google/wiki40b huggingface dataset:
Uku

Nimi

Nimi "Uku" on eesti keelekasutusse võetud tõenäoliselt soome äikese- ja ilmajumala Ukko järgi.
Jumaluse käsitamises ei jõudnud igaviku mõiste muistsete eestlaste seas õieti välja kujuneda, seda enam aga vanaduse mõiste. Vanadus kippus taevavalitseja ülemaks tundemärgiks saama. Sellepärast anti taevavalitsejale sellekohane nimigi: Vanaisa, Vanataat, Vana-ätt, Vanamees, Taevataat, Uku. Viiest esimesest nimest tunneme kohe, et nad kõik üht ja sedasama tähendavad. Aga Uku nimigi ei erine kuigi palju eelmistest. Meil tarvitatakse seda nime koguni harva, seda enam aga Soomes, kus see tähendab ometi just sedasama mis Vanataat ja Vanaisa. 
Seega on nimi "Uku" eesti keelekasutusse võetud tõenäoliselt soome äikese- ja ilmajumala Ukko järgi.

Asukoht

Vanataat asus taevas, kust ta mõnikord tõrelemise ja taplemisega oma ligiolekut kuulutas. Müristamise ajal öeldi ta kohta: "Vanataat tapleb, tõreleb, on kuri, on tige!" 
Hiljem andis F. R. Kreutzwald Ukule tuult, vihma ja müristamist valitsenud jumala staatuse.

Ohverdamine

Uku vakk ise oli enamasti niintest, laastudest või tohust tehtud neljanurgeline kast, millele käis peale silgukarbikaane sarnane kaas. Kevade alguses peeti iseäralikku Uku püha, millest kogu kihelkond ehk vald osa võttis. Peo ajal viidi Uku vakk hiide ja ohverdati seal. Vist põletati hiies Uku vakka aasta jooksul kogunenud aineid.

Rahvasuu

1884. aastal rääkinud üks Moisekatsi vallas elanud talu peremees Uku kohta järgmist: "Müristamisjumala Uku elukoht oli Võu jõe ääres. Paluti, et Uku laseks vihma sadada, kui põud valitses, ja et Uku vihma keelaks, kui liig palju sadas." Urvaste pastor Gutsaff on Võu jõele ohverdamisest pikemalt kirjutanud; tema jutu järgi tulnud sealt välja mees, kelle ühes jalas sinine, teises kollane sukk. Mitmed oletavad, et see oli Uku.

Kreutzwald

Mõnel pool on arvatud, nagu oleks Ukul nainegi, nimega Rauni (arvatavasti rootsikeelsest sõnast rönn, "pihlakas"). Sellele oletusele andis ka Kreutzwald põhjust. Ukust kõneledes tähendas Kreutzwald, et paastumaarjapäeva tuleb arvata Uku ja tema naise Rannj auks peetud kevadise pööripäeva aegse püha kajaks (Inland 1837, nr 27). Kreutzwald ei ütle selgelt, kas ta siin Eesti või Soome Ukust kõneleb või kas eestlased või soomlased Rannijt Uku naiseks pidasid. Leidub andmeid, mille põhjal võib järeldada, et eestlased on Uku või Vanaisa kõrval tundnud ka Maaema. Kreutzwald igatahes on Uku naise tundmise Hiärni ajaraamatust laenanud. Hiärn ometi nimetab Uku naist Raunj; trükivea tõttu on Raunjist Kreutzwaldil Rannj tekkinud.
Tali mõis

Tali mõis (saksa keeles Freyhof) oli rüütlimõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 1861 Jäärja mõisast eraldatud alast.
Ökopank

Ökopank ehk keskkonnapank on keskkonnaprojekte krediteeriv, finantseeriv ja subsideeriv pank, mis võrreldes kommertspankadega ei taotle ainult kasumit, vaid sünergeetilist tulemit. Inglise keeles on ökopanka nimetatud nii nimedega ethical bank (eetiline pank), social bank, alternative bank, civic bank, sustainable bank. Seetõttu võib ka eestikeelses kirjanduses kohata erinevaid tõlkevariante.
Hüdroseeria

Hüdroseeria ehk järve kinnikasvamise suktsessioon (inglise hydrosere) on suktsessiooniliselt üksteisele järgnevate koosluste rida veekogus või soos.
Teatava aja jooksul mis tahes mageveekogu settib täis (mudastub), kasvades kinni ja muutudes sooks. Selle aja jooksul valitsevad veekogus ja hiljem soos üksteisele järgnevad eriomased taimekooslused.
Włodzimierz Karpiński

Włodzimierz Witold Karpiński (sündinud 16. novembril 1961 Puławys) on Poola poliitik.
Ta sündis aastal 1961 Lublini vojevoodkonnas Puławy maakonnas Puławys. Ta lõpetas Puławys lütseumi ja aastal 1990 Varssavi Polütehnilise Instituudi.
Aastal 2005 valiti ta Seimi liikmeks. Aprillist 2013 kuni juunini 2015 oli ta Poola riigikassaminister.
Interpreet

Interpreet ehk interpreteerija (ladina sõnast interpres 'vahendaja, seletaja, tõlk') on millegi tõlgendaja. Enamasti peetakse interpreedi all silmas heliteose esitajat, eriti solisti või dirigenti.
Puurmani Mõisakool

Puurmani Mõisakool on põhikool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmanis Puurmani mõisa peahoones.
1923 avati Puurmanis kool, mis algul tegutses Kirikuvalla koolimajas ja seejärel Puurmani mõisa peahoones (Puurmani lossis). 1940 sai kooli nimeks Puurmani 7-klassiline Mittetäielik Keskkool. 1954 sai kooli nimeks Puurmani Keskkool. 2005 sai kooli nimeks Puurmani Gümnaasium. 2013 muudeti kool põhikooliks ja nimeks sai Puurmani Mõisakool.
Burgundia hertsog

Burgundia hertsog oli Burgundia hertsogkonna valitseja. 
Esimesteks Burgundia hertsogiteks võiks nimetada burgundide hõimupealikke, kes praegusesse Burgundiasse 5.–6. sajandil tungisid. Peale seda, kui burgundide kuningriik oli frankide poolt vallutatud, olid kuningateks esialgu Merovingide dünastiasse kuuluvad Frangi kuningad. Hiljem olid hertsogid Karl Suure ja ta järglaste alamad, seejärel aga kujunes seal Frangi riigi tagamise järel taas kuningriik (Arelaat), mis 11. sajandil liideti Saksa-Rooma riigiga. Lääne-Frangi riik ehk Prantsusmaa omas aga Lääne-Burgundiat (Bourgogne), kus valitsesid kuningate alamatena Burgundia hertsogid. 
14. sajandil hakkas just Prantsusmaa Burgundia hertsogkond taas esile tõusma, kui 1364. sai seal võimule Valois' dünastia Valois-Burgundia dünastia kõrvalharu. Lühikese ajaga said Burgundia hertsogid endale ka Saksa-Rooma riigis asuva Burgundia vabakrahvkonna ning suuri valduseid Madalmaades. Hertsog Philippe Hea saavutas Saja-aastase sõja ajal Prantsusmaast sõltumatuse ning soovis teha Burgundiast taas kuningriiki. Sama soovis ka tema poeg Charles Südi, kuid too langes 1477 Nancy lahingus ning Burgundia jagati Habsburgide ja Prantsusmaa vahel. Prantsusmaa sai endale hertsogkonna südame ning sinna asusid taas Prantsuse Burgundia hertsogid, samas kui Habsburgid nimetasid end samuti Burgundia hertsogiteks, kuni nad Lõuna-Madalmaadest 1795. aastal lõplikult ilma jäid.
Ringrada (album)

Ajalugu

Stuudio­plaat tuli müüki plaadifirma Universal Music Balticsi levitamisel korraga nii Baltimaades kui ka Skandinaavias.
"Thulelohe" esmaettekanne toimus Eesti Vabariigi 91. aastapäeva pidulikul kontserdil 24. veebruaril 2009 Jõhvi kontserdimajas. Sama aasta märtsis ilmus lugu singlina sarjas "Eesti Ekspressi singel 16".
Suvel 2009 said kõik Raadio 2 Indisaate kuulajad hääletasid, kas uuele plaadile tuleb loo "Let's Do Your Hair " dubstepi või rocki versioon. Napilt võitis kitarrilisem versioon
Duo-singel "Päike Maa (erostratos)/ Kids Stuff Rokk" võeti meedias hästi vastu. Eelmiselt albumilt ("Supersymmetry", 2005) pärit "Kids' Stuff Rokk" on siin rohkem elektrooniline ning kaasa teeb ka külalisvokalistina Lotte Jürjendal. Laulu video valmis Veiko Õunpuu ja Jan-Erik Nõgisto poolt. "Kids Stuff Rokk" oli esikohal nii MTV Baltic Zen MTV Balti Top 20, kui ka MTV Eesti hittide edetabelis World Chart Express.
Laul "Sol Dat d'Or" kandis algselt pealkirja "Soldat d'Or" (Kuldsõdur). Kui 2009 aasta alguses toimus pronksiöödest inspireeritud kunstnik Kristina Normani performance kuldsõduriga, otsustas Röövel Ööbik veidi teksti muuta. Soovides igati korrektseks jääda, lõikati esimese sõna pooleks ja väikeste grammatiliste apsudega muutus pealkirja tõlkeline tähendus "Üleküllatud päikeseks".
Masinaoperaator

Masinaoperaator on isik, kes juhib tööpinki või tööstusliini.
Nüüdisaegseis seadmeis toimub juhtimine valdavalt juhtimispuldi kaudu, töö iseenesest on automatiseeritud ning operaatori peamiseks ülesandeks on jälgida, et tehnoloogiline protsess toimuks vastavalt ettenähtule. Ta ise otseselt ei osale selles.
Vanematel tööpinkidel, mida leidub tänapäevalgi üsna palju, on masin operaatori abimees. See tähendab, et operaator osaleb pidevalt tehnoloogilises protsessis.
Rõusa mõis

Rõusa mõis (saksa keeles Karlshof) oli Uue-Vändra mõisa kõrvalmõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Arhaar

Arhaar (ingl. k. argali; lad k. ovis ammon) on Sise- ja Kesk-Aasias elutsev suur uluklammas.
Arhaari üldpikkus on kuni 2 m, tüvekõrgus 1,25 m. Ta kaalub kuni 200 kg. Jääradel on kuni, 1,5 m pikkused ja tüvest kuni 0,5 m jämedused keerdunud sarved. Mõnedel utedel on peenikesed ja lühikesed sarved. Arhaarid elavad kõrgmäestikes. Suveks rändava nad u. 5000 m kõrgusele, talvel elavad aga madalamal. Arhaarikarjades on tavaliselt umbes 50 looma, kellest 3-4 on jäärad. Nendest üks on juhtjäär. Utt sünnitab korraga ühe talle, erandjuhtudel kaks talle. Arhaar on üks kodulamba esivanematest.
Vladimir Kazatšonok

Vladimir Kazatšonok (vene keeles Владимир Александрович Казачёнок; 6. september 1952 Kolpino – 26. märts 2017) oli vene jalgpallur ja jalgpallitreener.
Ta oli Nõukogude Liidu Peterburi Zeniti tippjalgpallur ja Nõukogude Liidu jalgpallikoondise liige.
Aastatel 2009–2011 oli ta JK Sillamäe Kalev peatreener ja ta on kuulunud JK Sillamäe Kalev juhatusse.
Neptunism

Neptunism on 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi alguse geoloogiline hüpotees, mille kohaselt on kivimid, mida me tänapäeval tunnume tardkivimitena, tekkinud mereveest väljakristalliseerumise tulemusel. Tänapäeval ei ole see hüpotees enam tõsiseltvõetav.
Neptunistidele vastandusid plutonistid, kes väitsid, et tardkivimid on moodustunud vedela magma või laava tardumise tulemusel. 19. sajandi algupoolel sai selgeks, et plutonistidel oli õigus.
Arusaam, et tardkivimid on tekkinud vedela magma või laava tardumisel võib tunduda meile loomulik, kuid keskajal ja ka hiljem arvasid paljud teisiti. Näiteks 16. sajandi Šveitsi filosoof Konrad Gesner oli veendunud, et heksagonaalsed basaldi sambad on hiiglaslikud kristallid, mis on sadenenud ookeanide põhja. Ta ei olnud kaugeltki ainus ega ka viimane. Veel kaks sajandit hiljem arvas Richard Pococke, et Põhja-Iirimaa Giant's Causeway on tekkinud samal viisil. Neptunism ei olnud siiski ainuvalitsev seisukoht, sellele vastandusid tänapäevasemate vaadetega plutonistid. Plutonistide ja neptunistide vaheline võitlus on üks "verisemaid" selletaolisi geoloogia ajaloos. Neptunistide koolkonna liidriks oli Abraham Gottlob Werner (1749–1817), kelle õpilasteks olid muuhulgas Alexander von Humboldt, Leopold von Buch, Georges Cuvier, Johann Wolfgang von Goethe jt. Werner ei omistanud vulkaanidele kuigi suurt tähtsust. Tema arvates olid vulkaanid korstnaks, mille all põlesid kivisöelademed.
Neptunistide jalgealune lõi kõikuma siis, kui keemikutele sai selgeks, et kristallid ei pea tingimata formeeruma vesilahustest, vaid nad võivad tekkida ka näiteks silikaatse vedeliku jahtumisel. Pealegi ei ole tardkivimid merevees lahustuvad, mida võiks eeldada, kui toetuda neptunistide hüpoteesile.
Bogdan Borusewicz

Bogdan Michał Borusewicz (sündinud 11. jaanuaril 1949 Lidzbarkis) on Poola ajaloolane ja poliitik.
Ta oli 20. oktoobrist 2005 kuni 11. novembrini 2015 Poola Senati marssal.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola Senati marssalina.
Douglase maakond (Nevada)

Douglase maakond (Douglas County) on maakond USA-s Nevada osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on 38° 55′ N, 119° 36′ W.
Maakonna halduskeskus on Minden.
Maakonna pindala on 1911 km², millest 73 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 997. Aastal 2000 oli elanike arv 41 259.

Ajalugu

Douglase maakond moodustati 1861. aastal. Maakond on nime saanud poliitik Stephen A. Douglase järgi. Douglase maakonnas asuv mormoonide asutatud Genoa oli esimene asula Nevada osariigis.
Poolus (kompleksmuutuja funktsiooniteooria)

Isoleeritud iseärast punkti  nimetatakse funktsiooni  pooluseks, kui selle funktsiooni arenduses Laurenti ritta punkti   punkteeritud ümbruses sisaldab negatiivne osa lõpliku arvu nullist erinevaid liikmeid, st
, kus  on positiivne osa.
Kui , siis  nimetatakse -järku pooluseks.
Kui , siis poolust nimetatakse lihtsaks.
Vanuatu saared

Vanuatu saared on saarestik Vaikses ookeanis. Pindala 14 800 ruutkilomeetrit. Saared on mägised ja vulkaanilised, kõrgus kuni 1879 meetrit. Kuuluvad Vanuatule.
Vanuatu saarte varasem nimi on Uus-Hebriidid. Saartele andis selle nime 1774. aastal James Cook. Tänapäeval kasutatakse seda üksnes ajaloolises kontekstis.
94. punalipuline miinitraalerite brigaad

94. punalipuline miinitraalerite brigaad (vene k: 94-я Краснознамённая Бригада Тральщиков), sõjaväeosa nr 21000, oli Nõukogude Liidu ja Venemaa mereväe Balti laevastiku miinilaevade koondis, mis paiknes Tallinnas.

Ajalugu

Brigaadi eelkäijaks oli 1. traalimisbrigaad, mis formeeriti 25. juulil 1941. 
Pärast 2. maailmasõja lõppu jätkus merel nn "lahingtraalimine" kuni 1957. aastani. Pärast seda paiknes 1. traalimisbrigaad Tallinna ja nimetati 94. traalerite brigaadiks. Igapäevast traalimist Soome lahel jätkati siiski veel kuni 1963. aastani, kui kõik alad kuulutati laevasõidule ohutuks. Selleks ajaks oli brigaad teinud kahjutuks pea 12 000 meremiini. 
94. miinitraalerite brigaad oli okupatsiooniaastail põhiline Tallinnas Miinisadamas paiknenud Balti laevastiku laevakoondis. Osa allüksusi paiknes ka Lennusadamas.
Brigaadi koosseisu arvati Nõukogude mereväe 2 eksperimentaalse miinitraalerite klassi, Andryusha ja Pelikan, ainsad laevad.
Seoses nõukogude võimu kokkuvarisemisega 1991. aastal ja eeldatava lahkumisega Eestist, hakkas ka brigaadi tegevus kiratsema. Juba 1990-ndate algul arvati mitmed brigaadi vanemapoolsed laevad teenistusest välja või amortiseerusid kasutuskõlbmatuks. Viimane suurem laevade nimekirjast maha kandmine toimus veel juunis 1994. Mõned laevad uppusid seejuures samasse Miinisadamasse. Brigaad likvideeriti pärast Venemaa vägede lahkumist Baltikumist, septembris 1994.
Wolmar Yxkull

Wolmar Yxkull (ka Waldemar Yxkull või Woldemar Yxell; u 1579 – maetud 5. augustil 1627) oli Rootsi õukonnaametnik ja esimene Üxküllide aadlisuguvõsa esindaja Rootsis. 
Ta oli kuningas Johan III kammerjunkur ja seejärel Karl IX õuemarssal.
Ta sai naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja immatrikuleeriti 1625 Rootsi rüütelkonda Yxkull nime all (nr 76). 
Talle kuulusid Kasti mõis (Kasti vasallilinnus) Märjamaa kihelkonnas Eestimaal, ning Djursnäsi, Ogesta ja Körunda mõisad Stockholmi lääni Ösmo kihelkonnas Rootsis. 
Ta maeti 5. augustil 1627 Ösmo kirikusse Södermanlandis.
Petroskoi ajalugu

Soome okupatsioon 1941–1944

Jätkusõda jõudis Petroskoisse 1. oktoobril 1941. Petroskoi nimetati ümber Äänislinnaks (rootsi keeles Onegaborg). Esmakordselt kasutati uut nime 8. augustil Ida-Karjala sõjaväevalitsuses, ametlikult jõustus nimemuudatus 12. oktoobril 1941. 
1942. aasta aprillis tähistas Äänislinnas oma 20-aastast juubelit Akadeemiline Karjala Selts. 
Viimane Soome rong lahkus Äänislinnast 27. juunil 1944 kell 21.30. Esimesed punaarmeelased jõudsid linna laevaga 28. juunil 1944 kell 10 hommikul.

Nõukogude käsitlusi Soome okupatsioonist

Jätkusõda jõudis Petrozavodskisse 1. oktoobril 1941. Petrozavodsk nimetati ümber Äänislinnaks (rootsi keeles Onegaborg). Esmakordselt kasutati uut nime 8. augustil Ida-Karjala sõjaväevalitsuses, nime väljamõtlejaks olevat olnud kapten Eino Leskinen. Ametlikult jõustus nimemuudatus 12. oktoobril 1941, kui algas piirkonna soomestamise kampaania. Kampaania korras muudeti ka muid kohanimesid, näiteks nimetati Petrozavodski peaväljak Kirovi väljak ümber Vabaduse väljakuks. 
Oma positsioonide kinnitamisel oli linna garnisonis kuni 15 000 sõjaväelast ja sama arvukalt oli laagrites ka kinnipeetuid. Soome okupatsioon Petroskois kestis 1001 päeva. Selle aja jooksul rajati kuus koonduslaagrit, millest sõja lõpuni tegutses neli. Kohalike elanike registreerimisel andis Äänislinna sõjaväestaap elamislubadeks soomeugrilastele rohelise ja slaavlastele punase isikutunnistuse. Jagati toidukaarte, soomeugrilastele pakuti enam võimalusi kui venelastele. Tänaval liikudes pidid slaavlased kandma punast käelinti ja nende lapsi ei lubatud linnakooli. 
1942. aasta aprillis tähistas Äänislinnas oma 20-aastast juubelit Akadeemiline Karjala Selts. Osales üle 300 noore ohvitseri, kes soovisid rajada Suur-Soome riiki Ida-Karjala jt soome-ugri taustaga alade liidendamisel Soomega.
Keelati välja anda trükiseid, pidada koosolekuid ja rühmadesse koguneda. Sõdurid toimetasid linnas läbiotsimisi ja elanikelt võeti ära toiduaineid, mis olid üle lubatud normi. Trofeedena võeti kaasa ka meeldima hakanud esemeid, see oli sõjaväestaabi poolt ametlikult keelatud, ent üleastunuid ei karistatud. Omandiga seotud kurjategijaid karistas tsiviilkohus, rindejoone ületajatele ja spioonidele määras sõjaväe välikohus surmanuhtluse. Sõjaväe valitsemisele allus kogu linn. Suur osa vene rahvusest elanikke paigutati koonduslaagritesse. Kõrvuti venelastega vangistati ka poliitiliselt mitteusaldusväärseks peetud karjalasi. Massihukkamisi ega genotsiidi koonduslaagrites ei esinenud, küll rakendati aga karistusena peksu. Esines nälga suremist, nõrgemaid võttis tüüfus, tuberkuloos ja üldhaigused. Äänislinnas suri iga kahekümnes inimene, laagrites iga viies.
Staadioni tänav (Tallinn)

Staadioni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis.
Tänav sai nime 22. veebruaril 1955.
Tehrik-i-Taliban Pakistan

Tehrik-i-Taliban Pakistan (urdu:تحريک طالبان پاکستان) on peamine Talibani katusorganisatsioon  Pakistanis, mis võitleb kohaliku valitsuse ja NATO jõudude vastu Afganistanis.
Nestor Lakoba

Nestor Lakoba (vene Нестор Аполлонович Лакоба; 1. mai 1893 Lõhnõ – 28. detsember 1936 Thbilisi) oli abhaasi rahvusest Nõukogude partei- ja riigitegelane.
Nestor Lakoba oli pärit talupoja perekonnast. Ta oli nõrga kõrvakuulmisega ja seetõttu oli ta hüüdnimi "Adagua" ('Kurt'). Aastal 1910 lõpetas ta Thbilisis vaimuliku kooli ja asus seejärel õppima Thbilisi Vaimulikus Seminaris, kust ta aga 1911. aastal revolutsioonilise propaganda tegemise eest välja visati.
1911. aastal asus ta elama Bathumisse. Septembris 1912 astus ta Venemaa Sotsiaaldemokraatlikusse Töölisparteisse. Lakoba tegeles Adžaarias parteitööga, kuid oli sunnitud sealt lahkuma. Lühikest aega elas ta Abhaasias, seejärel kolis Groznõisse. Groznõis elades töötas ta pangas ja lõpetas 1915. aastal eksternina reaalkooli. 1916. aastal alustas ta õigusteaduse õpinguid Harkovi ülikoolis, kuid need ei kestnud kaua ja Lakoba pöördus Abhaasiasse tagasi. Aprillis 1917 valiti ta Gudauta piirkonnakomissariks. Ta osales aktiivselt menševikevastases võitluses.
1918. aastal oli Lakoba üks Gruusia menševistliku valitsuse vastase ülestõusu juhte, ta oli Suhhumi Sõja-Revolutsioonikomitee esimehe asetäitja ja partisanisalga organiseerija. 1918. aasta lõpus Gruusia valitsus vangistas ta ja 1919. aasta kevadel saadeti Lakoba Gruusiast välja.
1920. aastal juhtis ta VK(b)P Keskkomitee Kaukaasia Büroo ülesandel Bathumis põrandaalust bolševistlikku võitlust. 
Vladimir Lenini isiklikul ülesandel viibis Lakoba 1920. aasta detsembrist kuni 1921. aasta märtsini koos Jefrem Ešbaga Türgis, kus nad osalesid Nõukogude Venemaa ja Türgi vahel sõlmitud Moskva lepingu ettevalmistamisel.
1921. aasta märtsis sai Lakobast Suhhumis Abhaasia Revolutsioonikomitee esimehe asetäitja. 1922–1930 oli Lakoba Abhaasi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees. 1930. aastal Abhaasia Rahvakomissaride Nõukogu reorganiseeriti ja Lakobast sai Abhaasia Kesktäitevkomitee esimees, kelleks ta jäi kuni oma surmani.
1936. aastal pakkus Stalin Lakobale NKVD juhataja kohta. Lakoba keeldus. Seejärel kaotas Stalin usalduse Lakoba vastu.
1936. aasta 26. detsembri õhtul sõitis Lakoba Lavrenti Beria kutsel Thbilisisse nõupidamisele. 27. detsembril käis Lakoba külas Beria korteris, kus talle tõenäoliselt pakuti mürgitatud toitu. Õhtul hakkas tal ooperiteatris etenduse ajal halb, ta läks tagasi võõrastemajja, kus ta 28. detsembri varahommikul krampides suri.
Lakoba surnukeha saadeti Suhhumisse, kus see pidulikult maeti. Lahkamisel olid elutähtsad elundid eemaldatud. Arstid, kes olid Lakoba laipa lahanud, arreteeriti hiljem. Mõni aeg hiljem tehti Lakoba hauaküngas maatasa ja surnukeha kaevati välja. Lakoba kuulutati rahvavaenlaseks. Tema lesk ja lapsed arreteeriti. Lakoba lesele Saria Lakobale esiti süüdistus Jossif Stalini mõrva ettevalmistamises. Saria Lakoba suri piinamiste tagajärjel 1941. aastal. Tapeti ka Nestor Lakoba ema. Lakoba lapsi hoiti senikaua vanglas, kuni nad said täisealisteks. Seejärel nad mõisteti surma ja lasti maha. Lavrenti Beria hävitas peaaegu kogu Lakobade suguvõsa.
Järvakandi külanõukogu

Järvakandi külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Eidapere külanõukoguga.
Vikenti (Nikitin)

Vikenti (kodanikunimega Vassili Semjonovitš Nikitin; 1892 Kostroma kubermang – 12. või 13. aprill 1938 Moskva) oli Venemaa vanausuliste (Belaja Krinitsa hierarhia) vaimulik, Kaukaasia piiskop alates 1928. aastast.
Tema isa oli kaupmees Semjon Nikitin (hilisem Jaroslavi, Vologda ja Arhangelski piiskop Savati).
Ta õppis aastatel 1912–1916 (lõpetas) vanausuliste usuteaduse instituudis Moskvas, seejärel teenis kuni 1917. aastani sõjaväes kirjutajana ja 1919–1921 Punaarmees kirjaoskamatute punaväelaste õpetajana.
Pärast abiellumist Maria Ivanovna Mohhovaga teenis ta preestrina Kunikovo küla koguduses Kostroma kubermangus ja alates 1923. aastast Rogoža kalmistul Moskvas. Lesestus 1926. aastal ja pühitseti piiskopiks 1928. aastal. Aastatel 1932–1933 oli ta vangis. Elas alates 1934. aastast Moskvas, oli peapiiskop Meleti surma järel vanausuliste kirikupea kohustetäitja alates veebruarist 1935. 5. märtsil 1938 arreteeriti ta uuesti, suri ülekuulamise järel Lefortovo vanglas.
Nina Åström

Nina Åström (sündinud 1962) on soome gospellaulja.
Ta esindas lauluga "A Little Bit" Soomet 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis, kus saavutas 18 punktiga 18. koha.
Luca Toni

Isiklikku

Luca Toni on 194 cm pikk.
Zürichi kanton

Vallad

Kantonis on 171 valda (Politische Gemeinden).

Geograafia

Zürichi kanton paikneb Alpidest põhjas. Selle naaberkantonid on Schaffhausen põhjas, Aargau läänes, Zug ja Schwyz lõunas ning Thurgau ja Sankt Gallen idas. Enamus Zürichi järvest asub kantonis.
Kantoni saab laias laastus jagada linnaks ja järveks, Unterlandiks loodes, Oberlandiks kagus, Weinlandiks ja Winterthuriks kirdes ning Knonaueramtiks edelas. Suur-Zürichi ala ulatub kantoni piiride taha.
Zürichi pindala on 1728,8 km². Sellest 43,4% on põllumajanduslik maa, samas 30,7% on metsa all. 20,1% maast on asustusmaa (hooned või teed) ja 5,8% on tühermaa.
Peamised järved on Zürichi järv, Greifensee ja Pfäffikersee. Väiksemad järved on Türlersee, Katzensee, Hüttnersee, Grosser Husemersee, Mettmenhaslisee, Lützelsee, Egelsee ja Seeweidsee.
Suurem osa kantonist koosneb madalatest jõeorgudest, mis laskuvad Reini suunas kantoni põhjaosas. Kantoni loode- ja kaguosas on mägiseimaid piirkondi. Linthi jõe org viib Zürichi järve ja jätkub Limmati jõena. See org on tähtsaim org Zürichi kantonis. Glatti jõe org saab algusethe Greifenseest ja on Limmatist eraldatud mäeahelikuga. Tössi jõe org on kuristik. See paikneb kantoni idaosas ja on Toggenburgi piirkonnast Sankt Galleni kantonis eraldatud mägise alaga. Hörnli (1133 m) on kõrgeim tipp selles mäeahelikus. Sihli jõe org paikneb kantoni lääneosas. Suubub Limmati jõkke Zürichi linnas. Sihli jõgi on Zürichi järvest eraldatud Albise mäeahelikuga. Albishorn (915 m) on siin kõrgeim tipp. Kõrgeim tipp kantonis on Höhrohnen kantoni kaguosas.
Uetliberg on Albise mäeaheliku osa. See mägi on populaarne puhkekoht Zürichi linnarahvale. Uetlibergile viib raudtee.
Merdil

Merdil on asula Hispaanias Galicias A Coruña provintsis A Coruña maakonnas Abegondo vallas Abegondo kihelkonnas.
Naaberasulad on põhjas A Peneda, idas Cancelada ning lõunas ja läänes Vilanova.
2009. aastal oli Merdilis 11 elanikku, neist 6 meessoost ja 5 naissoost.