Kindlustus

Kindlustusseltsid Eestis

Vt peatükki "Eesti kindlustus"

Kindlustusmaakler

Ettevõtluses müüvad kindlustustooteid nii kindlustusmaaklerid kui ka -agendid. Kindlustusmaakler müüb kliendile eri ettevõtete kindlustusteenuseid. Kindlustusagendid esindavad konkreetseid kindlustusseltse ja müüvad ühe ettevõtte teenuseid.

Eesti kindlustusmaaklerid

Vt peatükki "Eesti kindlustus"

Eesti kindlustus

Esimene üle-eestiline kindlustusühistu asutati aastal 1831 Tartus (Liivimaa Vastastikune Rahekindlustusselts). 1852 asutati Tallinnas Eestimaa Vastastikune Tulekindlustusselts ja 1862 Tartus Liivimaa Vastastikune Tulekindlustusselts .
19. sajandil tegelesid kindlustusühistud eeskätt tule- ja rahekindlustusega. Kindlustusteenust kasutasid peamiselt mõisad.
Eestlaste enda asutatud (1907 Tartus) esimene üle-eestiline kindlustusühistu oli Eesti Vastastikune Tulekinnituse Selts (hilisem Ühistegelik Kindlustusselts Eesti). 1912 asutati Tallinnas Baltimaade Vastastikune Elukindlustusselts, kuhu kuulusid peamiselt baltisakslased.
Eesti iseseisvusajal, 1923. aastal võttis kindlustusettevõte Polaris üle Liivimaa Vastastikuse Kinnituse Seltsi varad ja kohustused. Eesti Vastastikuse Tulekinnituse Seltsi ja Baltimaade Vastastikuse Elukindlustusseltsi võttis üle Eestimaa kindlustusettevõte EKA. Iseseisvusajal oli elukindlustus tulekindlustuse järel teisel kohal.
1936. aastal vastu võetud kindlustusasutuste seaduse järgi nimetati ülemaalised kindlustusühistud ühistegelikeks kindlustusseltsideks. Kindlustusseltsid lõpetasid tegevuse aastal 1940 pärast  pankade ja suurtööstuste riigistamise deklaratsiooni.

Kohustuslikud ja sundkindlustused Eestis

Peale eraõiguslike ja ärilistel eesmärkidel toimiva kindlustuse on Eestis ka mitmeid riiklikult korraldatud kindlustusi.

Ravikindlustus

2001. aastal võeti riigikogus vastu tervishoiuteenuste korraldamise seadus, mis muutis Eesti ravikindlustussüsteemi. Riikliku ravikindlustussüsteemiga tagab riik inimese tervise säilitamise kulud, haigusest või vigastusest johtuva ajutise töövõimetuse kulude ja ravikulude tasumise ning rasedus- ja sünnitushüvitise maksmise. Kohustuslik ravikindlustus tagatakse kõikidele isikutele, kes on maksnud ise või kelle eest on makstud ravikindlustusmaksu. Riikliku ravikindlustuse eelarvest kaetakse kindlustatute ja nende ülalpidamisel olevate perekonnaliikmete ravikindlustuskulud. Eratervishoiuasutused ja eraarstid võivad lepingu alusel täita ka riigi ja omavalitsusüksuste antud ülesandeid. Igal Eesti vabariigi territooriumil viibival inimesel on õigus vältimatule arstiabile. Arstiabi on vältimatu olukorras, kus selle edasilükkamine ohustab otseselt inimese elu või tervist. Igal inimesel on õigus saada arstilt ülevaadet oma tervislikust seisundist.

Pensionikindlustus

Pensionikindlustus on kindlustus, mille korral kogutakse raha pensionieaks ja mille väljamakseid tehakse kokkulepitud ea saabumisel või kindlustatud isiku invaliidistumisel. Alates 1.aprillist 2000 toimub arvutatakse pensionit riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel. Seadusega sätestatakse, kellel on õigus riiklikule pensionile, missugustest osadest pension koosneb, mida need osad endast kujutavad ja kes määrab nende suuruse. Riiklik pension on solidaarsuspõhimõttele tuginev igakuine rahaline sotsiaalkindlustushüvitis vanaduse, töövõimetuse või toitjakaotuse korral ning seda makstakse riigieelarves riikliku pensionikindlustuse kuludeks määratud rahalistest vahenditest.
Peale riikliku pensioni ehk esimese samba, mis tagab kõikidele pensionäridele sissetuleku baastaseme, on olemas veel teine sammas ehk kohustuslik pensionikindlustus ja kolmas sammas ehk vabatahtlik pensionikindlustus. Teine sammas rakendus 2002. aastast ja on kohustuslik 18aastaseks saamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kes on vanemad, neile on liitumine vabatahtlik.

Töötuskindlustus

Töötuskindlustus on Eestis sundkindlustus, mis kindlustab töötajale hüvitise juhul, kui ta jääb töötuks, koondatakse kollektiivselt või tööandja muutub maksujõuetuks. Hüvitisi rahastatakse töötuskindlustusmaksetena laekunud rahast. 
2011. aastal on kindlustatu töötuskindlustusmakse määr 2,8% ja tööandja töötuskindlustusmakse määr 1,4%.