google/wiki40b huggingface dataset:
Milvi

Milvi on eesti naisenimi.
Eesnime Milvi esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1914. aastal. Nimi läks moodi 1930. aastate esimesel poolel. Hiljem nime populaarsus vähenes tunduvalt.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 2235 naisel. Milvi on Eestis populaarsuselt 72. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Milvi vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 134,28 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,25. Milvi on keskmiselt 74 aasta vanune (mediaanvanus on 76).
Prairie maakond (Arkansas)

Prairie maakond (Prairie County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°49' N, 91°32' W.
Maakonna halduskeskused on Des Arc ja De Valls Bluff.
Maakonna pindala on 1750 km², millest 77 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8715. Aastal 2000 oli elanike arv 9539.

Ajalugu

Prairie maakond moodustati 25. oktoobril 1846. aastal Monroe ja Pulaski maakonna osadest.
Erik Anari

Erik Anari (aastani 1936 Erik Adamson; 17. märts 1916 Goretski eesti asundus Samaara kubermang Venemaa – 2. november 1994 Rootsi) oli tunnustatud eesti loomaarst.

Elulugu

Sündis eesti Samaara Eesti asunduses kooliõpetaja perekonnas. Eesti Vabariigi iseseisvumise järel sai ta isa kooliõpetaja koha Tartu lähedal ja perekond kolis Eestisse. 1935. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja suundus sealt edasi kaitseväeteenistusse Ratsarügemendis. Läbis Sõjakooli aspirandi kursused ja sai reservohvitseriks. Õppis Tartu Ülikool loomaarstiks ja lõpetas selle 1942. aastal. 1944. aastal põgenes Rootsi ja tegutses seal edasi loomaarstina kuni pensioneerumiseni 1981. aastal. Ta oli emigratsioonis üks Eesti Veterinaararstide Ühingu Rootsis asutajatest ja aktiivsetest eestvedajatest.

Tunnustused

Eesti Loomaarstide Ühingu auliige - 1990
Illa Raudik

Illa Raudik (sündinud 10. jaanuarill 1944 Vastseliinas) on Eesti allveesportlane.
Ta lõpetas 1963. aastal Vändra Keskkooli.
1973. aastal võitis ta maailmameistrivõistlustel allveeorienteerumises 2 kulda ja 2 hõbedat.
1968–1975 tuli ta 13 korda kiirusaladel ja 12 korda allveeorienteerumises Eesti NSV meistriks, sealhulgas 4 korda (1970, 1972, 1974, 1975) absoluutseks meistriks.
Helgi Arst

Helgi Arst (aastani 1955 Ardve, 1955–1975 Niilisk, 23. detsember 1931 Tallinn – 24. oktoober 2016 Tallinn) oli eesti geofüüsik.

Teadustöö

Kandidaadiväitekirja "Atmosfääri soojuskiirgusest¨, juhendaja K. Kondratjev, kaitses 1962 Tartu ülikoolis. Geofüüsikadoktori väitekirja ¨Atmosfääri ja mere kiirguskarakteristikud kui looduskeskkonna informatsiooni kandjad" kaitses 1991 Tartu ülikoolis.
Uurinud soojuskiirguse välja Maa atmosfääris ja pilvedes, eriti soojuskiirguse levi ning spektraalse ja ruumilise jaotuse sõltuvust atmosfääri seisundist – selgitanud geograafilisi, sesoonseid ja sünoptilisi erinevusi. Uurinud võimalusi päikesekiirguse ning sellega seotud veekeskkonna karakteristikute abil iseloomustada uuritavate veekogude seisundit, sh seoseid veekogu kiirguskarakteristikute ja vee puhtuse vahel (eutrofikatsioon ja antropogeenne saastumine).
Avaldanud üle 100 teadustrükise, sh neli monograafiat.
Kloor

Omadused

Kloor kui lihtaine on mürgine raske gaas, terava lõhnaga, kergesti veelduv. Värvuselt kollakasroheline. Kloor lahustub vähepolaarsetes vedelikes paremini kui vees. Vees hakkab kloor osaliselt reageerima, moodustades hüdraate.
Kloor on väga aktiivne keemiline element, reageerides peaaegu kõigi metallidega ja suurema osa mittemetallidega. Sellisel suurel keemilisel aktiivsusel on peamiselt kolm põhjust: kloriidide suur sidemeenergia; suur elektronafiinsus; Cl aatomite moodustumise kergus Cl₂ molekulidest.

Reageerimine metallidega

Kloori reageerimisel metallidega saadakse metallkloriidid. Enamik metalle suudab moodustada mitu kloriidi. Selleks peab metall või metallioksiid reageerima vaba kloori või vesinikkloriidhappega. Metalli reageerimisel vaba klooriga võib reaktsioon toimuda toatemperatuuril, kloorioksiidiga reageerimisel tuleb teinekord kuumutada.

Hapnikuga

Hapnikuga reageerides tekivad oksiidid, millest tuntumad on Cl₂O (diklooroksiid), ClO₂ (kloordioksiid), Cl₂O₆ (dikloorheksaoksiid) ja Cl₂O₇ (dikloorheptaoksiid).

Lämmastikuga

Lämmastikuga reageerides tekib lämmastiktrikloriid (NCl₃). See reaktsioon toimub elektrilaengu toimel. Saadud lämmastiktrikloriid on kergesti plahvatav vedelik tumekollase värvusega.

Fluoriga

Fluoriga reageerides annab kloor mürgiseid ühendeid, mis on väga reaktsioonivõimelised. Tuntumad ühendid on ClF (kloormonofluoriid), ClF₃ (kloortrifluoriid) ja ClF₅ (kloorpentafluoriid).

Joodiga

Joodiga reageerides tekib rubiinipunane kristallaine ICl (joodmonokloriid) või helekollane kristallaine joodtrikloriid (ICl₃).

Ühendid

Klooril võib olla ühendites erinevaid oksüdatsiooniastmeid, millest levinumad on paarituarvulised oksüdatsiooniastmed.
Näiteks: -I (kloriidides), I (hüpokloritites jm), III (kloritites jm), IV (kloordioksiidis), V (kloraatides jm), VI (dikloorheksaoksiidis), VII (perkloraatides jm).

Dikloortrioksiid

Dikloortrioksiid (Cl₂O₃) on tahke oksiid, värvuselt tumepruun. Alla 0 °C juures plahvatab.

Toodang

Kloori toodetakse nii lihtainena kui ka ühenditena peaaegu kõige rohkem maailmas. Põhilised ühendid, mida toodetakse on NaCl kloriididest, HCl hapetest ja NaClO₃ oksohapete sooladest.

Biotoime

Eluslooduses on kloor levinuim halogeen, kuna ta on vajalik eluprotsessides. Looduses ei esine kloor kunagi vabas olekus, vaid ühenditena. Kõige enam esineb kloori looduses keedusoolana. Väga väikesel määral sisaldub kloori ka inimorganismis, umbes 0,25%. Lahustunud olekus leidub kloori nii mineraaljärvedes, soolaallikates kui ka soolajõgedes. Kloor kui lihtaine on mürgine, samuti on paljud klooriühendid mürgised. Kui Cl₂ kontsentratsioon õhus ületab 0,1 mg/l piiri, siis muutub see eluohtlikuks.
Park Čaluskincaŭ metroojaam

Park Čaluskincaŭ metroojaam (vene keeles Парк Челюскинцев (Park Tšeljuskintsevi metroojaam), valgevene Парк Чалюскінцаў (transkribeerituna Park Tšaljuskintsavi metroojaam), tõlkes Tšeljuskinlaste pargi metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil.
Jaam avati 30. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 102 meetri pikkune. Jaama moodustab ühevõlviline monoliitraudbetoonkonstruktsioon. Jaam on oma nime saanud selle kõrval asuva pargi järgi; üks jaama väljapääsudest asubki Tšeljuskinlaste pargi peasissepääsu juures.
Jaama kujunduses on kasutusel kolm värvi - hall, valge ja pruun. Sisekujunduses oli algselt plaanis kasutada Chatyńi hävingu motiive, ent seejärel leiti, et see teema on liiga valulik ja otsustati jaam kujundada nelja aastaaja järgi. Piotr Mašeraŭ surma järel loobuti ka sellest mõttest ja nii kujuneski jaam kaunistusteta lakooniliseks ehitiseks.
Ansgar Focke

Elu ja karjäär

Ansgar Focke lõpetas 2000. aastal Lohnes majandusgümnaasiumi. Aastatel 2000 kuni 2003 õppis ta kindlustusagendiks. 2006 aastal avas ta oma kindlustuse ja rahanduse firma. Seejärel on ta töötanud sõltumatu kindlustusagendina. Alates 2007.aastast elab Focke Delmenhorstis.

Poliitika

Ansgar Focke on Kristlik-Demokraatliku Liidu liige aastast 1999 ja alates 1998. aastat kuulub ta noorteorganisatsiooni Junge Union. Alates 2000 Focke on CDA liige ja alates 2005 - CDL ja CDU / CSU (MIT)  liige.  Alates 2003 kuni september 2009 ta oli Oldenburgi maa rahvaliidu "Junge Union" esimees. Selles ametis ta oli Saksa kampaania: "Nostalgia ?Ei, aitäh" üks asutajatest. 
Aastal 2003 Focke sai CDU juhatuse liikmeks Oldenburgis ja seal ta nüüd töötab eksperdina. Alates novembrist 2008 oli ta CDU tegevdirektor. Detsembris 2008, Focke valiti (93,8% häältest) Oldenburg maa CDU esimeheks.
Aastal 2001 Ansgar Focke oli kõige noorem kandidaat ja oli otseselt valitud linnavolikokku. Ta oli tagasi valitud 2006 aastal viieks aastaks.
Ansgar Fox oli parim kandidaat Junge Unioni valimistel 2008 aastal. Alates 27. jaanuarist 2008 ta on Saksa Liidu Parlamendi CDU fraktsiooni esindaja. Alates 2008 kuni  2013 ta töötab petitsioonikomisjonid ja Sotsiaal-, pere-, naiste ja tervise küsimuste Komitees.  CDU - s ta on noorte rühma esindaja.
Meelis Luht

Meelis Luht (sündinud 20. juunil 1970 Viljandis) on eesti tippjuht, alates 21. augustist 2017 Tartu ülikooli kantsler.
Ta on lõpetanud Ülenurme gümnaasiumi, õppinud Tartu ülikoolis füüsikat ning lõpetanud 1995. aastal Tartu ülikooli turunduse ja kaubanduse erialal.
Luht on töötanud ajalehes Postimees majandusajakirjanikuna, aastatel 1995–1997 oli Bigbanki grupi juhtkonna liige. Alates 1997. aastast töötas Eesti Meedia grupis ning olnud alates 2000. aastast meediagrupi juhatuse liige ja finantsdirektor. Lisaks on ta kuulunud mitme meediaorganisatsiooni nõukokku Eestis, Lätis ja Leedus.
Kalevi raudteepeatus

Kalevi raudteepeatus oli raudteepeatus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tapa-Tartu raudtee ääres.
Peatus asus Jõgeva ja Kaarepere raudteejaama vahel (kilometraaž 387,1), Kassinurme ja Patjala külade vahel. Avamisel jäi peatus Kaarepere valda.
Spartak (spordiühing)

Spartak Eesti NSV-s

Eesti NSV-s tegutses Spartak 1940–1959. Ühingusse kuulusid siis eelkõige töönduskooperatsiooni artellide kehakultuurikollektiivid.
Rammu kalmistu

Rammu (saare) kalmistu on kalmistu Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rammu saarel. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Giorgian De Arrascaeta

Koondisekarjäär

2013. aastal võitis ta Uruguay alla 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. De Arrascaeta lõi turniiril kaks väravat.
Debüüdi Uruguay rahvuskoondises tegi De Arrascaeta 2014. aasta septembris sõprusmängus Lõuna-Korea vastu, andes mängu ainsa värava jaoks väravasöödu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 6. juunil 2051 sõprusmängus Guatemala vastu.
Ta on kuulunud Uruguay koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2015. aasta Copa Américal.
Isztimér

Isztimér (saksa Ißzimmer) on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis Móri alampiirkonnas.
Valla pindala on 53,88 km².
2010. aastal oli valla elanike arv 967.
Rahvastiku tihedus oli 17,95 in/km².
Patkuli vaateplats

Patkuli vaateplats (ka Patkuli vaateplatvorm) on vaateplatvorm Tallinna vanalinnas aadressil Rahukohtu tänav 5.
Plats oli minevikus aed. Platsil kasvab neli pärna, millest mõni on üle 100 aasta vana.
Platsi servas on Patkuli trepi ülemine ots.
Asteekide riik

Asteekide riik oli riik Kesk-Mehhikos 15. märtsist 1428 kuni 19. augustini 1521.
Riigi poliitilised põhiüksused olid piiratud territooriumiga riiklikud moodustised, mis sarnanesid linnriikidega. Igaühes neist oli linnakeskuses palee ja tempel, kõrgkihi elamud ja riigiasutuste hooned. Linna ümbritses majanduslik tagamaa külade ja majanditega. Linnriigid olid tihedalt asustatud. Tihti moodustasid nad omavahel vallutus- või kaitse-eesmärgiga konföderatiivseid liite. Linnriike valitsesid perekonnad – dünastiad. Rahvastik kuulus enamasti nahuatli keelt kõnelevatesse etnilistesse rühmitustesse, kellel olid sarnased religioossed uskumused ja riitused, eriti inimohvritoomine jumalate toitmiseks maailma edasikestmise nimel. Linnriikidevahelise suhtlemise käitumiskoodeksisse kuulus vaba läbipääsu lubamine kõikide linnriikide poolt austatavatesse jumalikesse pühamutesse, üldistesse kauplemiskohtadesse, saadikupuutumatus ja korrakohane sõjakuulutamine. Alalist sõjaväge ei olnud. Mehed said noorukina sõjalise väljaõppe ja kutsuti relvile vastavalt vajadusele.
Asteekide riigi pindala oli 304 325 km² ja seal elas umbes 6 miljonit inimest.
Väikeste Lõõtspillide Ühing

Väikeste Lõõtspillide Ühing on Eesti rahvamuusikaansambel. Ansambel asutati 1989.
Hinduism Eestis

Hinduism on Eestis vähe levinud. Eestisse jõudis hinduism 1980ndate lõpus ja registreeritud oli see 1990ndatel.
2000. aasta Eesti rahvaloenduse andmetel oli Eestis 138 hinduisti, kusjuures nendest 90 (sh 54 eestlast) määratlesid end hinduna ja 48 (sh 22 eestlast) määratlesid end krišnaiitidena (Rahvusvaheline Krišna Teadvuse Ühing, Hare Krišna liikumine).
Formentera

Formentera (hispaania Isla de Formentera) on saar Vahemeres, üks Pitiuusidest. 
Saare pindala on 85 km². Eraldatud Eivissast madala väinaga. Saar on künklik, kõrgus kuni 192 meetrit. 
Kuulub Hispaaniale.
Tallinna Heleni Kool

Tallinna Heleni Kool (aastani 2005 Tallinna Kurtide Kool) on aastast 1994 Tallinnas tegutsev erikool ja kiusamisvaba kool, kus õpivad meelepuudega lapsed. 
Kool asutati 1994 kurtide laste vanemate eestvedamisel. 
Koolis õpivad kuulmis-, nägemis-, liitpuudega ja pimekurdid lapsed. Koolis pakutakse haridust lasteaiatasemest gümnaasiumini.
Kooli nimi on nimetatud pimekurdi ameerika kirjaniku Helen Keller (1880–1968) järgi.
Richard Janno

Elulugu

Richard Janno sündis 1900. aastal Tallinnas kingsepp Hans Janno ja Karoline Vegmani pojana.
Gümnaasiumihariduse omandas Tallinna Reaalkoolis, pärast mille lõpetamist 1919. aastal jätkas õpinguid Helsingi (1919–1921) ja Tartu Ülikooli (1920–1927) filosoofiateaduskonnas ning Tartu Ülikooli (1927–1928) õigusteaduskonnas.
Helsingis tegutses August Hanko perekonna koduõpetajana. Aastatel 1922–1927 töötas Tartus õpetajana. Kuulus 1928–1936 vestekirjanikuna Postimehe toimetusse. Lisaks avaldas Postimehes varjunime Juhan Pahlbärk all kultuuri- ja olustikukriitilisi följetone ning initsiaalide R. J. all teatrikriitikat. Kirjutas ka mõned kriminaalromaanid.
1936. aastal avastati tal tuberkuloos ja ta asus elama Elvasse, kus tegutses vabakutselise literaadina.
Kategooria (filosoofia)

Kategooriad filosoofias on kõige üldisemad põhimõisted, nagu ruum, aeg, reaalsus, eksistents, paratamatus, substants, omadus, vaim, mateeria, seisundid, faktid ja sündmused.

Etümoloogia

Kategooria - kr κατηγορία, katēgoria avalikult välja öeldu, väidetu.

Kategooriad Kantil

Immanuel Kanti filosoofias on kategooriad algmõisted ehk puhtad arumõisted. Kant tuletas oma kategooriate süsteemi loogiliste otsustuste vormidest, mida tema arvates on 12. Ruum ja aeg ei ole Kanti süsteemis kategooriad, vaid kaemuse aprioorsed vormid.
Bad Meets Evil

Bad Meets Evil on Ameerika Ühendriikide räppduett Michigani osariigist Detroitist. 
Dueti liikmed on Royce Da 5'9" (Bad) ja Eminem (Evil). 
Nad alustasid koostööd aastal 1997, aga pidid mõne aja pärast lahku minema. Põhjuseks oli D12 ja Royce'i sõnelus.
2010. aastal hakkasid räpparid jälle koos tegutsema. 14. juunil 2011 ilmus nende EP "Hell: The Sequel", mis jõudis kohe Billboard 200 edetabelis esikohale.

Singlid

"Nuttin' to Do"

"Fast Lane"

"Lighters"
Müüsleri mõis

Müüsleri mõis (saksa keeles Seinigal) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu

Müüsleri mõis rajati 17. sajandi alguses ja selle esimene omanik oli Woldemar Fahrensbach. 
1634. aastal ostis Anna Schrapffer Müüsleri mõisa 6500 riigitaalri eest ja 1641. aastal läks see tema türele Annale.
1669 ostis mõisa Cord Meusler, kelle nimest tuleb ka mõisa eestikeelne nimi.
Perekonnasidemete kaudu omandas 1760. aastal mõisa Leedus sündinud kindralmajor ja Püha Anna ordeni kavaler Karl Gebhard von Schilling (1719–1779), kes abiellus 1760. aastal Müüsleri mõisniku Hermann Adrian von Römeri (surnud 1756) lese ja mõisa pärijanna Helena Charlottega (sündinud Tiesenhausen, 1721–1771) ja kelle isalt omandasid nad ka Orina mõisa. Kindralmajori umbes 2,5 meetri kõrgune hauaepitaaf asub Järva-Jaani kiriku lõunapoolsel välisseinal. Seejärel oli mõisnikuks nende poeg meeskohtunik Fabian Wilhelm von Schilling (1761–1831) ning hiljem tema poeg Rüütelkonna sekretär ja maanõunik Alexander von Schilling (1803–1866) ja tema poeg kihelkonnakohtunik Gustav von Schilling (1839–1909). Viimase tütre Anna von Schillingi (1882–1922) abikaasaks sai 1905. aastal Koogu mõisniku poeg, jurist ja poliitik Carl Schilling (1872–1941), kes pärast Eesti iseseisvumist töötas SBE (Saksa Balti Erakonna) ja SRVB (Saksa-Rootsi valimisbloki) esindajana Eesti Vabariigi II–V Riigikogu koosseisus. Schillingite kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Pikk ühekorruseline härrastemaja rajati 18.–19. sajandi vahetusel, 19. sajandi teisel poolel ehitati hoone parempoolne ots kahekorruseliseks.
Pärast võõrandamist asus mõisahoones kool. 
1941. aastal sai hoone sõjas kannatada ja muutus varemeiks. Tänapäeval on säilinud vaid üksikud müürilõigud.

Mõisapargis asub Kilplala.
Enge karstiala

Enge karstiala (ka: Enge lookarstiala) on karstiala Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Enge külas.
Karstiala asub Panga tammikus, kus paljanduvad riffdolomiidid. Alal esineb karstinähtuseid.
Painküla

Ajalugu

Painküla on esmamainitud 1589. aastal mõisana (Pankiel moyza), mil see kuulus Jan Dmochowsky valdusesse. 
1599. aastal on mainitud kõrtsi Painkülas  Pedja jõe ääres, umbes saja sammu pikkuse silla ligidal, mille korraspidamine olevat kõrtsmiku ülesandeks. 
1624. aastal kuulub Painküla juba Jõgeva mõisa koosseisus Laiuse lossilääni. Sama aasta revisjoni järgi on Painküla tühi, kuid siin asunud varem uhke karjamõis, koos selle juurde kuuluvate külade, veskite ja lossiasemega.  
18.–19. sajandil kuulus Painküla haldusjaotuselt Tartumaale Laiuse kihelkonda Jõgeva mõisapiirkonda. 
1866. aastast alates on Painküla Jõgeva valla koosseisus.
1977. aastal liideti Painkülaga Eristvere küla.
Painkülas asub I aastatuhande esimesest poolest pärit kivikalme ja kaks muistset asulakohta (ajaloolised Painküla ja Eristvere), mis on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Painkülas on olnud oma kõrts, vesiveski ja kool. Samuti on külas asunud veepuhastusjaam, tärklisetööstus, hobusekasvatus, villavabrik ning hüdroelektrijaam.
Painkülas on sündinud ooperilaulja Martin Taras (1899–1968), näitekirjanik ja teatrikriitik Vambola Rähn (1923–1994) ning tsensor Jüri Truusmann (1856–1930).

Tööstus

Painkülas on Werol Tehased, Painkülla kavandati Painküla tööstusparki ja juuni 2011 pani Eesti Energia nurgakivi esimesele tootmisettevõtte juurde rajatud koostootmisjaamale (Painküla koostootmisjaam). Painküla tööstusparki kavandati ka raudteed.
Kihnu valla vapp

Kihnu valla vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kihnu valla vapp.
Vapp on kinnitatud 7. novembril 1995.

Vapi kirjeldus

Kihnu valla vapiks on hõbedane musta lainelise päisega kilp. Kilbi hõbedasel väljal on sinine kaheksaharuline täht, mille kaldharud on ristharudest lühemad. Mustal päisel on aga hõbedane lamav otsevaatav hüljes.

Põhjendus

Kilbi laineline jaotus tähistab merd. Sinine kaheksaharuline täht sümboliseerib ilmakaari ning sellega ka Kihnu kuulsaid meresõitjaid ning laevaehitajaid. Samuti märgib täht põhjamaiselt karge mere keskel asuvat Kihnu saart ennast. Vapiloom viitab hülgepüügile, kihnlaste traditsioonilisele tegevusalale.
Tsooru ministeeriumikooli hoone

Tsooru ministeeriumikooli hoone (ka Lepistu ministeeriumikooli hoone) on koolimaja Võru maakonnas Antsla vallas Roosiku külas. Maja on arvele võetud ajaloomälestisena.
Koolimajas on tegutsenud Tsooru ministeeriumikool. Viimati oli seal Lepistu Põhikool, mis suleti 2008.
Muusika- ja Kunstikool KAUR

Muusika- ja Kunstikool KAUR (ka Muusika- ja Kunstikool Kaur) on muusika- ja kunstikool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Lydia Koidula tänav 14.
Kool asutati 1999.
Muusika- ja tantsuosakonnas kestab õppetöö 7 aastat ja kunstiosakonnas 5 aastat.
Sensu stricto

Sensu stricto (lühenditena kasutuses: sens. str., s. s., s. str.) on ladinakeelne väljend, mis tähendab "täpses mõttes, täpses tähenduses".
Väljendit kasutatakse mõistena bioloogilises taksonoomias, kus ta paikneb lühendina (s. str.) taksoni ladinakeelse nime järel ning tähistab taksoni käsitlemist kitsamas mõttes.
Eesti posti ajalugu

Eesti postmargid

Esimesed Eesti postmargid ilmusid müügile 22. novembril 1918 – lillemuster (5 kopikat) ja 30. novembril lillemuster (15 kopikat).
Kohtuekspertiis

Kohtuekspertiis on tegevus, mille käigus uurib ekspert menetlusasjades olemasolevat materjali ja kujundab selle põhjal professionaalse arvamuse, mida nimetatakse eksperdiarvamuseks.
Kohtuekspertiisi teeb ekspert. Ekspert osaleb uurimistoimingus, rakendades mitteõiguslikke teadmisi. Asitõendite või kuriteojälgede uurimiseks ja kogumiseks kasutab ekspert eri tehnikavahendeid. Lisaks ekspertiisiks vajalike lähteandmete kogumisele võib ekspert aidata uurijat uurimistoimingu strateegia planeerimisel. Ekspertiisid, milleks on ekspertiisiasutustel pädevus, sätestab kohtuekspertiisiseadus.

Kohtuekspertiis kriminaalmenetluses

Ekspertiis korraldatakse määruse alusel, mille annab menetleja. Menetlejal ei ole lubatud ekspertiisi määramisest keelduda, kui asjaolu tuvastamine ekspertiisiga võib olla suure tähtsusega asja lahendamisel. Et koguda kohtupsühhiaatria- või kohtuarstlikuks ekspertiisiks materjali, võib vajaduse korral paigutada isiku sundkorras raviasutusse. Samuti võidakse ekspertiisi tegemiseks kaevata ametlikust matmiskohast välja laip. Kui uurimisasutus on menetlustoimingu käigus kogunud jälgi ja proove, mis on isikustamata, võidakse need säilitada. Ekspertiisiks võidakse võtta võrdlusmaterjali. Selle eesmärk on koguda võrdlusjälgi ja -proove, mis on vajalikud ekspertiisiks või uuringuks.
Keskinglise keel

Keskinglise keel (Middle English) on inglise keele vorm, mida kõneldi 11.–15. sajandil.

Muutused keeles

Normanni vallutus tõi keelde uued õigekirja tavad, mille tõttu tundus üleminek vanainglise keelelt keskinglise keelele palju järsem, kui see tegelikult oli. Normanni kirjatundjad eirasid traditsioonilist inglise keele õigekirja ja kirjutasid keelt kuulmise järgi. Uute tavade hulgas olid uued kaashäälikute sümbolid: g, v/u, w, ȝ ('yogh') ning ühtne käsitsikirja viis.
Kõik vanainglise keele diftongid ehk kaksiktäishäälikud läbisid keskinglise keele perioodi jooksul muutuse, mille käigus said neist monoftongid ehk üksikvokaalid (nt ēa > ē̹). Kindlate kaashäälikuühendite ees (ld, mb, nd), kahe silbilistes sõnades ja täishäälikuga lõppevates silpides said lühikestest täishäälikutest pikad.
Seoses vanainglise keele segunemisega vanapõhja keelega (Old Norse) kadusid keskinglise keeles rõhuta silbid, vähenes käänete arv ning nende süsteem muutus lihtsamaks. Kaks peamist käänamisvormi üldistusid: vanainglise keele nimetava mitmus -as ja omastava ainsus -es asendati keskinglise keeles mõlemad -es’iga. Mitmuse lõpp -en asendus samuti -es’iga.
Samuti arenes välja keerukas ajavormide süsteem, milles kasutati abitegusõnu be, have ja do ning modaalverbe shall, should, will. Keskinglise keele perioodil kasutati valdavalt nelja (tegusõna) ajavormi: lihtminevik, täisminevik, passiiv ja progressiiv. Iga ajavormi jaoks kujunesid välja kindlad pöördelõpud, mis tegusõnadele lisati. Näiteks oli oleviku ainsuse 1. pöörde lõpuks -e (‘ich here' – ma kuulen), ainsuse 2. pöörde lõpuks -(e)st (‘thou spekest’ – sina räägid) ja ainsuse 3. pöörde lõpuks -eth (’he cometh’ – tema tuleb). Hiljem võeti kasutusele ka tulevikuvorm.
Keskinglise perioodil muutus ka sõnade järjekord lauses tähtsamaks ning peamiseks sõnajärjeks sai SVO (alus, öeldis, sihitis). Hakati kasutama ka rohkem eessõnu (in, with, by).
Zuja

Haldusajalugu

Kuni 1957. aastani oli Zuja küla Zuja rajoonis, 1959. aastast Simferopoli rajooni koosseisus, 1963. aastast Bilogorski rajooni koosseisus.

Ajalugu

Zujast on leitud kaks Tauria asulat ning sküütide kääbas, maalinn ja asulad.
Novembris 1920 kehtestati nõukogude võim.
Aastal 1929 loodi kolhoos.
Aastatel 1921–1940 ehitati kool, klubi, haigla, veski ja masina-traktorijaam.
Teise maailmasõja ajal oli Zuja üks partisaniliikumise keskusi.
Zujas on teeninud preestrina ja olnud kooliõpetajaks hilisem Tallinna ja Eestimaa ülempiiskop Pavel.

Mälestusmärgid

Zujas on mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud zujalastele ja mälestusmärk Zuja partisanide juhile I. Kuljavinile.
Veearvesti

Veearvesti (ka veemõõtur; argikeeles ka veemõõtja) on veekulu mõõtmise riist (arvesti). Veekulu mõõdetakse enamasti kuupmeetrites (m³).
Vladimír Vašíček

Vladimír Vašíček (29. september 1919 – 29. august 2003) oli tšehhi kunstnik. Ta oli üks tšehhi modernistliku ja abstraktse maalikunsti alusepanijaid pärast Teist maailmasõda.
Vanutamine

Vanutamine on villase materjali (tavaliselt kanga) aurus või vees hõõrumine või muljumine eesmärgiga muuta materjal vastupidavamaks.
Vanutamisel kasutati vanutusrulli.