google/wiki40b huggingface dataset:
Maomahl

Maomahl (ladina keeles succus gastricus) on maoseina krüptide epiteeli ja maonäärmete eritatav happeline vedelik, mis on vajalik söödu ja joodu keemiliseks lagundamiseks.
Maomahl sisaldab vett, anorgaanilisi ioone, soolhapet, lima, ensüüme (näiteks pepsinogeen), polüpeptiide, aminohappeid, ja sisemist faktorit.
Terve inimese maomahl sisaldab rohkelt C-vitamiini.
Ööpäevas eritub inimesel seda 2-3 liitrit. Maomahla eritumine on allutatud parasümpaatilisele närvisüsteemile. Maomahla eritumist stimuleerivad atsetüülkoliin, gastriin ja histamiin (Popielski, 1920). Magu hakkab normaalse füsioloogiaga inimestel maomahla eritama juba siis kui toit on veel suus.
Eelkõige lahustab maomahl toidus sisalduvaid lämmastikühendeid. Samuti tapab see toidu ja õhuga makku saabuvaid mikroorganisme. Erandiks on happekindlad mikroorganismid nagu Helicobacter pylori ja tuberkuloosi mükobakter.
Mao limaskest kaitseb normaalse füsioloogiaga inimestel end oma erististe lõhustava toime eest pidevalt taastuva limakihiga, mille paksus on veidi üle millimeetri.
Mao limaskesta kaitsemehhanismide nõrgenemise korral, näiteks mao haavandite korral aga ka emotsionaalsetel põhjustel (näiteks konfliktid) võib tekkida tühinõre ja kontsentreeritud maomahl reageerib limaskestaga ning tekib haavand. Haavandeid võivad põhjustada ka maohappe eritumist suurendavad kasvajad.
Maohappe põhiline komponent (põhjustatud nn prootonpumpade tööst) on HCl (tegelikult aga eraldi prootonid ning neile korrespondeerivad kloriid ioonid), mis on teatavasti tugev hape. "Üldiselt teada" olevat väidet, et sellise sümptomi nagu kõrvetised põhjuseks on mao "ülehappesus", on raske tõestada. Normaalselt on mao happesuseks mõõdetud pH 1,5-3,5. Sellest madalamat happesust, ehks "ülehappesust" on raske ette kujutada. Alahappesus aga raskendab seedimist ning vähendab organismi kaitsevõimet toidus sisalduvate bakterite vast küll. Selleks, et üht või teist seisundit konstateerida, on tarvilik selline seisund fikseerida, mida oleks vastvate pH-meetritega võimalik teha. Eelkõige "kõrvetisi" ravitakse nii klassikalise meditsiini kui ka looduslike vahenditega, viimase korral kasutatakse näiteks kalmusejuure tinktuuri või teed.
Et maomahl sisaldab soolhapet, tõestasid esmakordselt keemik Carl Schmidt ning Tartu Ülikoolis töötanud anatoom ja füsioloog Friedrich Bidder. Samuti selgitas ta välja, et maomahla sekretsioon on psühhomotoorne: maomahl hakkab erituma juba toidu nägemisel (tsefaalne faas).
Pankreasenõret ja maomahla uuris intensiivselt ka Ivan Pavlov.
Madudel sõltub maomahla eritus ja selle keemiline koostis palju ka väliskeskkonna temperatuurist.
Maomahlaks nimetatakse ka uuringute tarvis kogutud maonõret.
Märkus: Sisemist faktorit (intrinsic factor) eritab mao limaskest ja see moodustab B₁₂-vitamiiniga kompleksi, mis ühinedes retseptoritega soodustab nimetatud vitamiini imendumist vereringesse.
Rohussaare Mustjärv

Rohussaare Mustjärv (ka Rohusaare Mustjärv, Mustjärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m.
Ludwig Mercklin

Heinrich Eugen Ludwig Mercklin (11. juuli 1816 Riia – 15. september 1863 Tartu) oli baltisaksa filoloog.
Arsti poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1835-1839. Töötas Tartus klassikalise filoloogia, esteetika, elokventsi ja kunstiajaloo eradotsendina 1840-1851 ja professorina 1851-1863.
Ray Charles

Ray Charles (pärisnimega Raymond Charles Robinson; 23. september 1930 Albany, Georgia osariik – 10. juuni 2004 Beverly Hills, California osariik) oli USA mustanahaline pianist, laulja ja laulukirjutaja.
Ta esitas rhythm and blues'i, souli, bluusi, popmuusikat, kantrit, džässi ja gospelit.
Varases nooruses jäi ta glaukoomi tagajärjel pimedaks.
Laine Kadakas

Laine Kadakas (sündinud 30. augustil 1941) on eesti filosoof.
Ta on lõpetanud Moskva ülikooli esteetika aspirantuuri ning töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis dotsendina.

Isiklikku

1977. aastast kuni surmani 2008. aastal oli tema abikaasa Lembit Valt.
Uusnorra keel

Uusnorra keel ehk nynorsk on norra keele teine ametlik kirjakeel bokmål'i kõrval. Uusnorra keelt kasutab kirjakeelena üle 10% norra keele kõnelejaid.
Nynorsk on valdav läänes ja Lõuna-Norra keskosa mägialadel. 25% riigiringhäälingust kasutab nynorsk'i. Aladel, kus enamik elanikke kasutab nynorsk'i, on see koolides õppekeeleks. 
Uusnorra kirjakeele loojaks oli Ivar Aasen. 1842–1847 käis ta läbi kogu Norra ja uuris murdeid, eriti Vestlandis ja Østlandi sisemaal, sest need murded olid taani keelest kõige vähem mõjutatud. Linnade keelt ta vältis, sest pidas seda taani keele poolt liiga rikutuks. Oma uuringute alusel lõi ta standardiseeritud uusnorra kirjakeele alused esitades need teostes "Det norske Folkesprogs Grammatik" (Norra rahvakeele grammatika; 1848; ümbertöötatud trükk 1864 pealkirjaga "Norsk grammatik" (Norra keele grammatika)) ja "Ordbog over det norske Folkesprog" (Sõnaraamat norra rahvakeele kohta; 1850). Sõnaraamatus oli üle 25 000 sõna ja ajaloolane Peter Andreas Munch nimetas seda rahvuslikuks meistriteoseks. 1871–1873 ilmus sõnaraamatu parandatud ja täiendatud trükk pealkirjaga "Norsk ordbog med dansk forklaring" (Norra keele sõnaraamat taanikeelse selgitusega).
Kuigi Ivar Aasen jäi autoriteediks, oli ka teistel varastel uusnorra keele arendajatel nagu Aasmund Olavson Vinje, Arne Garborg ja Olaus Fjørtoft oma keelevariant. 1901. aastal kinnitatud esimene ametlik ortograafia vastas suurel määral Aaseni ortograafiale. Viimased õigekirjamuudatused toimusid 1938. ja 1959. aastal. Reformide tulemusena on uusnorra keele sõnadel ja muuteparadigmades palju paralleelvorme.
Keele valikuga kaasnevad peened poliitilised nüansid ja konnotatsioonid. Nynorsk'i seostatakse maaeluga ja tervemõistusliku skepsisega linnaelu liialduste, peenutsemiste ja hierarhiate vastu. Nynorsk on ikka veel jäänud vastukultuuriks.   
Uusnorra keel saavutas suurima leviku pärast 1938. aasta reformi. 1943. aastal õppis umbes kolmandik kooliõpilastest uusnorra keeles. 1950ndatel hakkas see kahanema ning stabiliseerus 1970ndatel umbes 15% juures. 1. oktoobril 2008 oli 13,4 % kooliõpilastest esimeseks keeleks uusnorra keel.
Uusnorra keel on levinud peamiselt Møre og Romsdali, Sogn og Fjordane, Hordalandi ja Rogalandi maakonnas. 2007. aastal oli asjaajamiskeeleks 27% Norra valdadest uusnorra keel, 37% bokmål ja 36% valdadest olid neutraalsed.
Landsmål'is (praegu nimetatakse nynorsk'iks) kirjutanud kirjanikest on tähtsamad Olav Duun, Kristofer Uppdal ja Tarjei Vesaas.
Sarvaine

Sarvaine ehk keratiin (ladina keeles keratinum, ceratinum) on vees lahustumatute valkude perekond. Keratiine leidub paljude keelikloomade kattekoerakkudes. Sealhulgas inimese nahas, karvades, küüntes ja juustes.
Keratiini filamendid on üsna levinud epidermise sarvrakkudes (keratinotsüütides).

Madudel

Madude epidermis on kaetud sarvainest kilbiste ja soomustega. Kilbised sisaldavad nii alfa- kui ka beetakeratiine. Ka osade lõgismadulaste lõgisti sisaldab keratiini. Sarvaine muudab madude marrasknaha tugevaks ja üsna vastupidavaks, kuid samas takistab maopoegade kasvamist, seetõttu vahetub marrasknahk perioodiliselt kestumise käigus, aga ka paaritumisperioodil.

Patoloogia

Naha sarvainet kasutavad toiduks nahaseened ning osad neist põhjustavad naha seenhaigusi.
Dezső Kosztolányi

Dezső Kosztolányi [d'äžöö k'ostolaanji] (29. märts 1885 Szabadka, tänapäeva Subotica Serbias – 3. november 1936 Budapest) oli ungari kirjanik, ajakirjanik ja tõlkija.

Elu

Kosztolányi sündis Austria-Ungari riigis Szabadkas (praegu Subotica Serbias). Tema isa Árpád Kosztolányi (1859–1926) oli gümnaasiumi matemaatika-füüsikaõpetaja ja hiljem direktor, ema oli prantsuse päritolu Eulália Brenner (1886–1948), kes põlvnes apteekriperekonnast.
Ta käis koolis oma sünnilinnas, ent konfliktide tõttu õpetajaga visati ta koolist välja ning ta lõpetas õpingud eraõpetaja juures.
1903. aastal asus ta õppima Budapesti ülikooli filosoofiateaduskonna ungari-saksa eriharus. Pärast esimest aastat jätkas ta õpinguid Viinis, kuid naasis mõne kuu pärast pettunult Szabadkasse ja hakkas ajalehe Báckai Hírlap kaastööliseks. 1905. aastal naasis ta Budapesti, kus tutvus mitme hiljem tuntud kirjaniku ja luuletajaga (Mihály Babits, Gyula Juhász, Frigyes Karinthy, Milán Füst). Õpingud ülikoolis jäid siiski lõpetamata, temast sai Budapesti ajalehe Budapesti Napló kaastöötaja.
1913. aastal abiellus ta näitlejanna Ilona Harmosiga, 1915. aastal sündis neil poeg Ádám.
1920. aasta Trianoni lepinguga ei olnud tema sünnilinn enam Ungari territooriumil ning ta oli lahutatud oma vanemaist.
1931. aastal sai ta Ungari PEN-klubi esimeseks presidendiks.
Kosztolányi suri 1936. aastal suulaevähki.

Looming

Kosztolányi oli väga viljakas kirjanik. Ta tegutses ka inglise, saksa ja prantsuse keelest ungari keelde tõlkijana.
Bormida

Loodus

Umbes 4/5 Bormida territooriumist on kaetud metsaga, mis teeb Bormidast Liguuria metsarikkaima omavalitsusüksuse. Bormida madalaim punkt asub merepinnast 420 meetri kõrgusel, kõrgeim punkt 1386 meetri kõrgusel.
Heitgaas

Kütuste põlemisel

Kütused sisaldavad enamasti 30–90% süsinikku, vähem vesinikku, lämmastikku, hapniku ja väävlit. Lisaks sellele on enamikus kütustes ka suurem või väiksem mineraalosa. Kütuste põlemisel tekib enamasti CO₂, H₂O, CO, SO₂, NO, mitmesuguseid süsivesinikke (sh vähktõbe põhjustavat bensopüreeni) ja tuhka. Tuha koostisosadeks on peaaegu kõik perioodilisussüsteemi elemendid, nende hulgas ka väga haruldasi ja isegi radioaktiivseid ühendeid. Peene tuhk võib tuulega levida kilomeetreid eemale ja katta väga suuri alasid.

Looduslikud saasteallikad

Saasteaineid satub õhke vulkaanidest või põlemisprotsesside, hingamise, mädanemise, kõdunemise ja mitmesuguste bakteriaalsete protsesside käigus. Äikese tõttu tekib õhku lämmastikoksiide, vulkaanidest eraldub SO₂. Paljude bioloogiliste protsesside käigus tekivad H₂S, CO, CO₂ ja NH₃.

Vääveldioksiid SO2

Vääveldioksiid on terava lõhnaga mürgine gaas, mis tekib kütuste põletamisel. SO₂ tekitab bronhiiti, hingeldust ja silmapõletikke. Vääveldioksiid lagundab taimedes klorofülli, mille tagajärjel muutuvad taimed pruuniks ja hukkuvad. Lämmastikdioksiidi või osooni mõjul oksüdeerub see vääveltrioksiidiks (SO₃), millest veega moodustuvad happesademete põhikomponendid.

Süsinik(mono)oksiid e vingugaas, CO

Vingugaas on väga mürgine põlev gaas, mis tekib kütuste põlemisel mootorites ja hapnikuvaestes kohtades (nt tulekahju korral tarbitakse kinnises ruumis kiiresti enamus hapnikku ära). Sissehingamisel tekitab süsinikoksiid vingumürgitust (CO moodustab väga püsiva ühendi vere hemoglobiiniga, mis kaotab seejärel võime hapnikku siduda). Mürgitusega kaasneb peavalu ja -pööritus ning teadvuse kadu. Esmaabiks on värske õhk.

Divesiniksulfiid H2S

Divesiniksulfiid on mädamunalõhnaga äärmiselt mürgine gaas, mis tekib vulkaanides ja veekogudes mikroorganismide elutegevuse ning orgaanilise aine lagunemise käigus. Puhas divesiniksulfiid tapab silmapilkselt, lõhustades vere hemoglobiini.

Lämmastikoksiidid N2O, NO ja NO2

NO moodustub sisepõlemismootorites ja ühineb iseeneslikult õhuhapnikuga, andes NO₂. NO₂ tekib ka äikese tulemusena. N₂O tekib lämmastikväetistest. NO₂ reageerimisel õhuniiskuse või vihmaveega tekib samuti happesademete põhikomponente.
Rahumäe Vabadussõja mälestussammas

Rahumäe Vabadussõja mälestussammas on Tallinnas Rahumäe kalmistul asuv Vabadussõjas langenud spordiseltsi Kalev liikmetele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 31. mail 1931 spordiseltsi Kalev asutamise 30. aastapäeval.
Nõukogude okupatsiooni ajal 1951. aastal võeti sammas maha.
20. juunil 1997 avati enam-vähem samas kohas uus sammas, mis on endise samba täpne koopia.
Henry Parland

Henry George William Parland (29. juuli 1908 Viiburi – 10. november 1930 Kaunas) oli soomerootsi luuletaja ja proosakirjanik.
Henry Parland veetis varasema lapsepõlve Peterburis ja Kiievis. 1917. aastal asus Parlandite perekond elama Soome. Parlandite perekonnas kõneldi saksa ja vene keelt. Henry Parland õppis ära ka soome ja rootsi keele. 1927. aastal lõpetas Henry Parland gümnaasiumi ja asus Helsingi Ülikoolis õppima õigusteadust. Ta osales aktiivselt kirjanduselus  ja tegi kaastööd kirjandusajakirjale Quosego. Parlandi esimene luulekogu "Idealrealisation" ilmus 1929. aasta kevadel. 1929. aasta mais saatsid Parlandi vanemad ta alkoholiprobleemide ja boheemlaselu tõttu Kaunasesse emapoolse onu Vilhelm Sesemanni juurde. Kaunases töötas Parland Rootsi konsulaadis sekretärina. Henry Parland suri 1930. aasta novembris sarlakitesse.
1932. aastal avaldati Parlandi loomingu kogumik "Återsken" ('Vastuhelk'), mis sisaldas ka romaani "Sönder" ('Katki').
Pikksaba-änn

Pikksaba-änn (Stercorarius longicaudus) on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Anamarija Lampič

Anamarija Lampič (sündinud 17. juunil 1995 Ljubljanas) on Sloveenia murdmaasuusataja, kes on paremaid tulemusi saavutanud sprindis.
Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõitlused olid 2015. aasta maailmameistrivõistlused Falunis, kus tema parimaks kohaks jäi klassikasprindis saadud 36. koht.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis oli ta vabatehnikasprindis 20.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis jäi ta klassikasprindis esimesena finaalist välja. Sprinditeates sai ta koos Alenka Čebašekiga kuuenda koha.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta sprinditeates koos Katja Višnariga hõbemedali.
Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 21. detsembril 2013 Asiagos. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta 3. veebruaril 2017 Pyeongchangis klassikasprindis.
Hooajal 2016–2017 tuli ta U-23 arvestus MK-sarja üldvõitjaks.
Tema isa Janez Lampič on endine profirattur, kes esindas 1984. aasta suveolümpiamängudel Jugoslaaviat. Anamarija noorem vend Janez on samuti murdmaasuusataja ja osalenud 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Maailmakarikavõistlustel

Anamarija Lampič on (seisuga 25. veebruar 2019) individuaalselt osalenud 70 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile ühel korral, mil korral on ka võitnud.
Natsagijn Bagabandi

Natsagijn Bagabandi (mongoli Нацагийн Багабанди; sündis 22. aprillil 1950 Mongoolias Dzavhani aimakis Jaruu somonis) on Mongoolia poliitik, ta oli riigi president 20. juunist 1997 kuni 2005. aasta juunini, kui ametisse astus Nambarõn Enhbajar.
Bagabandi sündis rändkarjakasvataja perekonnas.
Ta lõpetas keskkooli 1968 Dzavhani aimakis Uliastajs.

Elulugu

Aastal 1972 lõpetas ta Leningradis (praegu Peterburi) külmutustehnikumi külmutustehnikuna. 1972–1975 töötas ta Ulaanbaatari õlle- ja viinavabrikus masinaoperaatori, mehaaniku ja insenerina.
1980 lõpetas ta Odessa Toiduainetetööstuse Tehnoloogia Instituudi.
Aastatel 1980–1984 töötas ta MRRP Keskaimaki komitee propagandaosakonna juhatajana.
1984–1987 oli ta Moskvas Ühiskonnateaduste Akadeemias aspirantuuris ja kaitses filosoofiakandidaadi kraadi.
1987–1992 oli ta MRRP Keskkomitee lektor-propagandist, osakonnajuhataja, osakonna nõunik, sekretär ja aseesimees. 1992 valiti ta Suure Rahvahuraali liikmeks ja esimeheks.
Ta valiti tagasi Suure Rahvahuraali liikmeks 1996. aasta üldvalimistel. Ta juhtis MPRP fraktsiooni.
1997 valiti ta MRRP 22. konverentsil partei juhiks.
Ta võitis presidendivalimised 18. mail 1997 60% häältega.
20. mail 2001 valiti ta presidendiks tagasi. Ta sai ligi 58% häältest. Tema lähim konkurent Radnaasumberelijn Gontšigdordž opositsioonis olevast Demokraatlikust Parteist, mis on 1996–2000 võimul olnud Demokraatliku Liidu järglane, sai 37% häältest. Valimistest osavõtu protsent oli 82%.
Nagabandi 2001. aasta valimiskampaania põhiloosung oli "Kui järv on vaikne, siis ka pardid on vaiksed," mis tähendas: "Kui riik on vaikne, siis ka rahvas on vaikne". See loosung võttis arvesse, et rahvas ei soovi järske muudatusi. Maainimestele oli mõeldud loosung "Olen kasvanud tabuunitolmus," mis rõhutas tema lähedust karjakasvatajale. Peale selle pööras kampaania tähelepanu keskmiste ja väikeärimeeste probleemide lahendamisele.
Ta esineb innuka budistina ja laseb end sageli pildistada mongoli rahvariietes Tšingis-khaani portree kõrval.
29. juunist 1. juunini 2003 viibis ta Mongoolia presidendina ametlikul visiidil Eesti Vabariigis.

Isiklikku

Ekspresidendi abikaasa on Azadsuren Oyunbileg. Ta on sündinud 1951 Dzavhani aimakis Uliastaj somonis. Ta lõpetas 1975 Riikliku Pedagoogikaülikooli. Ta juhib fondi "Inimeste heaks".
Tütar Bayarmaa sündis Ulaanbaataris 1972. 1996–1998 oli ta majanduse alal kraadiõppes Lõuna-Koreas Sogangi Ülikoolis. Poeg Batbayar sündis Ulaanbaataris 1974.
Vabal ajal armastab ta lugeda ja kalal käia.
Esindusdemokraatia

Ajalugu

Rooma Vabariik oli esimene riik läänemaailmas, mis rakendas esindusdemokraatiat, kuigi nende rahvakoosolekutel toimis otsese demokraatia vorm. Rooma valitsemise mudel inspireeris paljusid poliitilisi mõtlejaid mitmete sajandite jooksul  ning tänapäevased esindusdemokraatiad imiteerivadki pigem Rooma kui Kreeka mudelit, kuna see oli riik, kus kõrgeim võim oli rahva ja nende valitud esindajate käes ning ka juht oli rahva valitud või nomineeritud. Keskaegse Euroopa traditsioon valida monarhidele nõuandjaid eri seisustest tõi esindusvalitsemise idee rahvale lähemale.
Esindusdemokraata pälvis rahvusriikides rahva poolehoiu postindustriaalse revolutsiooni ajal, sest siis tekkis suurel hulgal rahvast huvi poliitika vastu, kuid rahvaarv ei lubanud kasutusele võtta otsedemokraatiat.
Maailma inimestest enamik elab esindusdemokraatias. Muuhulgas elavad nad ka konstitutsioonilistes monarhiates, kus rahvaesindajatel on rohkem võimu.

Esindusdemokraatia ja muud demokraatia vormid

Kuna esindusdemokraatia kõige suuremaks probleemiks võib pidada täieliku läbipaistvuse puudumist ja seetõttu võimu kaugenemist rahvast, siis rakendatakse paljudes kogukondades ühiskonna juhtimisel lisaks ka otsedemokraatia ja osalusdemokraatia põhimõtteid.
Otse- ja osalusdemokraatia probleemiks on võrreldes esindusdemokraatiaga suurem aja- ja muude ressursside kulu otsuste tegemisel. Seetõttu rakendatakse suuremate üksuste (linn, riik, riikide liit) juhtimisel eelkõige esindusdemokraatiat.

Esindusdemokraatia ja otsedemokraatia

Esindusdemokraatia vastandub otsedemokraatiale, mille puhul rahvas teostab oma võimu ise otsuseid tehes.

Esindusdemokraatia ja osalusdemokraatia

Esindusdemokraatia teisendit, mis sisaldab otsedemokraatia elemente, kutsutakse osalusdemokraatiaks. Tavaliselt toimib osalusdemokraatia paremini väiksemate kogukondade või otsustusüksuste tasemel (näiteks perekond, korteriühistu, küla, kogukond). Selleks, et vähendada üksikisikust kaugele jääva esindusdemokraatia vahenditega tehtud otsuste negatiivset mõju üksikisikule, peab võimalikult palju kohalikke probleeme leidma lahenduse väikestes kogukondades. Kõrgemate tasandite otsustada tuleb jätta ainult põhimõttelised küsimused. Nii pole ka vaja kõrgematele tasanditele suurtes kogustes tööjõudu (bürokraatia), keda võib rakendada muul tööl.

Pakutud lahendused

Raamatus "La Stochocratie" pakkus Roger de Sizif välja süsteemi, kus rahvasaadikuid ei vali rahvas, vaid nad loositakse välja loterii teel. Sellise süsteemi abil loodetakse vähendada rikka eliidi mõjuvõimu poliitikale ning vältida oligarhiaks või patriarhaadiks muutumist.
Guido Palias

Guido Palias (sündinud 9. augustil 1933 Tapal) on eesti päritolu matemaatik.

Elulugu

Läks 1944 Rootsi, sealt edasi Kanadasse. Keskhariduse omandas Torontos, lõpetas 1958 Toronto Ülikooli, teoreetilise füüsika magister (1960, samas), matemaatikadoktor (1967, Pariisi Ülikool), väitekiri "Sur la catégorie des applications quasi-uniformes". Töötas aastast 1961 Montreali linnavalitsuses, oli aastast 1967 Sorbonne'i Ülikooli matemaatika abiprofessor.

Teadustöö

Tema uurimisvaldkonnad on kategooriate teooria ja topoloogia.
Starki maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1839. aastal.
Xeon

Intel Xeon (P6)

Esimene Xeoni protsessor Pentium II Xeon (koodnimi "Drake") toodi turule 1998. aastal ning see põhines Pentium II arhitektuuril. Sellega taheti välja vahetada seni serverite jaoks mõeldud Pentium Pro protsessor. 1999. aastal asendati Pentium II Xeon Pentium III Xeoniga. Xeoni protsessoritel oli võrreldes lauaarvuti versioonidega rohkem vahemälu ning need kasutasid teistsugust pesa.

Intel Xeon (NetBurst)

2001. aasta keskpaiku tutvustas Intel teise põlvkonna Xeoni protsessorit, mis põhines NetBursti arhitektuuril sarnaselt Pentium 4-ga. Alates teisest põlvkonnast kasutati Xeoni omaette tootenimena. Teise põlvkonna lõpus kasutati ka esimesi kahetuumalisi protsessoreid.

Intel Xeon (Core)

Kolmas põlvkond toodi turule 2006. aastal. See põhines Intel Core arhitektuuril ning 2-, 4- ja 6-tuumalistel protsessoritel. Esimest korda toetati ka ühe protsessoriga süsteeme (Xeon UP).

Intel Xeon (Nehalem)

Neljas põlvkond sai kättesaadavaks märtsis 2009 ning põhines Nehalemi arhitektuuril ja i7 tehnoloogial.

Intel Xeon (Sandy Bridge)

Viienda põlvkonna protsessorid põhinevad Inteli Sandy Bridge tehnoloogial ning saabusid turule 2011. aasta jaanuaris.
Soome Keskerakond

Soome Keskerakond (soome keeles Suomen Keskusta; tavakeeles Keskusta) on agraartaustaga liberaalne keskpartei, üks kolmest Soome suurparteist. Erakonna esimees on Katri Kulmuni.

Ajalugu

Erakonna eelkäija Soome Maaelanike Liit (Suomen Maalaisväestön liitto) asutati 1906. aastal, 1919. aastal sai erakonnast Maaliit (Maalaisliitto) ja 1965. aastal Keskerakond (Keskustapuolue; alates 1988 Suomen Keskusta).
Keskerakonnal ja selle juhil Urho Kekkosel oli oluline roll Soome poliitika kujundamisel alates 1950. aastatest kuni 1980. aastate alguseni. Erakonna välispoliitikat iseloomustas eelkõige sõbralike suhete hoidmine Nõukogude Liiduga.
Esialgsest maaparteist on praeguseks saanud erakond, kes on populaarne väikelinnades ning saavutamas üha suuremat soosingut ka suurlinnades. Keskerakond kogus kõige rohkem hääli nii 2003. kui ka 2007. aasta parlamendivalimistel.
Pärast 2007. aasta valimisi oli Keskerakond oma 51 esindajaga suurim saadikurühm Soome 200-liikmelises Eduskunnas (hiljem sai ühe juurdetulija tõttu sama suureks ka Koonderakonna fraktsioon). Euroopa Parlamendis on erakonnal kolm esindajat, kes kuuluvad liberaalide fraktsiooni (ELDR).
Anton Dohrn

Anton Dohrn (29. september 1840 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 26. september 1909 München) oli saksa bioloog.
Ta oli Napoli bioloogiajaama rajaja ja juhataja. Ta peamisi kaastöötajaid oli Tartus zooloogiat õppinud Nikolai Kleinenberg. Samuti suhtles ta Karl Ernst von Baeriga (nende kirjavahetus on avaldatud).
Vanasadam

Ajalugu

Tallinn kui soodne sadamakoht oli tuntud juba 10. sajandil. Esimesi tunnistusi meresõitjaist on pärit kogunisti 7. sajandist eKr. Tallinna sadam, praegune Vanasadam, on üks neid iidseid sildumiskohti, mille ajalugu saab mõõta aastatuhandetega. Loe Tallinna sadama ajaloost pikemalt SIIT.
Sadam on varem olnud Tallinna vanalinnale lähemal. Vanim sadamakai on endine Kaupmehe sild, praegune 12. kai. See on ka tänapäevase reisisadama vanim osa, sest ainus Tallinnast lähtuv rahvusvahelise liini reisilaev Georg Ots sildus selle kai ääres juba 1980. aastail.
1990. aastal võeti parvlaeva Tallink jaoks kasutusele 13. kai ja Nord Estonia jaoks 9. kai. Laevaliinide hulga suurenedes taandus 1990. aastatel üksikute kaide haaval kaubavedu reisijaveo ees, kuni ainsaks kaubaveoks jäi veoautode ja treilerite vedu parvlaevadel. Sadama laiendamisel järjest suuremate laevade vastuvõtuks on kinni aetud kanalid ning lammutatud sadama akvatooriumis olnud muulid. Kasutusele on võetud ka endise Tallinna Laevaremonditehase veeala Admiraliteedi bassein.

Tänapäev

Tänapäeval on Vanasadam kohandatud üksnes reisilaevade vastuvõtuks. Sadamas on 4 reisiterminali, neid kaidega ühendavad koridorid ning veeremlasti vastuvõtuks kairambid. Reisterminalid on tähistatud valmimise järjekorras tähtedega.
Vanasadamast lähtuvad Tallinki, Eckerö Line'i ja Viking Line'i parv- ja ro-ro-laevad Helsingisse ning Tallinki parvlaevad Stockholmi.
Ristluslaevade järjest suurenev arv tekitas suvekuudel raskusi kõigi laevade mahutamisega kaide äärde, mistõttu ehitati eraldi kruisilaevade kai väljaspool loodemuuli.
Pärast kiirlaevafirma Nordic Jetline tegevuse lõppu 2008. aastal jäi Admiraliteedi basseini ääres olev C-terminal kasutuseta ning liiklus basseinis jäi harvaks. Terminali ehitati Tallinna Jahtklubi ruumid ja ujuvkaide abil loodi 2010. aastal 60 kaikohta väikelaevadele. Vanasadama Jahisadam toimib väikelaeva- ja külalissadamana.