Time

Ajalugu

Time'i asutasid 1923. aastal Ameerika Ühendriikide esimese iganädalase uudisteajakirjana Briton Hadden ja Henry Luce. Mõlemad olid varem töötanud üliõpilaslehe Yale Daily News juures, üks tegevjuhi ja teine peatoimetajana, ning esialgu oli neil mõttes panna uue väljaande nimeks Facts. Hadden oli muretu tüüp, kellele meeldis Luce'i õrritada. Ta pakkus nimeks Time, mis seostub ühtaegu millegi olulise ja millegi meelelahutuslikuga. Temalt pärineb väljaandele iseloomulik stiil, mida paljud nüüdki peavad tõsiste uudiste kajastamiseks liiga kerglaseks ning leiavad, et see sobib paremini ajakirjas palju ruumi leidvate kuulsuste (ka poliitikute), meelelahutustööstuse ja popkultuuri tutvustamiseks. Time võttis nõuks rääkida uudistest isikute kaudu ja aastakümneid oli tavaks, et esikaanel figureeris mõni konkreetne isik. Esimene number ilmus 3. märtsil 1923 ja selle kaanel oli kujutatud Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja endine spiiker Joseph Cannon. 28. veebruaril 1938 lisati ajakirja 15. tegevusaastat tähistavale numbrile ajaloolise esimese numbri faksiimiletrükk, mis sisaldas kõiki artikleid ja reklaame. Pärast Haddeni surma 1929. aastal kujunes Time'i juhtkujuks ja kogu Ameerika Ühendriikide 20. sajandi trükiajakirjanduse üheks olulisemaks tegelaseks Henry Luce.
Luce'i ja Haddeni ettevõtmist rahastasid selle tegevuse alguses 100 000 USA dollariga mitmed nimekad Yale'i Ülikooli vilistlased, näiteks poliitik ja omanimelise panga omanik William Averell Harriman, investeerimisfirma J.P. Morgan & Co. pankurid Henry Davidson ja Dwight Morrow. Investeeringute kaudu said nende ettevõtetest Time'i aktsionärid.
Luce'i kõrval suunas ajakirja arengut Roy Edward Larsen, kelle Hadden ja Luce olid 1922. aastal firmasse tööle võtnud vaatamata sellele, et nemad olid Yale'i Ülikooli vilistlased ja Larsen Harvardi ülikooli kasvandik. Larsen oli esialgu ajakirja levi- ja hiljem üldjuht, kuid pärast Haddeni surma sai temast 550 ostetud aktsiaga ka ajakirja tähtsuselt teine osanik. Samal, 1929. aastal nimetati Larsen ka ajakirja kirjastava ettevõtte Time Inc. direktoriks ja asepresidendiks.
Kuigi tegelik võim ettevõttes kuulus autokraadist Luce'ile, oli Larsenil oluline roll Time'i tiraaži ja müüginumbrite suurendamisel reklaami kaudu raadios ja kinos. Aastatel 1924–1925 oli raadioeetris Time'i 15-minutiline viktoriin "Pop Question". 1928. aastast läks igal nädalal eetrisse 10-minutiline Time'i materjalide põhjal kokku pandud uudistesaade, mida edastas Ameerika Ühendriikides lausa 33 raadiojaama. 6. märtsil 1931 läks CBS-i raadiovõrgus esmakordselt eetrisse 30-minutiline uudistesaade "The March of Time". Aastal 1937 kolis saade üle NBC-sse, kus see oli eetris kuni 1945. aastani (vaheajaga aastatel 1939–1941).
Kui Henry Luce 1967. aastal suri, siis oli tema aktsiate väärtuseks umbes 109 miljonit USA dollarit, mis tõid talle igal aastal dividendidena sisse 2,4 miljonit dollarit. Larsenite perekonna aktsiapaki väärtus oli kasvanud 80 miljoni dollarini. Larsen ise oli ettevõtte teenistuses 1979. aastani; tema viimane ametikoht firmas oli juhatuse aseesimees. Ta oli ka ainus töötaja kogu firma ajaloos, kelle puhul tehti erand nõudele 65-aastaselt pensionile minna.
Märtsis 1989 ühinesid meediaettevõtted Time Inc. ja Warner Communications, selle tulemusel loodi uus ettevõte Time Warner, mille koosseisu läks nüüd ka ajakiri Time. Senisest emafirmast Time Inc. sai TimeWarneri tütarettevõte.
Ajakirja ilmumise nädalapäeva on korduvalt muudetud. Kui 1923. aastal Time ilmuma hakkas, tuli selle number müüki reedeti. Hiljem hakkas Time ilmuma esmaspäeviti, kuid alates 2007. aastast jõuab see taas jaemüüki reedeti ja tellijatele koju laupäeviti. 2006.–2007. aasta vahetusel tehti suuri kärpeid, mille tagajärjel hilines ajakirja 2007. aasta esimene number ja töö kaotas 49 töötajat.
2009. aastal teatas Time, et hakkab välja andma personaliseeritud ajakirja Mine, mis sisaldab vastavalt lugeja eelistustele materjali TimeWarneri grupi eri väljaannetest. Uus ajakiri võeti vastu küllaltki kriitiliselt, märkides, et tõeliselt personaalse lähenemise saavutamine ei õnnestu, kui väljaande teemade ring on nii lai.
Ajakirjal on olemas ka kõigi selle ajaloo kestel ilmunud artiklite veebiarhiiv. Varasemad artiklid on skaneeritud trükiväljaannetest, need on töödeldud tärgituvastamise tarkvaraga ja indekseeritud. Arhiiviartiklites on vigu, mis on tekkinud analoogvormingust digitaalvormingusse konverteerimisel.
Time'i trükiväljaande tellijatel on tasuta juurdepääs tahvelarvutitele mõeldud digitaalsele versioonile ja Time'i veebilehel avaldatud kinnistele materjalidele. Time'i digitaalset versiooni saab tellida ka eraldi, seda vahendavad maailma juhtivad raamatukauplused, näiteks Amazon ja Barnes & Noble.
Sarnaselt muude trükiväljaannetega on Time'i müüginumbrid viimastel aastatel vähenenud. 2009. aasta teisel poolel vähenes ajakirja jaemüük 34,9 protsenti. Tendents on jätkunud ka järgnenud aastatel ja 2010. aasta teises pooles langes jaemüük umbes 79 000 eksemplarini nädalas. Ajakirja tiraaž 2011. aastal oli 3 376 226 eksemplari.

Stiil

Algul oli Time'i artiklites kombeks kasutada pööratud sõnajärjega lauseid. Ajakirjanik ja kriitik Wolcott Gibbs parodeeris sellist stiili 1936. aastal ajakirjas The New Yorker.
Kuni 1970. aastate keskpaigani ilmus Time'is igal nädalal rubriik pealkirjaga "Listings", kus olid ära toodud parajasti jooksvate või äsja ilmunud oluliste filmide, teatrilavastuste, muusikalide, telesaadete ja kirjandusteoste lühikokkuvõtted ja/või arvustused. Rubriik sarnanes ajakirja The New Yorker analoogse rubriigiga "Current Events".
Kujunduses on ajakirjale Time iseloomulik kaant ääristav punane raam, mis võeti esmakordselt kasutusele 1927. aastal. Sellest ajast on äär olnud teist värvi vaid kolmel korral, näiteks 2001. aastal 11. septembri terrorirünnakutele järgnenud numbri ääris oli leina märgina musta värvi. Tegemist oli rünnakuteteemalise erinumbriga, järgmine tavanumber ilmus juba tavapärases punase raamiga kujunduses. 28. aprillil 2008 ilmunud numbril, mis käsitles keskkonnateemasid, oli roheline ääris. Viimati muudeti kujundust 19. septembril 2011, kui 11. septembri terrorirünnakute kümnenda aastapäeva puhul ilmus Time'i number ääristatuna hõbehalli raamiga.
Aastal 2007 tehti ajakirja kujunduses suuremaid muudatusi. Muu hulgas muudeti punane raam kaanel kitsamaks, et mahutada sinna olemuslugude teemad; suurendati veergude pealkirju, vähendati olemuslugude arvu, suurendati tühja pinda artiklite ümber ja lisati arvamuslugudele autorite fotod. Need muudatused on pälvinud nii positiivset kui ka negatiivset kriitikat.