google/wiki40b huggingface dataset:
Kabala mõis (Pilistvere)

Kabala mõis (Pilistvere pastoraadi personaalraamatutes Cabbal) oli mõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Tänapäeval jääb mõisa ala Järva maakonda Türi valla territooriumile.

Ajalugu

Kabala mõisa peahoone ehitas 18. sajandi II poolel parun Johannes (Hans) von Uexküll.
19. sajandi algul sai mõisa omanikuks Kabala Raadi majoraathärra, kreisimarssal R. W. von Liphard. Hiljem on mõisa omanud von Taubed ja von Vietinghoffid.
Mõisa kolmekorruseline peahoone valmis 1774. aastal. Esimesel korrusel asusid majandusruumid (sealhulgas uusbarokses raamistuses Kabala mõisa omanike dekoratiivsete aaderdatud vapikilpide ja puitpaneelidest seinaga mõisniku kabinet), teisel korrusel esindus- ja eluruumid ning kolmandal korrusel keskrisaliidi kohal pealisehitis. Mõisas olid baroksed, reljeefsetest ja värvilistest kahhelkividest ahjud. Peahoone taga oli pärnaalleega ümbritsetud barokkaed.
Pärast peahoone valmimist hakati rajama vabakujunduslikus barokkstiilis parki, mis valmis 18. sajandi lõpus koos avara ovaalse esiväljakuga. Pargi alla kuuluvad peahoone ees olevat kaks harilikku tamme.
Mõisa kõrvalhooned asetsesid poolkaares ümber pargi. Kõrvalhooneteks olid valitsejamaja, teenijatemaja ja laudad.
1891. aasta 4. veebruaril sündis Kabala mõisas eesti pikamaajooksja Jüri Lossmann.
1905. aasta sügisel oli Kabalas mõisnike omakaitse staap. 
Alates 1923. aastast asub mõisa peahoones Kabala kool, hiljem lisandus ka lasteaed.
Ajalooliselt läbis mõisasüdant Türi–Viljandi maantee (praegu Türi–Arkma maantee), mis õgvenduste järel kulgeb paarsada meetrit lääne pool. 
Tänapäeval korraldatakse mõisa pargis kultuuriüritusi.

Mõisa kalmistu

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 1,7 km kaugusele lõunakagusse.
Õpilasfirma KELM

KELM on õpilasfirma, mis tegeleb Tallinnas kiirkohtingute korraldamisega. Firma asutasid neli Tallinna 21. Kooli gümnasisti 2012. aasta oktoobris, esimene üritus toimus sama aasta 25. novembril restoranis Clazz. Eesti Õpilasfirmade Laadal 2013 võitis KELM enim meediakajastust saanud õpilasfirma tiitli. Eesti Õpilasfirmade võistlusel 2013 võitis KELM III koha ning Arengufondi preemia.
Firma nimi tuleneb asutajate nimede esitähtedest: K - Kristiina, E - Elina, L - Liisa, M - Merilyn. KELM sümboliseerib ka kohtinguliste kelmikust ja müstikat esimesel kohtamisel.
Leideni Ülikool

Leideni Ülikool on Leidenis asuv 1575. aastal asutatud ülikool. See on Hollandi vanim ülikool. Leideni Ülikool kuulub Coimbra gruppi.
Maailma ülikoolide pingereas "THE-QS World University Rankings" asub Leideni Ülikool 60. kohal, QS paigutab Leideni Ülikooli maailmas 29. kohale humanitaarteadustes .
Namad

Namad (endanimetus ǀAwa-khoen 'punased inimesed') on etnos Lõuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias ja Botswanas. 
Nad räägivad khoisani keelte hulka kuuluvat nama keelt, paljud oskavad ka afrikaani keelt.  Nad on  hotentottide suurim rühm. Paljud namade sugukonnad elavad Namiibia keskosas, väiksemad rühmad elavad Namiibia ja Lõuna-Aafrika Vabariigi piirialal Namaqualandis. 
Namiibias elab umbes 130 000 namat.
Namad pooldavad kristlust, hõimuusundeid ja islamit.

Ajalugu

Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Namiibia lõunaosa ala khoisanid on tuhandeid aastaid elanud nomaadidena: hotentotid karjakasvatajatena ja bušmanid küttide-korilastena. Namad kuuluvad hotentottide hulka. Bušmanid nimetavad namasid vennasrahvaks. Tõenäoliselt on nad koos Kesk-Aafrikast sisse rännanud ning asunyd elama algul Lõuna-Aafrikasse, hiljem ka Edela-Aafrikasse. Namad elasid algselt Oranje jõe ääres Namiibia lõunaosas ja Lõuna-Aafrika Vabariigi põhjaosas. Varajased kolonistid nimetasid neid hotentottideks. Nende teine ajalooline nimetus Namaqua on saadud keele nimetusele namakeelse järelliite  -qua (-khwa) lisamisel (vrd näiteks hiride nimetust Griqua).

Väljaränne Edela-Aafrikasse

Lõuna-Aafrikas olid namad 17. ja 18. sajandil kokkupuutes buuride, teiste Euroopa päritolu kolonistide ja misjonäridega. Suurem osa neist võttis osaks kristluse. Eurooplaste kodudes ja farmides töötades õppisid nad lugema ja kirjutama ning hobustega ümber käima. Viimane andis täiesti uusi jahipidamisvõimalusi ning vallandas paremate jahimaade otsingu tõttu suure rändelaine, mis viis namad 18. sajandil ka Edela-Aafrikasse. Hollandi farmerite ühendusest nama naistega tekkisid segahõimud, keda hakati nimetama orlamiteks.

Hõimude kujunemine Edela-Aafrikas

Edela-Aafrikas sai namade keskuseks Hoachanas; karjamaade nappuse tõttu hõimuosad vähehaaval eraldusid, asusid elama Hoachanasist kaugemal ning moodustasid 8 uut hõimu: topnaarid, Fransmani namad, veldschoendragerid, bondelswartid, swartbooid, Tseibschi namad, groote-doded ja Keetmanshoopi namad.
Hoachanasi jäi ainult peahõim "punane rahvas", kelle hulgas oli ülemkaptein, kellele allusid kõik teised nama hõimud peale bondelswartide Warmbadis ja topnaaride Walvis Bays. Tal oli muu hulgas õigus määrata teistele hõimudele asualad, et tagada, et kõigil hõimudel oleks piisavalt karjamaid ja allikaid.
Aasta 1800 paiku lisandus hõim, mis oli varem elanud peamiselt Oranje jõe alamjooksul ning oli seal kaupmeeste ja alkoholismi tõttu vaesunud. Kuigi Edela-Aafrika lõunaosas oli juba kitsaks jäämas, määras ülemkaptein Games, namade esimene ja ainus naiskaptein, karjamaad Bethanie) lähedal. Seda hõimu hakati sellepärast nimetama  Bethanie hõimuks.
Voka raamatukogu

Voka raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Toila vallas Voka asulas. Raamatukogu juhataja on Merle Äri.
Tööjätt

Tööjätt ehk tööturult väljumine on tööelu lõpetamise sündmus, mis märgib siirdumist majanduslikult aktiivsest eluetapist mitteaktiivsesse eluetappi.
Tegelik tööelu lõpp ei pruugi ajaliselt kokku langeda pensioniea saabumisega. OECD ja Eurostat avaldavad võrdlevaid andmeid tegeliku keskmise tööjätu vanuse kohta, mis peegeldab erinevusi tööelu pikkuses riikide lõikes. Keskmine tööjätuvanus võib olla riigiti nii madalam kui ka kõrgem kui üldine pensioniiga. Esimesel juhul lõpetab oluline osa hõivatutest töötamise enne pensioniikka jõudmist, teisel juhul jätkab suur osa hõivatutest töötamist ka pensionieas.
Sagedasemad tööjätu põhjused on terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (sealhulgas töövõimetus), töö kaotus (sealhulgas koondamine või muul põhjusel töötuks jäämine), tööga seotud probleemid (vanuseline diskrimineerimine, halvad või tervistkahjustavad töötingimused, tööga rahulolematus, kõrge tööintensiivsus), pereliikme eest hooldamise kohustus, aga ka soodne rahaline seis (piisava suurusega vara olemasolu või väljateenitud pensioniõigused, mis võimaldavad töötamisest loobuda).
Tööjätu ajastust ja põhjuseid Euroopa riikides kajastab Euroopa tervise, tööjätu ja vananemise uuring (SHARE).
Aasta sõna

Aasta sõna on aasta jooksul enim silmapaistnud või enim esile tõusnud sõna. Aasta sõna valitakse keele ning maa keskselt.
Saksa keele aasta sõna valib Gesellschaft für deutsche Sprache alates 1971. aastast.
Eesti keele aasta sõna on valitud üks kord – 2016. aastal.
Koeru kõrtsihoone

Koeru kõrtsihoone (ka: Koeru kõrts-postijaam) asub Järva maakonnas Järva vallas Koeru alevikus.
Hoone ehitati aastatel 1825–1833. Aastal 1860 tehti hoone ümber postijaamaks. Aastatel 1960–1965 muudeti hoone sööklaks. 2013. aastast paikneb kõrtsihoones Koeru Grossi Toidukaupade kauplus. Enne seda tegutses hoones Koeru Konsum.
Hoone on L-kujulise põhiplaaniga. Hoonet katab täiskelpkatus. Fassaadi liigestavad 13 toskaana sammast.
Aafrika angersäga

Välimus

Aafrika angersägal on selg tumepruun või must, küljed hallikad ja kõhualune valge. Angersäga pea on lapik. Tal on suur ja lai suu koos nelja paari poisetega. Ta võib kasvada kuni 1,7 m pikkuseks ja kaaluda kuni 60 kg. Keskmine pikkus on siiski tagasihoidlikum – 90 cm. Tema eluiga on lühike, kõigest 8 aastat.

Elukoht

Angersäga esineb looduslikult üle kogu Aafrika, välja arvatud Loode-Aafrikas. Ühtlasi on ta kõige laialdasemalt levinud kalaliik Aafrikas. Teda esineb ka Lähis-Idas. Vesiviljeluseks on teda ka toodud Brasiiliasse, Vietnami, Indoneesiasse ja Indiasse. Ka Eestis on angersäga kasvatamise huvi kasvanud. 
Angersäga elab erinevates mageveelistes keskkondades. Peamiselt elutsevad nagu rahulikes vetes, nagu järvedes ja tiikides. Nad eelistavad elada pigem madalas ja soises paigas, kus on pehme ja mudane pinnas. Kuna angersäga kasvatatakse ka üleujutatud riisipõldudel, siis on ta elutingimuste suhtes üsna leplik liik. Angersäga elab ka kärestikulises vees. Ta talub hapnikuvaesust ja kõrget pH taset. Kasvamiseks on talle parim temperatuurivahemik 28–30° C, kuid eluks sobib temperatuurivahemik 8–35° C. Angersäga saab hakkama ka vähese hapnikusisaldusega vetes, olles üks väheseid sellise omadusega liike. Angersägal on võime ka eritada lima, mis takistab kala kuivamist, ja kaevata end mutta, kui veekogu on kuivamas.

Toitumine

Angersäga on kõigesööja ehk omnivoor. Puuviljad, seemned, suurselgrootud, plankton ja surnud loomade liha võivad kõik olla osa angersäga menüüst. Angersäga, nagu ka teised sägalised, on öise eluviisiga kala, seega sööb ta peamiselt öösel.

Angersäga vesiviljeluses

Angersäga sobib väga hästi vesiviljeluseks. Ta on kiire kasvuga ja talub suurt asustustihedust. Lisaks sellele ei ole ta kuigi nõudlik vee puhtuse osas.
Eestis kasvatatakse angersäga Võrumaal Paadi talus sisebasseinides. Avo Leok hakkas esimesena Eestis angersäga kasvatama sisebasseinides ning nüüdseks müüb ta angersäga üle Eesti.
Jennie Churchill

Jennie Spencer-Churchill (neiupõlvenimega Jeanette Jerome; 9. jaanuar 1854 – 29. juuni 1921), oli Ameerikas sündinud Briti seltskonnadaam, lord Randolph Churchilli naine ja Briti peaministri Winston Churchilli ema.
EMLYON Business School

EMLYON Business School on Pariisis, Lyonis, Saint-Étiennes, Casablancas ja Shanghais asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. See asutati 1872. aastal.
Financial Timesi edetabelis platseerus EM Lyon 2014. aastal Euroopa äriülikoolide seas 14. kohale. 2015. aastal hindas Financial Times ülikooli ärijuhtimise magistrikava maailmas kolmekümnendaks. Selle EMBA-programm on maailmas 68. kohal. 
Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Jean-Pascal Tricoire (Schneider Electric tegevjuht), Stéphane Bern (reporter) ja Gwendal Peizerat (uisutaja).
Feliks Kinkar

Feliks Kinkar (sündinud 21. septembril 1929 Narvas) on eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1947. aastal Rakvere Õpetajate Seminari, 1949. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi ajaloo-osakonna ning 1951. aastal Leningradi A. J. Herzeni nimelise Riikliku Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna. 1952 lõpetas ta Leningradi Ülikooli juures ühiskonnateaduste õppejõudude kursused.
Ta töötas 1952–1953 Tallinna Pedagoogilise Instituudi marksismi-leninismi aluste kateedri vanemõpetajana ning 1953–1955 Tartu Õpetajate Instituudi marksismi-leninismi aluste kateedri juhatajana. Aastast 1955 oli ta TRÜ marksismi-leninismi aluste ning NLKP ajaloo õppejõud. 1959–1962 oli ta NLKP Keskkomitee Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirant, 1962 kaitses ajalookandidaadi kraadi. 1984 kaitses ta EKP Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi juures ajaloodoktori kraadi (töö teema "Коммунистическая партия – организатор культурного преобразования эстонского села"). 1962–1990 oli ta TRÜ NLKP ajaloo õppejõud: esmalt vanemõpetaja, alates 1967 dotsent, alates 1986 professor.
Kinkar on uurinud kultuuriprotsesside arengut Eestis 20. sajandi algul (sh eesti ja saksa haridusseltside tegevust), kultuuriharidustööd sõjajärgses Nõukogude Eestis, kultuurielu arengut maal, vabaharidust Eestis jm.
Ta on olnud NLKP liige aastast 1954.
Põhjamaade Suveülikool

Põhjamaade Suveülikool (rootsi keeles Nordiskt Sommaruniversitet; NSU) on Põhjamaade ühine suveülikool.
Põhjamaade Suveülikool asutati aastal 1950.
Suveülikool on akadeemiline foorum eri Põhjamaade eri valdkondade ja vanuserühmade esindajatele. Peamiselt sotsiaal- ja humanitaarteadustele keskenduv õppetöö toimub sessioonidena eelkõige suviti eri Põhjamaades. Osa seminare peetakse ka talvel. Suurem osa osalejatest on doktorandid ja õppejõud. Suveülikool nimetab ühe oma eesmärgina värskete ideede toomist Põhjala ülikoolidesse.
Tegevus toimub temaatilistes õpperühmades. Igasse rühma kuulub 15–25 inimest, kes on pärit võimalikult erinevatest kohtadest eri Põhjamaadest. Rühmakaaslased kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, suvel ja talvel. Arutelud toimuvad lisaks Põhjamaade keeltele ka inglise keeles.
Suvine kõigile vestlusringidele ühine sessioon toimub igal aastal 30. nädalal. 2011. aasta kokkusaamine peetakse Rootsis Malmö lähedal, 2012. aastal kohtutakse Islandil ja 2013. aastal Taanis.
Suveülikooli vestlusringides on aegade jooksul osalenud paljud rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased ja poliitikud, näiteks Niels Bohr, Mauno Koivisto, Johan Galtung ja Horace Engdahl.
Ülikoolil on oma kirjastus NSU Press.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab 80 protsenti suveülikooli kuludest.
Suveülikooli sekretariaat asub Malmös. Tegevust korraldab viieliikmeline juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist.
Andrea Bocelli

Andrea Bocelli [andr'eea botš'elli] (sündinud 22. septembril 1958 Lajaticos) on itaalia pop- ja ooperilaulja. Sündis halva nägemisega. Täielikult pimedaks jäi ta kaheteistaastasena jalgpallimängus toimunud õnnetuse järel.
Pärnu Koidula Gümnaasium

Pärnu Koidula Gümnaasium on riigigümnaasium Pärnus.
Memphis Mafia

Memphis Mafia oli hüüdnimetus teatud grupile, mis koosnes inimestest, kes ümbritsesid Elvis Presleyt aastatel 1956–1977.
Läbi aegade inimesed vahetusid, kuid põhiosa püsis: Joe Esposito, Charlie Hodge, Red West, Sonny West, Jerry Schilling, Billy Smith, Lamar Fike, George Klein, Marty Lacker, Alan Fortas, Dave Hebler, Larry Geller, Patty Perry jt.
Nende ülesanne oli tagada kõik kuninga vajadused – kes hoolitses turvamise eest, kes oli autojuht, kelle kanda jäi mõni muu valdkond, kes oli lihtsalt sõber jne – kuid peamine eesmärk oli siiski vaid ümbritseda Elvist nii päeval kui ööl ning alati valvel olla.
Ühise nimetuse "Memphis Mafia", mille asjaosalised meeleldi omaks võtsid, kuid kes ise end sel viisil kunagi ei nimetanud, pani neile ajakirjandus.
Olivia Saar

Olivia Saar (sündinud 18. oktoobril 1931 Tallinnas) on eesti lastekirjanik ja luuletaja.
Belgia

Riik

Belgia on föderaalriik ja konstitutsiooniline monarhia, mis koosneb kommuunidest ja regioonidest, millel on peale peavalitsuse ka omaenda föderaalsed valitsused. Kommuunid on: Flandersi kommuun, Prantsuse kommuun ja Saksa keelt kõnelev kommuun. Belgias olevad regioonid on: Flandersi regioon, Valloonia regioon ja Brüsseli regioon. Belgias on neli keeleregiooni: Hollandi keelt kõnelev regioon, prantsuse keelt kõnelev regioon, kakskeelne Brüsseli regioon ja saksakeelne regioon.
Belgia praegune kuningas on Kuningas Philippe VII, ametliku tiitliga "Tema majesteet Belglaste kuningas".

Väliskaubandus

Belgia suurimad ekspordiartiklid on masinad ja varustus, kemikaalid, viimistletud teemandid, metall ja metallitooted ning toidukaubad. Belgia tähtsaimad ekspordipartnerid on Saksamaa 19,58%, Prantsusmaa 17,71%, Holland 11,84%, Suurbritannia 7,21%, Ameerika Ühendriigid 5,37%, Itaalia 4,77% (2009).
Belgia suurimad impordiartiklid on toorained, masinad ja varustus, kemikaalid, teemandid, ravimid, toidukaubad, transpordivarustus ning õlitooted. Belgia tähtsaimad impordipartnerid on Holland 17,93%, Saksamaa 17,14%, Prantsusmaa 11,69%, Iirimaa 6,26%, Ameerika Ühendriigid 5,74%, Suurbritannia 5,07%, Hiina 4,09% (2009).

Rahvastik

2011. aasta 31. detsembri seisuga elas Belgias 11 071 483 inimest. 97% elanikkonnast elab linnades.
Sündimuskordaja on 10,1 promilli ja suremuskordaja 10,5 promilli (2010. aasta seisuga).
Jam-Zapolski vaherahu

Jam-Zapolski vaherahu (Kiverova Gorka vaherahu) sõlmiti Rzeczpospolita ja Moskva suurvürstiriigi vahel 15. jaanuaril 1582 Jam-Zapolski küla lähedal Pihkvamaal.
Läbirääkimisi juhatas paavsti legaat jesuiit Antonio Possevino.
Jam-Zapolski vaherahu lõpetas Rzeczpospolita ja Moskva suurvürstiriigi vahel 1561. aastal alanud sõjategevuse, mis oli Liivi sõja üks osa. Vaherahu sõlmiti kümneks aastaks ja sellega sai Moskva suurvürstiriik tagasi Velikije Luki ning teised Rzeczpospolita valduses olnud alad, kuid pidi Rzeczpospolitale loovutama Liivimaa, Połacki ja Veliži.
Jam-Zapolski vaherahuga kokku lepitud piir püsis 1604. aastani, kui Rzeczpospolita uuesti Vene pärilussõja käigus Moskva suurvürstiriiki ründas.
Kalama nina

Kalama nina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas.
Neeme koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 21′ E.
Mark Rajevski

Mark Rajevski (sündinud 29. märtsil 1990 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija.
Pierre van Hooijdonk

Isiklikku

Pierre Van Hooijdonk on 193 cm pikk.
Bangladeshi lipp

Bangladeshi lipp on Bangladeshi Rahvavabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 13. jaanuaril 1972, see on roheline kangas, millel on punane sõõr. Sõõr ehk päike ei asetse lipu keskel, vaid on nihutatud veidi varda poole, et see lehvides tunduks keskel olevat. Sõõri keskpunkti kaugus vardapoolsest küljest on 3:4 lipu laiusest. Bangladeshi esimesel lipul, mida kasutati aastatel
Punane (PMS 032C) päike sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, ning seda nimetatakse vabaduse päikeseks.
Rohelist (PMS 342C) tõlgendatakse mitmeti, see on islami värv, kujutab viljakust ning riigi noorust ja usku tulevikku.

Ajaloolised lipud

1971–1972 oli kasutusel roheline lipp punase sõõriga, nagu ka praegune lipp, kuid punase sõõri sees oli kollane riigi maakaardi kujutis. Ametlikult aga seda lippu ei kasutatud.
Ringkond (Hiina)

Ringkond (地区 dìqū 'piirkond') on Hiina Rahvavabariigis 2. järgu haldusüksus.
2. järgu haldusüksused on ka aimakid (盟 méng), ringkonna õigustega linnad (地級市 dìjíshì) ja autonoomsed ringkonnad.
Ringkonnad on säilinud ainult hõreda asustusega ääremaadel.
Nutulaul

Nutulaul ehk lamentatsioon, ka kaebelaul (ladina keeles lamentatio) on muusikas tavaliselt kannatusnädala kolme viimase päeva öistel palvustel lauldav või mängitav ning tavaliselt Jeremia nutulaulu tekstile tuginev muusikažanr.
Moldova Vabariigi Sotsialistide Partei

Moldova Vabariigi Sotsialistide Partei (rumeenia keeles: Partidul Socialiştilor din Republica Moldova, PSRM; vene keeles: Партия социалистов Республики Молдова) on sotsialistlik ja venemeelne partei Moldovas.
Partei liider Igor Dodon valiti 2016 Moldova presidendiks. Partei on NATO-, ELi- ja Rumeenia-vastane ja venemeelne. Mitmel partei rahvaesindajal on samas Rumeenia kodakondsus. Partei on kategooriliselt LGBT-marsside lubamise vastu.
Margarita Voites

Kuulsaid partnereid

Tenorid Vladimir Atlantov, Virgilijus Noreika, Kārlis Zarinš, Hendrik Krumm, baritonid Louis Quilico, Georg Ots, Tiit Kuusik, Vladimir Tšernov, dirigendid Neeme Järvi, Eri Klas jpt. Viimastel aastatel esinenud ka koos selliste popartistidega, nagu Siiri Sisask, Koit Toome, Tõnis Mägi, ansambel Noorkuu ja teised.

Isiklikku

Margarita Voitese isa oli suurtükiväeinsener ja hilisem Tartu Riikliku Ülikooli leninismi-marksismi õppejõud Arthur Richard Lombak (1896, Viljandi – 1977, Tallinn), ehkki "Eesti entsüklopeedias" on tema isaks eksikombel märgitud kindralmajor Johan Lombak. 
Margarita Voitese ema oli vene-poola päritolu Tamara Lombak (sündinud Oparina; 1900, Tallinn – 1984, Tallinn) 
Margarita Voitese abikaasa on Juhan Voites, neil on kaks poega ja kaheksa lapselast.
Friedrich Wieck

Johann Gottlob Friedrich Wieck (18. august 1785 Pretzsch – 6. oktoober 1873 Loschwitz) oli tuntud saksa klaveriõpetaja, hääleõpetaja, klaveripoe omanik ning esseede ja muusikaülevaadete autor. Teda teatakse eelkõige kui oma tütre Clara õpetajat. Clara abiellus hiljem isa õpilase Robert Schumanniga, olgugi et Friedrich Wieck oli kategooriliselt selle liidu vastu. Clara Schumann oli oma aja üks kuulsamaid pianiste. Edukat muusikalist karjääri tegi veel üks Wiecki tütar, Marie Wieck. Wiecki tuntumate õpilaste hulka kuulus mh veel Hans von Bülow.
Duchałówka

Duchałówka on Poolas Sileesia vojevoodkonnas Żywieci maakonnas Koszarawa valla ja Koszarawa küla osa.
Duchałówka paikneb Lachów Grońi nõlvadel 700 m kõrgusel merepinnast, Koszarawa keskusest 1 km kaugusel.
Ta koosneb 20 kivimajast ja ligi 10 mägilaste puuhütist.
Elanike arv on 20.
Duchałówkat läbib kaks teed – Koszarawa Cicha–Duchałówka tee ja Zimna woda tee.
Raasiku vald (1939)

Raasiku vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Raasiku valla maa-alast, välja arvatud Paasiku küla ja asunduse, Kostivere ja Haljava mõisade järgi olevate kruntide nr. A-96, A-97, A-98, 14, 15 ja 19 ning Paasiku mõisa järgi olevate kruntide nr. 1 ja maa-alad; senise Anija valla Aavere küla maa-alast ja Anija asunduse läänepoolse osa maa-alast kuni taludeni nr. A-122 ja A-151, viimased kaasa arvatud; senise Peningi valla Kurgla küla piirkonnast ja seniste Raasiku ja Rae valdade vahel oleva osa maa-alast kuni Nõmme nr. 28 ja Kaasiku nr. 28 taludeni, viimased kaasa arvatud; senise Jõelehtme valla Kostivere mõisa järgi oleva Parasmaa raba nr. A-52 ja sama mõisa järgi olevate lahus-heinamaatükkide (kuni talude nr. 19 ja 25 piirini) maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 2032 elanikku. Territooriumi suurus oli 9647,88 ha ehk 96,5 km².
Esimene vallavanem oli August Irves. 1940. aasta veebruaris nimetati vallavanemaks Jaan Lagle.
Vald kuulus Riigivolikogu 16. valimisringkonda, kust valiti Mihkel Jüris.
Volkswagen

Volkswagen on Volkswagen AG automarkide kaubamärk.
Rice'i ülikool

Rice'i ülikool, ametlikult William Marsh Rice University, on Ameerika Ühendriikide era-teadusülikool, mis asub 295-aakrises ülikoolilinnakus Houstonis Texase osariigis. Ülikooli lähedal asub Houston Museum District ja see külgneb Texas Medical Centeriga. Rice'i ülikooli peetakse üheks kõrgemalt hinnatud Texase ülikooliks.
Mike Conley

Michael (Mike) Conley (sündinud 5. oktoobril 1962 Chicagos) on USA kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1992) ja maailmameister (1993).
Anu Reinart

Anu Reinart (sündinud 1. septembril 1961) on eesti füüsikateadlane ja teadusadministreerija.
Reinarti teaduslik uurimisvaldkond on optiliselt keerukate veekogude optiline kaugseire satelliitidelt. Alates 1. aprillist 2010 on ta Tartu Observatooriumi direktor.
Alates 2005. aastast on Reinart Tartu Hansa Rotary Klubi liige ning 2011–2012 oli ta klubi president.

Teadusadministreerimine

Anu Reinart on Eesti kosmosepoliitika töörühma, Eesti kosmoseasjade nõukogu ja Tartu Ülikooli füüsika instituudi nõukogu liige.

Isiklikku

Anu Reinartil on kaks last, Siim (1983) ja Liina (1990).
Marie Laurencin

Elukäik

Laurencin sündis Pariisis, kus elas enamiku oma elust. 18-aastaselt õppis ta Sèvres'is portselanimaali, naasis seejärel Pariisi ja jätkas kunstiõpinguid Académie Humbert'is, kus keskendus õlimaalile.
20. sajandi alguses oli Laurencin Pariisi avangardi tähtis kuju. Ta kuulus nii Pablo Picasso ringi kui Section d'Origa seotud kubistide (Jean Metzinger, Albert Gleizes, Robert Delaunay, Henri le Fauconnier ja Francis Picabia) hulka, osaledes viimaste näitustel.
Laurencinil oli lähisuhe Guillaume Apollinaire'iga, kelle muusaks naist sageli on peetud. Tal olid ka sidemed USA päritolu kirjaniku Natalie Clifford Barney kirjandusliku salongiga. Tal oli nii hetero- kui homoseksuaalseid suhteid.
Esimese maailmasõja ajal suundus Laurencin koos oma toonase abikaasa, Saksamaal sündinud parun Otto von Waëtjeniga eksiili Hispaaniasse, kuna abielu kaudu oli ta kaotanud Prantsusmaa kodakondsuse. Hiljem elas paar lühikest aega Düsseldorfis. Pärast lahutust 1929. aastal naasis Laurencin Pariisi, kus saavutas kunstnikuna materiaalse edu, mis kestis kuni 1930. aastate majanduslanguseni. 1930. aastail töötas ta erakoolis kunstiõpetajana.

Looming

Laurencini loomingu hulka kuuluvad õlimaalid, akvarellid, joonistused ja graafilised lehed. Ta on üks väheseid tuntud naissoost kubiste Sonia Delaunay, Marie Vorobieffi ja Franciska Clauseni kõrval. Tema loomingule on mõju avaldanud Pablo Picasso ja Georges Braque, ent Laurencini iseloomustab isikupärane abstraktne stiil, mis ei mahu täiesti kubismi reeglite alla. Enamasti kujutab ta naiste gruppe ja portreid, kasutades pastelseid värve ja kumeraid vorme.
1983. aastal avati Laurencini 100. sünniaastapäeva tähistamiseks Jaapanis Nagano prefektuuris Marie Laurencini muuseum, kus on hoiul kunstniku arhiiv ja üle 500 tema teose.