google/wiki40b huggingface dataset:
Fluorofoor

Fluorofoor on keemiline ühend, mis ergastamisel kiirgab valgust emissiooni teel tagasi. Fluorofoorid sisaldavad enamasti mitut aromaatset rühma või pi-sidemetega tasapinnalisi või tsüklilisi molekule.
Fluorofoori kasutatakse nii üksi, vedelikes märkijana, kindlate struktuuride värvijana, ensüümides substraadina, sondina või indikaatorina (kui fluorestsentsi mõjutavad keskkonnaaspektid nagu polaarsus või ioonid). Üldiselt on fluorofoor seotud kovalentsete sidemetega makromolekuli külge, töötades afiinsetes või bioaktiivsetes reagentides (antikehad, valgud, nukleiinhapped) markerina. Eelkõige kasutatakse fluorofoore kudede, rakkude või materjalide värvimiseks mitmesuguste analüüsimeetodite tarbeks, nagu fluorestsentne pildistamine ja spektroskoopia.

Suurus (molekulmass)

Enamik fluorofoore on väiksed orgaanilised molekulid, mis koosnevad 20–100 aatomist (200–1000 daltonit, molekulmass võib olla ka suurem sõltuvalt poogitud modifikatsioonidest ja konjugeeritud molekulidest), kuid on ka palju suuremaid looduslikke fluorofoore, mis kuuluvad valkude klassi.
Fluorestsentsi osakesi ei loeta fluorofooride alla (quantum dot: 2–10 nm läbimõõduga, 100...100 000 aatomit).
Fluorofoori suurus võib steeriliselt takistada seotud molekuli ning mõjutada selle polaarsust.
Ühekordne šifriplokk

Näide

Oletame, et Alice tahab saata Bobile šifreeritud sõnumi “TERE” ja kasutab selleks juhuslikku võtit “AKTP”. Esmalt seame iga tähega vastavusse numbri, mis väljendab tähe positsiooni ladina tähestikus (alates arvust 0). Seejärel seame paari iga tähe lihttekstis vastava tähega võtmes. Järgmiseks kombineerime iga paari liikmeid, kasutades modulaarset liitmist mooduliga 26 (tähtede arv ladina tähestikus). 
TERElihttekst
19 (T) 4 (E)17 (R)4 (E)lihttekst
0 (A)10 (K)19 (T)15 (P)võti
19143619võti + lihttekst
19 (T)14 (O)10 (K)19 (T)(võti + lihttekst) mod 26
TOKTšifreeritud tekst
Alice saadab Bobile šifreeritud teksti “TOKT”. Bob kasutab sõnumi dešifreerimiseks sama võtit ja sama algoritmi vastupidises järjekorras ehk modulaarse liitmise asemel kasutatakse modulaarset lahutamist. 
TOKTšifreeritud tekst
19 (T)14 (O)10 (K)19 (T)(šifreeritud tekst
0 (A)10 (K)19 (T)15 (P)võti
194-94šifreeritud tekst – võti
19 (T)4 (E)17 (R)4 (E)(šifreeritud tekst – võti) mod 26
TEREdešifreeritud tekst

Puudused

Hoolimata ühekordse šifriploki turvalisusest on algoritmi rakendamisel praktikas palju tõsiseid puudujääke, sest perfektse salastatuse püsimiseks peab see rahuldama mitut nõudmist.

Juhuslikkus

Selleks, et ühekordne šifriplokk oleks turvaline, peavad šifreerimisel kasutatavad võtmed olema juhuslikud. Tõeliselt juhusliku võtme genereerimine on aga matemaatiliselt keeruline ülesanne ja isegi tuntud krüptograafias kasutatavad juhusliku numbri generaatorid võivad genereerimiseks kasutada funktsioone, mille turvalisus pole matemaatiliselt tõestatud.

Võtme kasutamine ja vahetamine

Ühekordse šifriploki kasutamise turvalisuse püsimiseks ei tohi ühte ja sama võtit šifreerimiseks kasutada rohkem kui ühe korra, sest muidu on võimalik šifreeritud tekstide peal rakendada krüptoanalüüsi, mis viib väga suure tõenäosusega sõnumite paljastamiseni. Seega on iga uue sõnumi saatmisel vaja uut juhuslikku võtit, mida tuleb šifreerimist kasutavatel osalistel omavahel vahetada ning seetõttu on ühekordne šifriplokk täpselt sama turvaline, kui on poolte vaheline võtme vahetamise meetod, sest võtme lekkimisel on lihtne paljastada ka sõnumivahetus.

Võtme pikkus

Lisaks on ühekordse šifriploki suureks puuduseks ka tingimus, et võti peab olema vähemalt sama pikk kui sõnum. See teeb pikkade šifreeritud sõnumite saatmise väga ebaefektiivseks ja ebaturvaliseks, sest võti võib osutuda elektrooniliseks vahetamiseks liiga pikaks ja vaja võib minna andmekandjaid. Võtmete talletamine aga andmekandjatele on ebaturvaline, sest sealt on hiljem võimalik (ka kustutatud) andmeid välja lugeda.
Jacksoni maakond (Kansas)

Jacksoni maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigi kirdeosas.
2010. aastal elas maakonnas 13 462 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Holton (3345 elanikku). Suuremad asulad on veel Hoyt (587) ja Mayetta (342).
Maakonna pindala on 1704 km². Veepindala on 6 km²
Sander Laht

Sander Laht (sündinud 26. septembril 1991) on eesti jalgpallur, FC Kuressaare vasak poolkaitsja.
Mändiku taropettäi

Mändiku taropettäi (kirjakeeles Mändiku tarumänd) on kaitsealune mänd Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas Mäe-Mändiku talu alal. Puu on nimetatud selle järgi, et selles on kasvatatud mesilasi (metsmesindus). See on ühtlasi viimane Kagu-Eestis olev tarumänd.
Puu rinnasümbermõõt on 306 cm ja kõrgus 22 m.
Barsebäck

Barsebäck on asula Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas umbes 4 km kaugusel Barsebäckshamnist. Geograafilised koordinaadid on 55°46' N, 12°57' E.
Asula pindala on 45 hektarit ja elanike arv 509 (2005). Aastal 1996 oli elanikke 420.
Varem töötas seal Barsebäcki tuumaelektrijaam reaktoritega Barsebäck 1 ja Barsebäck 2.
Barsebäcki lähedal on golfirada Barsebäck Golf & Country Club, kus peetakse igal aastal maailmatasemel golfiturniir.
Rein Rõõm

Rein Rõõm (sündinud 17. oktoobril 1945 Tarvastu vallas Viljandimaal) on Eesti füüsik.

Elulugu

Rein Rõõm on tööliste poeg.
Lõpetas 1964 Mustla Keskkooli ja 1972 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Füüsika-matemaatikakandidaat (1980, Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut (AAI)), väitekiri "Перенос излучения в атмосферах планет при вытянутой индикатрисе рассеяния". Täiendas end 1994 ja 1998–1999 Readingi Ülikoolis Inglismaal, 1995 Lissaboni Ülikoolis Portugalis, 1996 Müncheni Ülikoolis Saksamaal. 
Oli 1972–1973 AAI insener, 1973–1983 nooremteadur, 1983–1989 vanemteadur, 1989–1995 AAI teadusdirektor, 1995–2002 TO atmosfäärifüüsika osakonna juhataja, 1995–2001 TÜ külalisprofessor (dünaamiline meteoroloogia), 2002– TÜ meteoroloogia professor, keskkonnafüüsika instituudi juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kiirguslevi atmosfääris, atmosfääri kaugseire füüsikalised meetodid, atmosfääridünaamika alused, atmosfääriliikumiste modelleerimine ning numbriline ilmaennustus. Arendanud atmosfääri kiirguslevi numbrilisi meetodeid; osalenud Maa atmosfääri optiliste omaduste uurimisel teleraadiomeetriga FAZA kosmosejaamast Mir saadud mõõtmisandmetest; loonud mittehüdrostaatiliste atmosfääridünaamika võrrandite rõhukoordinaatesituse ning saadud tulemusi rakendanud numbrilises ilmaennustuses. Numbrilise atmosfääridünaamika koolkonna rajaja Eestis. Osalenud rahvusvahelises ilmaennustusprojektis HIRLAM.
Laviinfotodiood

Laviinfotodiood  ehk APD-diood (lühend inglise keele sõnadest avalanche photodiode) on  fotodiood, mis kasutab laengukandjate tekitamiseks sisefotoefekti ja kiirguse mõjul tekkiva fotovoolu sisemiseks võimendamiseks kontrollitud laviinläbilööki. Oma otstarbe ja suure optilise tundlikkuse poolest  on laviinfototodiood võrreldav vastava elektrovaakumseadisega, s.o  fotokordistiga.

Ehitus ja talitlus

Laviinfotodiood on ehituselt sarnane pin-dioodiga, kuid selle erinevusega, et siirde struktruuris on lisaks omajuhtivusega  i-kihile võrdlemisi tugevalt legeeritud (dopeeritud) kitsas p-kiht. Niisuguse  struktuuri vastupingestamisel kasvab p-tsoonis järsult väljatugevus, mis kiirendab laengukandjaid sedavõrd, et nad kutsuvad esile tõukeionisatsiooni teel järjest uusi sekundaarseid laengukandjaid.
Kui vastupinge dioodil on lähedane läbilöögipingele, saavutatakse võimendus (multiplikatsioonitegur) M = 100…1000. Võimendus kasvab koos vastupingega. Seetõttu on niisuguste dioodide läbilöögitugevus vähemalt sadades voltides (mõnel tüübil isegi 1500 V).
Veelgi suuremat võimendust (10⁵…10⁶) annavad diooditüübid, mida on võimalik tööle panna läbilöögirežiimis. Sel juhul kasutatakse väga lühiajalisi stabiliseritud kõrgepingeimpulsse. Niisuguste laviinfotodioodidega detektorid võivad reageerida üksikutele footonitele (piisavalt madala mürataseme korral).

Omadused ja kasutamine

Laviinfotodioodid on võimelised detekteerima väga nõrka kiirgust gigahertsidega mõõdetavas sagedusalas. Suurim spektraalne tundlikkus jääb olenevalt lähtematerjalidest lainepikkuste vahemikku 250…1700 nm. Iga diooditüüp katab sellest vahemikust ainult teatud osa.
APD-dioodid on kasutusel näiteks laserkaugusmõõdikutes ja kiudoptilistes sideliinides. Uutest kasutusvaldkondadest võib nimetada positronemissioon-tomograafiat ja elementaarosakeste füüsikat.
Köis

Köis on tugevast orgaanilisest või sünteetilisest kiudainest (kanepist, džuudist, sisalist, manillast või polümeerkiududest) valmistatud toode. Köisi kasutatakse sidumiseks, kinnitamiseks ning jõu ja liikumise ülekandmiseks.
Köie läbimõõdu alampiiriks loetakse tinglikult 8 mm, peenem toode on nöör. Merenduses kasutatavaid köisi ehk otsi nimetatakse vallideks. Köisi jätkatakse või parandatakse pleissimise teel. Eristatakse punutud ja keerutatud köisi.
Keerutataks mitmes järgus: heide keerutamisel saadakse sõõre, mitme sõõrde kokkukeerutamisel kee, kolme või enama kee kokkukeerutamisel – köis. Punumisviisi määrab punutavate sõõrete arv (tavaliselt 3, 4, 6 või 8). Punutud köied venivad vähem kui keerutatud.

Ajalugu

Eesti taludes valmistati veel 20. sajandi alguses suur osa oma tarbeks minevaid köisi käsitööna, oli ka köiemeistreid. Köie sõõrete tegemiseks kasutati köiepööra, keede tegemiseks ja köie kokkukeerutamiseks köieväntasid. Et need enneaegu kokku ei keerduks, pandi nende vahele kolmetahuline puuklots (kutsikas ehk käpp) või niinimetatud köiekamm ehk käievabe. Köit valmistati harilikult kolmekesi.
Lahustunud hapnik

Lahustunud hapnik (inglise dissolved oxygen, lühend DO) on veeorganismide (sh kalade) eluks vajalik hapnik vees.
Elu veekeskkonnas, kus leidub lahustunud hapnikku, nimetatakse aerobioosiks, vastavat keskkonda aga aeroobseks keskkonnaks.
Kui vees on lahustunud hapnikku väga vähe, siis nimetatakse seda seisundit hüpoksiliseks (hüpoksia).
Mihkel Kütson

Mihkel Kütson (sündinud 11. septembril 1971 Tallinnas) on eesti dirigent.

Haridus

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna Muusikakeskkooli muusikateooria erialal (õpetaja René Eespere) ning jätkas samal aastal õpinguid Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise erialal (dotsent Ants Sootsi juhendamisel). 1992. aastal siirdus ta DAAD-i (Deutsche Akademische Austauschdienst) stipendiaadina Hamburgi Kõrgemasse Muusika- ja Teatrikooli, mille lõpetas 2001. aastal orkestrijuhtimise erialal professor Klauspeter Seibeli juures.
Ta on Saksa Muusikanõukogu programmi Dirigentenforum raames osalenud Kurt Sanderlingi, Kurt Masuri, Claus Peter Flori, Fabio Luisi, Peter Gülke, Bernhard Kontarsky jt meistrikursustel.

Töö

Kütson on töötanud peamiselt teatridirigendina (repertuaaris üle 40 ooperi). Ta töötas aastatel 1996–1998 Hamburgi Junge Forum Musiktheateri dirigendi, 1999–2004 Vanemuise teatri ja sümfooniaorkestri peadirigendi ja 2002–2006 Hannoveri Riigiteatri esimese kapellmeistrina. Ta oli 2006–2007 Düsseldorfis Deutsche oper am Rhein külalisdirigent ja asus hooajast 2007/08 tööle Schleswig-Holsteini Landestheateri peadirigendina (Generalmusikdirektor). 
Ta on juhatanud külalisdirigendina Estonia teatris, samuti ERSO-t ja TKO-d, Iiri Rahvuslikku SO-d, paljusid sümfooniaorkestreid Saksamaal (Berliinis, Nürnbergis, Wiesbadenis, Bonnis, Duisburgis, Kasselis, Darmstadtis, Magdeburgis) ning festivalidel Iirimaal (Edinburgh International Festival) ja Itaalias (Notti Malatestiane, Rimini).
Muusikajuht: Nielseni "Maskeraad" (1999), Mozarti "Cosi fan tutte" (2000, 2006 Hannoveris), Straussi "Öö Veneetsias" (2000), Prokofjevi "Tuhkatriinu" (2000), Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (2000), Puccini "La bohème" (2001, 2002 Hannoveris), Kálmáni "Bajadeer" (2001), Verdi "Un ballo in maschera" (2002, ka Hannoveris), Rossini "Il barbiere di Siviglia" (2003) ja Bellini "La Sonnambula" (kontsertettekanne 2003; kõik Vanemuises), Verdi "Il trovatore" (2003), R. Straussi "Elektra" (2002), Verdi "Aida" (2005), Mascagni "Cavalleria rusticana" ja Leoncavallo "I Pagliacci" (2005), Cilea "Adriana Lecouvreur" (2006), Puccini "Madame Butterfly" (2003), "Tosca" (2005) ja "Turandot" (2005), Mozarti "La finta giardiniera" (2003), Straussi "Eine Nacht in Venedig" (2004) jt, kõik Hannoveris.
Hooajal 2007/2008 esietendusid SH Landestheatris tema käe all A. Bergi "Wozzeck" , Offenbachi "Hoffmani lood" ja Mozarti "Don Giovanni".

Tunnustused

Kütson on võitnud auhinnalisi kohti koorijuhtimiskonkurssidelt Wrocławis (II preemia), Tallinnas (2005 III koht) ja Saksa muusikaülikoolide vahelisel orkestridirigeerimiskonkursil Weimaris (1999 II koht).
2006. aastal sai ta esimest korda välja antud Saksa dirigendipreemia (Deutsche Dirigentenpreis), mille žüriid juhtis Sir Roger Norrington. Sel puhul juhatas ta Berliini Filharmoonia suures saalis Deutsche Sinfonie-Orchester Berlini orkestrit.
007 Skyfall

Filmimine

"007 Skyfalli" valmimine lükati 2010. aastal MGM-i rahaliste probleemide tõttu määramata ajaks edasi. 2011. aasta jaanuaris määrati linastumise ajaks 2012. aasta november ning sama aasta novembrist algasid uued filmivõtted.
Jaan Aule

Jaan Aule (21. jaanuar 1889 Mäe talu, Epra küla, Vastemõisa vald – 4. veebruar 1939 Sürgavere) oli Lelle ja hiljem Sürgavere valla- ja kohtukirjutaja (ehk vallasekretär).
Bjarne Aagaard Strøm

Bjarne Aagaard Strøm (29. mai 1920 – 3. jaanuar 2008) oli Norra ajakirjanik ja Venstre poliitik.
Ta osales Norra vastupanuliikumises ja vangistati. Alates 1968. aastast oli ta ajalehe Haugesunds Avis peatoimetaja. Aastatel 1965–1969 oli ta Stortingi asendusliige.
Burš

Burš (saksa Bursch(e)) on üliõpilaskorporatsiooni liige.
Algselt tähendas "burš" üliõpilaste ühiselamu elanikku. Alates 17. sajandist mõeldi "burši" all mistahes üliõpilast. Üliõpilaskorporatsiooni liikme tähendus (eeskätt Saksamaal ja Baltimaades) pärineb 18. sajandist.
Eva Lepik

Eva Lepik (sündinud 1. augustil 1971) on eesti semiootik, kirjandusteadlane, keeletoimetaja, sordiaretaja ja ühiskonnategelane.
1991–97 õppis Lepik Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat, 2000–2004 semiootikat. 2004–2006 oli ta samas magistri- ning 2006. aastast doktoriõppes. 2004. aastal kaitses Lepik TÜs bakalaureusetöö "Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsükkel ja Johann Sebastian Bachi "Die Kunst der Fuge": struktuursed sarnasused" Mihhail Lotmani juhendamisel, millega pälvis üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi III preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas. Lepiku doktoritöö teema on "Leitmotiividest Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsüklis", juhendaja Mihhail Lotman.
2005. aastast töötab Lepik TÜ semiootikaosakonnas Thomas A. Sebeoki memoriaalraamatukogu hoidjana. 2007. aastast on ta TÜ filosoofia ja semiootika instituudi nõukogu liige, 2010. aastast kuulub keeleteaduse, filosoofia ja semiootika doktorikooli nõukokku.
Teadusartiklites on Lepik on käsitlenud peamiselt Karl Ristikivi ajalooliste romaanide tsüklit. Tema teaduslik põhihuvi on Karl Ristikivi teoste intertekstuaalne ja muusikalooline analüüs. Kultuuriajakirjandusele on ta kirjutanud ka artikleid (vana)muusika teemal ning päevalehtedele meediaanalüüse. Ta on keeletoimetanud Juri Lotmani raamatu "Kultuuritüpoloogiast" (2010), ajakirja Acta Semiotica Estica (alates 2005. aastast) jpt semiootikaväljaandeid.
2014. aastal avaldasid Eva Lepik ja Edward Kess kirjastuses Maurus gümnaasiumikursuse "Kirjandusteose analüüs ning tõlgendamine" tarbeks õpiku "Maailm veetilgas". Ajakirja UT arvustuse sõnul paistab "Lepiku ja Kessi õpik ühelt poolt silma nii teoreetilise kui ka tundeelamusliku kirjanduskäsitusega. Niisugune emotsionaalne lähenemine on meie peamiselt faktiteadmistele tuginevas õppesüsteemis haruldane ja minu meelest vägagi teretulnud." Samuti on raamatus "külluslik tekstinäidete ja viidete varamu". Siiski peab arvustaja õpikut mõnevõrra raskepäraseks.
2012. aastast on Eva Lepik eestikeelset Vikipeediat edendava MTÜ Wikimedia Eesti juhatuse liige ja 2018. aastast juhatuse esimees, 2014–2016 oli ta Eesti Semiootika Seltsi esimees ja 2016. aastast aseesimees. Ta on ka Karl Ristikivi Seltsi liige.
Eva Lepik tantsib Tartu vanatantsuansamblis Saltatriculi ja mustlastantsuansamblis Maljarka.
Jaysh Anşār as-Sunnah

Jaysh Anşār as-Sunnah (ka Ansar al-Sunna; araabia keeles جيش أنصار السنه 'Sunna Kaitsjate Armee',) on islamistlik relvastatud rühmitus Iraagis, mis on alates 2003. aastast võidelnud Iraagi okupatsioonivõimude vastu ning Iraagi ajutise valitsuse ja Iraagi üleminekuvalitsuse vastu.
Sunna Kaitsjate Armee rühmitus tegutses Iraagi põhja- ja keskosas. Sellesse kuulus Iraagi kurdi ja araabia sunniidi päritolu ning tõenäoliselt ka võõramaalastest võitlejaid. Rühmitusel on tihedad sidemed enne invasiooni Halabjah' lähedal mägedes baseerunud kurdi islami organisatsiooniga Anşār al-Islām. USA ametnike arvates rajati rühmitus septembris 2003 islamistlike sisside katusorganisatsioonina, mille tuumiku moodustasid endised Anşār al-Islāmi liikmed. Samast ajast (20. september) pärineb rühmituse esimene sõnum, mis teatab selle olemasolust. Rühmituse eesmärgiks on kuulutatud okupatsioonijõudude väljatõrjumine Iraagist ning seejärel islamiriigi rajamine. Rühmituse juht on Abu Abdullah al-Hassan bin Mahmoud, kes arvatakse olevat Anşār al-Islāmi ühe tähtsa võitleja vend.
Sunna Kaitsjate Armee võitles Iraagi sõjas ebaefektiivselt koalitsioonivägede vastu ning paistis silma tsiviilelanikkonna massilise tapmisega (enesetapu-autopommid). Kui šiiitide sissirakukesed olid suhteliselt efektiivsed ning põhjustasid koalitsioonivägedele märkimisväärseid kaotusi, jäi Sunna Kaitsjate Armee sõjaline edu pea olematuks.
Keskkonnahoidlik riigihange

Keskkonnahoidlik riigihange ehk roheline riigihange (inglise green public procurement) on avaliku sektori korraldatav hange, kus muudele nõuetele ja kriteeriumidele (nt kvaliteet ja hind) lisatakse keskkonnanõuded ja -kriteeriumid.
Keskkonnahoidliku riigihanke eesmärk on vähendada avaliku sektori keskkonnamõju keskkonnahoidlike toodete, teenuste ja tööde valiku kaudu.
Mart Sõrg

Mart Sõrg (sündinud 17. mail 1943) on eesti majandusteadlane, Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse nõunik, Tartu Ülikooli majandusteaduskonna emeriitprofessor.

Haridus

Ta lõpetas 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteadlasena rahanduse ja krediidi erialal kaugõppes. 1973. aastal kaitses ta sealsamas majanduskandidaadi kraadi rajanduse, raharingluse ja krediidi erialal. 1989. aastal kaitses ta majandusdoktori kraadi Leningradi Finantsinstituudis.

Töökäik

Aastail 1962–1967 oli ta NSVL Riigipanga krediidiinspektor ja vanemkrediidiinspektor, aastail 1967–1969 Rapla Rajooni Põllumajandusvalitsuse plaani-finantsosakonna juhataja asetäitja, 1970–1975 juhataja.
1975. aastal asus ta tööle Tartu Ülikooli, 1975–1980 oli ta rahanduse ja krediidi kateedri vanemõpetaja, 1980–1990 dotsent, alates 1990. aastast professor. Ta oli 1988–1990 ja 1996–1999 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna teadusprodekaan, 1990–1993 dekaan. Ta on olnud ka rahanduse ja arvestuse instituudi juhataja.
Aastail 1990–1993 ja 1995–2001 oli ta Tartu Ülikooli nõukogu liige, 1997–2001 Tartu Ülikooli akadeemilise komisjoni liige.
Sõrg on olnud ka Eesti Panga Nõukogu liige aastatel 1990–1998 ning esimees aastatel 1998–2003.
Võõbste külanõukogu

Võõbste külanõukogu (ka Võõpste külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Võõbste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Võõbste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võõbste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Võõbste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.
Kullamäe koopad

Kullamäe koopad (ka: Kullamäe urud) on koopad Tarvastu jõe kaldal; halduslikult Viljandi maakonnas Tarvastu vallas. Nii koopad kui sealsamas olev Kullamäe paljand on arvele võetud ürglooduse objektidena, samuti kuuluvad need koos ümbritseva alaga Kullamäe maastikukaitseala koosseisu.
Wen Wangi korrastus

Wen Wangi korrastus (文王卦序) on Zhou Yi ehk Muutuste raamatu 64 gua järjestus. Neid guasid kutsutakse kuusjoonteks, kuna igal nende kuuest positsioonist (yao) on üks kahest võimalikust joonetüübist: katkematu (yang) või katkega (yin) joon.

Päritolu

Praegu vanima teadaoleva klassikalise korrastuse looja ja loomisaeg on teadmata. Traditsioon omistab kuusjoonte loomise ja nende järjestamise Zhou dünastija rajajale 周文王 Zhōu Wen Wangile (kuningas Wen) ajal kui ta oli vangistatud 商紂王 Shāng Zhòu Wáng poolt. Traditsiooniliselt loetakse sellest vanemaks Fu Xile omistatav, kuid tõenäoliselt hoopis 邵雍 Shao Yongi (1011–1077) poolt loodud kuusjoonte korrastus. Praegu vanim Mawangduist leitud Muutuste raamatu käsikirjas 
sisalduv kuusjoonte korrastus sarnaneb Fu Xi korrastusele.

Selgitus

Sajandeid on tehtud palju katseid järjestust seletada. Järjestuse matemaatilise kombinatoorika aluseid on esimest korda selgitatud (üle 600-leheküljelises) 2006. aastal ilmunud töös.
Aadu Aavik

Aadu Aavik (sündinud 26. september 1937 Põltsamaal) on eesti ehitusinsener ja majandustegelane, endine Eesti NSV riigitegelane.
Ta lõpetas 1956. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1961. aastal TPI tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina.
Ta töötas aastatel 1959–1970 erinevates ametites kuni osakonnajuhatajani TPI Mustamäe kompleksi ehitusel.
Aastatel 1970-1983 oli ta Eesti NSV varumisministri asetäitja, kes kureeris Keila ja Tamsalu Teraviljakombinaadi ehitamist.
Alates 1984. aastast töötas ta Eesti Kolhoosiehituse juhatuse esimehe asetäitjana. Hiljem oli ta EKE Ehituse peadirektor.
Eerik Aps

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2007 Bakuu  – 40. koht (74 kg) (osavõtjaid 54);
2010 Moskva  – 22. koht (74 kg) (osavõtjaid 40);
2011 Istanbul  – 15. koht (84 kg) (osavõtjaid 47);
2013 Budapest  – 14. koht (84 kg) (osavõtjaid 35);

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2008 Tampere  – 7. koht (74 kg) (osavõtjaid 28);
2009 Vilnius  – 5. koht (84 kg) (osavõtjaid 27);
2011 Dortmund  – 19. koht (84 kg) (osavõtjaid 28);
2012 Belgrad  – 5. koht (84 kg) (osavõtjaid 31);
2013 Thbilisi  – 14. koht (84 kg) (osavõtjaid 25);

OM valikturniir

2008 Rome-Ostia  – 8. koht;
2008 Novi Sad  – 25. koht;
2012 Taiyuan  – 16. koht.
2012 Vantaa  – 8. koht. 
E. Aps võitis esimeses kohtumises tšehhi maadlejat Artur Omarovit (1-0, 2-0), teises kohtumises võitis Aps hispaanlast Garcia Perezet (1-0, 2-0) kolmandas matšis tuli vastu võtta kaotus 2005. aasta juunioride maailmameistri ja mitmekordse Aasia meistrivõistluste medali omaniku Žanarbek Kanžeejevilt (1-0, 0-1, 0-3).

Rahvusvahelised turniirid

Grand Prix of Germany  Dortmund
2009. aasta – 23. koht (84 kg)
2010. aasta – 25. koht (84 kg)
2012. aasta – 8. koht (84 kg)
Golden Grand Prix
2012. aasta  – 7. koht (84 kg)
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused  
2012. aasta – 3. koht (84 kg)
2013. aasta – 1. koht (84 kg)
Wladyslaw Pytlasinski Cup 
2011. aasta – 11. koht (84 kg)
2013. aasta – 11. koht (84 kg)
Vantaa Painicup 
2011. aasta – 3. koht (84 kg)
Herman Kare Tournament 
2013. aasta – 3. koht
Põhjamaade meistrivõistlused
2010. aasta  – 1. koht
2011. aasta  – 2. koht
2013. aasta  – 1. koht
Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir 
2013. aasta – 5. koht
Kadri Simm

Kadri Simm (sündinud 30. aprillil 1976) on eesti filosoof ja eetikateoreetik.
Ta asus 1994. aastal õppima Tartu Ülikooli ajaloo erialal ning lõpetas bakalaureuseõppe 2000. aastal. Magistrikraadi kaitses ta 2001. aastal soouuringute alal Budapestis Kesk-Euroopa Ülikoolis. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli filosoofia eriala doktoriõppes. Doktoriväitekirja kaitses ta 2005. aastal tööga "Benefit-sharing: an inquiry into justification".
Ta töötab Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudis.
Tema oluline uurimisvaldkond on bioeetika.

Isiklikku

Tema isa on filmilavastaja Peeter Simm.
Mirabilia

"Mirabilia" on kirjastuse Eesti Raamat raamatusari, milles on alates 1973. aastast ilmunud paljude autorite ulme- ja kriminaalromaane.

Sarja kujundus

Sarja algses kujunduses (autor Endel Palmiste; raamatute kaaneillustratsioonide autorid on erinevad kunstnikud) raamatud ilmusid kuni 1999. aasta lõpuni, alates 2000. aasta algusest sarja üldine kujundus muutus. Kahte disaini ühendava elemendina on ka uues kujunduses kasutusel sarja algne logo.