google/wiki40b huggingface dataset:
Jutlus

Jutlus on vaimuliku sisuga kõne, mida tavaliselt peab vaimulik, näiteks kristlik kirikuõpetaja või preester. Ülekantud tähenduses nimetatakse jutlusteks ka ilmalikke manitsus- ja õpetuskõnesid.

Budism

Paljud budistlikud pühakirjad koosnevad Buddha jutlustest. Nendest esimene ja kõige tuntum on Seadmuseratta käimapanemine, mille ta olevat pidanud Vārānasī lähedal Sārnāthi Hirvepargis oma viiele endisele kaaslasele. 
Budistlikus sanghas on jutluste või "dhamma kõnede" pidamise õigus teatud tasemele jõudnud munkadel, kuid Buddha õpetuse selgitamine ja kommenteerimine retriitidel, loengutes või ettekannetes on kõigile vaba.

Kristlus

Keskajal ei olnud jutlus jumalateenistuse loomulik osa, kuna enamikul preestritest puudus õigus jutlustada. Jutlustada võisid vaid piiskopid või piiskopi eriloaga isikud. Jutluseid peeti seega sageli vaid suurematel pühadel ja neid võidi pidada kirikuesistel platsidel või surnuaedades, kuhu sai koguneda rohkem rahvast kui kirikusse. Just seetõttu oli murranguline dominiiklaste ordu (ehk jutlustajavendade ordu) rajamine, mille kohta paavst Innocentius III olnud küsinud: "Kes on see mees, kes tahab asutada ordu, mis koosneks eranditult piiskoppidest?" Jumalateenistus oli keskajal ladinakeelne, kuid juba varakult nõutakse, et jutlus oleks rahvakeelne. Ka Eesti territooriumil pidasid dominiiklased eestikeelseid jutlusi. Reformatsiooni käigus tõusis protestantlikes kirikutes jutlus jumalateenistuse käigus kesksele kohale ning sai selle loomulikuks osaks. Seda väljendas ka sellal toimunud muutus kirikute sisearhitektuuris, kus kantsel kui jutlustamise koht tõusis kõrgemale ja seati kirikus kohale, kus terve kogudus võis seda hästi näha.
Eesti keeles nimetatakse jutlusteks vaimulikke kõnesid eelkõige kristlikus kontekstis, kuid ka teistes usulistes traditsioonides. Maailma tuntumate jutluste seas on Jeesus Kristuse nn mäejutlus, kuid populaarsed on ka näiteks Buddha ja Muhamedi jutlused. Islami jutlust nimetatakse mitmetes keeltes khutbah.
Tavapäraselt lähtuvad jutlused mõnest pühakirja lõigust, mida jutluse käigus lahti seletatakse, keskendudes teoloogiale ja moraalile.
Kõnede kirjapaneku kaudu on jutlusest kujunenud ka vaimulik kirjandusžanr, mille tekstid on küll tavaliselt suuliselt esitatud või suuliseks esitamiseks mõeldud. Eesti keeles on ilmunud arvukalt jutluseraamatuid, mis on peamiselt kristlikud. Eesti kirjakeele kujunemisloo üks tähtis allikas on 1601-1608 Tallinna Pühavaimu kiriku abipastorina tegutsenud Georg Mülleri jutluste käsikiri.
Jutlustega tegelev teoloogia haru on homileetika.
Heino Kuivjõgi

Heino Kuivjõgi (12. mai 1915 – 4. november 1987 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja purjetaja
ning selle harrastuse innustaja kirjanikuna. Teenis Aegna saare komandantuuris.
Spordiselts Kalevi auliige aastast 1971.

Isiklikku

Tema abikaasa oli helirežissöör Asta Kuivjõgi.
Harilik madukurk

Taimesaadused

Madukurgi vilju kasutatakse Lõuna- ja Kagu-Aasia maade köögis.
Kõrvalreaktsioon

Kõrvalreaktsioon (side reaction) on soovimatu keemiline reaktsioon, mis vähendab sünteesiprodukti saagist või moonutab klassikalise keemilise analüüsi tulemust. 
Kõrvalreaktsioon võib tuleneda substraadi või reagendi olemusest (mitu reaktsioonitsentrit, annab paralleelsed reaktsioonid) või produktide edasistest reaktsioonidest (järjestikused reaktsioonid). Paljudel juhtudel aitab protsessi läbiviimise tingimuste muutmine vähendada kõrvalreaktsiooni mõju.
Mīlīte mõis

Mīlīte mõis (saksa keeles Neuhall, läti keeles Mīlītes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Tänapäeval jääb see Burtnieki piirkonda ja Matīši valda.

Mõisaansambel

Häärber on XIX sajandi 2. poolest pärit kahekorruseline historitsistlik hoone. Selle lähedal on uusbarokk-stiilis aidahoone.

Ajalugu

Mīlīte oli riigimõis 1744. aastani, mil see koos Bauņi mõisaga doneeriti krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Viimane müüs selle aga juba 1747. aastal krahvidele Sieversitele. Abielu kaudu omandasid Bauņi mõisa 1808. aastal Günzelid, Mīlīte müüdi aga Uexküllidele. Aastal 1866 päris mõisa Paul von Sievers.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/2 adramaad, sellele allus 295 mees- ning 322 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus sama. Aastal 1734 oli mõisal (koos Bauņi mõisaga) adramaid neliteist, aastal 1688 aga 26 ja 1/2. Aastal 1832 oli Mīlīte mõisal adramaid 10 ja 17/20, aastal 1881 aga 5 ja 12/80, lisaks veel kaksteist adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.

Karjamõisad

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Pumpe (Pumpe, ka Kirchberg).
Michael Möllenbeck noorem

Michael Möllenbeck (1635 Ambla – 1679 Ambla) oli Eesti vaimulik.
Immatrikuleerus 8. juunil 1648 Tartu Ülikooli, 10. juulil 1654 Wittenbergi Ülikooli, sai 14. oktoobril 1656 magistriks.
Kutsuti aastal 1657 Ambla Maarja koguduse õpetajaks. Ordineeriti 27. detsembril 1658 pastoriks. Sai 15. veebruaril 1674 Järva praostkonna praostiks.

Isiklikku

Tema isa Michael Möllenbeck oli Hageri ja Ambla koguduse õpetaja, onu Josua Möllenbeck oli Juuru koguduse õpetaja.
Living Next Door to Alice

"Living Next Door to Alice" (eesti keeles pealkirjaga "Alice") on Nicky Chinni ja Mike Chapmani populaarne laul. 
Originaalesitajaks oli Austraalia trio New World. 1972. aastal avaldatud singel jõudis sealmaal edetabelis 35. kohale, mujal jäi aga praktiliselt tähelepanuta. Maailmakuulsaks sai lugu ansambli Smokie esituses.

Smokie versioonid

Inglise ansambel Smokie avaldas singli 1976. aasta novembris. Suurbritannias jõudis laul 5. kohale ning USA-a edetabelis Billboard Hot 100 1977. aasta märtsis 25. kohale. Laul oli aga esikohahitt Saksamaal, Austrias, Iirimaal, Hollandis, Norras, Šveitsis ja Austraalias. 1995. aastal koos koomik Roy Chubby Browniga tehtud paroodiaversioon ("Who The F*ck Is Alice") jõudis Suurbritannia singlimüügiedetabelis isegi 3. kohale. See versioon on ajendatud aga hoopis hollandlaste ansambli Gompie versioonist.

Gompie versioon

1995. aastal andis laulu pealkirjaga "Alice, Who the Fuck Is Alice?" (kirjapilt singlil on kujul "Alice, Who the X Is Alice?") singlina välja Hollandi ansambel Gompie. See versioon jõudis esikohale Hollandi ja Belgia (Flandria) edetabelites ning esikümnesse Austrias, Norras, Saksamaal ja Šveitsis. Lisaks Roy Chubby Browni versioonile on see aluseks ka näiteks The Steppersi tehtud klubiversioonile, mis oli Austraalia müügiedetabelis 2. kohal.

Muud versioonid

1977. aastal avaldas oma versiooni laulust "Living Next Door to Alice" USA kantrilaulja Johnny Carver. See versioon jõudis Billboardi kantriedetabelis 29. kohale.
1982. aastal avaldas punkbänd Chron Gen laulust oma versiooni plaadil "Chronic Generation"
Kevin Wilson avaldas loost paroodiaversiooni "Living Next Door to Alan" oma 1985. aastal ilmunud plaadil "Kev's Back (The Return of the Yobbo)".
1996. aastal andis Jimmy Sturr laulu välja polkana Grammy pälvinud plaadil "Polka! All Night Long".
1996. aastal avaldati laul ka joonissarja "Smurfid" heliplaadil "The Smurfs Go Pop!". Selle laulu jaoks on sõnu tunduvalt muudetud ning lugu kannab pealkirja "Smurfland".

Muukeelsed versioonid

Eesti keeles esitas lugu ("Alice") Tarmo Pihlap koos ansambliga Palderjan. Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets. 
Soomekeelse versiooni "Viisitoista kesää" ("Viisteist suve") plaadistas 1977. aastal Kari Tapio. Sõnade autor on Juha Vainio. 
Saksakeelse versiooni "Tür an Tür mit Alice" salvestas 1977. aastal lõuna-aafriklane Howard Carpendale.
Tšehhikeelse versiooni "Alenka v říši divů" salvestas Karel Zich.
Vene keeles kannab lugu pealkirja "Кто такая Элис?". Esitanud on seda Mihhail Bašakov ja ansambel Konets Filma (Конец Фильма).
Jaan Oad

Jaan Oad  (9. detsember 1899 Kihnu – 5. juuni 1984 Toronto) oli eesti maalikunstnik ja meremees.
Jaan Oad õppis Kihnu algkoolis ning töötas seejärel laevakoka ja ehitustöölisena. Aastal 1925 ehitas ta endale mootorpurjeka ning vedas sellega kive Tallinna, Pärnusse ja Riiga.
Ta põgenes 1944. aastal Rootsi ning siirdus sealt 1949. aastal Kanadasse.
Kunstnikuna oli Oad iseõppinu. Ta maalis erksavärvilisi ja üksikasjalikke naivistlikke pilte, peamiselt maastikke, laevu, mere- ja rannaelu; vähem portreesid. Kanadas maalis ta ka sarja pilte Kihnu ajaloost.
Soome Püha Peetruse kogudus

EELK Soome Püha Peetruse kogudus on luterlik kogudus Tallinnas.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda.
Koguduse õpetaja on Hannele Päiviö, organist Ene Salumäe, juhatuse esimees Helvi Huopalainen.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Tallinna Rootsi-Mihkli kirikus.
Kristjan Kasearu

Algusaastad

Kasearu on lõpetanud Pärnu Ühisgümnaasiumi.
Muusika juurde jõudis Kristjan alles keskkoolis. Oma esimese kitarri teenis ta terve suve bensiinijaamas töötades.

Muusikaline karjäär

2004. aasta märtsis sai alguse ansambel Elav Legend, mida võib pidada Paradise Crew' eelkäijaks. Bänd hakkas üsna kiirelt populaarsust koguma. Oma rolli mängis kindlasti ka peaosa Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Romeo & Julia" 2006. ja 2007. aastal, kus Kristjan kehastas Romeot.
2007. aastal osales ta võistlusel Eurolaul 2007 kahe looga: "So much to say" (muusika Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mida esitas ansambel Paradise Crew ja mis saavutas 7. koha (1771 häält), ning looga "Romeo & Julia" (muusika Elmar Liitmaa, sõnad Jaagup Kreem), mis oli duett näitlejatar Hele Kõrega ja mis saavutas 2. koha (9350 häält).
Paradise Crew tegutsemise ajal oli Kasearu ansambli solist.
2008. aastal osales koos Paradise Crew'ga samuti võistlusel Eurolaul 2008 looga "Üksinduses" (muusika Kristjan Kasearu, Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mis saavutas 7. koha (1189 häält).
Aastal 2010 osales Kasearu peaosatäitja Troyna Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Keskkoolimuusikal".
Paradise Crew läks 2010. aastal laiali.

Film ja televisioon

Pärast muusikali esimest hooaega sai ta pakkumise mängida Kadri Kõusaare filmi "Magnus" peaosa, mille Kristjan ka vastu võttis. Tegemist on ühega vähestest Eesti filmidest, mis on jõudnud Cannes'i filmifestivalile. 
Alates septembrist 2014 mängib ta Kanal 2 komöödiasarjas "Köök".
Ta osales 2016. aasta sügishooajal meelelahutussaates Su nägu kõlab tuttavalt.
Heli Raidla

Heli Raidla (sündinud 24. mail 1927 Erastvere Alaküläs, Kanepi kihelkonnas) on eesti õpetaja ja käsitöömeister.

Elulugu

Õppis Erastvere koolis. 1949. aastal lõpetas Tallinna Tekstiil-Õmblustehnikumi. Töötas õpetajana Tilsi, Vana-Koiola ja Joosu koolis. 1960. aastast töötas 43 aastat Põlva Keskkooli käsitööõpetajana.
Ta on üks Põlva Käsitööklubi asutajaid (1993) ja juhatuse liige. Ta on koostanud käsitööalast raamatuid ja korraldanud Põlva käsitööpäevi.
Süvaveepomm

Süvaveepomm on merre heidetav ja veesügavuses plahvatav lõhkekeha, mille eesmärk on hävitada vaenlase allveelaevu.

Kasutamine

Süvaveepomme võivad kanda mitmesugused väiksemad ja suuremad sõjalaevad. Reeglina on nende relvastuses ühtlasi allveelaevavastane sonar. Süvaveepomme võivad aga kanda ka allveelaevavastased lennukid või helikopterid, sealhulgas sõjalaevade pardahelikopterid.
Süvaveepommi asemel kasutatakse tänapäeval sageli ka allveelaevavastast torpeedot. Tavaliste süvaveepommide või reaktiivsüvaveepommide eeliseks on lihtsus ja odavus. Vette kukutatavaid ja katapuldiga heidetavaid traditsioonilisi silindrikujulisi (veeretatavaid) süvaveepomme kasutatakse tänapäeval siiski harvem.
Süvaveepommide vette kukutamisel (eriti madalamasse sügavusse) peab sõjalaev sõitma piisavalt kiire käiguga, et mitte saada ise vigastusi enda heidetud ja vee all plahvatavast süvaveepommist.
Eesti SS-vabatahtlike brigaad

Brigaadi moodustamine

Eesti SS-vabatahtlike brigaad moodustati Eesti SS-leegioni baasil mais 1943, kui leegion nimetati ümber Eesti SS-vabatahtlike brigaadiks seoses 24. veebruaril 1943 Saksa vägede poolt okupeeritud Eestis välja kuulutatud 1919.–1924. aastal sündinud meeste mobilisatsiooniga Saksa tööteenistusse. Mobiliseerituile anti luba "valida" tööteenistusse ja SS-leegionisse astumise vahel, mille tulemusel suurenes "vabatahtlike" arv ning leegionis olevate meeste arv ületas leegionis ettenähtud võitlejate arvu.
Brigaadi moodustamise algfaasis, Lõuna-Poolas Krakówi lähedal asuvas Heidelaagris (poola Dębica) väljaõppelaagris lülitati 1. motoriseeritud SS-jalaväebrigaadi koosseisu ka 8. ja 10. SS-grenaderirügement, mis hiljem pidi asendatama eestlastega formeeritud rügementidega.
Läti Eestlane

Läti Eestlane oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Riias 24. veebruarist kuni 26. maini 1928. Ajalehte ilmus ühtekokku 10 numbrit.
Ajalehe vastutav toimetaja ja väljaandja oli Alfreds Kempe, tegevtoimetaja V. Horn.
Priit-Andres Pärtna

Priit-Andres Pärtna (sündinud 15. oktoobril 1939) on eesti dirigent ja koolijuht.
1962. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise eriala. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Arvo Ratasseppa õpilasena.
Ta oli kauaaegne Kiviõli muusikakooli (hiljem Kiviõli Kunstide Kooli) juhataja ja Lüganuse segakoori dirigent.

Isiklikku

Tema poeg on kontrabassimängija Tiit Pärtna.
Hermann Paris

Hermann Paris (16. august 1891 Luke vald, Tartumaa – 19. detsember 1954 Tallinn) oli Eesti rohuteadlane.

Elulugu

Hermann Paris oli talupidaja poeg.
Õppis Tartu Klassikalises Gümnaasiumis, keskhariduse omandas iseseisvalt. Lõpetas 1918 Moskva ülikooli proviisorina, 1928 TÜ rohuteadlasena, farmaatsiamagister (1928, TÜ), väitekiri "Mõningate Pb-organosoolide stabiilsusest", farmaatsiadoktor (1932, TÜ), väitekiri "Rasvhapete alkaalisoolade bakteritsiidsest toimest". Oli 1906–1911 Pihkvas ja 1911–1915 Moskvas apteekriõpilane, 1915–1916 Peterburis hospitali apteegis, 1916–1917 sõjas, 1917 Moskvas apteekriõpilane, 1918 Moskvas apteegis proviisor, 1918 Moskvas Tervishoiu Peavalitsuse apteegiosakonna eriteadlane, 1919–1921 Baškiirias apteegijuhataja,1925–1940 TÜ apteegi juhataja, ühtlasi aastast 1928 TÜ abiõppejõud, 1935–1937 eradotsent, 1938–1941 dotsent. 1937 Akademilise Eradotsentide Ühingu esimees.
Sõja ajal Saksa koonduslaagris, töötas apteegis. Oli 1944–1947 Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi Apteekide Peavalitsuse ülema asetäitja, 1947–1951 Keemia Instituudis farmaatsiasektori juhataja, 1950–1952 põlevkivikeemia sektori vanemteadur, 1951–1954 Kose apteegi juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti ravimtaimed, farmakopöa preparaadid. Keemia Instituudis uuris põlevkiviõlist antiseptikumide saamise võimalusi ning para-aminosalitsüülhappe sünteesi. Rohkelt kirjutisi kutseküsimustest. 1926–1934 oli ajakirja Eesti Rohuteadlane toimetaja. Akadeemilise Rohuteaduse Seltsi juhatuse liige. Umbes 20 teadustrükist.

Isiklikku

Tema vennad olid kunstnik ja kunstiajaloolane Rudolf Paris, keemik August Paris ja õigusteadlane Eduard Paris. Õde Julie töötas hambaarstina. Tema vennatütar oli kunstiajaloolane Olga Berendsen.
Karl Friedrich Särg

Karl Friedrich Särg (10. märts 1900 Uderna – 26. veebruar 1971 Göteborg) oli eesti vaimulik.
Karl Friedrich Särg osales vabatahtlikuna Vabadussõjas ja kuna ta isa suri varakult, pidi ta kandma koduseid kohustusi. Siiski lõpetas ta gümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1937. Oli prooviaastal Puhja koguduses. Ordineeriti õpetajaks 26. detsembril 1938.
Oli 1939–1940 Puhja koguduse adjunkt, kuid aastatel 1940–1944 oli Puhja koguduse õpetaja.
Lahkus aastal 1944 Rootsi. Oli 1944–1957 Rootsi kiriku teenistuses. 1957–1971 oli ta Gävle, Halmstadi ja Göteborgi koguduse õpetaja. Aastatel 1959–1964 oli ta veel Rootsi praostkonna abipraost.
Eesti Maaelumuuseumid

Sihtasutus Eesti Maaelumuuseumid on 2017. aastal asutatud sihtasutus, mis koondab endas Carl Robert Jakobsoni Talumuuseumi, Eesti Põllumajandusmuuseumi ja Tori Hobusekasvanduse. 
Sihtasutuse eesmärk on Eesti põllumajanduse ajalooga seotud materjali kogumine, säilitamine, uurimine ning vahendamine hariduslikel, teaduslikel ja elamuslikel eesmärkidel. 8. augustist 2019 juhib sihtasutust Merike Lang.
Johann Heinrich Rosenplänter

Johann Heinrich Rosenplänter (12. juuli/23. juuli 1782 Valmiera – 15. aprill/27. aprill 1846 Pärnu) oli Liivimaa kirikuõpetaja, kirjamees ja keeleuurija. Ta andis 1813–1832 oma kulul välja eesti keele uurimisele pühendatud ajakirja "Beiträge zur genaueren Kenntniss der esthnischen Sprache" ("Lisandusi eesti keele lähemaks tundmiseks") ja kutsus üles koguma rahvapärimust.
Rosenplänter sündis Valmieras postijaamapidaja pojana. Õppis Tallinna Gümnaasiumis ja Riia Toomkoolis. Aastatel 1803–1806 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas teoloogiat.
Oli koduõpetaja, Pärnus algkooliõpetaja ja Riias sillakohtu kirjutaja. Aastatel 1808–1809 töötas pastorina Toris ja 1809. aastast kuni surmani Pärnu Eliisabeti koguduses. Juhatas aastatel 1814–1820 Pärnus Eesti koolmeistrite kooli, mis oli esimene pedagoogikaõppeasutus, kus õpetati eesti keeles. Ta pidas vajalikuks eesti keele õpetamist ka gümnaasiumides. 
Korraldas 1816–1829 eestikeelsete näidendite lavastamist. Ta andis välja kooliraamatuid, avaldas aabitsa (Pärnu, 1823), esimese eestikeelse kirjatehnika käsiraamatu "Kirjutusse-lehhed" (Pärnu, 1820). 
Rosenplänter tegeles eestikeelsete ja eesti keelt käsitlevate raamatute ja käsikirjade kogumisega. Tänu temale on säilinud Gustav Adolph Oldekopi ja Kristjan Jaak Petersoni luuletused ning Otto Wilhelm Masingu kirjad. Rosenplänter koostas kõigi seni ilmunud eesti raamatute üldnimestiku. 
Rosenplänter on uurinud eesti keelt, kirjandust ja rahvaluulet. Esimest eestiainelist teaduslikku sariväljaannet "Beiträge ..." ilmus kokku 3500 lk. Peale baltisaksa estofiilide olid "Beiträge" kaastöölisteks ka esimesed eesti haritlased Otto Wilhelm Masing, Kristjan Jaak Peterson, Abram Holter jt. "Beiträge" XI vihikus ilmus Rosenplänteri algeline eesti keele õpik "Uebungsstücke zum Uebersetzen aus dem Ehstnischen insener Deutsche". "Beiträge" pani aluse eesti keele, kirjanduse ja rahvaluule teaduslikule uurimisele. Siin ilmus ka esimene eestikeelsete väljaannete bibliograafia "Uebersicht des estnischen Literatur nach dem Inhalte der Schriften und chronologisch geordnet" (Beiträge XX, 1832). 
Ta oli Läti ja Leedu kirjandusseltsi auliige.
Felipe VI

Elulugu

Prints Felipe sündis Madridis tulevase Hispaania kuninga Juan Carlose ja tema abikaasa Kreeka ja Taani printsessi Sofía kolmanda lapsena. Tema isast sai 1975. aastal kuningas ja kui tema vanaisa, troonipretendent Juan de Borbón, loobus 14. mail 1977 talle õigusega kuulunud nõudest Hispaania kuninga troonile, sai Felipest Hispaania kroonprints. Kroonprintsina kandis ta tiitlit Astuuria prints.
Hariduse sai ta Madridis Santa Maria de los Rosalese koolis, aastatel 1984–1985 õppis ta ka Kanadas Lakefield College Schoolis. Seejärel astus ta 1985. aastal kursandina kaitseväeteenistusse, läbides aastatel 1985–1988 kursused nii maa-, mere- kui ka õhuväeakadeemias. Felipel on kõigi kolme väeliigi auastmed: maaväe kolonelleitnant, mereväe fregatikapten ja õhuväe kolonelleitnant (kõik alates 2009. aastast).
Kõrghariduse omandas prints aastatel 1988–1993 Madridi Autonoomses Ülikoolis, kus tema põhierialaks oli õigusteadus, kuid ta kuulas ka majandusteaduse loenguid. 1995. aastal kaitses ta rahvusvaheliste suhete erialal magistrikraadi Ameerika Ühendriikides Georgetowni Ülikoolis.
Felipe on olnud silmapaistev sportlane, paistes eriti silma purjetamises. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas kuulus ta Hispaania koondisse ja oli avapidustustel koondise lipukandja. Ta võistles Soling-klassis ja tuli meeste üldarvestuses kuuendale kohale.
Luuüdi siirdamine

Protseduuri vajalikkus

Luuüdi siiratakse mitmete pahaloomuliste kasvajate korral (nt leukeemia, lümfoomid jt), aga ka muude haiguslike seisundite korral (nt aplastiline aneemia, kaasasündinud neutropeenia, hulgimüeloom, mitmed immuunpuudulikkusega seotud haigused, talasseemia ja kasvajaravi järel).
Sigulda komtuur

Sigulda komtuur (saksa keeles Komtur von Segewold) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Sigulda komtuurkonda.
Esimene Sigulda komtuur on teada aastast 1231 ehk veel Mõõgavendade ordu ajast. 1430. aastatel liideti komtuurkond Liivi ordu maamarssali valdustega, kuid 1560. aastal taastati komtuuri ametikoht ajutiselt pärast viimase maamarssali Philipp Schall von Belli surma.
Sigulda komtuuri ametikoht polnud kuigi oluline, sest jäi mõjukamate ordukeskuste Võnnu ja Volmari vahetusse lähedusse. See oli olulisem 13. sajandil, mil Sigulda lähistel kestis veel võitlus kohalike rahvaste alistamiseks.
Araabia Ühendemiraadid

Asend

Araabia Ühendemiraadid asub Lääne-Aasias. Ta piirneb Omaani ja Pärsia lahega ning asetseb Omaani ja Saudi Araabia vahel.
Araabia Ühendemiraatide riigipiir on 867 km pikk ja rannajoon 1318 km.

Väliskaubandus

Araabia Ühendemiraatide suurimad ekspordiartiklid on toornafta (45%), maagaas, kuivatatud kala ja datlid. Tähtsaimad ekspordipartnerid (2009) on Jaapan (17,27%), Lõuna-Korea (10,49%), India (9,96%), Iraan (6,82%) ja Tai (5,11%).
Araabia Ühendemiraatide suurimad impordiartiklid on masinad ja veoseadmed, kemikaalid ning toit. Tähtsaimad impordipartnerid (2009) on Hiina (15,03%), India (14,27%), Ameerika Ühendriigid (8,44%), Saksamaa (5,81%) ja Jaapan (4,52%).

Rahvastik

Araabia Ühendemiraatides elab 4 975 593 inimest (2010). 2008. aasta seisuga elas 78% elanikkonnast linnades.
2010. aasta sündimuskordaja oli 15,98 promilli ja suremuskordaja 2,08 promilli. Keskmine eluiga oli 76,32 aastat, meestel 73,75 ja naistel 79,01 aastat.

Linnad

Araabia Ühendemiraatide pealinn on Abu Dhabi ja suurim linn on Dubai.

Religioon

Araabia Ühendemiraatide ametlik usund on islam.
2005. aasta andmete järgi moodustasid 76% rahvastikust moslemid, 9% kristlased ja 15% muud (peamiselt budistid ja hindud).
William Sterndale Bennett

Sir William Sterndale Bennett (13. aprill 1816 Sheffield – 1. veebruar 1875 London) oli inglise dirigent ja helilooja.
Ta oli pärit muusikute perest; juba kaheksa-aastaselt laulis Cambridge'i poistekooris ning kümneaastaselt hakkas õppima viiulit ja klaverit. Järgnesid kompositsiooniõpingud William Crotchi ja Cipriani Potteri juures Londoni Muusikaakadeemias. Aastal 1833 tutvus ta Felix Mendelssohn Bartholdyga, kes sattus temast vaimustusse, ja aastal 1836 tutvus ta Robert Schumanniga, kellelt mõlemalt sai ta teadmisi juurde. 
Aastast 1843 oli Bennett Londoni Muusikaakadeemia pedagoog; esines pianistina. Aastal 1849 asutas ta Bachi ühingu, 1856–1866 oli dirigent. Aastatel 1866–1872 oli ta Londoni Muusikaakadeemia direktor. Aastast 1870 oli ta Oxfordi ülikooli audoktor.

Looming

Sümfooniad, avamäng "Najaadid", "Metsa-nümfid", "Paarisina" Byroni järgi, "Paradiis ja Peri" 4 klaverikontserti, klaverisonaat "Orléansi neitsi", klaveritrio, oratooriumid "The woman of Samaria", kantaat "The May Queen", vokaaltsükleid.
Allan Martinson

Allan Martinson (sündinud 8. oktoobril 1966 Tartus) on eesti tehnoloogiaettevõtja ja investor.
Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna 1. Keskkooli. Aastal 1991 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli arvutusmatemaatika ja küberneetika teaduskonna.
Ta on uudisteagentuuri Baltic News Service ja endise infotehnoloogiaettevõte MicroLink üks asutajaid.
Ta oli ettevõtte Starship Technologies COO (Chief Operating Officer).
Martinson oli ka Cherry Meedia OÜ üks investoreid ja endine juhatuse esimees.
Osaühing MTVP omanik, mille nimi võiks olla tuletatud kunagises äriühingust Martinson Trigon Venture Partners.

Isiklikku

Ta abiellus 22. juulil 2012 Karoli Hindriksiga, 2013. aastal sündis neil tütar. Oktoobris 2018 nad lahutasid.
Lensk

Ajalugu

1663. aastal oli asutatud Muhtukujevskaja küla evengi asula Muhtui kohas. 18. sajandil oli avatud Muhtuja postijaam. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses oli poliitiliste küüditamiste sihtkohaks. 20. sajandi keskel hakkas kiiresti kasvama seoses teemandikaevandusega Viljui basseinis. Linnaõigused ja uue nime Lensk sai 1963. aastal.

Geograafiline asend

Linn asub Leena jõe vasakul kaldal Leena platool 840 km Jakutskist.

Kliima

Lenskis on järsult mandriline kliima pika külma talve ja lühida sooja suvega. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –29 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 17,7 °C. Õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –56,1 °C ja maksimum 39,0 °C. Sademeid on 227 mm aastas.