google/wiki40b huggingface dataset:
Mark Žirkov

Mark Nikolajevitš Žirkov (vene keeles Марк Николаевич Жирков; 20. aprill (vkj 8. aprill) 1892 Viljuisk, Viljuiski uluss, Jakuudi oblast – 17. aprill 1951) oli Sahha helilooja ja muusikateadlane, Vene NFSV teeneline kunstitegelane.
Ta oli Sahha esimene helilooja. Koos Moskva helilooja Genrihh Letinskiga kirjutas ta jakuudi esimesed muusikalised lavateosed –ooperid "Njurgun Bootur" ("Ньургун Боотур", 1947) ja "Sõgõi Kõrõnaastõõr" ("Сыгый Кырынаастыыр", 1947) ning balletid "Polevoi tsvetok" ("Полевой цветок", 1947) ja "Alõi platotšek" ("Алый платочек", 1949).
1945. aastal võeti ta vastu NSV Liidu Heliloojate Liitu. Muusikateadlasena on ta kirjutanud monograafia jakuudi rahvuslikust orkestrist.

Päritolu, haridustee ja töökäik

Žirkov oli pärit Viljuiski kasakaperest. Valdas hästi vene ja jakuudi keelt. Ta lõpetas 1908. aastal Jakutskis reaalkooli ja 1911. aastal Viljuiski kreiskooli. 1909. aastal organiseeris ta Viljuiskis esimese  orkestri. Aastatel 1912–1914 töötas ta kreiskoolis muusikaõpetajana. Umbes samal ajal hakkas ta komponeerima jakuudi rahvalaulude motiividel. Žirkovi eestvedamisel loodi 1921. aastal Viljuiski rahvamajas rahvapilliorkester, draamaring ja koor. 
Pärast Moskva konservatooriumi lõpetamist 1936. aastal kompositsiooni erialal, asus Žirkov tööle Jakuudi draamateatrisse, kus tema juhtimisel hakkas tööle Jakuudi rahvuskoor. Ühtlasi oli ta aastatel 1936–1949 draamateatri muusikaala juhataja. 1944. aastal oli ta Jakutskis muusikateatristuudio loomise eestvedajaid ja esimese laste muusikakooli rajajaid.
1947. aastast juhatas ta  NSV Liidu TA Jakuudi Filiaali Keele, Kirjanduse ja Ajaloo Teadusuurimisinstituudi kunstiteaduse sektorit.

Mälestuse jäädvustamine

Tema nime kannab muusikaõppeasutus Jakutskis – Žirkovi-nimeline Jakutski Muusikakolledž.
Othenio Abel

Othenio Abel (20. juuni 1875 Viin – 4. juuli 1946 Pichlhof Mondsee järve ääres, Ülem-Austria) oli Austria paleontoloog ja evolutsioonibioloog.
Koos Louis Dolloga rajas ta paleobioloogia.
Ta oli 1917–1934 Viini ülikooli paleontoloogiaprofessor, 1935–1940 Göttingeni ülikooli professor.
Ta uuris Mixnitzi koobast Drachenhöhle ja sealsete koopakarude (Ursus spelaeus) jäänuseid. Ta juhatas mitmeid ekspeditsioone.

Isiklikku

Antropoloog ja rassiteoreetik Wolfgang Abel oli tema poeg.
Eesti lipu päev

Eesti lipu päev on Eesti Vabariigi riiklik tähtpäev, 4. juuni. See päev märgib Eesti lipu emalipu õnnistamist Otepääl Eesti Üliõpilaste Seltsi lipuna 23. mail 1884 (uue kalendri järgi 4. juunil).
Eesti lipu päeva seadis Riigikogu sisse 14. aprillil 2004. 63 poolthäälega võeti vastu Isamaaliidu fraktsiooni ja Riigikogu liikme Tiit Matsulevitši poolt 19. jaanuaril 2004 algatatud pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise seadus.
Esimest korda tähistati Eesti lipu päeva 2004. aastal, sinimustvalge lipu pühitsemise 120. aastapäeval
Thimphu

Rahvastik

Elanike arv on 62 500 (2004), teistel andmetel 50 000 (2003). Aastal 1997 hinnati elanike arvuks 45 000 (teistel andmetel 60 000). 1990ndatel on linn kiiresti kasvama hakanud. 
Et linna on elama asunud massiliselt inimesi riigi teistest osadest, on linna keskus ümber ehitatud ning linna ümber on kerkinud eeslinnad. Linna kasv on tekitanud liiklus- ja keskkonnaprobleeme (roiskvesi, prügi). On tekkinud noorte töötus, kuritegevus ja narkoprobleemid.

Pealinna staatus

Linn määrati valitsuse residentsiks 1962. Aastani 1966 oli pealinn suvekuudel Thimphu, talvekuudel Paro.
Varem oli pealinn seal, kus kuningas parajasti viibis.

Ehitised ja vaatamisväärsused

Thimphus on palju buda templeid ja kloostreid. Linnas asuvad kuningapalee (Dechenchoelingi palee) ja 13. sajandil ehitatud kindlusklooster (dzong) Trashi Chhoe Dzong, kus alates 1952. aastast asub riigi valitsus. Suvekuudel resideerib seal ka riigi usujuht jhe kenpo. Kuningal on seal oma töötuba. Dzongi restaureeriti ja laiendati 1960ndatel. Suve lõpus on Trashi Chhoe Dzongis maskitantsufestival (tsechhu), mis on turistide seas populaarne. 
Trashi Chhoe Dzongi läheduses asub rahvuskogu ja välisministeeriumi hoone. See ehitati 1990ndate alguses Lõuna-Aasia Regionaalse Koostöö Assotsiatsiooni foorumiks, mis jäi toimumata.  
Peatänav on Norzim Lam (Norzin Lam). Selle ääres on kauplused, restoranid, kaubapassaažid ja ühiskondlikud hooned.  
Korterelamud, väikesed eramud ja väikesed poed on kõikjal läbisegi. Kõik hooned peavad järgima traditsioonilist, budistlike maalingutega stiili. Ehitusreeglid on ranged, nende rikkumise korral hoone lammutatakse. 
Jõe lähedal on nädalalõputurg, kus müüakse liha, juurvilja ja suveniire. Linnas kaubeldakse ka jakkide ja lammastega.  
Aastal 2007 toimusid Thimphus Bhutani monarhia 100. aastapäevale pühendatud pidustused. 
Kuningapalee asub linna põhjaosas ning Dechenphu, Tango ja Cheri asuvad linnast põhjas. 
Vaatamisväärsuste seas on veel kuningas Jigme Dorji Wangchuki mälestustšorten, paberitoodete manufaktuur, pärimusliku tekstiilikunsti muuseum, rahvusraamatukogu, nunnaklooster ja riiklik käsitöökaubamaja.

Majandus

Thimphu tööstus on koondunud põhiliselt peasillast lõuna poole. 
Peamine tööstusharu on puidutöötlemine.
Linnas kasvatatakse riisi, maisi ja nisu.

Haridus

Thimphus tegutseb budistlik ülikool Simtokha Dzongis ja õpetajate seminar.

Liiklus

Thimphu on Aasias ainuke pealinn, kus pole valgusfoore. Vahepeal need paigaldati, kuid elanikud leidsid, et need on liiga ebaisikulised, ja võimud võtsid need jälle maha. Vajaduse korral reguleerivad päeval liiklust valgete kinnastega liikluspolitseinikud.

Ajalugu

Linn rajati 1950ndatel Trashi Chhoe Dzongi juurde. Alates 1641. aastast oli seal valitseja suveresidents. 
Otsus muuta Thimphu pealinnaks tehti 1952 või 1953. Praegust ilmet hakkas linn võtma alles 1960ndate lõpus ja 1970ndate alguses.
Katastroofirisk

Katastroofirisk on katastroofi toimumise võimalikkus ja selle mõju võimalik ulatus inimtegevusele ja keskkonnale.

Globaalne katastroofirisk

Globaalne katastroofirisk on võimalus, et tulevikus toimub sündmus, millel on potentsiaal mõjuda hävitavalt inimeste heaolule globaalsel tasandil. Mõned sündmused võivad halvata või hävitada kaasaegse tsivilisatsiooni. Iga sellise sündmuse võimalikkust, mis võib põhjustada inimeste väljasuremise või püsivalt ja drastiliselt piirata inimeste potentsiaali, nimetatakse eksistentsiaalseks riskiks.
Potentsiaalne globaalne katastroofirisk hõlmab inimtekkelist riski (tehnoloogilised riskid, valitsemisest tulenevad riskid) ja väliseid riske. Tehnoloogiliste riskide näideteks on vaenulikud tehisintellektid, biotehnoloogilised riskid või nanotehnoloogilised relvad. Mitteinimtekkeliste riskide näideteks on asteroidide mõju, tohutu vulkaaniline purse jne.
Preobraženskoje kokkulepe

Preobraženskoje kokkulepe on Moskva lähistel Preobraženskojes 1699. aastal Johann Reinhold von Patkuli ja Peeter I vahel sõlmitud kokkulepe Venemaa lülitumiseks Rootsi-vastasesse koalitsiooni, mis viis Suure Põhjasõja puhkemiseni.
Tartu Poeglaste Gümnaasium

Tartu Poeglaste Gümnaasium oli poiste reaalkallakuga riigigümnaasium Tartus.
Kool loodi 1931. aastal suletud Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja Tartu Tehnikagümnaasiumi asemele.
Kool tegutses Riia tänaval Pauluse kiriku kõrval asuvas, 1905. aastal ehitatud koolihoones (Riia 25). Hiljem on samas hoones asunud Tartu Puškini Gümnaasium ja Tartu Täiskasvanute Gümnaasium. Nüüdisajal tegutseb seal Tartu Mart Reiniku Kool.
Kooli vormimüts oli tumesinine kollaste kantidega.
Ardu kool

Ardu kool on kool Harju maakonnas Kose vallas Ardu asulas.
Kool asutati 1762. Kooli esimene oma koolimaja valmis 1873.
Kool on tegutsenud Ardu põhikoolina.
Arvi Poobus

Arvi Poobus (sündinud 18. märtsil 1939 Rapla vallas Raplamaal) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Arvi Poobus on ehitustöölise poeg.
Lõpetas 1958 Rapla Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) soojusenergeetiliste seadmete erialal, 1969 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1981, TPI), väitekiri "Разработка и исследование высокотемпературных воздухоподогревателей". Oli 1969–95 TPI tööstusliku soojusenergeetika labori (aastast 1992 TTÜ soojustehnika instituut) vanemteadur, 1995 – soojustehnika instituudi tööstusliku soojustehnika õppetooli dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: kõrgtemperatuursete küttepindade saastumine ja korrosioon tuhasadestiste mõjul; ventilatsioonisoojuse kasutamine; kohalike kütuste (puit, turvas) põletamine ja gaasistamine; jäätmepõletuse tehnoloogiad, soojuse tootmise ja kasutamise tehnilismajanduslik hindamine. Kuulub akadeemik I. Öpiku koolkonda. Üle 50 teadustrükise.
Ficki kabel

Ficki kabel on hävinenud matmispaik Põltsamaa kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põltsamaa linnas. Kabel asus Põltsamaa uue Niguliste kiriku edelapoolse seina ääres.
Kabeli rajas Põltsamaa mõisa tollane omanik Heinrich von Fick tõenäoliselt 1740. aastate lõpul. Sinna on 1750. aastal maetud Fick ise, teiste maetud inimeste arv ei ole teada.
Kiviseinte, võlvitud laega ning punastest tellistest põrandaga kabeli alumisel korrusel oli võlvlaega hauakamber, kuhu sai siseneda läbi võlvis oleva luugi. Kirikust viis uks kabelisse. Oletatavasti viidi maetute säilmed ära 1922. aastal.
Ficki kabeli katus põles koos kirikuga 14. juulil 1941 ning ajapikku hävitas ilm kabeli lae, mis langes sisse. Kabel lammutati 1958. aastal, et ehitada kirikule uus maja, mille keldrikorrusel oli katla- ja kütuseruum, ülemistel korrustel elu- ja koguduse tööruumid. Pole teada, kas uue ehitise alla jäi veel maetuid.
ETERA

E-teadusraamatugu ETERA on Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu digitaalraamatukogu, mis koondab endasse nii raamatukogu digiteeritud teaduskollektsioone kui ka digitaalsel kujul ülikoolis sündinud lõputöid.
Sellest leiab nii vanu kui ka uusi raamatuid, ajakirju, ajalehti, fotosid, postkaarte, maakaarte, õppematerjale ning Tallinna Ülikoolis kaitstud bakalaureuse-, magistri- ja doktoritöid.
ETERA ja Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu digiteerimiskeskus avati 25. septembril 2015.  ETERA peamine siht on sisaldada kõiki Eestis ja Eesti teadlaste produtseeritud teadustekste, aga ka teadustöö jaoks vajalikku allikmaterjali, tugenedes sealjuures eeskätt oma kultuuriloolistele kogudele.
ETERA on pidevalt täienev keskkond. Selles sisalduvad raamatud on enamuses tekstituvastatud ja täistekst-otsitavad. 2019. aasta veebruari alguse seisuga on ETERA vahendusel lugejatele kättesaadav 49 609 objekti, millest 5761 on üliõpilastööd, 255 doktoritööd, 9263 raamatud, 18 620 ajalehenumbrid, 5120 ajakirjanumbrid, 1912 jätkväljaanded ning 8781 fotod. ETERAt külastati 2018. aasta jooksul 67 099 korral, individuaalseid lehepäringuid oli 411 012.
Digiteerimiskeskuses on kasutusel neli digiteerimisseadet: täisautomaatne digiteerimisseade, poolautomaatne V-kujuline digiteerimisseade, A4 fotoskanner ning A3 lauaskanner.
Koordi

Kultuuriloost

Koordi küla on Hans Leberechti (1910–1960) jutustuse "Valgus Koordis" (1948, e.k raamatuna 1949) formaalne tegevuspaik. Koordi külas elas Leberechti emapoolne vanaema, kelle juures tulevane kirjanik veetis lapsepõlvesuvesid. Aastaks 2006 oli Leberechti vanaema maja hiljutise põlengu tõttu peaaegu täielikult hävinud. Alles jäid vaid alusmüür ja köögi kiviseinad, mille kõrvale talukoha uus peremees on nüüdseks ehitanud uue hoone. Asukoht: Koordi lõunapoolne osa, Peetri ja Paide–Rakvere maantee vahelise teelõigu ääres, Koordi külateega ristumise kohas.
Cornelius von Rauch

Cornelius Anton Friedrich Wilhelm von Rauch (19. november 1877 Peterburi – 1951 Marburg) oli baltisaksa arst.
Ta teenis sõjaväearstina Pihkvas. alates 1911. aastast töötas arstina Sangastes.

Isiklikku

Ta oli ajaloolase Georg von Rauchi isa.
Karl IX

Karl IX (4. oktoober 1550 – 30. oktoober 1611) oli Rootsi riigihoidja 1599–1604 ja kuningas 1604–1611, Gustav I Vasa noorim poeg.
Karli vanemad vennad olid Erik XIV ja Johan III. Erik oli Rootsi kuningas 1560–1568. Oma viimastel valitsusaastatel muutus ta psüühiliselt ebastabiilseks ning Johan ja Karl alustasid tema vastu ülestõusu. Ülestõusu toetas enamus Rootsi aadlist, kes polnud rahul Eriku väljastatud vahistamis- ja hukkamiskäskudega. Ülestõusu tegelik juht oli Karl, aga kuningaks sai tema vanem vend Johan.
1592 Johan III suri. Temast jäi järele kolm seaduslikku last, kellest uueks Rootsi kuningaks sai vanim, Zygmunt III Waza, kes oli juba 1587 valitud Poola kuningaks Sigismund III Vasa nime all. Zygmunt oli fanaatiline katoliiklane ja tema saamine kuningaks tekitas Rootsis vastuseisu, sest kardeti, et ta tahab Rootsit katoliseerida. Karl sundis teda 1593 Uppsala sinodil tunnistama, et Rootsi on luterlik protestantlik riik.
Zygmunt resideeris Poolas. Rootsit valitses tema eest regendina Karl. Esimesed aastad (1593–1595) olid talle väga keerulised. Ühest küljest astus ta vastu Zygmunti reaktsioonilistele kalduvustele ja juhistele, teisest küljest pidi ta maha suruma aadlit, kes kuninga äraoleku tõttu hakkasid taotlema suuremat mõju ja sõltumatust. Aadli vastupanu mahasurumisel käitus Karl julmalt.
Karl ei saanud valitsejana aadlile toetuda. Seetõttu toetus ta kirikule ja rahvale. Riigipäev sai tema ajal tähtsamaks kui iial varem. 1595 valis Riigipäev Karli ametlikult regendiks – seni oli ta käitunud regendina mitteametlikult.
Samal aastal püüdis Karl sundida Österlandi (tänapäeva Lõuna-Soome) kuberneri Klas Eriksson Flemingit alluma enesele, mitte kuningas Zygmuntile. See otsus provotseeris kodusõja. Zygmunt püüdis mitu aastat seda diplomaatiliste vahenditega lahendada, aga 1598 kaotas ta kannatuse ja tungis oma sõjaväega Rootsi, et Karl kukutada. 25. septembril 1598 toimus Linköpingi külje all Stångebro lahing, milles 5000–8000-meheline Poola armee sai lüüa 8000 – 12 000-meheliselt Karli juhitud Rootsi armeelt. Zygmunt langes vangi, kukutati 1599 Riigipäeva otsusega ja saadeti Poola tagasi. Karl valiti algul riigihoidjaks ja 1604 uueks kuningaks. Kuningaks jäi ta kuni oma surmani.
Karlil oli kolme naisega 11 last (sealhulgas üks abieluväline), kellest 5 said täiskasvanuks, kõik 5 abiellusid ja 3 said lapsi. Tänapäevani kestab neist üksnes tema tütre Rootsi Katarina sugu. Katarina oli Karli esimese naise Anna Marie von Wittelsbachi 6 lapsest ainus, kes täisealiseks sai, ja Karl X ema. Anna Marie suri 1589, enne Karli kuningaks saamist.
Pärast esimese abikaasa surma abiellus Karl 8. juulil 1592 Holstein-Gottorpi printsessi Christinaga. Abielust sündis kaks poega, Karlilt trooni pärinud Gustav II Adolf ja Karl Filip, ning kaks tütart, kellest vanem suri väga noorelt.
Meilen Tu

Meilen Tu (sündinud 17. jaanuaril 1978) on endine USA tennisist. Tema vanemad on pärit Taiwanilt.
Ta on võitnud üksikmängus ühe WTA-turniiri (2001 Aucklandis) ja neli WTA-turniiri paarismängus. Tema parim koht WTA edetabelis oli 35. (11. juuni 2007). 18. jaanuari 2008 seisuga oli ta 46. kohal.
Ta on mänginud paarismängus koos Maret Aniga. 2008. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel jõudsid nad kolmandasse ringi, kus kaotasid Serena ja Venus Williamsile 4:6, 1:6.
Hocine Soltani

Isiklikku

Hocine Soltani vennapoeg Mebarek on samuti tuntud Alžeeria poksija.
Eesti Muusika Infokeskus

Eesti Muusika Infokeskus (lühend EMIK) on aastast 1995 tegutsev asutus, mille asutasid 15 süvamuusikaga tegelevat institutsiooni.
EMIKi põhieesmärk on nende kodulehe järgi "eesti süvamuusika tutvustamine ja propageerimine  nii kodu- kui ka välismaal, kogudes ja levitades infot eesti heliloojate ja nende teoste, muusikaorganisatsioonide ja -sündmuste, interpreetide ja muusikakollektiivide kohta".
Aastast 1999 on EMIK Rahvusvahelise Muusikainfokeskuste Liidu (International Association of Music Information Centres, IAMIC) liige.
Lihtne meiliedastusprotokoll

Lihtne meiliedastusprotokoll (ingl Simple Mail Transfer Protocol, SMTP) on internetiprotokollistikku kuuluv protokoll e-kirjade edastamiseks. Postiserverid kasutavad seda harilikult nii kirjade saatmiseks kui ka vastuvõtmiseks, meilikliendid seevastu ainult serverisse saatmiseks. E-kirjade serverist kättesaamiseks kasutab klient üldjuhul kas postkontoriprotokolli (POP) või internetisõnumitele juurdepääsu protokolli (IMAP).
SMTP on määratletud Interneti standardiga RFC 5321 (2008) ja on tänapäeval laialt kasutusel. SMTP kasutab TCP porti 25.

SMTP transpordi näide

Järgnevas näites on esitatud e-posti kliendi ja serveri vaheline SMTP-protokolli kasutav teabevahetus kirja saatmisel. Saatja on juuli@linnast.ee ja kirja saaja maali@maalt.ee.
Näites kliendi saadetud tekstide ees olev C: ja serveri vastuste ees olev S: ei kuulu protokolli juurde.
Pärast seda, kui saatja (SMTP-klient) on loonud ühenduse vastuvõtjaga (SMTP-serveriga), avatakse seanss serveripoolse tervitusega, mis tavaliselt sisaldab serveri nime. Klient vastab sellele käsuga HELO, mis sisaldab selle nime.
S: 220 smtp.linnast.ee ESMTP Postfix
C: HELO juuliarvuti
S: 250 Hello juuliarvuti, I am glad to meet you
C: MAIL FROM:<juuli@linnast.ee>
S: 250 Ok
C: RCPT TO:<maali@maalt.ee>
S: 250 Ok
C: DATA
S: 354 End data with <CR><LF>.<CR><LF>
C: From: "Juuli" <juuli@linnast.ee>
C: To: Maali <maali@maalt.ee>
C: Date: Tue, 15 Jan 2008 16:02:43 +0200
C: Subject: Proovikiri
C:
C: Tere Maali!
C:
C: Saadan Sulle e-kirja. Kui kunagi arvuti ostad, eks siis vasta ka.
C:
C: Tervitades,
C: Juuli
C: .
S: 250 Ok: queued as 12345
C: QUIT
S: 221 Bye
{Server sulgeb ühenduse}
Klient teatab vastuvõtjale esmalt oma e-posti aadressi käsuga MAIL FROM ja seejärel adressaadi e-posti aadressi käsuga RCPT TO. Server kinnitab iga käsku tulemuskoodi ja sõnalise vastusega (näiteks 250 Ok).
E-kirja sisu edastamine algatatakse käsuga DATA, mille järel edastatakse sõnum rida-realt. Sõnumi lõppu tähistab omaette real olev punkt.
Käsk QUIT lõpetab seansi.
Parken

Ajalugu

Parken ehitati Idrætsparkeni asemele aastatel 1990–1992. Viimane rahvuskoondise mäng Idrætsparkenil oli 1992. Euroopa meistrivõistluste kvalifikatsioonimäng Jugoslaaviaga, mille Taani kaotas 0:2. Parkeni staadion avati Saksamaa ja Taani vahelise sõpruskohtumisega, mille Taani kaotas 2:1.
Parken on UEFA nelja tärni staadion, mis võimaldab võõrustada UEFA Euroopa Liiga mänge. Meistrite Liiga mänge Parken võõrustada ei saa, sest selleks peab staadionil olema 50 000 istekohta.

Kontserdid

Parkenit kasutatakse ka kontserdipaigana. 2001. aastal korraldati seal 2001. aasta Eurovisioon, mille jaoks lisati staadionile ka eemaldatav katus.
Kord aastas korraldab telekanal TV 2 Zulu seal suure kontserdi "Zulu Rocks".
Staadionil on esinenud Take That, P!nk, Madonna, Britney Spears, AC/DC, Pink Floyd, Eric Clapton, Red Hot Chili Peppers, Celine Dion, Tiesto, Depeche Mode, The Rolling Stones, U2, The Black Eyed Peas, Pet Shop Boys, Kashmir, Pharrell, Mew, Robbie Williams, George Michael, R.E.M., Metallica, Bruce Springsteen, Muse, Tina Turner, David Bowie, Paul McCartney ja Michael Jackson.
Suurim kontsert, mis on Parkenil korraldatud, oli Michael Jacksoni esinemine 14. augustil 1997.
Madonna esines 2. juulil 2012 Parkenil MDNA Touri raames 48 000 fännile. Piletid müüdi välja 2 tunniga.
Lady Gaga esines Parkenil 2. septembril 2012 turnee "The Born This Way Ball" raames 42 000 fännile. Piletid müüdi välja 3 päevaga.
Zorkuli järv

Zorkul (tadžiki keeles 'suur järv', vene Зоркуль ehk Виктория) on järv Tadžikistanis ja Afganistanis Pamiiri mägedes. 
Järve pindala on 38,9 km² ja see asub 4130 m kõrgusel. Järv on pikliku kujuga ja ulatub ligi 20 km ida–lääne suunas.
Zorkuli järvest lähtub Pomiri jõgi. Järve toidavad mitmed väikesed mägiojad.
Piki järve kulgeb Tadžikistani ja Afganistani piir. 
Järv asub samanimelises rahvuspargis.
Emajõe ööbik

"Emajõe ööbik" (originaalpealkirjaga "Emmajöe Öpik") on 1867 Tartus ilmunud Lydia Koidula luulekogu. Raamat ilmus Heinrich Laakmanni kulu ja kirjadega.
Luulekogu tuntumaid luuletusi on "Ema süda" (originaalpealkirjaga "Emmasüdda"), "Sind surmani!" ja "Mo isamaa on minu arm".
Suhka

Suhka oli küla Võrumaal Rõuge vallas. Tänapäeval asuvad küla maad Ala-Suhka ja Mäe-Suhka küla alal.
Küla kaotati 1997.
Transiiver

Transiiver on seade nii digitaal- kui analoogsignaalide saatmiseks ja vastuvõtmiseks.
Sõna "transiiver" tuleb ingliskeelsest sõnast "transceiver", mis on lühend sõnadest "transmitter" ja "receiver" (saatja ja vastuvõtja). Infotehnoloogias on transiiver seade, mille abil ühendatakse kohtvõrgu jaotur (HUB) või töökoht arvutivõrku. See edastab arvutist tulevad signaalid kohtvõrku ja avastab võrgukaablit läbivad signaalid. Sageli kasutatakse seda eri võrgutüüpide ühendamiseks, nt jämeda Etherneti (10BASE5) ühendamiseks AUI-ga või koksiaalkaabli ühendamiseks valgusoptilisega kaabliga. Paljudes kohtvõrkudes on transiiver sisse ehitatud võrgukaarti, aga mõnel pool on vaja kasutada välist transiiverit.
Tänapäeval kasutatakse arvutivõrkude ühendamiseks meediakonvertereid, mis on tunduvalt kiiremad ja suuremate võimalustega.
Ethernet-kohtvõrkudes nimetatakse transiiverit ka meediumipöördusplokiks (MAU).
Ülle Pechter

Elulugu

Ülle Pechter on arsti tütar.
Lõpetas 1977 Tallinna 7. Keskkooli, 1983 TÜ arstiteaduskonna, 1995–2003 TÜ taastusravi doktorant, meditsiinidoktor (2004, TÜ), väitekiri "Progression prevention strategies in chronic renal failure and hypertension. An experimental and clinical study" (Tartu, 2004). Oli 1983–84 Tallinna Lastehaigla intern ja 1999–2001 TÜ perearstiteaduse resident, 1984–91 Tartu Kliinilise Lastehaigla pediaater, 1993–95 TÜ Kliinikumi (TÜK) üldarst, 1995–99 Tõrvandi Perearsti Vastuvõtu ja 2000–04 Tartu Jakobi Terapeutikumi taastusarst, 2003–06 TÜ sisekliiniku nefroloogia teadur, ühtlasi aastast 2005 TÜK spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku taastusarst, aastast 2007 TÜ polikliiniku teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: krooniliste, multifaktoriliste haiguste, eriti kroonilise neeruhaiguse epidemioloogia; krooniliste haigustega kaasnevate kahjustuste hindamine biokeemilisel ja morfoloogilisel tasandil; taastusravi võimalused krooniliste haiguste kulu mõjutamisel. Society of European Classical Natural Medicine (ESCNM; 1994), International Society of Anthroposophical Physiciansi (1996), Eesti Hüpertensiooni Ühingu (200), Eesti Nefroloogide Seltsi (2002) ja Eesti Taastusarstide Seltsi liige (2003). 30 teadustrükist.
Friedrich Emanuel Sendenhorst

Friedrich Emanuel Sendenhorst (24. november/5. detsember 1753 Paenasti – 6. veebruar/17. veebruar 1795) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastast 1774 Jena Ülikoolis. Ordineeriti 29. mail/9. juunil õpetajaks.
Ta oli aastatel 1785–1795 Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema õe Justina Helena mees Ludwig Nikolaus Rücker (nagu ka õepoeg Franz Ludwig Rücker ja õepojapoeg August Wilhelm Rücker) olid Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Tema õe Anna Charlotte mees oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja Johann Georg Schnell.
Luhamaa piiripunkt

Luhamaa piiripunkt on piiripunkt Võrumaal Setomaa vallas Lütä külas Riia–Pihkva maanteel Eesti-Vene kontrolljoonel.
Piira vald

Piira vald (saksa keeles Piera) oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
Eesti Tantsuspordi Liit

Eesti Tantsuspordi Liit on Eesti spordiorganisatsioon, mis peaasjalikult koordineerib võistlustantsuga tegelevate Eesti tantsuklubide tegevust ja edendab Eesti tantsusporti.
Liit asutati 23. novembril 1991.
Aineline kultuuripärand

Aineline kultuuripärand ehk materiaalne kultuuripärand on kultuuripärand, mille moodustavad materiaalsed ja füüsilised objektid. Ainelisele kultuuripärandile vastandub vaimne kultuuripärand.
Eristatakse ainelist liikuvat kultuuripärandit (inglise material movable cultural heritage) ja ainelist liikumatut kultuuripärandit (inglise material immovable cultural heritage).