google/wiki40b huggingface dataset:
Fredrikstad/Sarpsborg

Fredrikstad/Sarpsborg on linnaline asula (norra tettsted) Norras Østfoldi maakonnas Fredrikstadi ja Sarpsborgi vallas.
See on moodustunud Fredrikstadi ja Sarpsborgi linna kokkukasvamisel.
Fredrikstad/Sarpsborg on Norra suuruselt viies asula. Seisuga 1. aprill 2006 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 121 097, sellest 50 135 Sarpsborgis ja 70 962 Fredrikstadis.
Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 104 382 ja pindala 66,99 km².
Vene Heategev Selts Tartus

Vene Heategev Selts Tartus (vene keeles Русское благотворительное общество в Дерпте (Юрьеве, Тарту)) oli 1859-1940 Tartus tegutsenud selts, mis aitas eelkõige vene rahvusest õigeusklikke vaeseid elanikke.
Seltsi tegevus algas 1859, kui Tartu Uspenski kiriku juures hakati tegelema vaestehoolekandega. Kiriku juures hakkas tegutsema tütarlaste algkool.
13. mail 1875 kinnitas siseminister seltsi põhikirja.
27. oktoobril 1919 registreeris Tartu-Võru rahukogu seltsi uue põhikirja.
Selts lõpetas tegevuse oktoobris 1940.
Alatskivi parkmets

Alatskivi parkmets on kaitsealune parkmets Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Parkmetsa esinduslikuim osa on üle 100 aasta vanune saarik.
Kaitseala pindala on 21 ha. 
Parkmets võeti kaitse alla 1964. aastal (Alatskivi parkmetsa kaitseala).
Kabwe

Kabwe on linn Sambias, Keskprovintsi ja Kabwe ringkonna keskus.
Kabwe asub Keskprovintsi ja kogu Sambia keskel. Tema geograafilised koordinaadid on 14° 26′ S, 28° 27′ E.
2010. aasta rahvaloenduse järgi elas Kabwes 202 914 inimest.
Linn asutati Broken Hilli nime all pärast seda, kui 1902. aastal piirkonnas plii- ja tsingimaagi leiukohad avastati.
Kabwe on oluline kaevanduslinn ja transpordikeskus.
Otsus Eesti riiklikust iseseisvusest

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsus Eesti riiklikust iseseisvusest võeti vastu 20. augustil 1991. aastal kell 23.02  Eesti Vabariigi Ülemnõukogus. Sama dokumendiga moodustati Põhiseaduslik Assamblee.
Otsus ilmus 21. augustil 1991 Riigi Teatajas nr 25:
 
„EESTI VABARIIGI ÜLEMNÕUKOGU OTSUS
Eesti riiklikust iseseisvusest
Lähtudes Eesti Vabariigi järjekestvusest rahvusvahelise õiguse subjektina,
toetudes 1991. aasta 3. märtsi rahvahääletusel Eesti elanikkonna selgesti väljendatud tahteavaldusele taastada Eesti Vabariigi riiklik iseseisvus,
arvestades 1990. aasta 30. märtsi Eesti NSV Ülemnõukogu otsust «Eesti riiklikust staatusest» ja Eesti NSV Ülemnõukogu deklaratsiooni «Eesti NSV Ülemnõukogu ja Eesti Kongressi koostööst»,
võttes arvesse, et NSV Liidus toimunud riigipööre seab tõsisesse ohtu Eestis toimuvad demokraatlikud protsessid ning on teinud võimatuks Eesti Vabariigi riikliku iseseisvuse taastamise NSV Liiduga kahepoolsete läbirääkimiste teel
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsustab:
1. Kinnitada Eesti Vabariigi riiklikku iseseisvust ja taotleda Eesti Vabariigi diplomaatiliste suhete taastamist.
2. Eesti Vabariigi põhiseaduse väljatöötamiseks ning rahvahääletusele esitamiseks moodustada Põhiseaduslik Assamblee, mille koosseis kujundatakse delegeerimise teel Eesti Vabariigi kõrgeima seadusandliku riigivõimuorgani Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ning Eesti Vabariigi kodanikkonna esinduskogu Eesti Kongressi poolt.
3. Viia läbi Eesti Vabariigi uue põhiseaduse järgi Eesti Vabariigi parlamendivalimised 1992. aasta jooksul.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees A. RÜÜTEL
Tallinn, 20. augustil 1991.
“
Joseph Roth

Joseph Roth (sünninimi Moses Joseph Roth; 2. september 1894 Brodõ, Austria-Ungari (tänapäeval Ukraina) – 27. mai 1939 Pariis) oli juudi päritolu Austria kirjanik ja ajakirjanik.
Joseph Roth sündis Austria-Ungari Keisririigi koosseisu kuulunud Galiitsias vaeses juudi perekonnas. Hiljem olevat Roth väidetavalt astunud katoliku usku. Isa lahkus varakult perekonna juurest. Kuid tänu jõukate sugulaste abile oli Joseph Rothil võimalik omandada haridus. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Roth Lembergi (Lvivi) ja Viini ülikoolis germanistikat ja filosoofiat. Pärast ülikooli lõpetamist astus ta 1916. aastal vabatahtlikult Austria-Ungari armeesse ja võitles idarindel kuni sõja lõpuni.
Esimese maailmasõja järel elas Roth mõnda aega Viinis ja asus seejärel elama Berliini, kus tegutses ajakirjanikuna. Ta töötas aastatel 1923–1932 Frankfurter Zeitungi korrespondendina ja reisis palju ringi. Enamasti elas ta hotellides, oma korter oli tal ainult lühiajaliselt. 1922. aastal Roth abiellus, kuid abielu kujunes õnnetuks, kuna ta naine haigestus 1928. aastal skisofreeniasse.
Joseph Rothi esimesed jutustused ilmusid 1916. aastal. Esikromaan "Das Spinnennetz" ("Ämblikuvõrk") ilmus 1923. aastal ajalehes järjejutuna. Rothi peateoseks peetakse romaani "Radetzkymarsch" ("Radetzky marss", 1932).
Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel emigreerus Joseph Roth Prantsusmaale, kus elas Pariisis. Seal Rothi alkoholism süvenes ja ta suri haiglas kopsupõletikku.
Galaktikate superparv

Galaktikate superparv (inglise keeles supercluster) on kosmiline struktuur, galaktikaparvede kogum, mis galaktikasüsteemide hierarhias on galaktikaparvedele järgnev aste.
Erinevalt galaktikaparvedest, on superparved sedavõrd hiiglaslikud, et selle koosseisu kuuluvad galaktikaparved ei ole gravitatsiooniliselt omavahel seotud ja seepärast osalevad nad Hubble'i paisumises.
Superparvede suurus ulatub sadade miljonite valgusaastateni.

Meie koht galaktikasüsteemide hierarhias

Linnutee tähesüsteem kuulub Kohalikku Superparve.
Kuressaare Gümnaasium

Tunnuslause

Kooli tunnuslause on "Kuressaare Gümnaasium – ja tahadki koolis käia!"
Kaisa Eiche

Kaisa Eiche (sündinud 28. detsembril 1982) on eesti kunstnik, fotograaf, kunstiorganisaator, galerist ja modell.
2002–2007 õppis Eiche Tartu Kõrgemas Kunstikoolis fotograafiat.
Kaisa Eiche on töötanud galeristina Y galeriis, moefoto ja stilistika õppejõuna Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ning juhtinud Klassikaraadio saadet "Kunst.er".
2006. aastal tekitas furoori Kaisa Eiche ja Taavi Piibemanni näitus "Would you buy it?" Tartu endise kaubamaja vaateakendel, lõpptulemusena kaeti näitus mõneks päevaks kinni.
2010-2015 oli Eiche kaasaegse kunsti festivali ART IST KUKU NU UT projektijuht. 2012. aastal kureeris ta koos Rael Arteliga Tartu Kunstimuuseumis toimunud näitust "MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!". Koos Erkki Luugiga on ta ka kunsti- ja teaduskonverentside sarja "Rahvusvaheline konverents, teaduslik konverents" üks põhikorraldajaid.

Modellitöö

Modellina on 177 cm pikkune Kaisa Eiche tegutsenud 2009. aastast, alustades moedisainer Triinu Pungitsa modellina moešõul SuperNoova. Tema fotosid on kasutatud Trendexpressi ja Levise kampaaniates ning moeseeriates ajakirjadele Harper's Bazar ja Marie Claire.
Dmitri Davõdov

Dmitri Leonidovitš Davõdov (vene keeles Дмитрий Леонидович Давыдов; sündinud  22. veebruaril 1983 Amgas Amga rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha pedagoog ja filmilavastaja.
Tema lapsepõlv möödus Amgas. Lõpetas Nerjungri Humanitaarkolledži algklasside õpetaja erialal. Päras lõpetamist töötas Tšaptšõlganis Amga ulussis asuvas kohalikus keskkoolis algklasside õpetajana. Hiljem sai ta selle kooli direktoriks. Tegeles hobi korras videote filmimisega ja juhatas koolis videofilmi harrastusklubi. Huvi filmirežissuuri vastu viis ta otsuseni ise mängufilm teha.

Debüütfilm

Davõdov kirjutas 2014. aastal draamafilmi "Тыалга кытыастар кутаа" ('Lõke tuule käes'; vene keeles "Костер на ветру") stsenaariumi. Kui viimane valmis sai, läks poolteist kuud võttemeeskonna ja näitlejate leidmiseks. Näitlejad kutsus ta Amga rahvateatrist, võttemeeskonna liikmed leidis Jakutskist. Jakuudikeelne film tuli Jakuutias linale 2016. aastal.  
2016. aasatal näidati filmi (ingliskeelse pealkirja all "Bonfire") mitmel filmifestivalil laias maailmas: Lõuna-Koreas Busanis (Busani rahvusvaheline filmifestival), Austraalias Brisbane'is, Uus-Meremaal, Soomes. Sama aasta oktoobris pälvis film Toronto põlisrahvaste filmifestivalil parima draamafilma auhinna. 
Filmi üldriiklik esilinastus toimus 2017. aastal Omskis Venemaa rahvuslikul debüütfilmide festivalil Dviženije, kus film sai kolm auhinda – parima režissööri ja  parima meesosatäitja auhinna ning Omski kuberneri eriauhinna.
Aed-lõosilm

Kirjeldus

Kasvab 5 kuni 25 cm kõrguseks, Jaapanis 30 kuni 50 cm kõrguseks. Sageli kasvab tihedate põõsastena. Lehed on ovaalsed ja mõlajad, alumine pool on karvane. Õiekroon on ratasjas, läbimõõt 6-9 mm. Õied on tasased. Õied on intensiivselt eresinised, mõnikord valkjad. Võivad olla ka valged, punakasvioletsed või roosad. Õitseb kevadel ja suvel (aprill kuni september).

Levila ja kasvukoht

Euroopas kasvab looduslikult Alpides, Apenniinides, Stara planinal ja Püreneedes (alpiinne kasvukoht), Väike-Aasias rohumaal ja metsas. Kasvab ka Alaskal, Jaapanis kõikjal sage. Mägedes kasvab 1500–2800 m kõrgusel.

Kasutamine

Aianduses loetakse aed-lõosilma püsikuks või kaheaastaseks taimeks. Kevadise aia kaunistamiseks pannakse aed-lõosilmad kokku kirikakarde, aedkannikeste, nurmenukkude ja sibullilledega. Kasvab varjus või poolvarjus, niiskuselembene, eelistab viljakat mulda. Külmakindluse klass on 3A kuni 9A.
Külvatakse kevadel või juunist augustini poolvarju, jaotatakse pärast õitsemist. Raske lõimisega muldadel istutatakse kevadel, mujal võib istutada ka sügisel. Isutamisel peaks taimevahe olema 15 cm. Hooldamine seisneb äraõitsenud õite eemaldamises.

Kultuur

Aed-lõosilm on Alaska osariigi sümbol.
Linda-Neitsi kivi

Linda-Neitsi kivi ehk Lodikivi (ka Linnamäe kivi) on looduskaitsealune rändrahn ja püha kivi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas ning kihelkonnas Kallukse külas.
Kivi täpne asukoht on 59° 21′ 23″ N, 26° 4′ 37″ E.
Ümbermõõt 24,5 meetrit. Pikkus 8,5; laius 5,7; kõrgus 5,5 meetrit. Maapealse osa mahuks hindas A. Kumari 1980. aastal 144 m³.
Rändrahn võeti kaitse alla 1938. aastal. Tänapäeval on piirkond Kallukse maastikukaitseala koosseisus.
Kersti Sarapuu

Kersti Sarapuu (sündinud 5. mail 1954) on Eesti poliitik, XIII ja XIV Riigikogu liige. 
Ta oli Paide linnapea 2005–2011. Ta kuulub Keskerakonda.
15. oktoobril 2016 valiti ta erakonna volikogu esimeheks.

Isiklikku

Kersti Sarapuu on abielus poliitiku ja ettevõtja Arvo Sarapuuga. Neil on viis last.
Arvi Mägi

Arvi Mägi (sündinud 25. veebruaril 1949 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal. Töötas aastatel 1971–1989 Rakvere Teatris näitlejana. Oli aastatel 1989–1993 Rakvere Teatri kunstiline juht ja 1993–1994 taas sama teatri näitleja. Alates 1994. aastast töötab Viljandi Ugala Teatris.
Raka (Järva)

Ajalugu

Raka küla kuulus: 1866. aastast Raka valda, 1892 Ambla valda, 1945 Ambla külanõukogusse, 1991–2017 Ambla valda ja alates 2017 Järva valda. Praegune Raka küla kujunes 1977. aastal Raka küla, Saunaküla, Raka asunduse ja Prümli asunduse liitmisel.
1866. aastal avati Raka küla Uuetoa talu suitsutares Ambla valla esimene külakool. Esimene oma koolimaja koos rehetoaga ehitati samasse 1867. aastal, kuid see põles peagi maha.
Tiit Kändler

Elulugu

Tiit Kändler õppis 1956–1967 Tallinna 2. Keskkoolis, mille lõpetas kuldmedaliga. 1967–1972 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat, mille lõpetas cum laude.
Kuni 1980. aastani töötas ta TA Küberneetika Instituudi teadurina. Kui selle instituudi ja Füüsika Instituudi molekulaarbioloogia rühma põhjal moodustati Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut, jätkas Kändler seal teadurina tööd veel 8 aastat.
Kuigi Kändleri sulest ilmus satiiri, artikleid ja kolumne juba 1974. aastast alates, võib põhiliseks ajakirjandustegevuse algustähiseks pidada 1988. aastat. Siis töötas Kändler huumoriühenduse Aara kirjandusala juhatajana, kuid juba järgmisest aastast asus ta Maalehe poliitikaosakonna juhatajaks. Edasi liikus ta 1991. aastal ajalehe Rahva Hääl lisalehe Vaatleja toimetajaks ning 1995 ajalehe Eesti Päevaleht teadustoimetajaks.
Eesti Päevalehe teadustoimetajana töötas Kändler kuni 2002. aastani. Samas ametis jätkas ta 2006–2014. Vahepealsel ajal oli Kändler Loodusajakiri MTÜ juhatuse esimees ja peatoimetaja (2001–2004) ning projektijuht (2004–2006). Alates 2005. aastast tegeleb Kändler ka mittetulundusühinguga TeadusTeave, mis hoiab käigus teadusportaali teadus.ee ja korraldab teadus.ee suvekoole.
Hitman: Codename 47

Arendus

"Hitman: Codename 47" on üks esimesi mänge, kus võeti kasutusele hiljem populaarseks saanud ragdolli füüsika.

Arvamused

Metacriticus on kriitikute hinnangute keskmine 73/100 ja kasutajate hinnangute keskmine 7.5/10.
Tsitre fosforiidimaardla

Tsitre fosforiidimaardla on üleriigilise tähtsusega fosforiidimaardla, mis asub Harju Viru maakonnas Kuusalu vallas. Maardla pindala on 1106 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,7 m ja geoloogiliselt pärineb see kiht Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademest. Fosforiidiks on maardlas nn oobolusliivakivi. Maardla katendi paksus on 7 – 32 m.
Eestis maardlast pole kaevandatud, ehkki hüdrogeoloogilised tingimused on kaevandamiseks soodsad.
Furunkul

Furunkul (ladina keeles furunculus) ehk  koeranael on mädane karvanääpsu põletik, mida põhjustab rasunäärmest sisenenud stafülokokk.
Lahepere laht

Lahepera laht (ka lahepere laht) asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Lahepera laht on Soome lahe siselaht.
Lahte piirab läänest Pakri ja idast Lohusalu poolsaar.
Lahepera lahe kohati liivane ja metsane looderannik on hinnatud suplus- ja vabaajaveetmispaik.
Friedrich (Pfalz-Zweibrücken-Vohenstrauß-Parkstein)

Elu

Friedrich sündis Meisenheimis pfaltskrahv Wolfgangi neljanda pojana. Pärast isa surma aastal 1569 jaotasid Friedrich ja tema vennad territooriumi: Friedrich sai väikese territooriumi Vohenstraußi ümbruses. Friedrich suri Friedrichsburgi lossis aastal 1597 ja maeti Lauingenis.
Kaunis tugev tuul

Kaunis tugev tuul ehk värske tuul ehk üsna tugev tuul on tuul, mille tugevus on 5 palli Beauforti skaala järgi ehk 5 bofoori. Tuule kiirus võib olla 16–20 sõlme ehk 18–24 miili tunnis ehk 29–38 km/h ehk 8,0–10,7 m/s.
Selle tugevusega tuult on käe peal tunda. Suured lipud lipendavad. Peened puud õõtsuvad, nõrgad tüved ja keskmise suurusega oksad liiguvad.
Meri kohiseb, tekivad keskmised veelained kõrgusega 2–3 meetrit (6–9 jalga), lainete periood muutub pikemaks, kõikjal tekivad valged vahuharjad. Tekivad pritsmed.
Skujene vald

Ajalugu

Aastal 1935 oli Skujene valla pindala 65 km² ja seal elas 1276 inimest. Aastal 1945 moodustati vallas Skujene ja Kaive külanõukogud, aga vald ise likvideeriti aastal 1949.
Aastal 1954 liideti Skujene külanõukoguga likvideeritav Dūmkalnsi külanõukogu. Aastal 1959 liideti Skujene külanõukogu Leimaņi külanõukoguga, ent aastal 1964 moodustati see taas. Aastal 1965 arvati külanõukogu koosseisu Kosa, Zaube ja Sērmūkši külanõukogudes asunud Skujene sovhoosi ja Kosa külanõukogu keskuseks olnud Kosa küla maad, ent kolhooside Drošais ceļš ning Kaive  maad arvati moodustatava Kaive külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 liideti Skujene külanõukoguga veel osa Sērmūkši külanõukogu maid. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastal liideti vald Amata piirkonnaga.

Muinsusmälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Skujene ordulinnus, Drapmaņi muinaskalmed, Ģībēni muinaskalmed, Taurupe muinaskalmed ja Skujene kiriku orel. Kohaliku kaitse all on Skujene kirik, Skujene kiriku keskaegne kalmistu, Eži või Māļi õigeusu kirik, Siši muinaskalmed, Ķibere muinaskalmed ehk Ķibere küngas, Māļi keskaegne kalmistu ja hiiepaik Drapmaņi Kirikumägi.

Loodus

Valla tähtsaim jõgi on selle piirialadel voolav Amata. Looduskaitse all on Andrēni tamm, Dūmkalnsi kased, Dūmkalnsi tammed, Dūmkalnsi kuused, Sērmūkši tammed, Ošiņi kuusk ja Druvase tammed. Lisaks on looduskaitse all veel kolm nimetut põlispuud.
Julija Navalnaja

Julija Borissovna Navalnaja, sünninimi Julija Abrossimova, (vene keeles Юлия Борисовна Навальная; sündinud 24. juulil 1976 Moskvas) on vene kodanikuliikumise aktivist.
Julija Abrossimova lõpetas Plehhanovi-nimelise Venemaa Majandusakadeemia rahvusvaheliste majandussuhete teaduskonna ökonomisti kutsega.
1999. aastal tutvus ta Türgi kuurordis Aleksei Navalnõiga, kes hiljem sai tuntud opositsiooniliidriks. 2000. aastal nad abiellusid. Julija astus samasse parteisse, mis Navalnõi (sotsiaalliberaalne erakond Jabloko). 2011. aasta mais lahkus ta parteist (abikaasa oli Jablokost välja astunud varem – 2007. aastal).
6. septembril 2013 esines Navalnaja kõnega Moskvas Sahharovi prospektil peetud kontsert-miitingul Aleksei Navalnõi toetuseks Moskva linnapea valimistel.

2018. aasta Venemaa presidendivalimiste eel

2016. aasta detsembris teatas Aleksei Navalnõi kavatsusest kandideerida 2018. aastal Venemaa presidendivalimistel (valimised toimuvad 18. märtsil 2018). 2017. aasta mais jõustus kohtuotsus KirovLesi kohtuasjas, mille järgi Navalnõile määrati 2017. aasta veebruaris 5 aastat vabadusekaotust tingimisi. Kui presidendikandidaatide ülesseadmise ajaks (2017. aasta detsembris) kohtuotsust ei tühistata, siis saab see takistavaks asjaoluks Navalnõi kandidatuuri registreerimisel.
Kuuldused, et Julija Navalnaja hakkab mehe asemel presidendikandidaadiks, tekkisid 2017. aasta juunis. Internetis ilmusid sellekohased artiklid, raadiojaam Ehho Moskvõ korraldas oma kuulajaskonnas küsitluse "Kas teate nimetada veelgi väärikamat presidendikandidaati kui Julija Navalnaja?". Juunis kirjutas tuntud blogija Ilja Varlamov samal teemal: "Miks ka mitte? Julija on ilus, räägib ladusalt, kogu aeg asub mehe kõrval – nii kohtudes kui ka miitingutel. Keskvalimiskomisjon võib Navalnõi jätta registreerimata. Peab ju tema meeskonnal olema plaan B?".
Presidendiks pürgiv teleajakirjanik Ksenija Sobtšak teatas 24. oktoobril 2017 intervjuus Juri Dudile, et tegi Aleksei Navalnõile ettepaneku kaaluda Julija Navalnaja esitamist presidendikandidaadiks, kuid Navalnõi oli selle mõtte maha laitnud: "Ei. See ei ole võimalik. Hääled ei kandu üle teisele kandidaadile". Poliitikavaatleja Konstantin Remtšugov leidis, et Sobtšaki tehtud ettepanek Navalnõile Julija kandidaadiks esitamise kohta on mõttekas, sest valimisstaabid on juba loodud, aktivistid olemas ning kuna presidendikandidaadid võivad kaasata valimistel oma pereliikmeid, siis seisaks Aleksei Navalnõi kogu aeg laval Julija kõrval ja kõigil valimisdebattidel väitleks Julija Navalnaja asemel tema usaldusisik Aleksei Navalnõi.

Tunnustus

Julija Navalnaja arvati raadiojaama Ehho Moskvõ koostöös Interfaxi ja portaaliga Newsru.com 2015. aasta märtsis koostatud Venemaa saja mõjukama naise nimekirja.

Isiklikku

Julija Navalnaja elab koos perega Moskva Marjino rajoonis üürikorteris. Peres kasvavad tütar Darja (sündinud 2001) ja poeg Zahhar (sündinud 2008). Lapsed õpivad tavalises munitsipaalkoolis.
Linalool

Linalool (IUPAC nimetus 3,7-dimetüülokta-1,6-dien-3-ool) on terpeenalkohol, mida leidub paljudest taimedest saadud eeterlikes õlides, on meeldiva bergamoti lõhnaga õli. Koriandri õlis sisaldub põhiliselt S-linalool. Linalooli keemiline valem on 
СН₃–С(СН₃)=СН–СH₂–CH₂–С(СН₃)(OH)СН=СH₂
Linalooli keemilise sünteesi skeemid on komplitseeritud ja saagised väikesed (näiteks saamine pineenist või isopreeni telomerisatsioonisaadustest). Geraniooli leeliselisel hüdrolüüsil saadakse selle allüülne isomeer – linalool.
Keemiliste reaktsioonide käigus moodustuvad tihti ka linalooli isomeerid, nagu geraniool, nerool ja tsükliline isomeer α-terpinool.
Linalooli kasutatakse lõhnaainena, näiteks pesemisvahenditele lisamiseks.
Midsomeri mõrvad

Tegevustik

Midsomer on väljamõeldud, maalilise ja vanaaegse väljanägemisega omapäraste külakestega Inglismaa krahvkond, kus suhteliselt suletud ühiskonna jõukatel ja iseäralikel elanikel on ohtralt valgustkartvaid tegusid hinge peal.
Peategelase, politseiuurija, vaneminspektor John Barnaby ülesandeks on asetleidvate ja varasemate lahendamata mõrvalugude lahendamine. Igas jaos esineb hulk väiksemaid kuritegusid sooritanud või maailma eest teatavaid tumedaid saladusi varjavaid tegelaskujusid, kes mõrvari leidmist raskendavad. Hoolimata pahaendelisest õhustikust säilib telesarjas naljatlev meeleolu.

Osad

"Midsomeri mõrvade" sarja on toodetud 18 hooaja vältel 110 osa. 19. hooaeg koosneb kuuest osast, mis jõuavad eetrisse 2017. aastal.
Muḩammad al-Idrīsī

Abū  ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī (araabia keeles أبو عبد الله محمد الإدريسي; umbes 1100 – 1165 või 1166) oli Araabia kartograaf, geograaf, egüptoloog. Al-Idrīsī oli väidetavalt prohvet Muḩammadi järeltulija.
Ta töötas Sitsiilia kuninga Roger II juures, kellele ta koostas 1154. aastal maailma kaardi ja kommentaarid sellele nime all "Geograafia". Kaardil ja raamatus on mainitud ka kohanimesid, mis võivad olla seotud Eestiga. Näiteks peetakse nime QLWRY Tallinna toonase nimekuju Kolõvan tõlgenduseks ja seega Tallinna esmamaininguks ajaloos. Seda oletab näiteks Lennart Meri raamatus "Hõbevalge", ehkki tähed sobivad hoopis paremini Kallaverega. Nime Anhel seotakse mõnikord Hanilaga.
Al-Idrīsī koostas maailmakaardi sekundaarsete allikate baasil, mistõttu tema teoses leidub väga ohtralt vigu. Seetõttu ei saa ka absoluutse kindlusega öelda, kas mõne kohanime seostamine Eestiga on õigustatud või mitte.
Karl Hjalmar Branting

Karl Hjalmar Branting  kuula  (23. november 1860 Stockholm – 24. veebruar 1925 Stockholm) oli Rootsi poliitik. Ta oli Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Partei juht aastail 1907–1925 ja Rootsi peaminister kolmel erineval ajajärgul (1920, 1921–1923 ja 1924–1925). Branting oli esimene sotsiaaldemokraatlik peaminister Rootsis.
1921. aastal anti talle ja Christian Langele Nobeli rahuauhind.
Sia Furler

Tuurid

Live from Sydney Tour (2009)
We Meaning You Tour (2010)
Nostalgic for the Present Tour (2016-2017)
Leo Pokk

Leo Pokk (sündinud 11. oktoobril 1930 Tartus) on Eesti arstiteadlane ja patoanatoom.

Elulugu

Leo Pokk on töölise poeg, Tiit ja Paavo Poki isa.
Lõpetas 1949 Tallinna 1. Keskkooli, 1955 TÜ arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1959, TÜ), väitekiri "Ortostaatilise kollapsi tekkimisest, morfoloogilistest muutustest siseelundites ja vereringehäiretest peaajus küülikutel vertikaalses seisus viibimise puhul (eksperimentaalne morfoloogiline uurimus)", meditsiinidoktor (1969, TÜ), väitekiri "О влиянии некоторых отделов центральной нервной системы, электролитов, цианокобаламина, аминазина и гексония на развитие некрозов сердца. Экспериментально-морфологическое исследование". Oli 1954–55 TÜ patoloogilise anatoomia kateedri assistent, 1955–57 loenguassistent, 1958–68 assistent, 1969–70 vanemõpetaja, 1970–93 patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse kateedri professor, 1993–96 patoloogilise anatoomia ja kohtuarstiteaduse instituudi erakorraline professor (eripatoloogia), ühtlasi 1971–72 ja 1978–91 arstiteaduskonna õppeprodekaan; aastast 1996 emeriitprofessor.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: südamelihase infarkti põhjused ja ravi, närvisüsteemi mõju vereringehäiretele, pahaloomuliste kasvajate morfoloogia, ateroskleroosi tüsistused. Üleliidulise Patoanatoomide Seltsi (1971–75 juhatuse) liige. TÜ arstiteaduskonna medal (1993), TÜ suur medal (1995). 225 teadustrükist; õppevahendeid.
August Laumets

August Laumets (ka August Villem Laumets; 12. jaanuar 1911 Kükita – 19. veebruar 1996) oli eesti vaimulik.
August Laumets sündis Kükita külas, Kasepää vallas. Tema esimeseks õpetajaks sai Raja küla ministeeriumikooli juhataja, luuletaja Hendrik Adamson. Ta lõpetas aastal 1929 Väike-Maarja Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Mustvee koguduses Edgar Hargi juures ja Väike-Maarja koguduses Johannes Hiiemetsa juures. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1940–1941 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1941–1991 oli ta Väike-Maarja koguduse õpetaja. Lisaks valiti ta aastal 1971 Viru praostkonna abipraostiks, aastal 1975 sama praostkonna praostiks. Aastal 1991 jäi ta emerituuri, aastal 1994 elas ta Väike-Maarjas. Ta suri aastal 1996.