NORDEFCO

Liikmesmaad

NORDEFCO liikmesmaad on Island, Norra, Rootsi, Soome (sealhulgas Ahvenamaa) ja Taani (sealhulgas Gröönimaa ja Fääri saared).
Nende maade kogupindala on umbes 3 493 000 km² (ilma Gröönimaata 1 318 412 km²), summaarne elanike arv 25 016 546 ning rahvastiku tihedus 7,2 in/km² (ilma Gröönimaata 18,9 in/km²).

Eesmärgid

NORDEFCO peamine eesmärk on liikmesmaade kaitsevõimekuse suurendamine. Selleks on oluline riikidevahelise koostöö abil leida kõige efektiivsemad lahendused erinevatele kaitsevõime arendamise, ülalpidamise ja rahastamisega seotud küsimustele. Koostööraamistik näeb ette pikaajalist kaitsekoostööd riikide sõjalise võimekuse suurendamisel ja sellealase tegevuse koordineerimisel. Seda teostatakse ühisõppuste, ühise väljaõppestruktuuri ja -koolide arendamise abil. Nii on võimalik optimaalselt ära kasutada eri liikmesmaade kogemusi ning väljaõppevõimalusi konkreetses valdkonnas.
NORDEFCO loomine oli ajendatud liikmesriikide soovist vähendada kulutusi kaitsesektoris ilma kaitsevõimekuse taset langetamata.

NORDEFCO struktuur

NORDEFCO eesistuja on kindral Sverker Göranson.
NORDEFCO struktuur on kooperatiivne, mitte hierarhiline; tegu ei ole käsuliinil põhineva sõjaväelise struktuuriga. Ettepanekuid erinevateks koostööoperatsioonideks on võimalik algatada struktuuris nii üleval kui allpool asuvatel üksustel, kuid lõpptulemusena on selliste projektide elluviimine riigiti vabatahtlik. NORDEFCO näol ei ole tegemist niivõrd sõjalise liiduga, nagu seda on NATO, vaid koostööliiduga ühiste eesmärkide saavutamiseks, arvestades liikmesriikide juba eksisteerivaid kohustusi erinevate rahvusvaheliste organisatsioonide ees.
NORDEFCO struktuuri kõige kõrgemal astmel asuvad liikmesmaade kaitseministrid, kellele Põhjamaade kaitsepoliitika korralduskomitee (Nordic Defence Policy Steering Comittee) esimees esitab tuleva aasta töökava, ning ministrid saavad selle kas heaks kiita või vajadusel ka sisulisi muudatusi ette võtta ning istungeid juurde lisada. Kaitseministrite näol on tegemist NORDEFCO poliitilise tasandiga ning nad kohtuvad tavaliselt kaks korda aastas.
Põhjamaade kaitsepoliitika korralduskomitee (Nordic Defence Policy Steering Comitte) valmistab ette tegevuskava tulevaseks aastaks ning vastutab Põhjamaade kaitsepoliitika korraldamise eest NORDEFCO pädevusse kuuluvates valdkondades. See kogu on moodustatud liikmesmaade vastava valdkonna juhtivametnikest.
Põhjamaade sõjalise koostöö koordineerimise komitee (Nordic Military Coordination Commitee) vastutab otseselt Põhjamaade kaitsepoliitika korralduskomitee poolt paika pandud ja kaitseministrite poolt kinnitatud tegevuskava elluviimise eest sõjaväelisel tasemel, arvestades liikmesmaade eripära ning võimalusi. Siia kuuluvad liikmesmaade kõrgemad sõjaväelased. Samas on nende ülesandeks ka korralduskomiteele vajaliku info andmine liikmesriikide kohta, kui pannakse paika tulevase aasta tegevuskava. Hetkel on selle komitee eesistujaks kontradmiral Arne Røksund.
Nende kahe komitee vahel asub NORDEFCO sekretariaat, mis vastutab välissuhtluse eest.
Lisaks kuulub NORDEFCO struktuuri ka koordineeriv personal, kelle ülesandeks on liikmesriikide ja nende võimekuse kohta info kogumine ning selle edastamine Põhjamaade sõjalise koostöö koordineerimise komiteele. Samuti koostöögruppide ja Põhjamaade sõjalise koostöö koordineerimise komitee vahelise koostöö koordineerimine.
NORDEFCO tegevuse aluseks on viis koostöövaldkonda, mille põhjal on kokku pandud viis koostöögruppi (Cooperation Areas – COPA), kuhu kuuluvad tavaliselt liikmesriikide kolonelid või mereväekaptenid. Need koostöögrupid aitav siduda NORDEFCO struktuuri iga eraldiseisva liikmesriigi sõjaväelise struktuuriga. Koostöögruppide peamine eesmärk on koordineerida liikmesriikide koostööd konkreetses valdkonnas. Koostöögruppide kogutud info ning selle alusel antud nõuanded on aluseks lepete välja töötamisele Põhjamaade sõjalise koostöö koordineerimise komitees ja Põhjamaade kaitsepoliitika korralduskomitees.

Koostööprotsess

Kui liikmesriigi poolt tehakse ettepanek koostööks mõne operatsiooni raames, siis seda arutatakse NORDEFCO struktuuriüksustes ning kui ettepanekut hakatakse sisuliselt ellu viima NORDEFCO kokkuleppe alusel, pannakse paika operatsiooni raamistik või määratakse operatsiooni juhtriik. Selline operatsioon võib olla näiteks väljaõppealane koostöö, mille käigus vastutus operatsiooni õnnestumise eest on jagatud kõigi liikmesriikide vahel või suuremate operatsioonide puhul määratakse üldine õppusplaan vahelduva võõrustajariigiga. Vastutuse jagamise all on siinkohal mõeldud seda, et eri riikides on erinevad väljaõppeharud ebaühtlaselt arenenud, mistõttu on teatud kursusi mõistlik läbi viia ühes riigis ning teistsuguseid koolitusi mõnes teises liikmesriigis.

NORDEFCO ja Eesti

Eestile on esitatud kutse kaasa lüüa Põhjamaade sõjalise koostöö raamistikus, et kaasa aidata stabiilse julgeolekuolukorra loomisele Läänemere piirkonnas.