google/wiki40b huggingface dataset:
Automaatikapäev

Automaatikapäev (või automaatika päev) on algselt Tallinna Tehnikaülikooli automaatika kateedri poolt alates aastast 1963 korraldatud erialapäev, mille algatajateks olid automaatika ja telemehaanika eriala üliõpilased. 
Automaatika kateedri muutmisel automaatikainstituudiks jätkas päevade korraldamist instituut.
Kui automaatikainstituut lakkas allasutusena olemast 2017. aastal, mil TTÜ-s toimunud reformide käigus jaotati instituudi töögrupid IT teaduskonna teiste instituutide vahel, sai päevade korraldamine Eesti Süsteemiinseneride Seltsi (ESIS) ülesandeks.
Stereoseade

Stereoseade ehk stereokeskus ehk muusikakeskus on stereofoonilise (kahekanalilise) heliga paikne koduelektroonikaseade, mis koosneb signaaliallikatest, helivõimendist ja kõlaritest.
Audiosignaali allikaist kuulub iga stereokeskuse koosseisu raadiotuuner raadiosaadete vastuvõtmiseks ja laserplaadimängija; CD-mängija asemel võib olla DVD-seade (mis mängib ka CD-plaate).

High End audio

Termini High End võtsid kasutusele G. J. Holt ja H. Pearson juba 1970. aastail. Esialgu kõlarite, hiljem ka muude stereokeskuse komponentide, peamiselt siiski helivõimendite ja vinüülplaadimängijate valmistamisel seati eesmärgiks kõiki tehnika saavutusi ja tehnoloogia võimalusi rakendades ning kuludele tähelepanu pööramata saavutada n-ö viimase peal tulemus nii helikvaliteedi kui ka töökindluse poolest.
Kvaliteedi hindamisel lähtutakse eelkõige subjektiivsest tajust, mitte niivõrd tehniliste parameetrite väärtustest. Mõistagi saab siin tegemist olla peamiselt harrastuskonstruktorite üksik- või väikeseeriatoodetega. Niisuguse seadmestiku keskseks komponendiks on eriti hoolikalt kavandatud ja teostatud lampvõimendi.
Kisejärve liustikuline vallistik

Kisejärve liustikuline vallistik (ka: Kisejärve glatsiaalne vallistik) on viimase mandrijää tekitatud pinnavorm Kisejärve järvestiku juures; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina.
Ühisantenn

Ühisantenn on tavaliselt antennisüsteem, mis on kasutajate (tavaliselt kortermaja elanike) ühisomandis.
Piiratud ruumi tõttu hoone katusel pole mõeldav, et iga elanik paigaldaks sinna oma televisiooni- või raadioantenni. Ühisantennist saadav signaal võimendatakse antennivõimendi ja liinivõimendiga ning jagatakse splitteri abil koaksiaalkaablite kaudu kasutajatele laiali. Kasutajad saavad kaablist signaali samas vormingus nagu see raadiolainetena levib.
Andres Raag

Tunnustus

2002. aastal sai ta Ants Lauteri nimelise auhinna – näitlejapreemia, mille andmisel tõsteti esile järgmisi rolle: Ciro "Rocco ja tema vennad", Valentine "Arkaadia", Lenny "Kojutulek", Roland "Ristumine peateega", Carlos "Clavigo", Billy "Inishmaani igerik", Inglise kõrtsipidaja "Musketärid – kakskümmend aastat hiljem", Joachim "Võlumägi".

Isiklikku

Tema ema on näitleja Kersti Kreismann.
Elukaaslase Viktorija Gurjeviga on tal tütar Aliis, kes sündis 23. juulil 2003.
Junk art

Junk art (inglise 'rämpskunst'; inglise keeles ka trash art) on kunst, mille loomisel on sageli kasutatud äravisatud esemeid, nt olmejäätmeid.
Mõiste võttis kasutusele Inglise-USA kunstikriitik Lawrence Alloway.
Hans Jansen

Hans Jansen (sündinud 5. mail 1957 Barger-Oosterveldis Emmeni lähedal) on Hollandi kabetaja.
Ta on kolmekordne Hollandi tšempion (1979, 1994, 1997)
Nesselwängle

Geograafia

Nesselwängle asub Tannheimi orusuus.
Kartoteek

Kartoteek (inglise card index) on sama suurte ja samast materjalist sedelite ehk kaartide kogu, mida kasutatakse sissekannete tegemiseks (kirjendamiseks) ja süstematiseerimiseks.
Lihtne lugu (film)

Süžee

Aleksandra Potapova on noor lesk, kes on sõjas mehe kaotanud. Oma otsekohesuse ja kompromissituse tõttu on tal kolhoosnike hulgas palju vastaseid, kuid sellest hoolimata valitakse ta kolhoosi esimeheks. Mahajäänud kolhoosi juhtimine on raske, tuleb tööle sundida neidki, kes olid varem looderdama harjunud. Potapovale on töös paljuski abiks partei rajoonikomitee sekretär Danilov. Ootamatu armastus Danilovi vastu muudab Potapova elu ühtaegu nii õnnelikuks kui ka raskeks.
Valtu tellisetehas

Valtu tellistehas oli telliskive tootev ettevõte Harju maakonnas Valtu külas.
Ettevõte rajati 1899. Tollal jäi ettevõte Valtu mõisa alale.
Ettevõte lõpetas tegevuse 1963.
Ettevõttes toodetud telliskive on palju kasutatud Rapla ehitistes.
Monsanto

Tooted

Monsanto on tootnud muu hulgas insektitsiidi DDT-d ja PCB-d. 
Monsanto koos Dow Chemicaliga tootis USA Kaitseministeeriumi tarvis keemiarelvana kasutatavat Agent Orange'i.

POSILAC

1994. aastal tõi ettevõte turule POSILAC-i veise (bovine)somatotropiini ehk bST (Eestis 2000. a seisuga keelatud ainete nimekirjas), mille eesmärk on suurendada piimatoodangut ja kiirendada kasvu. Hiljem müüs ettevõte toote Eli Lilly and Companyle.

L-DOPA (Monsanto)

Monsanto toodab ka levodopat. 2001 . aastal sai Monsantos töötav William Standish Knowles Nobeli keemiaauhinna L-DOPA tööndusliku sünteesimise eest.

Kaubamärk Roundup

1973. aastal hakkas Monsanto glüfosaati sisaldavad mitteselektiivseid herbitsiide turustama Roundupi nime all.

Seemned ja kaubamärgid

Monsanto müüb agrotehnikaga tegelevatele ettevõtetele ja põllumeestele laias valikus sojaoa, puuvilla, nisu, maisi, rapsi ja suhkruroo jpt põllukultuuride seemneid, muu hulgas kaubamärkide Asgrow, Dekalb, Deltapine, Fontanelle, Gold Contry Seed, Channel, Hubner Seed, Jung Seed Genetics, Kruger, Lewis Hybrids, Rea Hybrids, Specialty, Stewart ja WestBred all. 
Alates 1996. aastast toodab Monsanto geneetiliselt muundatud seemneid. Seemnete eripäraks on resistentsus glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes. Nii on võimalik põllul hävitada kõik umbrohulised. Monsanto toodetavate geneetiliselt muundatud Roundupi suhtes resistentsete taimesortide kaubamärk on Roundup Ready.
Geenid, mis taime Roundupi suhtes resistentseks teevad, on Monsanto poolt patenteeritud.

Ameerika Ühendriigid

Arvatakse, et suuresti tänu Monsanto lobitööle Ameerika Ühendriikide Kongressis ja USA Põllumajandusministeeriumis on õnnestunud kehtestada mitmed regulatsioonid, mille tulemusel kiireneb geneetiliselt muundatud toodete tootmine ja müük. Monsanto tippjuhtidel on pikaajalised head suhted mitme USA valitsusasutuse ja muudes asutustes või organisatsioonides vastutaval ametikohal töötavate isikutega. Monsanto tutvustab oma tooteid kõikjal maailmas ning nende lobi- ja müügitöö on edukad.

Euroopa

Jaanuaris 2011 teatas John Vidal (The Guardian) WikiLeaksi dokumendist, mis avab pisut Ameerika Ühendriikide diplomaatide, Hispaania ametkondade ning rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtte Monsanto igapäevatööga seotut. Dokumendis räägitakse igakülgsest ja kiireloomulisest abist seoses MON810-maisi kasvatamisega.

Suhted keskkonnaorganisatsioonidega

Agressiivse lobitöö tegijana ning keskkonnale ohtlike kemikaalide, veise kasvuhormooni ja geneetiliselt muundatud seemnete tootjana on Monsanto pälvinud keskkonnaaktivistide ja -organisatsioonide kõrgendatud tähelepanu. Ettevõttele on antud halvustav hüüdnimi Mutanto.
Mörön

Ajalugu

Asustus sai alguse aastatel 1809–1811 Möröngiin Churee kloostri rajamisega. Mörönist kujunes oluline religioosne ja kaubanduslik keskus Põhja-Mongoolias. Aastast 1933 on see Hövsgöli aimaki keskus.
1921. aastal elas kloostris 1300 laamat. 1937. aastal klooster hävitati. 1990. aastate alguses rajati vana kloostri kohale uus klooster. Sellega seoses leiti 5000 mahalastud munga massihaud.
Esra Rahula

Esra Rahula (26. veebruaril 1926 Aranküla – 29. mai 2013 Rapla) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1945 hõbemedaliga Rapla Keskkooli. Seejärel õppis ta aastatel 1945–1946 Tallinna Polütehnilises Instituudis, kuid aastal 1946 asus ta õppima Usuteaduse Instituuti. Ordineeriti 14. detsembril 1949 peapiiskop Jaan Kiiviti poolt (koos Hermann Nirgi, Karl Tuvikese, Raoul Oki, August Ruusi, Eduard Salumäe ja Hartvig Helilaidiga) aseõpetajaks.
Ta oli aastatel 1948–1949 Juuru Mihkli koguduse jutlustaja, aastal 1949 oli ta Pilistvere Andrease koguduse jutlustaja (pastor Herbert Kuurme vastutusel); pärast ordineerimist oli ta aastatel 1949–1957 sama koguduse aseõpetaja. Aastatel 1957–1960 oli ta Torma ja Mustvee koguduse õpetaja. Aastatel 1960–1962 oli ta Kuressaare Laurentiuse ja Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Aastatel 1962–1991 oli ta Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, hooldades ka Järvakandi Peetri kogudust. Ta oli ka Ida-Harju praostkonna praost ja EELK Konsistooriumi assessor. Emerituuri jäi ta novembris 1991.
Alta vald

Valgus

Päike ei looju 16. maist 26. juulini ning ei tõuse 24. novembrist 18. jaanuarini.

Kliima

Tänu Golfi hoovusele, mis toob Norra merre Mehhiko lahest sooja vett, on kliima küllaltki leebe.

Haldus

Valla keskusasula on Alta (põhjasaami Álaheadju, Áltá).
Vallavalitsus asub aadressil Sandfallveien 1
9506 ALTA.
Valla vanem (ordfører) on Geir Ove Bakken (Norra Tööpartei; ametiaeg 2003–2007). 
Ametlik keel on bokmål.

Saami kohanimed

Noorsoo, hariduse ja kultuuri peakomisjon otsustas 7. septembril 2005, et Kvenvik saab nimeks Covošluovta, Talvik – Dálbmeluovta, Store Lerresfjord – Stoura Liidnavuonna ja Bossekop – Bossogohppi.

Majandus

Alta vald on Finnmargi kaubandus-, kommunikatsiooni- ja tööstuskeskus. 
Alta vallas on ka Skandinaavia kõige põhjapoolsem ujuvhotell (aastast 1998).

Tööstus

Alta lähedal kaevandatav kilt on üks selle maavara hinnatumaid sorte, sest ta on tekkinud umbes 600 miljonit aastat tagasi ning on seetõttu vaba kilda kvaliteeti alandavatest kivististest, mis võivad esineda alla 350 miljoni aasta vanustest kiltades, mida teistes maailma piirkondades märksa sagedamini esineb. 
Alta kilta on eksporditud muuhulgas Tōkyō lennuvälja ehitusele ning ka Singapuri ja Malaisia piirile. 
Alta vallas on ka vasemaagikaevandus.

Transport

Läbi Alta valla kulgeb rahvusvaheline tee E6, mis ühendab Trelleborgi linna Lõuna-Rootsis Kirkenesi linnaga Norra Finnmargi maakonnas Venemaa piiri ääres. 
Alta vallas on lennujaam ning kala- ja kaubasadam.

Haridus ja kultuur

Alta vallas on Finnmargi Kõrgkool (Høgskolen i Finnmark), kino, muuseum ja raamatukogu.

Struve kaar

Alta vallas Lille-Raipasi mäel on Struve geodeetilise kaare üks kõige põhjapoolsemaid mõõdupunkte (põhjapoolsem on ainult Hammerfesti vallas). Ka Struve kaar kanti 2005 UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Tirpitzi vrakk

Alta ja Kåfjordeni fjord on tuntud ka selle järgi, et seal püüti põhja lasta Saksa lahingulaeva Tirpitz. Laev sai nii suuri kahjustusi, et ta pidi fjordist lahkuma. Ta suundus Tromsøsse, kus ta oma eksistentsi lõpetas.

Tähised

Valla kood on 2012. 
Vallal on vapp.
Koeranina

Koeranina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste küla alal.
Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 18′ E.
Hans Linstow

Hans Ditlev Franciscus von Linstow (1787–1851) oli taani päritolu Norra arhitekt.
Hans Linstowi tuntumad tööd on Oslo kuningaloss ning kümned Norra kirikud.
Hans Linstow õppis alguses Kopenhaagenis kunsti ja õigusteadust. Aastal 1812 läks ta Norrasse Kongsbergi, kus alustas sõjaväeinseneriks õppimist, kuid katkestas õpingud. Ta õppis samaaegselt ka arhitektuuri. 
Kui Taani 1814. aastal Norrast loobuma pidi, töötas Linstow õukonnas. Ta otsustas seejärel Norrasse kolida ning töötas aastatel 1815–1820 sõjaväejuristina.
Seejärel õpetas ta Christiania kunstikoolis kipsi valamist ja ehitust.
Aastal 1823 sai Hans Linstow ülesande projekteerida Norra kuningaloss ja seda ümbritsev park. Loss valmis aastal 1849.
Aastatel 1828–1835 tegeles ta kirikute tüüpprojektide loomisega. Tema projektide järgi ehitati Norras umbes 80 kirikut.
Kumari laid

Asukoht

Laiust edelasse jääb madal ja piklik Sipelgarahu ning põhja poole kormoranide koloonia poolest tuntud Tondirahu. Sellest omakorda veidi põhja pool asub Valgerahu. Lähim punkt mandril, milleks on Puise nina, asub 5,5 kilomeetrit idas; Muhu saar jääb 11 kilomeetrit edelasse ja lähim Hiiumaa laid, Kõverlaid, 9 kilomeetrit läände.
Laiust läänes asub Kumari madal, lõunas Kumari lee.
Laiust mandri pool asub Kumari kanal, mida tänapäeval ei kasutata; laevatee kulgeb laiust läänes.

Loodus

Kumari laiule on iseloomulik tihe kadastik, samuti leidub seal ranna- ja aruniite.
Laiul pesitseb ja peatub rohkesti linde.
Laiul on juttselg-kärnkonnade ehk kõrede populatsioon. Saarele on toodud lambaid, kellest osa on metsistunud ja elab saarel aastaringselt.
Talviti kuhjuvad randa rüsijäävallid.

Inimtegevus

Kumari laiul asusid kõrts ja muud hooned, mida tänapäevaks säilinud ei ole.
Kumari laiul ning selle ümber 500 meetri laiusel veealal on keelatud inimeste viibimine kaitseala valitseja nõusolekuta, välja arvatud teaduslikeks uurimistöödeks ning järelevalve- ja päästetöödeks.
Suviti käivad looduskaitsetöötajad ja vabatahtlikud laiul heina niitmas ja kadakaid raiumas.
Saare põhjaosas asub Kumari päevamärk, mille Veeteede Ameti 2009. aastal kasutusest kõrvaldas.

Kumari kultuuriloos

Laiu järgi muutis 1938 oma nime ornitoloog Eerik Sits (Eerik Kumari). Kumari nime kandis laevakompaniile G. Sergo & Ko kuulunud aurulaev, mis sõitis suvel 1937 liinil Narva-Jõesuu – Kotka.
Tsütomegaloviirus

Ehitus

Tsütomegaloviirused on ümbritsetud kestaga, nende kapsiid on ikosaeedriline, sfääriline kuni pleomorfne, ümara geomeetriaga ning T=16 sümmeetriaga. Diameeter on umbes 150–200 nm. Genoom on lineaarne, segmenteerumata ja umbes 200 kb pikkune.

Paljunemistsükkel

Viiruse paljunemine toimub tuumas lüsogeense tsükli abil. Sisenemine peremeesrakku saavutatakse viiruse glükoproteiinide seondumisega peremeesraku retseptoritega, mis vahendavad endotsütoosi. Replikatsioon järgib kaheahelalise DNA kahesuunalist replikatsiooni mudelit ning translatsioon toimub lekkiva skaneerimise (inglise k leaky scanning) abil. Peremeesrakust väljub viirus tuuma egressi (inglise k nuclear egress) ja pungumise teel. Looduslikud peremehed on inimesed ja ahvid ning viiruste ülekanne toimub otsese kontakti, uriini ja sülje abil.

Geenitehnoloogia

CMV promootor on sageli lisatud vektoritesse, mida kasutatakse geenitehnoloogias imetajate rakkudega töötades, kuna see on väga tugev promootor ja käivitab enda kontrolli all olevate geenide konstitutiivse ekspressiooni.
Juan Silveira dos Santos

Koondisekarjäär

Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2001–2010 kokku 79 mängus ja lõi seitse väravat.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 2001. aasta Copa América teises alagrupimängus Peruu vastu.
Esimese värava lõi ta 2004. aasta Copa América teises alagrupimängus Costa Rica jalgpallikoondis vastu.
2007. aasta Copa América veerandfinaalis lõi ta värava Tšiili vastu.
2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri esimeses alagrupimängus lõi ta värava Egiptuse vastu.
2010. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta Tšiili vastu värava.
Lisaks kuulus ta Brasiilia koondisse veel ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2003. ja 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning 2001. aasta Copa Américal.
Leida

Leida on eesti naisenimi.
Eesnimi Leida esineb juba 1886. aastal Mats Tõnissoni kalendris (nimepäevaks 16. jaanuar). Laialdasemalt hakkas nimi levima tänu Andres Saali jutustustele "Vambola" (1889) ja "Aita" (1891). Andres Saal ise seletab nime sõnast 'leidma' (Leida-nimeline tegelane on tema jutustustes leidlaps). Nime anti 20. sajandi algusaastatest alates kasvava hooga. Kõige rohkem anti Leida nime Esimese maailmasõja ajal, seejärel langes nime kasutus pidevalt kuni 1940. aastani. Hiljem on nime antud harvadel juhtudel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 1355 naisel. Leida on Eestis populaarsuselt 138. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Leida vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 139,29 ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,08. Leida on keskmiselt 81 aasta vanune (mediaanvanus on 82).
Peeter Paenurm

Peeter Paenurm (sündinud 26. mail 1967 Tallinnas) on eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1985 Tallinna 20. Keskkooli. Õppis 1985–1995 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 11. detsembril 1991 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 29. mail 1995.
Oli 1991–2001 Ridala koguduse õpetaja ja Martna koguduse hooldajaõpetaja, 1992–2001 Haapsalu koguduse abiõpetaja ja 2002–2005 Kambja koguduse hooldajaõpetaja.
15. novembrist 2001 kuni juulini 2012 Tartu Maarja koguduse õpetaja, Tartu praostkonna abipraost ja Kaitseliidu Tartu Maleva kaplan. Alates 1. juulist 2012 on ta Eesti Kaitseväe kaplan.

Isiklikku

Peeter Paenurme emaisa Eduard Salumäe oli eesti vaimulik. Vaimulikud on ka Peeter Paenurme ema vennad Ivar-Jaak Salumäe, Tiit Salumäe ja Mart Salumäe ning oli ema õemees Endel Kuulpak; onupoeg Erik Salumäe on jurist ja poliitik. Isaisa Jaagup Paenurm oli Vennastekoguduse jutlustajavend. On abielus Mari Paenurmega (snd. Raudsik), peres kasvab tütar ja kaks poega.
Olümpism

Olümpism (inglise Olympism) on elufilosoofia, mis ülendab (inglise exalting) ja ühendab keha, tahte ja vaimu omadused harmooniliseks tervikuks.
Palmse park

Palmse (mõisa) park asub Lääne-Virumaal, Lahemaa rahvuspargi territooriumil, ajaloolise Kadrina kihelkonna maal, praegu Haljala valla maal, Palmse külas.
Pargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast 1971.
Härrastemaja koos kõrvalhoonete ja mõisapargiga on muinsuskaitse all.
Palmse oli esimene mõisaansambel Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail 1975–1985. Mõisapargi ja kogu kompleksi omanik on aastast 2002 SA Virumaa Muuseumid.
Kogu mõisasüdame väljaehitamine algas 1697. aastal Gustav Christian von der Pahleni ajal. Park kujundati algselt prantsuse ehk barokkstiilis. Ulatuslik pargi ümberkujundamine toimus 1818–1840, kui regulaarne osa muudeti vabakujuliseks ning lisandus suur inglise stiilis metsa ehk hirvepark. Rajati teed, kärestik, kaskaadid, sillad, paviljonid. Park on üks esinduslikumaid inglise stiilis parke Eestis. Peahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks. Pargis on rühm rabakivirahne, mis võeti looduskaitse alla juba 1937. aastal. Palmse pargi kujundajateks olid pikaajalised mõisaomanikud von Pahlenid ise.
Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused samblikud ja taimed ning elavad nahkhiired. Kohata võib jalgadeta sisalikku – vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas metsist ja ka koguni suuri röövlinde – händkakku, herilaseviud ja kanakulli.
Heinrich Ewald Paslack

Heinrich Ewald Paslack (29. september/11. oktoober 1840 Viljandi – august 1923) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Viljandis elementaar- ja kreiskoolis. Aastatel 1855–1862 õppis ta Pärnus kõrgemas kreiskoolis ja gümnaasiumis. Tartu ülikoolis õppis ta aastal 1863 ajalugu, aastatel 1863–1867 õppis ta usuteadust ja aastatel 1867–1869 filoloogiat. Prooviaastal oli ta Tartu Maarja koguduses (Adalbert Hugo Willigerode juures). Ordineeriti 1. märtsil 1870 õpetajaks.
Ta oli aastal 1870 Tartu Maarja koguduse adjunktõpetajaks. Aastatel 1870–1900 oli ta (introdutseeriti 1. novembril 1870) Karula koguduse õpetaja. Jäi aastal 1900 emerituuri, emerituuris olles elas Põltsamaal.

Isiklikku

Tema tütre Helene abikaasa oli Kambja ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja Johannes Rennit. Tema vennatütre poeg oli E.E.L.K. Vancouveri koguduse õpetaja Helmut Piir.
Hindadekomissar

Hindadekomissar oli Eestis esimesel iseseisvusajal tegutsenud riigiametnik (komissar), kelle põhiülesandeid oli pidurdada üldist hindade taseme tõusu. 22. detsembril 1932 nimetati ametisse esimene hindadekomissar, kelleks oli Mihkel Juhkam.
Pilteepos Kalevipoeg

Eesmärk

Eesmärk on propageerida rahvuseepost "Kalevipoeg" Eestis kui ka mujal, tuua see meie inimestele lähemale, elavdada muinasaegne eepiline lugu käesolevatele põlvedele ja teha sellest tänapäevases mõistes väärikas rahvakultuuri kunstiteos. Teos on suunatud kõigile vanuseklassidele, aga eeskätt kui pilteepos - sobiks ta kindlasti väga hästi just noortele. Samas, kuna teoses on kätketud ehedat materjali Kalevipoja eeposest selle autentsel regivärsilisel kujul, siis sobiks see kindlasti ka vanemale põlvkonnalegi. Võimalikult realistlikule pildimaterjalile ja ajaloolistele materjalidele tuginedes avab teos lugeja ees kogu oma eheduses tolle aja ühelt poolt karmi, teisalt regivärsile tuginedes jälle luuleliselt ilusa muinasaja maailma. Pildimaterjalile tuginedes on ka kõik ümbruskond koos sealse looduse, erinevate inimtüüpide, mütoloogiliste jumaluste ja haldjatega kindlasti väga arhailine, mis aitab lugejal-vaatajal seda kahtlemata paremini omastada ja nendesse rollidesse sisse elada. Seetõttu on antud kontekstis ka teoses olev regivärsiline luulekeel paremini omastatav ja loetav, mitte ainult lastele ja kooliealistele, vaid ka neile, kes muidu luulekeelest eriti lugu ei pea.
San Bernadino

Töötlused

Eestis esitas laulu Jaak Joala pealkirjaga „Suvemälestus”.
Hemikliitor

Hemikliitor (hemiclitoris, mitmuses hemiclitores) on soomuseliste seltsi emasloomade paariline kopulatsioonielund.
Erinevatel liikidel on ka hemikliitori kuju ning suurus erinev ja uurijate arvates vastab iga liigi isaslooma hemipeenisele.

Avastamine

1995. aastal teatas dr Wolfgang Böhme seniavastamata kopulatsioonielundist, nimelt leidsid nad (koos Ziegler'iga) emase Varanus salvadorii lahkamisel saba piirkonnas paarilise ja väljasopistuva toruja elundi mis meenutas hemipeenise peegelkujutist ja mille osad paiknesid kloaagis külgmiselt. Ta pakkus elundile nimetuseks hemiclitoris.
Adam Grünbaum

Ühiskondlik tegevus

Adam Grünbaum oli Saksamaa Balti Seltsi (saksa keeles Baltische Gesellschaft in Deutschland) kauaaegne peasekretär, ajakirja Mitteilungen aus dem baltischen Leben toimetaja.
Havis Amanda

Havis Amanda on purskkaevuga merineitsi kuju Helsingis. Kuju on üks tuntumaid Helsingi sümboleid ning üliõpilaste volbriöö kogunemiskoht.
Kuju valmistas 1906. aastal skulptor Ville Vallgren ning see püstitati Helsinki Kauppatoril 20. septembril 1908. Havis Amanda on viie meetri kõrgune juugendstiilis pronkskuju, mis kujutab merest tõusnud merineitsit toetumas neljale vettpurskavale merilõvile. Eliel Saarise kujundatud bassein on valmistatud punasest graniidist.
Alasti naise kuju püstitamine tekitas esialgu oodatult palju pahameelt – naisõiguslaste meelest oli see kõlvatus, töölisliikumise arvates raiskamine ning rahvuslaste arvates ebasoomlaslik. Kuju oli harjumatu ka seetõttu, et tolleaegsed kujud avalikus linnaruumis kujutasid pigem kurguni kinninööbitud väärikaid härrasmehi.
Tänapäeval on Havis Amanda korduvalt valitud Helsingi kõige tähtsamaks ja kõige ilusamaks kunstiteoseks.
Kuju nime päritolu pole päris selge. Levinuima legendi järgi on see tulnud kohe alguses kasutusele võetud rootsikeelsest nimest Havets Amanda ('Mere Amanda'). Soomlased mugandasid selle nimeks Haaviston Manta ehk lihtsalt Manta. Vallgren ise nimetas kuju Merineitsiks ning see sümboliseeris tema jaoks Helsingi sündi merest.
Iga aasta 1. mail pesevad Helsingi üliõpilased Havis Amanda puhtaks ning panevad talle pähe eritellimusel valmistatud suure tekli. Esialgu roniti mööda kuju üles; aastal 1990 see aga keelati ning nüüd kasutatakse tõstukit.
Kruusakuru tänav

Kruusakuru tänav on tänav Tartus.
Tänav jääb Vahi ja Kruusamäe tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 290 meetrit.
Gustavs Klucis

Gustavs Klucis (vene keeles Густав Густавович Клуцис, vkj 4. jaanuar/ukj 16. jaanuar 1895 Ruhja lähedal, Liivimaa kubermang – 26. veebruar 1938 Moskva) oli nõukogude fotograaf ja plakatikunstnik.
Heckmondwike

Heckmondwike (hääldatakse nii, et riimuks sõnaga "like", kohalik hüüdnimi on Hecky) on linn Inglismaal West Yorkshire'is Kirkleesi ringkonnas. Elanikke on 11 069.
Corki Eesti Kool

Corki Eesti Kool (inglise keeles Estonian School in Cork) on Iirimaal Corki linnas tegutsev eesti kool. Kool toimub kuu igal teisel laupäeval.