google/wiki40b huggingface dataset:
Alaska Airlines

Alaska Airlines on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mille peakorter asub Seattle'is Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Lennufirma kodulennujaam on Seattle'i Tacoma rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 314 lennukit ja see opereerib 118 sihtkohta.
Ameerika Ühendriikide lennufirmad
Air Wisconsin  · 
Alaska Airlines  · 
Allegiant Air  · 
American Airlines  · 
Cape Air  · 
Commut Air  · 
Compass Airlines  · 
Contour Airlines  · 
Delta Air Lines  · 
Elite Airways  · 
Endeavor Air  · 
Envoy Air  · 
ExpressJet  · 
Frontier Airlines  · 
GoJet Airlines  · 
Hawaiian Airlines  · 
Horizon Air  · 
JetBlue Airways  · 
Mesa Airlines  · 
Pen Air  · 
Piedmont Airlines  · 
PSA Airlines  · 
Republic Airline  · 
Silver Airways  · 
SkyWest Airlines  · 
Southwest Airlines  · 
Spirit Airlines  · 
Sun County Airlines  · 
Trans States Airlines  · 
United Airlines  · 
ViaAir  ·
Sõdurite mälestusmärk Osmussaarel

Sõdurite mälestusmärk Osmussaarel on Osmussaare kaitsmisel langenud Nõukogude sõduritele püstitatud mälestusmärk.
Osmussaarel paikneva mälestusmärgi geograafilised koordinaadid on 59° 17′ 37″ N, 23° 22′ 40″ E.
Seoses Saksamaa vägede pealetungiga 1941. aastal tuli asuda saart kaitsma. Osmussaare kangelaslik kaitsmine Nõukogude vägede poolt on siiski ainult legend, sest tegelikult ei pakkunud Osmussaare vallutamine sakslastele suuremat huvi ja venelaste tegevus piirdus ainult saarelt põgenemisega. Siiski pommitasid sakslased piirkonda mitu päeva ja selle käigus hukkus ka saarel viibinud Nõukogude sõdureid.
Hiljem pühendati põgenemise käigus mahajäänud venelastele mälestusmärk. Nimelt ei olnud kõik Nõukogude sõdurid põgenedes laevale mahtunud ja üleliigsed sõdurid kas lasti maha või suleti patarei ruumidesse.
Ühtlasi on Osmussaart Teise maailmasõja ajal kaitsnud sõduritele pühendatud mälestusmärk ka Haapsalus. Sealne mälestuskivi avati 27. juunil 1975 Jaama tänava ja Kalda tänava nurgal oleval haljasalal, mida hakati ametlikult nimetama Osmussaare väljakuks.
Oskar Karl Johann Liigand

Oskar Karl Johann Liigand (24. mai 1874 Karksi vald, Pärnumaa – 20. november 1940 Tõdva vald, Harjumaa) oli Eesti põllumees, pedagoog, ajakirjanik ja poliitik.
I Riigikokku asus Liigand 7. jaanuaril 1921, asendades Jaan Mägit. Ta valiti ka II ja III Riigikogu koosseisu ning viimases pidas Liigand esimese abisekretäri ametit (23. juulist 1926 kuni 14. juunini 1929; 22. juunist 23. juulini oli I abisekretäriks Karl-Ferdinand Kornel). Alates 1. novembrist 1930 kuulus Liigand Herman Sumbergi asemel IV Riigikokku.
Oskar Karl Johann Liigand kuulus Eesti Rahvaerakonda.

Isiklikku

Tema tütar oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor Salme Masso.
Fototöötlus

Fototöötlus on protsess, mille käigus muudetakse varem tehtud fotosid. Digifotograafias kasutatakse selleks fototöötlusprogramme.

Manipulatsiooni mõte

Fototöötlus teenib mitmesuguseid eesmärke. Küllap tähtsaim või vähemasti levinuim on pildistatava objekti või stseeni võimalikult täpne, kvaliteetne ja tehniliselt pädev edastamine vaatajatele. Sellest eesmärgist lähtudes on ideaalne fototöötlus niisugune, kus tehakse vaid hädatarvilik. Lõpptulemuse kvaliteet sõltub seega enim hetkest, mil foto tehakse – hilisem töötlus saab seda paremuse suunas mõjutada vähe.
Tihti mõistetakse fototöötluse all ka protsessi, kus fotot moonutatakse sedavõrd, et see ei kujuta enam olukorda, mis oli pildi tegemise ajal. Sellisel juhul võib olla tegu kunstiliste ja esteetiliste taotlustega, aga ka näiteks sooviga õppe-eesmärgil rõhutada mõnd objekti või objekti omadust.

Ajalugu

Enne arvutiajastut saavutati fotomanipulatsiooni efekte tindi, mitmekordse särituse ning fotode või negatiivide kokkusobitamisel. Samuti kasutati värvipüstoleid, pliiatseid ning kõikvõimalikke vahendeid, mis soovitud tulemuseni jõudmisel kaasa aitasid. Sellist tüüpi fototöötlust peeti omaette kunstivaldkonnaks, kuna nõudis palju oskusi ja annet.
Inza

Ajalugu

Asula rajati 1897. aastal raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1946. aastal.
Randla tänav

Randla tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Pelguranna tänavalt ja lõppeb Puhangu tänavaga ristudes.
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene helilooja Pjotr Tšaikovski auks Pjotr Tšaikovski tänava nime.
Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus

Luunja kultuuri- ja vabaajakeskus on asutus Tartu maakonnas Luunja vallas Luunja asulas. Asutus korraldab Luunja valla kultuuri-, spordi- ja noorsootööd. Asutuse direktor on Kadi Kalmus.
Meie Mari

Meie Mari on Jõgeva maakonnas Laiusel aastast 1993 tegutsev naistantsurühm. Rühm nimetati Meie Mariks enne 1999. aasta üldtantsupidu. Aastast 1994 juhendab rühma Virve Muser.
Mõõdukas Koalitsioonipartei

Mõõdukas Koalitsioonipartei (ka Mõõdukas Koonderakond; rootsi keeles Moderata samlingspartiet, mitteametlikult moderaterna (eesti keeles moderaadid), lühend M) on Rootsi liberaalkonservatiivne partei. 
Partei asutati 1904. aastal. Moderaadid on pärast Teist maailmasõda võimul olnud koalitsioonivalitsustes aastatel 1976–1981, 1991–1994 ja alates 2006. aastast. 
Partei kuulub Rahvusvahelisse Demokraatliku Uniooni ja Euroopa Rahvaparteisse. Mõõdukate liider on praegune Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt.

Ajalugu

Partei asutasid 17. oktoobril 1904 Üldise Valimisliidu (Allmänna valmansförbundet) nime all Rootsi konservatiivsed poliitikud. Partei moodustamist kiirendas asjaolu, et nii sotsid (1889) kui ka liberaalid (1902) olid oma partei loonud. Partei vastustas tollal üldist valimisõigust, töötajate õigusi, sotsiaalseid kulutusi. Nad kaitsesid tollal Rootsi ülemklassi eesõigusi.
1928. aastal saavutasid nad oma parema valimistulemuse – 28% häälest parlamendivalimistel.
1930. aastatel pooldas nende tollane noorteorganisatsioon Rootsi Rahvuslik Noorteliit (Sveriges Nationella Ungdomsförbund) natsionaalsotsialismi, mida emapartei vastustas. Seetõttu eraldati noored emaparteist, ja moodustati uus partei noortekogu, mida kutsutakse Mõõdukate Noortekoguks (Moderata ungdomsförbundet, lühendatult Muf).
1938. aastal nimetati partei ümber Rahvuslikuks Paremorganisatsiooniks (Högerns riksorganisation). Teise maailmasõja aastatel osalesid nad Rootsi rahvusliku ühtsuse valitsuses koos sotsidega, Liberaalse Rahvaparteiga ja Keskparteiga.
1952. aastal nimetati partei ümber Paremparteiks (Högerpartiet). 1969. aastal sai erakond oma praeguse nime.
1970. aastatel liikus partei Gösta Bohmani juhtimisel traditsioonilisest konservatismist märksa enam neoliberalismi. Alates 1979. aastast on mõõdukad Rootsi parem-ja keskparteidest edukaim partei parlamendivalimistel.

Ideoloogia

Moderaatide ideoloogia on liberalismi ja konservatismi segu. Partei on majandusprogrammi poolest Rootsi parlamendiparteidest kõige parempoolsem ja toetab madalate maksude poliitikat. Erakond taotleb avaliku sektori funktsioonide vähendamist.

Eelviimased valimised

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 17,6% häältest (4 kohta 19-st) ja 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel 26,1% häältest (97 kohta 349-st).
Renville'i maakond

Ajalugu

Renville'i maakond moodustati 20. veebruaril 1855. aastal Nicolleti, Sibley ja Wisconsinis asuva Pierce'i maakonna osasdest. Maakond sai nime Minnesota ühe esimese valge asuniku Joseph Renville'i järgi.
Käendusleping

Käendusleping on leping, mis reguleerib võlaõiguslikku käendussuhet.
Võlaõigusseaduse (VÕS) § 142 järgi kohustub käendaja käenduslepingu alusel vastutama võlausaldaja ees kolmanda isiku ehk põhivõlglase kohustuste täitmise eest. Samuti võib VÕSi § 142 järgi olla käendus piiritletud kindla summa, tähtaja või muu tingimusega. Leping kehtib sõltumata käendaja ja võlgniku omavahelistest suhetest.
Käendusega kaasnevad mitmed kohustused ja nõuded. VÕSi § 144 alusel on lepingu sõlmimiseks vajalik võlausaldaja nõusolek. VÕSi §-s 145 on sõnastatud käendaja vastutus. Käenduse eest vastutavateks on mõlemad lepingupooled, kui lepingus pole öeldud teisiti. Käendaja vastutab põhivõlgniku võlgnevuste eest täies ulatuses. Vastutuse hulka kuuluvad viivised, lepingutrahvid ja lepingu ülesütlemisest tulenevad kulud. VÕSi § 146 kohaselt peab võlausaldaja teavitama käendajat lepingu täitmisest, juhul kui käendaja on seda nõudnud. VÕSi § 147 alusel on käendaja kohustatud teatama põhivõlgnikule kohustuste täitmisest, vastasel juhul ei saa käendaja esitada tagasinõuet.
VÕSi § 153 järgi, lõppeb käendus siis, kui lepingulised kohustused lõppevad, näiteks põhivõlgniku muutumise korral (juhul kui käendaja ei ole nõus uue võlgniku eest vastutama). Teine variant mil tähtajaline leping lõppeb on tähtajalise tähtaja saabumine. Enne tähtaega tekkinud kohustustest leppingu lõppemine käendajat ei vabasta.

Käenduslepingu kasutamise eesmärgid

Lepingupooltel on käendusega seoses erinevad eesmärgid. Võlausaldaja peamine eesmärk on anda maksejõulistele füüsilistele ja juriidilistele isikutele laen võimalikult riskivabalt Võlausaldajad kasutavad selle tagamiseks näiteks tagatist või käenduse puhul käendaja maksevõimet.
Võrreldes tagatislaenudega ei ole Eestis käendusega antud laenude hulk väga suur. Üldjuhul kasutatakse käenduslepinguid õppelaenude tagamiseks, täpsemalt ligi 98% kõigist õppelaenudest on tagatud käenduslepinguga. Võlausaldaja eesmärk seoses käendusega on ka fakt, et üldjuhul on käendajal isiklik suhe põhivõlglasega, mis tõenäoliselt tagab olukorra kus põhivõlgniku finantskäitumine on vastutustundlikum. Laenuvõtja ehk põhivõlgniku eesmärk on saada odavat laenu ja varalise tagatise puudumisel on käendus tema jaoks ainuke valik. Käendaja jaoks on käendusleping risk, ja kuna tavaliselt antakse see lähedasele inimesele, siis võib käendaja eesmärgiks pidada isiklikke igapäevaseid vajadusi, nt võib ära mainida õpingute finantseerimise.
Walkeri maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1833. aastal.
Anniņmuiža mõis

Anniņmuiža mõis (Anniņmuiža, vanasti ka Mariannas muiža ja Meinerts muiža) oli linnamõis Lätis Riia linnas Imanta asumis peahoone aadressiga Jūrmalas gatve 74/76. Saksa keeles Annenhof, vanasti ka Meinershoff või Meinhartshoff.
Mõisa mainitakse esimest korda aastal 1595. Aastal 1768 müüs Kleisti mõisa omanik Gotthard von Vegesack mõisa Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile, kellele kuulus ka lähedal asuv Zolitūde mõis. Mõis ise läks tema armastatu Anna Ulrika von Münnichi kätte, seal hakati korraldama teatrietendusi ja balle. Rahvasuus kutsuti mõisa "lustlikuks mõisaks", mõisas elanud daami järgi sai mõis aga Anniņmuiža nime.
Aastast 1795 said Vietinghoffide asemel mõisa omanikuks Igelströmid, aastast 1817 aga pagar Georgs Losbergs. Edasi vahetusid omanikud kiiresti – aastal 1842 sai omanikuks J. E. Schmidt, aastal 1843 N. Hill, aastal 1849 J. K. Villemson, aastal 1851 K. F. Miller. Aastal 1889 omandas mõisa maakler K. Jensen, kelle kätte mõis jäi kuni võõrandamiseni.
Mõisa peahoone on tänapäeval hävinud, mõisakompleksist on säilinud laut, tallid ja üks XIX sajandi lõpus ehitatud elumaja, mida teati kui Anniņmuiža metsalossi. Mõisa hoonetes asub Läti Ülikooli pedagoogikaosakond, varem asus seal sama ülikooli geograafiafakulteet.
XIX sajandi alguses rajati mõisa ümber suur regulaarse planeeringuga park. Pargis kasvab pärnade vahel iidne Anniņmuiža tamm, lisaks kasvab pargis veel teisi, ehkki väiksemaid põlispuid.
Metsloom

Metsloom on metsikuna elutsev loom, vastandina inimese kodustatud hoolealusena elavatele koduloomadele.
Metsloomad ei ole aretatud ja neil pole tõuge, ehkki nad võivad vahel ristuda koduloomadega (näiteks hunt ja koer).
Vaatamata nimetusele ei kuulu metsloomade hulka üksnes metsas elavad loomad. Leidub ka loomi, keda tavaliselt ei nimetata kodu- ega metsloomadeks, näiteks inimeste läheduses elavad parasiidid (lutikad, täid, koid jne).
Opisthotropis laui

Levila

Neid võib kohata Guangdongi provintsis Hiinas .
Kroisos

Kroisos (umbes 595–546 eKr) oli viimane Lüüdia kuningas, valitses 560–547 eKr.
Kroisos vallutas Väike-Aasia lääneosa, välja arvatud Lüükia ja Kiliikia. Alistatud rahvad, sealhulgas Väike-Aasia kreeka linnad, jäid siiski suhteliselt iseseisvaiks.
Kroisos oli tuntud oma enneolematu rikkuse poolest, mille ta sai maksudest ja sundvõõrandamistest. Eesti keelde on tulnud tema nimest sõna "kröösus". Üldtuntud on ka tema heldus (annetused Delfi heaks). Tema ajal arenes rahamajandus (müntimine).
Ta võõrustas Herodotose järgi (Historia I 30) Ateena riigimeest Solonit, kes nende kohtumisel Kroisost tema upsakuse pärast kritiseeris, väites, et ei saa Kroisost nimetada õnnelikuks (eudaimoniēs) enne, kui see on oma elu lõpuni elanud. Enim, mis Solon sellise inimese kohta oli nõus väitma, et ta on rõõmus (olbios), kuid mitte hea õnnega (eutychēs).
Kui Pärsia, keda valitses toona Kyros II (Suur), oli alistanud Meedia, tekkis tal Lüüdiaga konflikt. Lüüdia plaanis alustada sõda Pärsiaga ja legendi järgi saatis Kroisos käskjala Delfi oraakli juurde, et küsida nõu algavaks sõjakäiguks. Oraakel olevat vastanud: "Kui ületad Halyse jõe, hukutad suure riigi." Kroisos arvas, et ennustus tähendab, et sõjakäik kujuneb võidukaks, aga Pärsia vallutamise asemel hukutas ta hoopis Lüüdia. Kyros pani Kroisose vallutatud alade satraabiks.
Gifhorni hertsogkond

Asutamine

Hertsogkond asutati, kui Braunschweig-Lüneburgi hertsog Franz naasis aastal 1536 pärast mitmeid aastaid Saksimaa kuurvürstiriigi õukonnas Wittenbergis. Ta nõudis oma vanemalt vennalt hertsog Ernstilt (tuntud kui Usutunnistaja) pärandiosana oma hertsogkonda ja sundis riiki jaotama. Kuna tema nõue hertsogkonna kogu idapoolsele osale oli vastuvõetamatu, mitte ainult tõsise võlakoormuse tõttu, mida riik kandis, anti talle aastal 1539 Gifhorni ja Fallerslebeni Amtid ja Isenhageni klooster Hankensbütteli lähedal. Kuigi Franz püüdis saavutada täielikku iseseisvust oma valdustes, jäi märkimisväärne võim hertsogkonna keskusesse Cellesse. Näiteks vastutas Celle välispoliitika üle ja Gifhorni aadel jäi Lüneburgi osaks.

Laiendamine

Gifhorni hertsogkond oli väike, kergesti hallatav valdus, milles hertsog Franz võis vabalt lubada oma aadellikku esinemist ja esineda oma vürstlike ülesannetega. Ta oli vaimustunud sellisest elustiilist mitme Saksi kuurvürsti õukonnas Wittenbergis veedetud aasta jooksul. Aastal 1525 alustas ta Gifhorni lossi laiendamist oma kuninglikuks residentsiks. Õukonnaelu iseloomustas suurte vürstlike õukondade suurustlemine; ta serveeris toitu ja jooke kallites Veneetsia klaasnõudes, korraldas rüütliturniire ja kuninglikke jahte, seadis sisse õukonnanarri ja õukonnakantsleri (Hofkanzler) ametikohad. Samal ajal ehitas ta Fallerslebeni lossi oma maamõisaks.

Lõpp

Tema aastal 1547 sõlmitud abielu Klaraga kestis ainult kolm aastat, kuna hertsog suri 41-aastasena. Ta maeti Gifhorni lossi kabelisse. Tema naisele anti Fallerslebeni loss elatussallikaks. Kuna hertsog Franzil ei olnud meessoost pärijaid, läks Gifhorni hertsogkond tagasi Lüneburgi vürstkonnale.
Sergei Kapitsa

Sergei Petrovitš Kapitsa (Сергей Петрович Капица; 14. veebruar 1928 Cambridge – 14. august 2012 Moskva) oli vene füüsik ja demograaf.

Isiklikku

Tema isa oli füüsik Pjotr Kapitsa ja vend geograaf ja Antarktika uurija Andrei Kapitsa.
Ester Kuntu

Ester Kuntu (sündinud 7. augustil 1990) on eesti näitleja.
2016. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Ta on üles astunud Eesti Draamateatri, Vanemuise ning VAT Teatri lavastustes.
Ta on mänginud filmides "Keti lõpp" (Neiu) ja "Johannes Pääsukese tõeline elu" (Nasta).
Ester Kuntu kehastab 2019. aasta veebruaris esilinastunud Tanel Toomi filmis "Tõde ja õigus" Vargamäe Mari.
Dorion Sagan

Dorion Sagan (sündinud 1959) on ameerika teaduskirjanik.

Pere

Tema isa oli Carl Sagan ja ema Lynn Margulis.
Kroonlinn

Ajalugu

Kroonlinna hakati rajama kindlusena Põhjasõja ajal 1703. aastal, kui venelased olid saare rootslastelt vallutanud. Esmane kaitseehitis Kotlini saarel rajati 1704. aastal ning see oli saare lõunaosajuures laevatee ääres asetsev puidust fort. 2 suurtükipatareiga fort valmis ning õnnistati Novgorodi metropoliidi poolt 7. mail 1704. aastal (Кроншлот) nime all ning seda päeva loetakse Kroonlinna kindluse asutamiskuupäevaks.
Puitfordi ehitust teostasid polkovnik F.S. Tolbuhhini ja P.I. Ostrovski polgud, ehitades algselt vette palkidest karkassi, mille täitsid kividega ning millele püstitasid puitvundamendi. Vundamendile püstitati kolmekordne fort, mida aja jooksul täiustati ning aastaks 1710. oli alumisel tasandil 24-naelased, keskmisel tasemel 12-naelased ja kõrgeimal tasemel 9-naelased kahurid.
Linna asutamise kuupäevaks loetakse 18. oktoobrit 1723, kui Peeter I pani nurgakivi Kroonlinna peakindlusele.
1720. aastast oli Kroonlinn Venemaa Balti laevastiku peasadam.
1921. aasta märtsis puhkes Kroonlinnas baseeruvate Balti laevastiku madruste osavõtul Kroonlinna ülestõus bolševike vastu. Nõuti sõnavabadust, küüditamiste lõpetamist ja õigust eraomandile. Lev Trotski saatis linna Punaarmee, kes mässu veriselt maha surus.
Osa Kroonlinna kindlustustest on UNESCO maailmapärandi nimekirjas.
1913. aastal elas Kroonlinnas umbes 1400 eestlast.
Kroonlinnas elas pärast abiellumist 1873. aastal kuni surmani 1886. aastal Lydia Koidula.
Pärast Nõukogude Liidu kokkuvarisemist tõusis Kroonlinna tähtsus sõjasadamana.
Haiming (Tirool)

Geograafia

Haiming paikneb Imstist 11 km idas. Haiming jaguneb 8 külaosaks.

Majandus

Valla peamine sissetulekuallikas on suveturism.
Park

Ajalugu

Esimesed pargid tekkisid keskajal jahiparkidest, mis olid ette nähtud jahipidamiseks kuningale ja aristokraatiale. Jahipargid olid tavaliselt ümbritsetud tihedate hekkidega, et hoida jahiloomi sees- ja lihtrahvast väljaspool.
Tööstusliku pöörde ajal jahiparkide tähtsus vähenes ja pikapeale nad kaotati. Neid asendasid teistsugused pargid, mis olid avalikkusele avatud. Inimesed said seal ringi jalutada, ilusat loodust nautida, piknikku pidada, vahel ka kala püüda.

Eesti ala pargid

Eestis rajati esimesed pargid 17. sajandil mõisasüdamete ümber. 20. sajandi algul oli Eestis u 1500 mõisa- ja kirikuparki, 50 linnaparki ja 200 taluparki.
Aastal 2007 oli Eestis 548 looduskaitsealust parki ja puistut.
Harku valla lipp

Harku valla lipp oli Eesti haldusüksuse Harku valla lipp.
Lipp on kinnitatud Harku Vallavolikogu poolt 25. mail 2006.

Lipu kirjeldus

Kangas on jagatud horisontaalselt kaheks võrdseks väljaks, ülemine on valge ja alumine sinine. Valge laiu keskel on Harku valla vapp. Lipu soovitatav sinine toon Pantone värvitabeli järgi on PMS 300 C.
Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Põhjendus

Kanga laidudel on kasutatud valla vapilt pärinevat sinist ja valget värvi. Valge on vapi hõbedase asendus värv. Sinine sümboliseerib valla mereäärset asukohta ja taevaavarust, kui ka valla elanike tulevikupüüdlusi. Valge märgib ustavust, puhtust ja nooruslikku sihikindlust. Vapil olev valge (hõbedane) rist on kristliku maailma üks peamisi sümboleid ning see tähistab piirkonna (valla) kultuuri alustõdesid ja ajaloolist järjepidavust. Neljaks jaotatud vapikilbi esimesel väljal olev (põhja)täht viitab valla asukohale Eesti mandriosa põhjakaldal.

Lipu ajalugu

Harku Vallavalitsuse tellimusel esitas Riigikantselei Heraldikanõukogu 8. veebruariks 2005 Harku vallale viis erinevat vapi ja lipu kavandit. Kuni 24. veebruarini samal aastal, said vallaelanikud nende hulgast valida oma lemmikud. Kahe enim hääli saanud kavandi hulgast valib vallavolikogu Harku vallale vapi ja lipu.
Kavandite koostamisel pidas Harku vallavanem Sulev Roos olulisteks märksõnadeks valla põhjapoolset asendit, mere lähedust ja pankrannikut.
Konserv

Konserv on õhukindlas pakendis (klaaspurk, plekktoos jne) hoidistatud ehk kauasäilivaks muudetud toiduaine.
Konservi pikaajaline säilimine tagatakse toiduainete riknemist põhjustavate hallitus- ja pärmseente ning bakterite hävitamisega kuumtöötlemise (pastöörimine, steriliseerimine) abil.
Konservid võivad sisaldada ka vürtse ja konservante (keedusool, äädikhape, bensoehape jpt).
Konserve valmistatakse puu- ja köögiviljadest, marjadest, lihast ning kalast.
Need for Speed: ProStreet

Mängu uuendused

"Need for Speed: ProStreet" alustab seerias "Need for Speed" uut suunda. Senise arcade-stiili asemel on "ProStreet" lähemal racing simulation'ile. Erinevalt eelkäijatest, on "ProStreetis" kõik sõidud suletud teeradadel, mistõttu pole selles mängus ka politseid. Tuunimine võtab mängust suurt osa, kui iga väike tuunitud autoosa mõjutab selle kasutamist. Autosculpt on tagasi Carbonilt, kuid on detailsem. Vastavalt EA töötajalt, tuleb mängus tuhandeid eriotstarbeliste osade tootjate uuendusi, visuaalsusi ja esindusi, kõik õigelt esindusfirmalt.
ProStreet hakkab kasutama järgmist generatsiooni graafikat, sihtides rohkem reaalsuse tunnet ja rohkem arenenud füüsikat. See saab olema ka esimene mäng Need for Speed'i seerias, mis sisaldab autoosade kahjustamist peale 2000 Need for Speed: Porsche Unleashed. Uus kahjustav süsteem pidi olema väga täpne, puududates igat objekti mängu maailmas, muutes autot kasutuks või kahjustavaks.

Online moodus

Nagu ennemgi, sisaldab mäng online moodust. Siiski, erinevalt eelmistest Need for Speed tiitlitest, hakkab mängus olev moodus olema rohkem intrigeeritud; niikaua kui mängija on internetis ja sisse logitud, hakatakse tema mängu protsessi esikoha eesmärgil lindistama. Mängija putitatud autosid saab ka jagada onlines Skeemide kaudu, samas auto looja ise saab iga esivõidu eest krediiti.

Nime ajalugu

Ametlik pealkiri lekkis mitu kuud enne ametlikku teadeannet. Mängu levitaja Soft Club teatas mängu pealkirja ja väljalaske kuupäeva juba veebruaris 2007. Teine levitaja Electronic Arts ei andnud mingeid vihjeid mängu pealkirja kohta kuni ametliku väljakuulutamiseni 31. mail 2007.

Autod

Mängus hakkab olema üle 60 auto, umbes 26 tootjalt, ja ainult 8 superautot, tehes neid suhteliselt haruldaseks. Siin on ametlik autolist.

Tegelaskujud

Nagu alati, ProStreet hakkab esile tõstma mõned tüdrukud, mängides tegelaskuju mängus. Seekord, Krystal Forscutt, endine Big Brother Austraalia võistleja ja Sayoko Ohashi hakkavad näitlema mängus.
Sinipäkk

Sinipäkk (Gyroporus cyanescens) on seeneliik perekonnast päkk ja seltsist puravikulaadsed.
Eestis haruldane, kasvab männikutes.
Nurkse linnamägi

Nurkse linnamägi on neemiklinnuse tüüpi muinaslinnus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Nurkse külas Linnuse talu maadel.

Kirjeldus

Linnus asetseb mäeseljaku kõrgemas kirdepoolses osas. Linnuseala pikkus on kirde-edela suunas 200 m, laius 20–30 m. Õueala pindala 5000 ruutmeetrit. Linnuseala on muust mäeseljakust eraldatud 1,3 m kõrguse kividest ehitatud valliga. Loode poolses otsas asuva valli kõrgus on 1,7 m, laius 4–5 m. Ka see vall on ehitatud kividest. Linnuse kasutusaeg I aastatuhande teine pool.
Browne

Browne, ka Browne-Camus (vene keeles Броун) oli Iirimaa päritolu Liivimaa ja Austria aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Browne´i suguvõsa täpne päritolu on ebaselge ja nende põlvnemise kohta on käibel mitmeid versioone. Ühe teooria kohaselt olid nad algselt normanni päritolu. Täpsem põlvnemisliin algab XVII sajandi alguses elanud iiri aadlimehe William Browne´iga, kelle kahest pojast sai alguse suguvõsa kaks haru. Limericki krahvkonnas sündinud George von Browne (1698−1792) siirdus XVIII sajandi alguses Venemaale, kus ta tegi hiilgavat karjääri; temast sai kindral en chef ja ta oli kauaaegne Liivimaa- ja Eestimaa kindralkuberner. 1773. aastal sai ta Püha Rooma keisrilt krahvitiitli. 1746. aastal võeti ta Eestimaa, 1780. aastal Liivimaa ja 1784. aastal Kuramaa matriklisse. Tema haru kustus meesliinis 1827. aastal.
William Browne´i nooremast pojast Ulysses (Ulick) Browne´ist sai alguse liin, mille esindajad tegid karjääri Austria teenistuses. 1716. aastal said vennad George Browne (1657−1729) ja Ulysses Browne (1659−1731) Püha Rooma keisrilt krahvitiitli; samaaegselt anti neile tiitel vabahärra von Browne Camus und Mountany. Vanem vend George sai 1726. aastal titulaarkuningalt James III krahvitiitli, mis pärandus tema surma järel nooremale vennale Ulyssesile ja viimase järeltulijatele. Krahv Maximilian Ulysses von Browne (1705−1757) oli keisri sõjaväelane ja tõusis feldmarssaliks. Browne´i suguvõsa Austria haru kustus 1803. aastal.
Plansee (Tirool)

Ajalugu

Teise maailmasõja ajal oli siin Dachau koonduslaagri alamlaager meestele ja naistele.
Njandžad

Njandžad on rahvas Ida-Aafrikas peamiselt Malawis, Mosambiigis, Sambias ja Tansaanias.
Nad kõnelevad njandža ehk malavi keelt.