Briti Muuseum

Kogud

Briti Muuseumil on rikkalik Vana-Egiptuse kogu, mis sisaldab muu hulgas papüüruseid, muumiaid ja Rosetta kivi, mis leiti 1799. aastal ja mille abil dešifreeriti egiptuse hieroglüüfiline kiri. Kui Napoleoni väed inglastele kapituleerusid, viidi Prantsuse teadusliku ekspeditsiooni leiud, sealhulgas Rosetta kivi, Londonisse.
Assüüria kogu on maailma rikkalikem. Muuseumisse on toodud arvukalt arheoloogilisi leide Sumeri, Assüüria ja Väike-Aasia linnadest. Niinivest leidis kuningliku arhiivi ja raamatukogu tuhandete savitahvlitega. See sisaldab Austen Henry Layardi leitud raidkujusid ja alabasterplaate bareljeefidega Nimrudi ja Niinive kuningapaleest, Assurbanipali suure arhiivi ja raamatukogu kiilkirjas savitahvlitega. Kaldea osakonnas on märkimisväärseid kogusid Uri väljakaevamiste leidudest.
Hindamatute muististe seas on Elgin Marbles, aastal 1816 lord Elginilt ostetud 1801–1803 peamiselt Ateena Akropolilt kogutud marmorskulptuurid, sealhulgas Pheidiase kuulus Parthenoni friis.
Olulised on ka keskaja kogud Ilberti kogu (kellad) ning vaaside, gemmide, müntide ja vaselõigete kogud.
Etnograafilised kogud sisaldavad palju ainest Aasiast, Aafrikast ja Ameerikast.
1808. aastal asutatud gravüüride ja joonistuste kogus on muu hulgas Albrecht Düreri joonistuste album, Rembrandti ja Rubensi töid, üks Giovanni Bellini visandite vihikutest, 20 Michelangelo joonistust, 20 000 J. M. W. Turneri joonistust ja palju kaarte.

Ajalugu

Muuseum asutati 1753. aastal, kui riik omandas Sir Hans Sloane'i 50 000-köitelise raamatukogu ning suuri loodusloo- ja kunstikogusid. Sloane pärandas need riigile 20 000 naelase vastutasu eest. Parlament võttis päranduse vastu. Peagi lisandus Cottonian Library märkimisväärsete käsikirjadega, sealhulgas Lindisfarne'i evangeeliumid ja 1471 asutatud Old Royal Library 12 000-köiteline kogu, kuhu kuulus ka Codex Alexandrinus.
Aastal 1759 tehti need kogud Briti Muuseumi nime all maailma esimese muuseumina avalikkusele tasuta kättesaadavaks. Selleks ostis parlament Montague House'i.
Aastatel 1823–1852 kolis see Sir Robert Smirke'i projekteeritud praegusse uusklassitsistlikku hoonesse. Aastal 1847 Montague House lammutati. Aastatel 1855–1857 rajati muuseumi peahoovi kuppelruum, mida kasutati lugemissaalina, kuni 1990ndatel raamatukogu (Briti Raamatukogu) ära kolis. Seal on ka galeriid.
Muuseumile on ruumi juurdesaamiseks tehtud mitu juurdeehitust. Aastatel 1881–1885 lahutati loodusloolised kogud. Alates 1963. aastast kuuluvad need eraldi muuseumile (British Museum of Natural History South Kensingtonis). Aastal 1970 viidi välja ka etnograafiakogud, millest sai Museum of Mankind (Burlington Gardens), kuid kogud toodi 1998 tagasi ning moodustavad nüüd Briti Muuseumi etnograafiaosakonna.
Aastal 1922 alustati konserveerimistöid. Aastal 1961 rajati uurimislaborid.
Enne Teist maailmasõda viidi kogude põhiosa varjule Walesi. Sõja ajal said hooned mitu pommitabamust. Kõige tõsisemaid kahjustusi saadi mais 1941.
Kirjanik George Bernard Shaw, kes suri 1950, pärandas oma autoriõigused Briti Muuseumile.
Muuseum on annetuste ja ostudena hankinud märkimisväärseid esemeid. Aastal 1933 ostis muuseum Nõukogude Liidult Piibli-käsikirja Codex Sinaiticus. Aastal 1939 annetati muuseumile luksusesemed 7. sajandi laevmatuselt Sutton Hoos.
Detsembris 2000 pühitses kuninganna Elizabeth II sisse kaetud sisehoovi (Elizabeth II Great Court). See oli üks Londoni millenniumiprojektidest. Ehitise projekteeris Foster & Partners. See läks maksma 100 miljonit naela. Tegu on suure klaaskupliga kunagise hoovi kohal ümmarguse endise lugemissaali ja tiibhoonete vahel. See on Euroopa suurim klaasiga kaetud ruum.