamaa – 2. aprill 2019 Tallinn) oli eesti geoloog ja paleontoloog.

Elulugu

Heldur Nestor oli talupidaja poeg, geoloog Viiu-Kai Nestori abikaasa.
1954. aastal lõpetas Nestor Türi 1. Keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ning 1964 aspirantuuri Geoloogia Instituudis. 1965. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures geoloogia-mineraloogiakandidaadi kraadi ja 1979. aastal Moskva Ülikoolis geoloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Эволюция и условия обитания палеозоиских строматопорат" ("Paleosoikumi stromatopooride evolutsioon ja elutingimused").
Nestor oli 1959–1961 ja 1964–1969 Geoloogia Instituudi noorem-, 1969–1986 vanem- ja 1986–1995 peateadur, 1995–2000 töörühma juht ning 2001–2008 Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudi erakorraline vanemteadur. Ta on olnud geoloogilistel välitöödel Uuralis, Kesk-Siberis, Baltimaades, Lääne-Ukrainas, Rootsis, Norras, USA kesk-ida osariikides ning Ontario provintsis Kanadas.

Teadustöö

Heldur Nestor on uurinud vanaaegkonna stromatoporoidide (lubikäsnad) evolutsiooni, süstemaatikat, biostratigraafiat ja paleoökoloogiat; samuti siluri ladestu stratigraafiat, paleogeograafiat ja settimistingimusi ning geoloogiateaduste ajalugu Eestis. Ta on üks stromatoporoidide evolutsioonilise süstemaatika rajajaid ja praeguse klassifikatsiooni loojaid. Nestor lõi koos Rein Einastoga Balti siluri settebasseini fatsiaalse sedimentoloogilise mudeli, mis on esimesi omataoliste seas. Ta on Ida-Euroopa platvormi siluri kivimite unifitseeritud stratigraafia skeemi ja seletuskirja põhikoostajaid. Ta on avaldanud üle 150 teadustrükise, sh 5 monograafiat, samuti arvukalt aimeartikleid.
Nestor oli Balti Stratigraafia Assotsiatsiooni esimees, Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu Siluri Stratigraafia Alamkomisjoni korrespondentliige, Rahvusvahelise Fossiilsete Käsnade ja Korallide Uurimise Assotsiatsiooni nõukogu liige, Loodusuurijate Seltsi paleontoloogia sektsiooni esimees, TTEÜ juhatuse liige ja Tallinna osakonna juhataja ning "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" geoloogia erialatoimetaja.
Tüvipüramiid

Tüvipüramiid on hulktahukas, mis tekib püramiidi lõikamisel põhjaga paralleelse tasandiga.
Tüvipüramiidil on kaks põhja. Põhjadevahelist kaugust nimetatakse tüvipüramiidi kõrguseks. Tüvipüramiidi külgtahkudeks on trapetsid. Tüvipüramiidi, mis on saadud korrapärase püramiidi lõikamisel, nimetatakse korrapäraseks tüvipüramiidiks.
Felix Pirts

Felix (Feliks) Pirts (9. november 1930 Kabala vald – 20. jaanuar 2002 Tartu) oli eesti ja Nõukogude Liidu kergejõustiklane (kuulitõukaja).

Elulugu

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina.
Oli 1955–1956 Kalevi instruktor, hiljem töötas Tartus kaubanduse alal ja katseremonditehases.

Sportlasena

Eesti NSV meistrivõistlustel sai ta aastatel 1954 ja 1957 kulla, 1956 hõbeda ning 1951, 1952 ja 1958 pronksi. Püstitas 1955. aastal Eesti NSV kuulitõukerekordi tulemusega 16,99 ja 17,01 meetrit.
Ta võitis kuulitõukes 1955. aastal Nõukogude Liidu ja Suurbritannia maavõistluse ning sai II rahvusvahelistel noorsoomängudel 3. koha.
Ta sai 1955. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 2. koha. Aastatel 1951 ja 1957 oli ta Nõukogude Liidu üliõpilasmeister ning 1953 võitis Nõukogude Liidu ametiühingute meistrivõistluste hõbeda.
Gaseeritud vesi

Gaseeritud vesi ehk karboniseeritud vesi (nn "mulliga vesi") on vesi, milles on lahustatud süsinikdioksiidi ning saadud niimoodi kihisev vesi, mis on suurema jao karastusjookide peamiseks komponendiks.
Vee gaseerimist süsinikdioksiidiga nimetatakse karboniseerimiseks. Karboniseerimisel tekib vees süsihape.
Tereki jõgi

Terek (vene Терек; gruusia თერგი, Tergi; avaari Терек) on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. Algab Kaukasusest. Ülemjooksul voolab itta. Seejärel pöördub põhja ja murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalaheliku. Vladikavkazis laskub tasandikule ja pöördub loodesse, seejärel itta, alamjooksul aga kirdesse. Suubub Kaspia merre, moodustades delta.
Pikkus 623 km, valgla 43 200 km².
Sõbrapark

Ajalugu

Parki hakati kujundama 1901. aastal, enne seda asus samas kohas tiik. 1912. aastal ehitati parki purskkaev.
Varem Lastepargi nime kandnud park nimetati Sõbrapargiks 2011. aastal ja Lastepargi nimi anti endisele Kiigepargile.
Tartu Emajõe Kool

Tartu Emajõe Kool on Tartus asuv riigikool, kus õpetatakse nägemispuudega (sh pimedaid) lapsi. 
Kool asutati 1883 Tallinnas, kus see asus aastani 1914. Nõukogude ajal kandis kool nime Tartu I Eriinternaatkool.
Kooli direktor on Kristel Mets.