google/wiki40b huggingface dataset:
Nadežda Peedi-Hoffmann

Nadežda Peedi-Hoffmann (19. mai (vkj 6. mai) 1911 Tomsk, Venemaa – 21. mai 1938 Tallinn) oli eesti näitleja ja iluduskuninganna, viimane Teise maailmasõja eelne Miss Estonia.
1932. aastal mängis ta koos Ants Eskolaga peaosades režissöör Theodor Lutsu mängufilmis "Päikese lapsed" (roll oli "Margot Varik, rikas tüdruk").
Samal aastal võitis Peedi-Hoffmann iludusvõistlusel Miss Estonia tiitli. Selle viimase sõjaeelse kandjana jäi tiitel talle 1988. aastani, mil esimeseks Eesti missiks pärast Teist maailmasõda sai Heli Mets.
9. juulil 1932 sõimas tema ema Adele Peedi vene keeles missile kleite toonud õmblejannasid. Selle eest mõisteti talle 10-kroonine trahv või 2 päeva aresti.
1933. aastal sattus Pärnu linnanõunik Roman Mathiesen kohtu alla süüdistatuna linna raha raiskamises ning aruannete, allkirjade ja vekslite võltsimises. Põhjendusena tõi Mathiesen majandusliku kitsikuse, kuid kõmulehtede väitel kulutas Mathiesen raha afäärile Peedi-Hoffmanniga.
Nadežda Peedi-Hoffmann oli ka kirjanik August Alle muusa.
Yves Chauvin

Yves Chauvin [iiv šov'ä(n)] (10. oktoober 1930 Belgia Menin – 28. jaanuar 2015) oli prantsuse keemik.
Chauvin lõpetas 1954. aastal Lyoni École Supérieure de Chimie Industrielle'i. Ta töötas Pariisi lähedal Rueil-Malmaisonis Institut Français du Pétrole'is, 1990. aastate keskel pensioneerus ning nimetati instituudi auteadusdirektoriks. Alates 1996. aastast on ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.
2005. aastal sai ta koos Robert Grubbsi ja Richard Schrockiga Nobeli keemiaauhinna metateesimeetodi väljaarendamise eest orgaanilises sünteesis.
Bronis Ropė

Isiklikku

Ta on abielus ja kahe poja isa.
Vision of the Seas

Ehitamine

Kiil pandi laevale tehasenumbriga F31 Chantiers de l'Atlantique'i laevatehases 29. oktoobril 1996. Vettelaskmistseremoonia toimus 1. septembril 1997. 15. aprillil 1998 sai laev valmis ja anti omanikele Royal Caribbean Cruises Ltd. üle. Laeva ristiemaks sai Helen Morin Stephan. Laev asus oma esmareisile 2. mail 1998.
2000. aasta aprillis Vision of the Seas moderniseeriti. Laeva kasutati kruiisidel Vahemerel suvel ja Brasiilia sadamalinnadesse talvel; aastail 2012–2013 korraldati viisavabu kruiise Stockholmist Peterburi.
Täpiline sõrmkäpp

Täpiline sõrmkäpp (Dactylorhiza incarnata cruenta) on käpaliste sugukonda kuuluv taim. Varem on teda käsitletud ka omaette liigina (Dactylorhiza cruenta).
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Sergei Ovsjannikov

Sergei Ovsjannikov (sündinud 31. juulil 1951 Luganskis Ukrainas) on ukraina päritolu Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Sergei Ovsjannikov on teenistuja poeg.
Lõpetas 1968 Rovenki 4. Keskkooli, 1973 Novotšerkasski PI mäeinsener-mehaaniku erialal, 1981–84 Moskva Mäeinstituudi aspirant, tehnikakandidaat (1984, samas), väitekiri "Выбор параметров механизированных крепей оградительно-поддерживающего типа целью повышения скорости крепления". Oli 1973–81 ja 1984–86 Novomoskovski (Tuula oblast) tõste- ja transpordimasinate projekteerimis-konstrueerimis- ja tehnoloogiainstituudi insener-konstruktor ja juhtivkonstruktor, 1986–92 A. Skotšinski nimelise Mäeinstituudi Eesti filiaali vanemteadur, aastast 1992 RE Eesti Põlevkivi teaduskeskuse mehhaniseerimisinsener.

Teadustöö

Uurinud allmaakaevandamise tehnoloogiat, uut mäetehnikat ja selle juurutamist kaevandustes. Üle 20 teadustrükise, 5 autorit.
Tamara (eesnimi)

Tamara (vene Тамара) on slaavipärane naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 24. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Tamara 3809  naisel.
Esimene Eesti tuur

"Esimene Eesti tuur" on Smilersi kontsertalbum. Album ilmus 2005. aastal ja selle tootis Bulldozer.
Hiiumaa haigla

Hiiumaa haigla on haigla Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Rahu tänav 2. detsembrist 2002 tegutseb haigla sihtasutusena (SA Hiiumaa Haigla).
Haiglat juhib viieliikmeline nõukogu, mille esimees on Agris Peedu.
Mark Lynas

Mark Lynas (sündinud 1973 Fidžis) Briti keskkonnaaktivist, ajakirjanik ja teaduskirjanik, kes kirjutab peamiselt kliimamuutuse teemal. 
Ta sündis Fidžis, kasvas üles Peruus ja Suurbritannias ning praegu elab Oxfordis Inglismaal. Ta lõpetas Edinburghi Ülikooli ajaloo ja politoloogia erialal. Ta on teinud kaastööd ajakirjadele New Statesman, The Ecologist, Granta ja Geographical ning päevalehtedele The Guardian ja The Observer. 2007. aastal ilmunud Lynase raamatu "Six Degrees" põhjal tegi 2008. aastal telekanal National Geographic Channel dokumentaalfilmi "Six Degrees Could Change the World". 2009. aastal tegi  Lynas cameo-rollis kaasa Briti dokumentalisti Franny Armstrongi antiutoopilises dokumentaalfilmis The Age of Stupid. 
Lynas peab sageli loenguid; 2008. aasta oktoobris esines loenguga Tallinnas.
Rõigas

Rõigas on eestikeelne nimetus kahe lõhiste karedate lehtedega ristõielise rohttaime kohta: põldrõigas (Raphanus raphanistrum) ning aedrõigas (Raphanus sativus); viimasest on tuntud kaks teisendit, redis ja must rõigas.
Rõigasteks nimetatakse ka mõningaid teisi ristõielisi taimi nagu mädarõigas ja sinerõigas. Tava- ja murdekeeles on rõigasteks kutsutud kõiki kollaste õitega umbrohtusid, mis kasvavad põllul.
Mare Erik

Mare Erik (sünninimi Mare Roosiväli) (26. märts 1936 — 3. detsember 1995) oli Eesti muusikaõpetaja ja kooridirigent.
Ta oli pärit muusikalembesest Tudulinnast. Ta lõpetas Tartu Muusikakooli (praegune Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool) koorijuhtimise eriala 1957. aastal (prof. Richard Ritsing) ja õppis lühemat aega Tallinna Konservatooriumi kaugõppes. 
Mare Erik oli Suure-Jaani segakoori Ilmatar dirigent alates koori taasloomisest 1959. aastal kuni 1963. aastani, koos Jaan Joandiga (dirigent kuni 1970). Töötas Suure-Jaanis ja Jõgeval muusika- ja klaveriõpetajana. J. Järv Jõgevalt: "Õhkkond oli muusikakoolis meeldivas mõttes akadeemiline." --- Tolle aja õpetajatest meenutab ta sooja tundega veel Ilmar Läänet ja Mare Erikut, kumbagi pole kahjuks enam elavate kirjas. “Mare Erik oli nagu tulesäde, selline südamlik, siiras ja naerusuine."” Hiljem töötas ta Tartu II Lastemuusikakoolis.
Mare Eriku abikaasa oli metsandustegelane Ain Erik.
Helme vald (Helme kihelkond)

Helme vald (saksa keeles Helmet) oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1917. Hiljem ühendati Helme vald Patküla vallaga ja moodustati ühendvald: Patküla-Helme vald.
1894 liideti Helme vallaga Helme kirikuvald.
Puutepunkt (saade)

"Puutepunkt" on Eesti Televisiooni saade, mis läks esimest korda eetrisse 2005. aasta sügisel. Saatejuht on Kaidor Kahar.
"Puutepunktis" räägitakse erivajadustega inimestega seotust.
Caren Lay

Caren Nicole Lay (sündinud 11. detsembril 1972 Neuwiedis) on Saksa vasakpoolne poliitik.
Caren Lay on pärit töölisperekonnast, ta isa oli lukksepp ja ema raamatupidaja. Ta õppis sotsioloogiat ja poliitikateadusi Marburgis, Frankfurdis, Pennsylvanias ja Berliinis. 1999–2000 oli ta teadur Berliini Vabas Ülikoolis. 2000– 2003 töötas ta Saksimaa Maapäeva Demokraatliku Sotsialismi Partei fraktsiooni teadusliku nõustajana. 2003–2004 töötas ta Tarbijakaitse, Toitlustuse ja Põllumajanduse Ministeeriumis kõnekirjutaja ja referendina. 2004–2009 oli Lay Saksimaa Maapäeva liige ja Vasakpartei (Die Linke) fraktsiooni aseesimees. Alates 2006. aasta juunist kuni 2018. aasta juunini kuulus ta Vasakpartei juhatusse.
Alates 2009. aasta oktoobrist on Caren Lay Saksamaa Liidupäeva liige. 2012. aasta juunist kuni 2018. aasta juunini oli ta Vasakpartei aseesimees.
Reimar Hahn

Reimar Hahn (ka Reymar Hane) oli Liivi ordumeister aastatel 1324–1328.
Hahn pärines Mecklenburgist ja tema sugulased olid Taani vasallid. Mõned tema sugulased rändasid 1318. aastal Põhja-Eestisse ja seetõttu olid ka Hahnil seal tihedad sidemed. Kuid ta oli Liivi ordusse astunud juba varem: 1310. aastal oli ta Kuldīga komtuur ja 1314–1316 Paide komtuur, 1323. aastal aga Võnnu komtuur. See järel valiti ta ordumeistriks, kuid juba nelja aasta pärast palusid Liivi orduvennad ta viletsa tervise pärast ordumeistri kohalt vabastada. Tema edasine saatus on teadmata.
Toompark

Asukoht

Toompargi piir kulgeb Toompuiestee ja Nunne tänava ristumiskohast mööda Nunne tänava pargipoolset teemaad kuni Nunne 11 kinnistuni, mööda nimetatud kinnistu läänepoolset piiri ja piki selle sirgjoonelist pikendust lõunasse kuni Toompea müürini, mööda müüri edelasse ja seejärel lõunasse kuni ristumiseni Falgi teega, mööda Falgi tee pargipoolset teemaad läände kuni ristumiseni bastioni müüriga, mööda müüri kirdesse ja loodesse ning piki müüri sirgjoonelist pikendust kirdesse kuni kinnistu Toompuiestee 18c hooneni, mööda nimetatud hoone pargipoolset seina kuni Toompuiesteeni ning mööda Toompuiestee pargipoolset teemaad põhja ja seejärel kirdesse kuni ristumiseni Nunne tänavaga, jättes välja kinnistud Toompuiestee 24, 26 ning 30.
Hongkongi vapp

Hongkongi vapp on Hongkongi vapp.
Praegune vapp on kasutusel alates aastast 1997, kui Hongkong läks Suurbritannia valdusest Hiinale.
Ümmarguse punase embleemi keskne kujund on valge orhideeõis, nagu ka Hongkongi lipul. Embleemi valgel äärel on Hiina Rahvavabariigi Hongkongi erihalduspiirkonna nimi hiina kirjamärkides ning ingliskeelne lühivariant "Hong Kong".
Siiami kaksikud

Siiami kaksikud on viljastunud munarakust väga hilisel (13.-15. päeval) jagunemisel, mis ei jõuagi lõpule, tekkinud kokkukasvanud kaksikud. Nimetus tuleb Siiamis 1811–74 elanud kaksikute Changi ja Engi järgi.
Raimond Alango

Raimond Alango (27. veebruar 1926 Tallinn – 5. september 2010; ka Raimund Alango) oli eesti laulja (bass) ja laulupedagoog.
Lõpetas 1945. aastal Tallinna 1. Keskkooli.
Aastatel 1947–1949 õppis laulmist Tallinna Muusikakoolis. 1955. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulu eriala Tiit Kuusiku klassi.
1945–1947 laulis ta Tallinna Polütehnilise Instituudi meeskooris.
Aastatel 1947–1989 oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. Aastatel 1951–1997 laulis kvartetis RAM-1. 
Aastatel 1970–1985 töötas ta lauluõpetajana Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis, aastatel 1985–1996 Tallinna konservatooriumis. Tema õpilasi on Märt Jakobson, Peeter Hillep, Vello Jürna, Aare Koha, Erich Krieger, Mart Mikk, Alar Pintsaar ja Toomas Tünder.

Isiklikku

Tema abikaasa oli pianist Tarsina Alango.
Tõllakivi nasu

Tõllakivi nasu (ka Tõllakivi nasv) on Saare maakonna lääneosas asuv väike saar (nasu).
Saare koordinaadid on 58° 35′ N, 23° 9′ E.
Aarne Valmis

Aarne Valmis (sündinud 14. aprillil 1960) on eesti muusikaprodutsent ja meelelahutusärimees.
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 4. Keskkooli, on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala ja lõpetas 1990. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse eriala.
Ta on töötanud Tamsalu kultuurimajas, olnud aastatel 1986–1988 Kadrina EPT komsomolisekretär,, 1988 ELKNÜ Rakvere Rajooni Komitee II sekretär.
Aarne Valmis on olnud ansamblite Jam (1994–2005), Push Up ja Smilers ning Eda-Ines Etti mänedžer. 1997. aastast on ta OÜ Hitivabrik omanik ja juht, 2005. aastast Vana Baskini Teatri majandusdirektor. Ta on Roheliste rattaretke üks korraldajaid.
Kiiljaht

Kiiljaht (inglise keeles keelboat) on raskuskiiluga purjepaat. või purjelaev.
Kiiljahi kere on kaetud tekiga. Kiilu alaosasse on lisatud pliist või malmist raskus, mis tagab hea püstivuse ning vähendab triivi.
Avamerejahtidel on tavaliselt abimootor(sisemootor), meeskonnakajut ning veekindlad vaheseinad.
Eesti üks tuntumaid jahte on ümbermaailmareisi teinud kiiljaht Lennuk.
Tangipahoa vald

Ajalugu

Vald moodustati 1869. aastal.
Kraavi tänav (Rakvere)

Kraavi tänav on tänav Rakveres.
Tänav on pikkusega 161 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid.  
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Tallinna alumine tuletorn

Tallinna sihi alumine tuletorn (ka Tallinna põhja tuletorn, Valge majakas) on tuletorn Tallinnas Lasnamäe kaldal Valge tänava ääres.
Tuletorn rajati 1806. aastal. See oli kahekorruseline valge kivihoone, mille teise korruse otsaaknast tuli paistis. 1839. aastal ehitati hoone merepoolsesse otsa punane kaheksatahuline püramiid. Sellisena on hoone säilinud tänapäevani.
Hoone tipus on metallvarras, mille küljes on ilmakaari ja tuule suunda näitavad vahendid.

Asukoht

Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 26′ 14″ N, 24° 47′ 55″ E. Asub 1,1 kilomeetrit Tallinna ülemisest tuletornist põhjas. Lähedal on Kadrioru park ja Kumu. Tuletorni aadress on Valge 3, selle kõrval asub Veeteede Ameti hoone.
Tuli on merepinnast 49 meetri kõrgusel. Hoone ise on tervikuna 18 meetri kõrgune, kuid tuli ei ole hoone tipus.

Tule omadused

Tuletorn töötab iga päev ööpäevaringselt.
Tuli paistab hoone rõdu taga asuvast laternaruumist järgmise tsükliga: 1,9 sekundit tuli põleb ning 3,1 sekundiks on see varjutatud. Tuli on sihi ülemise torniga sünkroonitud ning mõlema tuletorni tule tsükli pikkus on 5 sekundit. Tuli paistab kahes erinevas sektoris erineva intensiivsuse ja värviga. Esimeses sektoris (asimuudist 154,5° asimuudini 165°) paistab valge tuli 12 meremiili, teises sektoris (143–154,5°) aga roheline tuli 6 meremiili kaugusele.
Varasem tsükkel oli 3 sekundi pikkune: 1,5 sekundit valge ja 1,5 sekundit pime. Esimeses sektoris (asimuudist 156° asimuudini 165°) paistis valge tuli 19 meremiili, teises sektoris (143–156°) aga roheline tuli 13 meremiili kaugusele.
Tallinna Linnakantselei linna sisekontrolöri teenistus

Tallinna Linnakantselei linna sisekontrolöri teenistus on Tallinna Linnakantselei koosseisus moodustatud linna valdkondlik teenistus, mille ülesanne on tugevdada linna sisekontrollisüsteemi ja avaliku teenistuse eetikat ning suurendada Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) kindlustunnet, et linna asutustes võetavad juhtimis- ja kontrollimeetmed toetavad linna eesmärkide saavutamist, on õigusaktidega kooskõlas ning tagavad linna varade mõistliku kasutamise.
Teenistust juhib linna sisekontrolör Arvo Teder.
Teenistuse postiaadress on Vabaduse väljak 7, Tallinn.
Teenistuse nimi inglise keeles on "city internal auditor service" ja vene keeles служба внутреннего контролера города.

Struktuuriüksused ja ülesanded

Tugedes oma põhimäärusele on teenistusel mitmed allüksused, täites vastavalt järgmisi ülesandeid:
Must Notsu

Must Notsu on kaardimäng. Seda mängitakse kaardipakiga, milles on loomapiltidega kaardipaarid ning üks paaritu kaart - "must notsu". Kaardipaaride arv võib olla erinev sõltuvalt konkreetsest kaardipakist.

Reeglid

Kaardid segatakse ja jagatakse mängijate vahel laiali. Teistele mängijatele oma kaarte ei näidata. Mäng liigub päripäeva ning seda alustab kaartide segajast vasakul olev mängija, kes tõmbab oma parempoolselt naabrilt (ehk jagajalt) ühe kaardi ning paneb selle oma kaartide hulka. Kaardid, millel on sama pilt, moodustavad paari ning juhul kui mängija kätte satub paar, siis pannakse see paar maha. Mängu saavad lõpetada ("võita") need, kellel õnnestub oma käes olevatest kaartidest lahti saada, jättes seega kaotajale kätte "musta notsu".
Mulgi Häärber

Mulgi Häärber on eraomanduses olev hooldekodu eakatele. See asub Halliste alevikus aadressil Viljandi mnt 4.

Ajalugu

1912. aastal valmis linakaupmees Mathieseni tellimusel ehitatud juugendvilla. Nõukogude okupatsiooni perioodil oli hoones masina-traktorijaam ja hiljem sovhoosi kontor. Mulgi Häärberi eakatekodu avati pärast hoone renoveerimist 2009. aastal.
Gulbene

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Kulna piiskopilinnuse asupaik. Linna lõunaosas asub samuti riikliku kaitse all olev Vana-Gulbene mõisa ansambel, sealhulgas park, kasvuhoone, maneež, lindla köök, valge loss  ja laut, Gulbene riikliku kommerts- ja kaubanduskooli hoone, Gulbene luteri kiriku hoone, Gulbene raudteejaam ja Gulbene raudteetööliste koloonia kuus elumaja.
Kohaliku kaitse all on mälestusmärk sõdades langenutele, Gulbene mõisa pesuköök, punane loss, valge lossi fassaad, juustuhoidla, ait, moonakamaja, metsavahi maja ja hambaarsti maja, luteri kiriku juures asuv kivisild, linna põhikooli hoone, kalmistu kabel, Gulbene luteri kiriku kolm ust, altar ning kantsel, Gulbene raudtee teemajake ja põllumajanduseltsi hoiulaenuühistu (hilisema Läti panga) hoone.
Looduskaitse all on Jaunezernieki kased, Raiņa iela saar, Raiņa iela lehis, Emze park ja kaks tamme aadressil Dzirnavu iela 6.
Jutumärgid

Jutumärgid on paaris kirjavahemärgid, mida kasutatakse otsese kõne, tsitaadi või väljendi mitteotsese tähenduse eristamiseks tekstis.
Jutumärkidel on mitu tüpograafilist kuju, nt  [„ ”], [„ “], [” ”], [” “], [« »], [» «]. Eesti õigekeelsuse seisukohast on need võrdväärsed.
„Eesti õigekeelsussõnaraamatus ÕS 2018“ kasutatakse kuju „...“.
Polki maakond (Oregon)

Polki maakond (Polk County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44° 54′ N, 123° 25′ W
Maakonna halduskeskus on Dallas.
Maakonna pindala on 1927 km², millest 8 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 75 403. Aastal 2000 oli elanike arv 62 380.

Ajalugu

Polki maakond moodustati 22. detsembril 1845. aastal. Maakond sai nime 11. Ameerika Ühendriikide presidendi James Knox Polki järgi.
Pjotr Kapitsa

Pjotr Leonidovitš Kapitsa (Пётр Леонидович Капица; 9. juuli 1894 Kroonlinn – 8. aprill 1984 Moskva) oli vene füüsik, kes avastas 1937. aastal ülivoolavuse.

Elulugu

Kapitsa sündis Kroonlinnas Bessaraabia-Volõõnia päritolu vanemate lapsena. Peres räägiti lisaks vene keelele ka rumeenia keelt. Tema isa Leonid Kapitsa (Leonid Petrovici Capiţa) oli sõjaväeinsener, ema oli poola Stebnicki aadlisuguvõsast. Tema emapoolne vanaisa oli Ieronim Stebnitski. 
Kapitsa lõpetas Kroonlinna reaalkooli ning asus 1912. aastal õppima Peterburi Polütehnilisse Instituuti elektromehaanika teaduskonda, kus tema õpetajate seas oli ka Abram Joffe. Õpingud katkestas Esimene maailmasõda ning Kapitsa teenis Poola rindel sanitaarpolgus kiirabiautojuhina. 1918 lõpetas ta ülikooli ning töötas 1919–1921 Petrogradi Füüsika ja Tehnika Instituudi õppejõuna. 1921 õnnestus tal Maksim Gorki abiga koos Abram Joffega Inglismaale komandeeringusse minna. Teel Inglismaale peatusid nad paar nädalat Tallinnas. Kapitsa jäi Inglismaale ning kaitses Cambridge'i ülikoolis 1922. aastal doktoriväitekirja "Alfakiirte läbitungimine materiaalsetest keskkondadest ja tugevate magnetväljade saamise meetodid".
Ta töötas üle 10 aasta Ernest Rutherfordi juures Cambridge'i ülikoolis, kuid 1934. aastal läks ta Nõukogude Liitu oma vanemaid külastama, kuid teda ei lubatud Inglismaale tagasi. 1934. aastal asutas ta Moskvas Füüsikaliste Uuringute Instituudi. 1946 langes ta põlu alla ja vallandati kõikidest ametitest. 1955 naasis ta Füüsikaliste Uuringute Instituuti.
Kapitsa keeldus osalemast Nõukogude Liidu vesinikupommi projektis.

Isiklikku

Kapitsa oli kaks korda abielus. Esimene naine suri 1920. 1927. aastal abiellus ta professor Aleksei Krõlovi tütre Annaga. Neil oli kolm poega ja tütar, kellest on tuntumad Sergei Kapitsa ja Andrei Kapitsa.
Longus helmikas

Üldkirjeldus

Longus helmikas moodustab hõredaid kogumikke, kus domineerivad mitteõitsvad võsud. Värvuselt on ta tuhm- kuni roheroheline. Maa all on tal 6-10 cm pikkune suhteliselt peenike risoom. Kõrs on 30-60 cm pikk, sihvakas, peen, pöörise alt kare. Lehetuped on karedad, alumised purpurpunased. Lehelabad on 3-5 mm laiad, tugeva keskrooga. Pähikud on 6-8 mm pikad ja ripuvad ühe või kahe (väga harva kolmega) õiega õisikus ühekülgselt lühikestel (3-4 mm pikadel) raagudel.
Libled on 5-6 mm pikad, tugevalt purpurpruunid või lillakad. Tolmukapead on 1,5 mm pikad, helekollased. Teris on umbes 2,5 mm pikk ja 1,5 mm lai, tumepruun, ovaalne, lapik, paljas, sile, läikiv, nõrga vaoga ventraalsel küljel. 
Longus helmikas õitseb mais ja juunis.
Petšora jõgi

Petšora (vene Печора, komi Печӧра, neenetsi Санэро’’ яха) on jõgi Ida-Euroopas. Saab alguse Uuralitest, voolab läbi Komi Vabariigi ja Neenetsimaa ning suubub Petšora lahte.
Pikkus on 1809 km ja valgla 325 000 km². Suuremad lisajõed on Ižma ja Ussa.
Jõe ääres asuvad Petšora, Vuktõl ja Narjan-Mar.
Ivan Bakanov

Äri ja poliitika

Juhtis varem produktsioonifirmat Studija Kvartal-95, erakonda Rahva Teener ja Volodõmõr Zelenskõi presidendivalimiste kampaaniat.

Ukraina Julgeolekuteenistuses

3. juunil sai temast SBU ülema kohusetäitja. 2019. aasta juunis ilmusid Ukraina ajakirjanduses teated, mille kohaselt saab SBU juhiks hoopis Oleksandr Radetskõi. ZN.UA andmetel tegi Ukraina Ohvitseride Liit president Zelenskõile ettepaneku esitada Ukraina Ülemraadale SBU ülema kohale kinnitamiseks Oleksandr Radetskõi kandidatuur. 29. augustil 2019 nimetas Ukraina Ülemraada Bakanovi SBU ülemaks.
Orm Valtson

Orm Valtson (1. detsember 1958 – 13. november 2010 Nida) oli Eesti omavalitsustegelane ja poliitik.
Orm Valtson õppis aastani 1972 Tallinna 46. Keskkoolis, lõpetas aastal 1977 Tallinna 32. Keskkooli. Aastal 1985 lõpetas ta TPÜ üldtehniliste distsipliinide õpetajana ning õpetas seejärel kuni 1987. aastani Saue Keskkoolis.
Ta oli aastatel 1989–1999 Saue linnapea, seejärel kuni 2005. aastani Harju maavanem ja alates 2008. aastast kuni surmani uuesti Saue linnapea.
Orm Valtson kuulus Reformierakonda. Ta valiti seitsmel korral Saue volikokku.
Ta hukkus maapurjetamisõnnetuses.
Volta järv

Volta järv asub Ghanas. See on maailma suurim veehoidla, pindalaga 8502 km². Järve põhjapoolseim punkt on Yapei linn ja lõunapoolseim Akosombo tamm. Punktide vahemaa on linnulennult 520 km. Akosombo tamm hoiab kinni Valget ja Musta Volta jõge. Varem moodustasid need kaks jõge Volta jõe, praegu voolab Volta jõgi tammi juurest Atlandi ookeani.
Järv tekkis 1965. aastal, mil ehitati Akosombo tamm. Alale, kuhu vesi paisutati, evakueeriti umbes 78 000 inimest koos 200 000 kariloomaga, kes paigutati vastrajatud linna; 200 ehitist lammutati.
Akosombo hüdroelektrijaam varustab elektriga suurt osa ghanalastest. Samuti toimub järvest tihe laevaliiklus: seal sõidavad nii praamid kui väiksemad kaubalaevad.
Järve läänekaldal asub Digya rahvuspark.
9. aprillil 2006 uppus järvel reisipaat, elu kaotas umbes 120 inimest.
1984. aasta suveolümpiamängud

Olümpiamängude korraldajaks kandideerimine

1932. aastal peeti Los Angeleses X nüüdisaegsed olümpiamängud. Uuesti kandideerimist alustati 1947. aastal, kui sooviti endale XV mängude korraldamisõigust. Kandideeriti ka 1956, 1960, 1976 ja 1980. aasta olümpiamängude läbiviimisele, kuid edutult. 1984. aasta mängude õigusi soovisid USA-st lisaks Los Angelesele ka Atlanta, Boston, Chicago, Detroit, New Orleans ja New York. USA olümpiakomitee valis nende seast Los Angelese, kes edestas viimases hääletusvoorus New Yorki 55:39. Teistest linnadest avaldasid soovi olümpiavõistlusi läbi viia Brüssel, Montreal, Teheran ja Er-Riad (Saudi Araabia). Ametliku tähtaja (31.10.1977) lõppedes oli siiski jäänud ainsaks kandideerijaks Los Angeles. Sellekohane põhimõtteline otsus võeti vastu 18. mail 1978. aastal Ateenas ROK-i 80. istungjärgul. Ametliku olümpialinna staatuse sai Los Angeles ROK-i salajase, kirja teel toimunud hääletuse tulemusena (74:3) 7. oktoobril 1978.