google/wiki40b huggingface dataset:
Parameeter

Parameeter ('mõõtev', kreeka keeles παράμετρος: παρά pará, eesti keeles 'vastu', 'kõrval', 'juures', 'suhtes' + μετρος metron, eesti keeles 'mõõt' millegi mõõtmise, võrdlemise või hindamise tähenduses) on ühelaadseid objekte, nähtusi, seisundeid või protsesse iseloomustav suurus (muutuja), mille iga väärtus määrab kindla objekti, nähtuse, seisundi või protsessi või nende klassi. Parameetriks nimetatakse ka ülesannete sõnastamisel või lahendamisel kasutatavat abimuutujat. 
Parameetri mõiste võttis geomeetria terminina 1740. aastal kasutusele Johann Heinrich Zedler. 1765. aastal lülitasid Denis Diderot ja Jean-Baptiste le Rond d’Alembert selle oma Entsüklopeediasse.
Matemaatikas on parameeter muutuja, mille kaudu avaldatakse sõltumatu ja sõltuva muutuja kokkukuuluvaid väärtusi. Näiteks geomeetrilise kujundi parameetriks on tema kuju või asendit iseloomustav arv. Näiteks ringjoone parameetrid on raadius ja keskpunkt.
Füüsikalisi protsesse kirjeldatakse võrranditega, mis seovad neis protsessides muutuvaid suurusi. Parameetrid sisalduvad harilikult võrrandite kordajates. Nad võivad olla ajast ja süsteemi koordinaatidest sõltuvalt muutuvad või jäävad. Eristatakse koond- ja hajuparameetreid. Mehaaniliste süsteemide puhul on parameetrid näiteks mass, hõõrdetegur, inertsimoment ja pingus. Elektriliste süsteemide kõige iseloomulikumad parameetrid on voolutugevus, pinge, takistus, induktiivsus ja mahtuvus. 
Informatsiooniteoorias kasutatakse mõistet signaali parameeter. Kui edastatavat signaali on võimalik kujutada skalaarse või vektoriaalse funktsiooniga, võib selle funktsiooni iga numbrilist väärtust käsitleda parameetrina.
Statistikas tähistavad parameetrite väärtused tõenäolise jaotuse omaduste tunnuseid.
Tehnikas nimetatakse parameetriks masinat või seadet iseloomustavat suurust. 
Muusikas võeti parameetri mõiste kasutusele 1950ndatel seoses seriaalse meetodi rakendamisega, et määratleda muusikalise objekti, nähtuse, seisundi või protsessi suurusi, mille väärtusi on võimalik hinnata.
Aivars Lembergs

Aivars Lembergs (sündinud 26. septembril 1953 Jēkabpilsis) on Läti suurärimees ja poliitik, Ventspilsi linnapea 1988–2012. Tema äritegevus on seotud esmajoones naftatransiidiga.
2009. aastal hindasid finantsinfoagentuur Laika Stara ja uuringufirma Baltic Screen Lembergsi Läti rikkaimaks inimeseks.
Lembergs juhtis erakonda Lätile ja Ventspilsile, mis liitus 2006. aasta parlamendivalimiste eel Läti Roheliste ja Talurahva Liiduga. Viimane esitas oma põhirahastaja Lembergsi peaministrikandidaadiks, hoolimata Lembergsi vastu 2006. aasta lõpul algatatud kriminaaluurimisest.
14. märtsil 2007 Lembergs vahistati. Teda süüdistati ulatuslikus altkäemaksu võtmises aastatel 1993–1995 Šveitsis registreeritud ettevõttelt Multinord AG, samuti rahapesus seoses ettevõttega AO Kalija Parks, kus Lembergs oli väidetavalt variaktsionär, ning väljapressimises. Lembergsi vastu esitati süüdistusi enam kui 10 miljoni lati ehk 225 miljoni krooni ulatuses. Peale Lembergsi vahistati veel mitu talle lähedast isikut.
Lembergs vabanes koduarestist järgmise aasta veebruari lõpus.
22. oktoobril 2012 vallandas keskkonna- ja regionaalarenguminister Edmunds Sprūdžs Lembergsi linnapea ametist.
The Venetian Macao

Kasiino

Kasiino on jagatud teemade järgi neljaks osaks. Kogupindalaga 50 700 m2.  Kasiinos on 6000 mänguautomaati ja 800 mängulauda. 
Hotellis on ka klubi Paiza Club, mis on suunatud eksklusiivsetele külalistele. Klubil on oma sissepääs, fuajee ja administraator. Klubi on jagatud privaatseteks tubadeks, mis kannavad suurte Aasia linnade nimesid.

Majutus

Hotellis on 2905 sviiti. Tubade asukohad paiknevad 7 ja 38 korruse vahel. Paiza sviidid on reserveeritud eksklusiivsetele külalistele.

Meelelahutus

Cotai Arena on hotellis asuv siseareen, kus on 15 000 istekohta. Seal toimuvad erinevad spordiüritused, näiteks korvpallimängud, tennise- ja boksimatšid. Samuti ka kontserdid ja suured auhinnaüritused.
Nahastamine

Karusloomade nahastamine

Nahastatakse novembris ja detsembris, kuna selleks ajaks on loomal karvastik välja kasvanud. Nahastatakse kuue-seitsmekuulisi loomi.
Egon Friedell

Egon Friedell (kuni 1915 Friedmann; 21. jaanuar 1878 – 6. märts 1938) oli juudi päritolu austria filosoof, näitleja, ajakirjanik, kirjanik ja teatrikriitik.
Friedell sai juba enne Esimest maailmasõda tuntuks näitlejana, olles Max Reinhardti trupi liige. Maailmakuulsaks sai ta aga tänu oma kultuuriajaloolistele teostele: 1927–1931 ilmus "Uusaja kultuurilugu", kus Friedell annab ülevaate ning hinnangu Euroopa ajaloost Mustast Surmast kuni Esimese maailmasõjani. Teose omapäraks on see, et ajalugu on esitatud lühivormide (anekdootide) kujul, millest igaüks käsitleb üht isikut või nähtust. Friedelli teine suurteos "Vanaaja kultuurilugu" jäi aga lõpetamata, kuna 1938. aastal tungisid Austriasse natsid ning et mitte nende kätte langeda, sooritas ta enesetapu.
Linnutee keskosa

Linnutee keskosa on Linnutee pöörlemise keskpunkt. 
See asub Maast umbes 26 490 ± 100 valgusaasta kaugusel ning asub Amburi tähtkujus, kus Linnutee paistab kõige heledam. Seal asub ka Sagittarius A*, mis on tõenäoliselt ülimassiivne must auk.
Linnutee keskosas asub 3,26 valgusaastal umbes 10 miljonit tähte, mille hulgas domineerivad punased hiiud, ülihiiud ja Wolfi-Rayet' tähed ning üks ülimassiivne must auk, mille mass on 4,1 ± 0,034 miljonit Päikese massi.
Kuna Maa ja Linnutee keskosa vahel on tähtedevaheline pilv, ei ole seda võimalik uurida nähtava valguse, ultraviolettkiirguse ega madalama energiaga röntgenikiirte abil. Linnutee keskosa on seetõttu uuritud gammakiirguse, kõrge energiaga röntgenikiirguse, infrapuna ja raadiolainete abil.
Skrælingjar

Nimetuse etümoloogia

Arvatakse, et seda terminit kasutas Ari Þorgilsson esimest korda oma töös Íslendingabók, mida teatakse kui “Islandlaste raamatut”. Raamat kirjutati pärast seda, kui vanapõhjala maadeuurijad olid Ameerika põlisrahvastega esimesed kontaktid juba loonud. Ajal, mil neid allikaid talletati, tähistas skræling üldisemat mõistet, millega Gröönimaa viikingid nimetasid rannikualade Thule inimesi, kaasaegsete lääneeskimote esivanemaid. Thule kultuur jõudis Põhja-Ameerika maismaalt esimest korda Gröönimaa saarele 13. sajandil ja nad olid sealtpeale kontaktis grööni viikingitega. Samal sajandil kirjutatud “Islandlaste saaga” ja “Gröönlaste saaga” kasutavad terminit kõigi nii-nimetatud Vínlandi põliselanike kirjeldamiseks, keda oldi juba 11. sajandi algusest peale teatud.
Sõna skræling on ainus sõna, mis on säilinud vanagrööni keelest, vanapõhja keele dialektist, mida rääkisid keskaegsed grööni viikingid. Tänapäevases islandi keeles on skrælingi tähendus "barbar", samas kui taani keeles kannab sõna skrælling tähendust "nõrgake". Sõna päritolu ei ole kindel.
William Thalbitzer väidab, et skræling võis tuletuda vanapõhja sõnast skrækja, mis tähendab röögatust, hüüatust või kisa. Michael Fortescue tegi ettepaneku, et islandi sõna skrælingi võib olla seotud sõnaga skrá, mis tähendab "kuivatatud nahka". Inuitid on läbi sajandite kasutanud loomanahkadest kehakatteid.
Venemaa Keisririigi Politseiministeerium

Venemaa Keisririigi Politseiministeerium (vene keeles Министерство полиции Российской империи) oli 1810. aastal Venemaa keisririigi riigihaldusreformi tulemusena loodud ja 1819. aastal Venemaa Keisririigi Siseministeeriumiga liidetud korrakaitse keskasutus.

Moodustamine ja ülesanded

Politseiministeerium moodustati 17. augustil 1810 Mihhail Speranski juhitud riigihaldusreformi käigus.

Ministeeriumi kaotamine

4. novembril 1819 likvideeriti Politseiministeerium ja selle allüksused liideti Venemaa Keisririigi Siseministeeriumiga, Politseiministeeriumi Erikantselei likvideeriti 1826 ning selle asemele loodi Tema Keiserliku Majesteedi Isikliku Kantselei Kolmas Osakond.
Kadrina segakoor

Kadrina segakoor on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina rahvamajas tegutsev segakoor.
Koor asutati Eesti esimesel iseseisvusajal.
2004 pälvis koor Kadrina valla aasta tegija aunimetuse.
Hugo Männik

Hugo Männik (23. august 1922 – 8. aprill 1993) oli eesti botaanik.
Politseinik Jüri Männiku ja tema abikaasa Adele poeg, 1937–1940 Gustav Adolfi Loodusteadusliku Ringi esimees, lõpetas 1941 Tallinna I Keskkooli.
14. juunil 1941 küüditati koos perekonnaga Kirovi oblastisse, 1945 astus Kirovi Pedagoogilise Instituudi loodusteaduskonna kaugõppe üliõpilaseks. 1946 jäi vaimuhaigeks, toodi 1958 Eestisse Jämejala haiglasse, sealt 1973 Sõmera hooldekodusse Saaremaal, kus suri.
Avaldanud 1936–1940 artikleid ajakirjades Loodusevaatleja, Eesti Loodus, Eos, Loodusesõber, paljundatud väljaannetes.
Eros Ramazzotti

Isiklik elu

Ramazzotti oli aastatel 1998–2009 abielus Šveitsi modelli ja näitleja Michelle Hunzikeriga. Neil on tütar Aurora, kes on sündinud 5. detsembril 1996. Ramazzottil on ka tütar Raffaela Maria itaalia modelli ja näitleja Marica Pellegrinelliga.
Draakonipuu

Draakonipuu (Dracaena) on taimeperekond aspariliste sugukonnast.
Tuntuim liik ja tüüpliik on harilik draakonipuu.

Nomenklatuur

Ladinakeelne perekonnanimi Dracaena tähendab emast draakonit (vanakreeka sõnast δράκαινα).
Perekonda mainis Carl Linné (1767), omistades selle autorsuse Domenico Vandellile.

Süstemaatika

APG III süsteemi ja APG IV süsteemi järgi kuulub draakonipuu koos tõlvpuu ja tääkliiliaga aspariliste sugukonda noliinaliste alamsugukonda (varem ruskuseliste sugukond). Perekond arvati algul koos tõlvpuu ja tääkliiliaga agaaviliste sugukonda (praegu alamsugukond), hiljem draakonipuuliste sugukonda (mõnikord koos tõlvpuu).
Liike on eri andmetel 40–150.

Levik

Enamik liike kasvab Aafrikas, mõned Lõuna-Aasias ja üks Kesk-Ameerikas.

Välimus ja ehitus

Draakonipuud ei ole tõelised puud.
Cosmos (keel)

Cosmos on objektorienteeritud üldotstarbeline kõrgtaseme programmeerimiskeel, mis on dünaamiline, nõrkade tüüpide ja esimese klassi funktsioonidega. Cosmos kombineerib tugevuse selge süntaksiga.
Iga asi on Cosmoses objekt. Kõik objektid koosnevad andmetüübist ja andmeväärtusest. Objektitüübid on null (tühi), bool (Boole'i muutuja), int (täisarv), float (ujukomaarv), bytes (baidid), chars (tärgid), array (tabel), set (hulk), map (kaart), code (kood) ja function (funktsioon).
Jaan Roos

Jaan Roos (21. jaanuar 1888 Mõrtsi küla, Pajusi vald (Põltsamaa kihelkond) – 5. juuli 1965 Põltsamaa lähedal) oli eesti kirjandusloolane, bibliofiil ja õpetaja.
Erilist tähelepanu on äratanud tema aastatel 1944–1954 end varjates peetud ja viies köites 1997–2009 avaldatud päevik.

Tegevus bibliofiilina

Alates aastast 1916 hakkas Jaan Roos süstemaatiliselt koguma eesti vanemat trükisõna. Temale kuulus 1930. aastate lõpul Eesti suurim eraraamatukogu rohkem kui 10 000 köitega. Ta avaldas hulga uurimuslikke ja ka populariseerivaid artikleid bibliofiiliast ning teda on hinnatud kui esimest eesti professionaalset bibliofiili. Tänapäeval on enamik Roosi raamatukogust (umbes 10000 köidet) Eesti Kirjandusmuuseumi ja Tartu Ülikooli Raamatukogu valduses.

Tegevus kirjandusloolase, koostaja, toimetajana

Jaan Roos oli "Eesti rahvaleksikoni" peatoimetaja (Tartu 1937–1940; jäi pooleli, ilmuda jõudsid 8 vihikut: a – manustama), Oskar Lutsu Kogutud teoste peatoimetaja ja eessõnade autor (Tartu 1937–1940; kavandatud 30 köitest ilmusid 24). Ta oli mahuka koguteose "Jaan Tõnisson töös ja võitluses" (Tartu 1938) peatoimetaja ning kirjutas selles ülevaate "Jaan Tõnissoni elukäik" (lk 11–96). Ta osales paljude kultuuriorganisatsioonide tegevuses ja trükiste kirjastamises, avaldas rohkesti kultuuri- ja kirjandusloolisi artikleid. Tema uurimused Jakob Pärnast ja Gustav Suitsust, samuti mahukad mälestused on säilinud käsikirjadena Kirjandusmuuseumis.

Ühiskondlik tegevus

Roos asutas 1917. aastal Rapla Hariduse Seltsi ja võttis aktiivselt osa Eesti Kirjanduse Seltsi tegevusest, olles alates 1923. aastast seltsi abiesimees. Oli Eesti Keskkoolijuhatajate Ühingu esimees ning eesti keele õppetoimkonna liige.
Opheodrys

Levila

Neid madusid võib kohata Mehhikos, Ameerika Ühendriikides ja Kanada lõunaosas.
Vana-Peetri kalmistu

Vana-Peetri kalmistu on kalmistu Tartus.
Kalmistu asub Puiestee tänava ja Ujula tänava ristumiskohas ürgoru nõlval, piirnedes jõe pool Kalmistu paljandiga.
Vana-Peetri kalmistu on Tartu Peetri koguduse kalmistu. Kalmistu rajati aastal 1892.
Sellele kalmistule on maetud teiste seas Konrad Mägi ja Ado Vabbe, aga samuti Aleksander Eisenschmidt, Enn Raa, Valve Janov.
1930. aastail maeti iga aasta mais või juunis kalmistule (ühishauda) Vanas Anatoomikumis lahatud laibad (üle 30 aastas).
Yakisugi

Yakisugi (jaapani keeles 焼杉; ka 焼杉板 shō sugi ban) on Jaapani traditsiooniline puidu pinna söestamise tehnika – arvatavasti on see maailma vanim puidu kaitsmise viis.
Jaapanist pärinev tehnika annab puidule uudse ja omapärase välimuse, aga ka vastupidavuse. Tugevalt söestunud pind kaitseb puitu päikese, ilmastiku, kahjurite, mädanemise ja tule eest ning toob välja puusüü rikkaliku faktuuri. 
Jaapanis kasutatakse yakisugi tegemiseks peamiselt jaapani küpressi (Cryptomeria japonica) puidust laudu, Eestis aga kasutatakse selleks lehist, kuuske või mändi.
Puidu söestamine on täiesti looduslik puidutöötlemisviis, mis tagab lisaks meeldiva esteetilise väljanägemise. Puidu töötlemise käigus tuuakse välja puidu looduslikke toone ja mustreid. Puit muutub ka keskkonnateguritele (UV-kiirgus, vesi, putukad, mädanik) väga resistentseks. Kokkuvõttes ei ole Yakisugi tehnika ainult visuaalselt ilus, vaid ka väga praktiline.
Bothriechis marchi

Levik

Neid võib kohata Hondurases ja Guatemalas.
Cosmos (ajakiri)

Cosmos (alapealkirjaga The journal of The Traditional Cosmology Society) on The Traditional Cosmology Society väljaantav akadeemiline ajakiri, mis ilmub kord aastas Edinburghis ja avaldab eelretsenseeritavaid interdistsiplinaarseid artikleid müütide, religiooni ja kosmoloogia alalt, hõlmates mitmesuguseid kultuure minevikus ja tänapäeval. 
Cosmose pikaaegne toimetaja on olnud Emily Lyle ja ülevaadete toimetaja Aude Le Borgne, toimetajana on tegutsenud Mirjam Mencej ja Lousie Milne.
Vaivara murrakud

Vaivara murrakud on Vaivara kihelkonnas kõneldud murrakud, mida on ühendatud rannamurdega. Kihelkonna kesk- ja lääneosa murrakud kuuluvad Alutaguse murde koosseisu . Seevastu põhja- ja idapoolsete külade Udria, Puhkova, Arumäe, Riigiküla ning Kudruküla ingeri- ja isuripärased murrakud moodustavad eraldi rühma. Mihkel Toomse on Vaivara murrakualal eristanud nelja alarühmitust: ranniku-, ida-, kesk- ja läänemurrakut.  
Kõige ingeripärasem on olnud Teise maailmasõja järel hääbunud Kudruküla murrak.
Tõnis Tirel

Tõnis Tirel (sündinud 14. veebruaril 1954 Allikul Saue vallas) on raadioajakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1973 Tallinna 45. Keskkooli. Seejärel õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias zootehnikat.
Ta on Vikerraadio toimetaja ja saatejuht. Varem olnud diktor nii Vikerraadios kui ka Eesti Televisioonis.
Idova mõis

Idova mõis (saksa keeles Idowa) oli Jõgisoo mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.
Ülejõe park

Ülejõe park (varem Tammsaare park) on park Tartus.
Park asub Narva maantee ja Emajõe vahel Kaarsilla ja Vabadussilla vahelisel lõigul. Pargis asuvad Hugo Treffneri monument ja Friedebert Tuglase mälestusmärk.
Sisters by Mistake

Ajalugu

Sisters by Mistake (SbM) tegutseb alates 2001. aastast Tartus, kuigi bändi asutajaliikmed Maali Käbin ja Kariina Tšursin olid tolleks ajaks juba paar aastat Tallinnas koos mänginud ning teinud ka paar kontserti koos absurdibändiga KooBaZ. Tartus leiti teiseks kitarristiks Diana ning alustati proove Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli keldris ja pööningul, ühikates ning tänaval. 30. jaanuaril 2002 toimus esimene kontsert Helleri kohvikus, kus oli kaastegev juba ka praegune viiulimängija Kreete Mägi ning klaveril Tiina Põllu. 
Esimeste kontsertide hulka kuulusid poolakustilised ülesastumised mh Akustilise Ribafiltri nime all peamiselt üliõpilasüritustel ja Tartu Laululava kohvikus. 
Aasta 2003 sügiseks oli kinnistunud nimi Sisters by Mistake ning bassimängijaks leitud Liina Allikas, trummariks Siim Lilienthal. 2004. aasta kevadel vahetas Astrid Valdmann välja senise bassimängija Liina Allika ning samuti leiti uueks trummariks Liina Amon. Saabus periood täielikult tüdrukutebändina kuni sügiseni 2004, mil bändiga liitus kitarrist Indrek Haav, tänu kellele SbM'i tegemised veel suurema hoo sisse said.
2005. aasta oli äärmiselt produktiivne: koosseisuga liitus trummar Tauno Viira, valmis suur hulk uusi lugusid ja esinemisgraafik tihenes. 
Aasta 2006 algas Sisters by Mistake'i jaoks üsna kurvalt: avastati endid olukorrast, kus polnud ei trummarit ega ka lauljat: Tauno Viira lahkus bändist juba sügisel ja Kariina Tšursin koos aastavahetusega. Kuid kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem ning bassimängija Astrid Valdmann näitas üles suurt otsusekindlust ja leidis veebruarikuuks trummar Aladar Rebase ning aprilliks uue laulja Kristi Kongi.
2007. aasta on SbM-il möödunud aktiivse tegutsemise tähe all, seda eelkõige Mooste rahvamuusikatöötluste festivali pärast, kus Sisters by Mistake viibis lavalaudadel nii Eesti esimese folkmuusikali "Nuga terava" koosseisus kui ka võistluskontserdil. Sisters by Mistake avas koos Pelgulinna Folklooriklubiga muusikaliga Mooste mõisa hobusetalli lava. Juunis muutus bändi koosseis jälle – lahkus Aladar Rebane ning tema trummitooli võttis uuesti üle Tauno Viira. 
Augustis salvestas bänd oma esimese singelplaadi "Teisel pool aknaid" (sisaldab peale nimiloo ka lugu "Hipid").
2008. aasta alguses saadi linti veel kaks lugu "Kärbes-spioon" ja "Kahe klaasi killud".
Sisters by Mistake'i stiilimääratlus on aegade jooksul muutunud koos koosseisu- ja kontseptsioonimuutustega; nüüd defineerib SbM oma stiili kui eklektilist etnomõjutustega alt-rokki.
13. sajand

Kümnendid ja aastad

1200. aastad: 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207, 1208, 1209
1210. aastad: 1210, 1211, 1212, 1213, 1214, 1215, 1216, 1217, 1218, 1219
1220. aastad: 1220, 1221, 1222, 1223, 1224, 1225, 1226, 1227, 1228, 1229
1230. aastad: 1230, 1231, 1232, 1233, 1234, 1235, 1236, 1237, 1238, 1239
1240. aastad: 1240, 1241, 1242, 1243, 1244, 1245, 1246, 1247, 1248, 1249
1250. aastad: 1250, 1251, 1252, 1253, 1254, 1255, 1256, 1257, 1258, 1259
1260. aastad: 1260, 1261, 1262, 1263, 1264, 1265, 1266, 1267, 1268, 1269
1270. aastad: 1270, 1271, 1272, 1273, 1274, 1275, 1276, 1277, 1278, 1279
1280. aastad: 1280, 1281, 1282, 1283, 1284, 1285, 1286, 1287, 1288, 1289
1290. aastad: 1290, 1291, 1292, 1293, 1294, 1295, 1296, 1297, 1298, 1299
1300
Kergu-Kõnnu vald

Kergu-Kõnnu vald (saksa keeles Kerkau-Könno) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kaisma vallaga.
Kruusamägi

Kruusamägi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kruusamägi (Krusameggi) on pandud Emumäe mõisas Simuna kihelkonnas Virumaal.
Nimede eestistamisel määrati Kruusamägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Robinkor ja Tschirikov.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kruusamägi Eestis 60 mehel ja 57 naisel.
Nime tuntud kandjate seas on näiteks põllumajandusettevõtja Hans Kruusamägi.
Jacques Rosenbaum

Jacques Gustav-Adolf Rosenbaum-Ehrenbusch (1. juuli 1878 Haapsalu – 6. jaanuar 1944 Berliin) oli baltisaksa päritolu Eesti arhitekt.
1904–1907 oli ta Tartu linnaarhitekt. Rosenbaum on tuntud juugendstiilis hoonete järgi Tallinnas.

Elukäik ja õppimine

Jacques Rosenbaum sündis 1. juulil 1878 Haapsalus Moritz Leonhard Gabriel Rosenbaumi (1846–1907) ja Mathilde von Liphardti peres teise lapsena. Aastatel 1889–1896 õppis Rosenbaum Tallinna Peetri reaalkoolis, kust edasi siirdus Riia Polütehnilisse Instituuti. Riias õppis Rosenbaum esialgu keemiat (1896–1898) mille aga vahetas arhitektuuri vastu ning lõpetaks kooli 1904. aastal. Rosenbaum kuulus korporatsiooni Rubonia.
1897 abiellus Rosenbaum Adrienne Kerkoviusega (1879–1971). Paaril oli kokku viis last.
1904–1907 töötas Rosenbaum Tartu linnaarhitektina.
1907 asus arhitekt Tallinna, kus oli kuni 1912 kubermanguvalitsuse ehitusosakonna nooreminsener, kuulis linna volikokku, 1916–1918 töötas vanemtöödejuhatajana Merekindluse Valitsuses. Tallinna perioodi jääb ka enamik tema ehitustellimusi. 
I maailmasõja ajal lahkus arhitekt perega Eestist ning kolis Saksamaale Greifswaldi. 1920ndate algul tuli Rosenbaum Tallinna tagasi, kuid ei jäänud siia püsivalt. Viimaseks Eestisse ehitatud projektiks jääb Meremeeste Kodu, mis valmis 1926. 1932 astus ta koos naisega Hitleri natsionaalsotsialistlikku töölisparteisse NSDAP. 1930ndatel töötas ta Luftwaffes tehnikuna, hiljem Relvastuse ja Sõjatööstuse ministeeriumis. Jacques Rosenbaum suri 6. jaanuaril 1944 Berliinis.

Arhitektuur

Jacques Rosenbaumi loomingut iseloomustab nii stiililine kui ka tüpoloogiline mitmekesisus – tööstusehitistest juudi mausoleumini, neostiilidest juugendi ja selle retrospektiivideni. Tema loomingu kõrgaeg jääb 1909–1914 vahelisse perioodi. Hoonete skulpturaalse dekoori osas tegi arhitekt tihedat koostööd skulptor August Volziga. Rosenbaumi tellijateks olid baltisakslased. Eesti tellijale jäi Rosenbaumi arhitektuurikeel ilmselt liiga saksalikuks. 1920ndatel arhitekti viljeldud rohke ornamentikaga arhitektuur vanamoodsaks, millele oli raske leida tellijat nii Saksamaal kui ka Eestis.
Rosenbaumi esimene teadaolevalt teostatud projekt on Reinhold Reichmanni maja Pikk 23/25. Hoone arhitektuur on saksa neorenessansi, neomanerismi ja juugendi segu. Välisfassaadi ilmestavad maskaroonid, draakonid ja katusel uudishimuliku mehe skulptuur. Ka 1910 valminud Pikk 18 fassaadi ehib rohke juugendlik dekoor. Heimatstiili ja vahvärkarhitektuuri arhitekti loomingus esindavad Seewaldi haigla ehitised ning arhitekti oma majad Pirita tee ääres. Rosenbaum projekteeris ka tööstusarhitektuuri. Tema kavandatud on mitmed hooned Fahle tselluloositehase kompleksis ning samuti Grünwaldti nahavabrik Maakri tänaval. Tema loomingusse kuuluvad Laupa mõisa peahoone, Leppenbergi üürimaja Roosikrantsi 15 ning mitmed väiksemad villad.
Varas seaduses

Levik

NSV Liidus püüti seaduslike varastega võidelda 1950. ja 1960. aastail, kus drastilisi meetmeid kasutades see eelkõige kinnipidamiskohtades ka õnnestus – seaduslikud vargad koondati üksikuisse kinnipidamiskohtadesse (nt eriti range režiimiga vangla Valge Luik, Белый лебедь).
NSV Liidu ja Venemaa tunnustatud organiseeritud ja professionaalse kuritegevuse eksperdi Aleksandr Gurovi hinnangul koondus organiseeritud kuritegevus eeskätt Nõukogude Liidu lõunapiirkondadesse ja metropolidesse. Organiseeritud kuritegevuse leviku seisukohalt paistsid silma Usbekistan, Tadžikistan, Türkmenistan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Aserbaidžaan, Armeenia, Kabardi-Balkaaria ja Põhja-Osseetia, Habarovski ja Krasnodari krai, Moskva linn ning Moskva oblast, Rostovi oblast, Irkutski oblast, Kaasani linn ja Tatarstan, Odessa oblast ning Dnepropetrovski oblast.
Mujale endise NSV Liidu aladele, peamiselt Moskvasse, on siirdunud hulgaliselt seaduslikke vargaid, kriminaalseid autoriteete ja teisi professionaalseid kurjategijaid kahest Gruusia suurimast linnast, Thbilisisist ja Khuthaisist.
Katherine Paterson

Katherine Paterson (sündinud 31. oktoobril 1932 Jiangsus) on USA lastekirjanik.
Tema muinasjutulise romaani "Sild Terabithiasse" põhjal on vändatud film 1985. ja 2007. aastal.
Tapiku raamatukogu

Tapiku raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Tapiku külas. 2019. aasta veebruari seisuga on raamatukogu juhataja on Hiie Nugis. Varem oli Tapiku raamatukogu raamatukogujuhataja Virve Etulaid.
Chalkidike poolsaar

Chalkidike poolsaar ehk Chalkidikí poolsaar (kreeka keeles: Χαλκιδική; varem eesti keeles Halkidike poolsaar) on poolsaar Kreeka kirdeosas Egeuse mere ääres. Poolsaare keskasula on Polýgyrose linn.
Poolsaare põhja- ja keskosa hõlmab Cholomóntase mäestik. Saare kuju meenutab kätt, mille kolm "sõrme" on Áthose, Sithonía ja Kassándra poolsaar. Poolsaarte vahel on Ágio Órose ja Kassándra lahed.
Poolsaare suurimad linnad on Néa Moudanía, Néa Kallikráteia ja Polýgyros.
Chalkidike poolsaar on populaarne suvepuhkusekoht.