google/wiki40b huggingface dataset:
Kristiina Kindel

Kristiina Kindel (sündinud 13. augustil 1975) on eesti alpinist ja arvutiteadlane
Ta on Jaan Künnapi Alpinismiklubi MTÜ juhatuse liige ja klubi I taseme treener.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas 1998. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majanduse õppevaldkonnas majandusliku andmetöötluse erialal.
2001. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli Arvutitehnika instituudis magistrikraadi magistritööga "Hübriidsete tarkvarasüsteemide kasutamine masinprojekteerimise tarkvara loomisel".
Alates 2002. aastast on ta TTÜ Arvutitehnika instituudis doktorant. Väitekirja teema on  "Hajutatud infosüsteemide andmebaasid ja nende teenused".
Ta töötab 1997. aastast Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika instituudis insenerina.

Alpinism

Ta on võitnud erinevaid võistlusi jääronimise individuaalvõistlusel (naiste arvestuses) ja võistkondlikel öistel jääronimise ja päästetööde võistlustel. Ta on tulnud neljal korral Eesti meistriks meeskondlikel Eesti Meistrivõistlustel jalgsi- ja mägimatkatehnikas.
Ta on roninud Kaukasuses, Alpides (Monte-Rosa piirkonnas) ja Pamiiris.

Tõusud seitsmetuhandelistele

2005. aastal üritas ta tõusta Pamiiris Lenini mäetippu (7134 m) klassikalist marsruuti mööda. Kuni 2005. aastani oli Eesti naisalpinistidest seitsmetuhandelise tipus seisnud vaid Helme Suuk. Kristiina Kindel pürgis saada teiseks eesti naiseks, kes tõusnud seitsmetuhandelistele, kuid peatippu ta siiski ei jõudnud: ta tõusis selle mäe eeltipu Razdelnaja (6148 m) tippu, mis jääb klassikalise marsruudi teele ja oli siis sunnitud tagasi pöörduma.
Järgmisel aastal üritas ta tõusta Pamiiris Korženevskaja (7105 m) tippu. Kõrgusel 6800 m kohtas ta juba tipust laskuvaid kaasmaalasi ja otsustas oma tipputõusu katkestada ja koos nendega alla laskuda. Kell oli üks peale lõunat ja tema tempo juures oleks tal tipuni läinud veel kolm tundi. Pikk ja ohtlik laskumine oleks jäänud pimeda peale – sellest tuli aga hoiduda.

Isiklikku

Ta harrastab orienteerumisjooksu.
Wallace Fard Muhammad

Wallace Fard Muhammad (1877–1934?) oli USA jutlustaja, organisatsiooni Nation of Islam esimese mošee rajaja. Tema nimedena figureerivad teiste seas veel Wali Farad, Farrad Mohammed, F. Mohammed Ali ja Wallace Dodd Fard.
Fard immigreeris USA-sse arvatavasti 1930. aasta paiku. Ühe versiooni järgi oli tema õige nimi Wallace Dodd Ford ning ta sündis Hawaiil 25. veebruaril 1891.
Detroitis rajas ta Islami Templi (Temple of Islam), Islami Ülikooli (University of Islam), ihukaitsjate grupi "Fruit of Islam" ja teisi islamiorganisatsioone.
Aastal 1934 andis ta organisatsiooni juhtimise üle oma jüngrile Elijah Muhammadile ning kadus seejärel jäljetult. FBI teatel on teda arreteeritud. On vaieldud selle üle, kas arreteeritud Wallace Dodd oli Wallace Fard Muhammad. Mõlemat on pildistatud.
Elijah Muhaamad hakkas õpetama, et Wallace Fard Muhammad oli "Elav Jumal". Praegu pühitseb Nation of Islam tema sünnipäeva Saviour's Day nime all.

Õpetus

Fard väitis, et tulemas on rassisõda. Afroameeriklaste kohus on leida üles oma päritolu ja missioon. Kristlus on orjapidajate usund, islam aga on mustanahaliste algne usund enne nende orjastamist ja Ameerikasse viimist. Afroameeriklased on ainuke rahvas, kes ei tea midagi oma minevikust, kellel ei ole lontrolli oma oleviku üle ning kellel puudub juhendus tuleviku jaoks.
Fard Muhammadi järgijatele antakse orjuses saadute asemele araabiakeelsed nimed. Fard pakkus mustanahalistele usu moraalsesse ja kultuurilisse üleolekusse oma valgetest rõhujatest.
1977. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused

1977. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Rootsi lõunaosas Jönköpingi ujumiskompleksis Rosenlundsbadet 14. kuni 21. augustini. Lisaks ujumisele olid kavas vettehüpped, kujundujumine naistele ja veepallivõistlus meestele.
Saransk

Ajalugu

Linn on asutatud 1641. aastal, linnaõigused sai 1651. aastal.

Haridus

Linnas asub Mordva Riiklik Ülikool.

Transport

Saranskis on lisaks raudteesõlmele rahvusvaheline lennujaam.
Cory Schneider

Cory Franklin Schneider (sündinud 18. märtsil 1986 Marbleheadis, Massachusettsis) on Šveitsi-USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New Jersey Devils.
2004. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Vancouver Canucksi poolt 26. valikuna. Seejärel mängis ta kolm hooaega Boston College'i meeskonnas.
2007. aastal liitus ta AHL-is mängiva Vancouver Canucksi noorteklubiga Manitoba Moose. Hooajal 2008–09 valiti ta AHL-i hooaja parimaks väravavahiks. Hooajal 2010–11 sai ta Canucksi varuväravahiks. Samal hooajal pälvis ta Roberto Luongoga William M. Jennings Trophy. Järgmisel hooajal püstitas Schneider Canucksi rekordi ühel hooajal mängus keskmiselt väiksema arvu sisselastud väravate (1,96 väravat mängus) ja parima tõrjeprotsendi arvestuses (.937).
2013. aasta liitus ta New Jersey Devilsiga.
2016. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.
Ta on Šveitsi päritolu ja tal on ka Šveitsi kodakondsus.
Rägavere lahingu mälestussammas

Rägavere lahingu mälestussammas on Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Rägavere külas asuv Vabadussõja Rägavere lahingu langenutele püstitatud mälestusmärk.
Sammas avati 13. septembril 1931.
1940 sammas purustati. 1942 sammas taastati. 1944 purustati sammas lõplikult.
Samas kohas avati 1. juulil 1989 uus sammas, mis on endise samba ligilähedane koopia.
Keskkonnategevuskava

Keskkonnategevuskava (inglise environmental action plan, environmental programme) on süstemaatiliselt keskkonnapoliitika ja/või keskkonnastrateegia põhjal või iseseisva dokumendina määratletud tegevused ja protseduurid keskkonnakaitse eesmärkide saavutamiseks, nende täitjad, vajaminev raha ning rahastusallikad.
Enamasti on keskkonnategevuskavas välja toodud ka keskkonnaindikaatoritega seirekava.
Valdkondlike arengueesmärkide ja keskkonnakaitse eesmärkide paremaks sidustamiseks koostatakse ka sektorite keskkonnategevuskavasid.
Eestis on keskkonnastrateegia elluviimiseks riiklikke keskkonnategevuskavasid koostatud 1997. aastast.
Toidumärgis

Toidumärgis on toidukaubal olev märgis, mis näitab toidukauba geograafilist ja/või traditsioonilist tunnust või tunnuseid. Toidumärgiste kasutamisega saab ettevõte (tootja) kaitsta oma toodet ebaõiglase konkurentsi eest.
Lipstu nõmm

Lipstu nõmm on nõmm (loomets) Rapla maakonnas Rapla vallas Lipstu külast lääne poole. Nõmme kaitstakse Jalase maastikukaitseala koosseisus.
Nõmmel paljanduvad Raikküla lademe lubjakivid. Nõmme edelaosas on karstunud 1,5 m kõrgune astang ("Lehmlõugas"). Karstunud ala laiub ka nõmme kaguosas, kus on nii avalõhesid kui karstilohke; suurimat lõhe nimetatakse rahvasuus Vanapagana jalajäljeks.
Lauri Laanisto

Lauri Laanisto (sündinud 20. augustil 1978) on eesti bioloog ja tõlkija.
Ta lõpetas aastal 1996 Rapla Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1997–2002 õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogia erialal bakalaureuseõppes, ta kaitses aastal 2002 bakalaureusetöö "16 taimeliigi ruumihõlvamise strateegia valgusgradiendil". 
Tema doktoritöö teema oli "Makroökoloogiline lähenemine taimkatteteadusele: ökoloogiliste seaduspärade varieerumine globaalses skaalas" (kaitstud aastal 2008).
Ta töötab teadurina Eesti Maaülikoolis.
Eesti Turvaettevõtete Liit

Eesti Turvaettevõtete Liit (lühend ETEL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ühiskonna turvalisusega seotud ettevõtjaid. Liit loodi 1993.
Liidu juhatuse esimees on Villu Õun (AS G4S Eesti).
Eduard Purfeldt

Eduard Purfeldt (15. märts 1890 Väätsa vald, Järvamaa – 8. veebruar 1952) oli eesti omavalitsustegelane. 
Pärast Paide linnakooli lõpetamist 1907. aastal töötas Paides kohtu-uurija tõlgi ja Türi paberivabriku haigekassa asjaajajana. 1917. aastal oli ta Järvamaa kaitsepataljoni üks organiseerijaid.
Elas Paides Pärnu maantee 91 hoones, mille ta ise oli projekteerinud.
Aastatel 1919–1921 oli ta Paide politseiülem. 1921. aasta veebruaris valiti ta Tööerakonna nimekirjas Paide linnavolikogu liikmeks. Aastatel 1921–1930 oli ta Paide esimene eestlasest linnapea.
Tema eestvedamisel ehitati Paide raekoda 1925. aastal ümber hilisklassitsistlikus stiilis kahekorruliseks hooneks. Eduard Purfeldti eestvedamisel ehitati aastatel 1927–1929 Paide rahvamaja.
Pärast linnapea ametist lahkumist tegeles ehitusprojektide koostamisega. Peale sõda jäi töötuks ja tegeles käsitööga.
1908. aastast osales ta Paide seltsides, ta oli karskusseltsi Idu juhatuse liige ja Kaubatarvitajate Ühisuse Iva revisjonikomisjoni liige.
Ta on maetud Reopalu kalmistule.
Dekommuniseerimine Ukrainas

Dekommuniseerimine Ukrainas on Ukrainas 2015. aastal alanud formaalne protsess, mis hõlmas riigi ühiskondlikust elust ja avalikust ruumist kommunismi pärandi eemaldamist.
2015. aasta mais allkirjastas president Petro Porošenko seadused, mis sätestasid kuue kuu jooksul kommunistlike monumentide eemaldamise ja kommunistlike nimedega avalike paikade ümbernimetamise.
2016. aastaks oli ümber nimetatud üle 50 000 tänava ja ligi tuhat asulat. Maha oli võetud 1320 Lenini ja 1069 muud kommunistlikku monumenti.
Kolmel Ukraina kommunistlikul parteil keelati osalemine valimistel.
Surry maakond (Põhja-Carolina)

Ajalugu

Surry maakond moodustati 1771. aastal Rowani maakonna osast. Maakond sai nime Inglismaa krahvkonna Surrey järgi.
Kihnu Püha Nikolai kirik

Kiriku ajaloost

Kihnu põhjatipu kõrgemal liivasel kaldal olnud kabel, mis pärimuse kohaselt hävis Põhjasõja ajal toimunud tulekahjus. Vanakiriku mäelt on leitud ka tolleaegne matmispaik. Rootsi ajal jõudis saarele luterlik kirikureform. Saare keskele ning üsna praeguse kiriku lähedale ehitati uus kabel, mis 1624. aastal sai Tõstamaa abikirikuks.
Kihnu uus kivikirik valmis 1786. aastal.

Ümberehitatuna õigeusu kirikuks

Kihnu luteri kiriku ümberehitamine õigeusule sobivaks hooneks toimus aastatel 1857–1862. Hoonet laiendati, kellatornile lisati väike sibulkuppel ja muudeti interjööri. Ümberehitatud kiriku pühitsesid Riia ja Miitavi ülempiiskop Platon I ja ülempreester Aleksander Poletajev 12. märtsil 1862 püha Nikolai auks.
See on üks vähestest õigeusu kirikutest Eestis, mis ehitati algselt luterlikuks sakraalhooneks. Kiriku ehitusstiil on historitsistlik ning olemus lihtne, kesktelje suhtes sümmeetriline valgeks krohvitud maakivihoone. kiriku pikkus 23 m ja laius 11 m. Läänepoolses küljes paiknev neljatahuline kellatorn on kaetud telkkiivriga. Torni kõrgus on 40 m.
Uuendamistöid teostati kirikus juba 1893. aastal. Kirikut ümbritsev paeplaatidega kaetud maakividest aed koos selles paikneva värvilistest tellistest väravaga ehitati 20. sajandi algul. Kellatorni uuendati EAÕK algatusel 2012. aastal, kui paigaldati vaskplekist katusekate ja kullati tipurist. 2013. aastal restaureeriti värav ja aknad. 2014. aastal kaeti pikihoone katussamuti vaskplekiga, paigaldati ka uus sadeveesüsteem ja piksekaitse.

Õigeusu koolid

Usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 andis Venemaa keiser välja korralduse (ukaasi), mis nägi ette õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Kihnu rajati õigeusu kihelkonnakool 1849. aastal ja abikool 1878. aastal. Need töötasid sel kujul 1919. aastani.
Fayette'i maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Ülikooli kalmistu

Ülikooli kalmistu on Tartu ülikooli koguduse surnuaed Tartus.
Ülikooli kalmistu on asutatud 1920. aastail. See on Raadi kalmistu osa, paiknedes kalmistu põhjanurgas Kruusamäe tänava ääres. Kalmistu aadress on Kalmistu tänav 24.
Kalmistu on regulaarse teestikuga, kõrghaljastusega (peamiselt lehtpuud, leidub ka okaspuid), piiratud puitlippaiaga.
Sinna on maetud teiste seas Tartu Ülikooli rektorid Alfred Koort, Feodor Klement, Arnold Koop, samuti Harry Ling, Heinrich Riikoja, Jaan Sarv, Liidia Poska-Teiss, Aleksander Remmel, Alma Tomingas, Cerelius Ruus, Gerhard Rägo.
Kalmistule on maetud ka Johannes Voldemar Veski, kelle haud on ajaloomälestis.
Tallinna Spordikool

Tallinna Spordikool (lühend TSK) on spordikool Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. TSKi juhataja on Maksim Butšenkov.
TSKis õpetatakse muu hulgas iluuisutamist, iluvõimlemist, võrkpalli, korvpalli, epeevehklemist, poksi, jäähokit, rannavõrkpalli.
Hans Christian Ørsted

Hans Christian Ørsted (kirjutatakse ka Oersted; 14. august 1777 – 9. märts 1851) oli taani füüsik ja keemik. Ta on laiemalt tuntud selle poolest, et ta märkas, et elektrivool mõjutab (indutseerib) magnetvälja. See on tähtis aspekt elektromagnetismis. Ørsted kujundas Kanti-järgset filosoofiat ja arenguid teaduses 19. sajandi lõpus.
1824. aastal asutas Ørsted ühingu Selskabet for Naturlærens Udbredelse (SNU), mis edendas teadmisi loodusteadustes. Ta asutas samuti organisatsioonid, millest said hiljem Taani Meteoroloogia Instituut ja Euroopa Patendiamet. Ørsted kirjeldas esimesena mõttelist eksperimenti.
Ørsted oli Hans Christian Anderseni lähedane sõber ja Anders Sandøe Ørstedi vend. Anders Sandøe oli Taani peaminister aastatel 1853–1854.

Elektromagnetism

21. aprillil 1820 märkas Ørsted loengu ajal, et kompassi nõel kaldus põhjasuunast kõrvale, kui elektrivoolu lülitati patareist sisse ja välja. See kinnitas otsest seost elektri ja magnetismi vahel. Tema esialgne tõlgendus nähtust oli, et magnetilised mõjud kiirguvad juhtmelt nagu valgus ja soojus. Kolm kuud hiljem alustas ta põhjalikumaid uuringuid ja peagi avaldas oma tähelepanekud, näidates et elektrivool juhtmes tekitab pööriselist magnetvälja. See avastus polnud pelgalt juhus, sest Ørsted oli aastaid otsinud seost elektri ja magnetismi vahel.
CGS-süsteemi magnetilise induktsiooni mõõtühik örsted on nimetatud Ørstedi auks panuse eest elektromagnetismi vallas.
Mõnikord väidetakse, et Gian Domenico Romagnosi oli esimene inimene, kes leidis seose elektri ja magnetismi vahel, umbes kakskümmend aastat enne Ørstedi avastust elektromagnetismi vallas. Ometi ei käsitlenud Romagnosi katsed elektrivoolu ja näitasid ainult, et elektrostaatiline laeng võib mõjutada magnetnõela.

Keemia

1825. aastal andis Ørsted tähtsa panuse keemiasse, tootes esimesena alumiiniumi. Samas kui alumiiniumi ja raua sulami oli enne tootnud briti teadlane ja leidur Humphry Davy, oli Ørsted esimene, kes eraldas alumiiniumi redutseerides alumiiniumkloriidi.
Ørsted suri Kopenhaagenis 1851. aastal ja maeti Assistensi kalmistule samas linnas.

Tunnustus

Hans Christian Ørsted valiti 1822. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
Aastal 1829 valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Kõrbe-kivitäks

Kõrbe-kivitäks (Oenanthe deserti) on rästaslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Kükita suurkivi

Kükita suurkivi on kaitsealune rändrahn. See asub Vardi metskonna Varbola vahtkonna metsa serval Tallinna–Pärnu maantee ääres, Kükita teeristist ligi 200 m põhja pool.
Kükita suurkivi on roosakashallist jämedateralisest rabakivist rahn. Rahnu küljed on järsud ja servad ümarad. Selle lagi on kumer ning lael leidub kaks lauget looduslikku lohku, mille läbimõõt on 10–15 cm. Rahnu pealispinnal leidub sammaltaimi ja samblikke. Rabakivist rahnus esineb püstisi ja ka väikese kaldenurgaga pragusid. Suurkivi asub puisniidu serval ning selle seisukord on hea. 
Kivi kõrgus on 3,2 m, ümbermõõt 22,5 m
Arlentin Laisaar

Arlentin Laisaar (sündinud 11. juunil 1933 Kingissepas Leningradi oblastis) on Eesti füüsik.

Elulugu

Ta lõpetas 1952. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1957. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna. Ta oli samas aastatel 1960–1963 aspirant, kaitses 1966. aastal seal väitekirja "Влияние высокого гидростатического давления на спектральные характеристики кристаллофосфоров" (Kõrge hüdrostaatilise rõhu mõju kristallfosfooride spektraalkarakteristikutele) ning sai füüsikakandidaadi kraadi.
Ta töötas alates 1957. aastast Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis (praeguse nimega Tartu Ülikooli füüsika instituudis) mehaanikust vanemteadurini.

Teadustöö

Laisaare uurimisvaldkond on olnud aine optilised omadused kõrgetel (mitu tuhat atmosfääri) hüdrostaatilistel rõhkudel.
August Wilhelm Schlegel

Pere

Tema vend oli luuletaja ja filosoof Friedrich Schlegel (1772–1829).
Armavia

Lennuõnnetused

3. mail 2006 kell 2.15 kohaliku aja järgi kukkus rasketes ilmastikuoludes Sotši lennujaama lähedal Musta merre Armavia lennuk Airbus A320 (Armavia lend 967).
Hukkusid kõik pardal olnud 113 inimest.
Register 2007

"Register 2007" on Eesti Kujundusgraafikute Liidu (EKGL) aastanäitus 2007 Tallinna Kunstihoone galeriis ja selle näitusega kaasneva kataloogi-registri nimetus.
Näituse idee, kontseptsiooni autor ja kuraator on kunstnik ja tarbegraafik Tiina Tammetalu (EKGL esimees 2005-2007), Tammetalu on ka kataloogi "Register 2007"  (ISBN 978-9949-15-096-0) eessõna teksti autor.
Udo Kolk

Udo Kolk (4. mai 1927 Tartu – 25. juuli 1998 Tartu) oli eesti folklorist.

Isiklikku

Udo Kolgi ja muusikateadlase Helju Taugi (1930–2005) poeg on pianist ja muusikaprodutsent Madis Kolk (sündinud 4. novembril 1953).
Udo Kolk oli kirglik maletaja ja osales Tartu–Tallinna kirjanike malematšides.
Ta on maetud Raadi kalmistule Tartus.
Tlingitid

Tlingitid on Põhja-Ameerika indiaani rahvas, kes räägivad naa-dene keelkonda kuuluvat tlingiti keelt. Nende asuala on Vaikse ookeani rannikul USA-s Alaskas ning Kanada Yukoni alal ja Briti Columbias. Tlingiteid on tänapäeval umbes 15 tuhat, enamik USA-s, tuhatkond ka Kanadas.
Tlingitid on oma rahvapärimuse järgi pärit atabaskide hulgast, kes enne eurooplaste saabumist elasid Alaskal ja Põhja-Kanadas umbkaudu Vancouveri-Churchilli joonest loode pool, välja arvatud rannikualad. Pärimuse järgi tabas piirkonda järjest kaks väga halba aastat ja oli selge, et järgneb üldine näljahäda, mille käigus sureb palju inimesi. Osa inimesi rändas üle Rannikuaheliku edelasse ja jõudis välja Vaikse ookeani äärde. Nad asusid sinna elama ja said seega üheks vähestest rannikul elavatest atabaski päritolu hõimudest. Sellest rännakust kõneldes ei nimeta tlingitid ühtki konkreetset atabaski hõimu, millest on oletatud, et see ümberasumine võis toimuda enne atabaskide jagunemist hõimudeks.
Tlingitid jagunevad kolmeks hõimuks: Yeil (varese hõim), Gooch (hundi hõim) ja Chaak (kotka hõim). Igal hõimul on veel oma ajalugu, mis käsitleb aega pärast ümberasumist ja jagunemist hõimudeks, aga väljaspool seda hõimu olevatele inimestele ei tohi seda rääkida ja sellepärast on hõimude ajalood teadmata.
Esimeste eurooplastena jõudsid tlingitite alale Venemaa maadeavastajad Vitus Bering ja Aleksei Tširikov, millele järgnes enam kui 30 aasta pikkune paus. Eurooplaste esimesed kokkupuuted tlingititega olid üldiselt rahumeelsed. Tlingitid õppisid kiiresti hindama kaubavahetuse väärtust. Meresõitjad märkisid tlingitite suhtelist jõukust teiste indiaani hõimudega võrreldes, kuid ühtlasi hügieeni täielikku puudumist. Kuid siinjuures tuleb arvestada, et need kokkupuuted toimusid põhiliselt suvekuudel, kui tlingitid elasid ajutistes laagrites. Kui lõpuks mõned maadeavastajad elasid koos tlingititega üle sealse karmi talve, panid nad tähele tlingitite talvekodude ja külade puhtust.
1802. aastaks olid venelased rajanud tlingitite alale oma asula karusnahkade hankimiseks. Tlingititele ei meeldinud venelaste komme võtta endale indiaanlastest naisi, samuti mõistsid nad, et venelased nõuavad nende allumist Venemaa keisrile ja tasuta tööd venelaste heaks. Sama aasta suvel tõstsid tlingitid mässu ja tapsid osa venelasi. Suuremad abiväed surusid ülestõusu maha sama aasta oktoobris.
Üldiselt on tlingitid loobunud oma keelest ja läinud üle inglise keelele. Tlingiti keelt räägivad veel vaid vähesed vanema põlvkonna esindajad. Neid on 200–400 USA-s ja sadakond Kanadas. Tlingiti keele kõnelejad on kakskeelsed või peaaegu kakskeelsed. Viimastel aastatel on käivitunud programmid tlingiti keele päästmiseks väljasuremisest.
Aleksander Kruus

Aleksander Kruus VR I/3 (2. august 1892 Käpa talu, Vana-Otepää vald – 25. juuli 1946) oli Nõo kirikuõpetaja ja Vabadussõja veteran.
Aleksander Kruus sündis Vana-Otepää vallas Käpa talus. Keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1912. aastal. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Järgmisel aastal läks üle usuteaduskonda, kus õppis 1914–1916. 1916 õppis mõnedel andmetel Odessa sõjakoolis. 
Aleksander Kruus võttis osa esimesest maailmasõjast. Ta astus Eesti kaitseväkke selle loomisel ja tegi kaasa kogu Vabadussõja, jõudes alamkapteni aukraadini ja saades ka haavata. Teenete eest sai 25. augustil 1920 Vabadusristi ja kingiks asundustalu. 
Pärast sõda jätkas Kruus õpinguid, lõpetades 1920. aastal usuteaduskonna ja 1928. aastal õigusteaduskonna. 1922. aastal sooritas ta konsistooriumieksamid, misjärel õnnistati 21. veebruaril 1923 kirikuõpetaja ametisse Tallinna Jaani kirikus. 4. märtsil 1924 siirdus ta pastoriks Nõo kogudusse, jäädes sellesse ametisse 1944. aastani.
Aleksander Kruus suri 1946 vähki ning on maetud Nõo kalmistule (vt URL). Otselink tema hauplatsi [kirjeldusele]. 
Nõos töötades lõi Aleksander Kruus kaasa kohalikus kultuuri- ja seltsielus. Tema asutatud on Nõo lauluselts ja Nõo noorteühing Valgus. Ta uuris Nõo koguduse ajalugu ja jäädvustas Vabadussõjas langenute mälestust. 24. veebruaril 1934 avati tema eestvedamisel Nõo kirikusse paigaldatud mälestustahvel, mis asub seal 1992. aastal uuesti sisseõnnistatuna tänaseni.
Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid

Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid (leedu keeles Tėvynės sąjunga – Lietuvos krikščionys demokratai) on Leedu paremtsentristlik kristlik-demokraatlik partei. 1993. aasta mais asutatud parteisse kuulub 18 000 inimest ja sel on Leedu seimis 33 kohta 141-st. Erakonna juht on Andrius Kubilius.
Paavsti kultuurinõukogu

Paavsti kultuurinõukogu (ladina keeles Pontificium Consilium de Cultura) on Vatikanis asuv asutus; Rooma kuuria üksus. Aastast 2007 on nõukogu eesotsas Gianfranco Ravasi. Nõukogu eesmärkide seas on edendada dialoogi eri kultuuride vahel, samuti uurida uskmatute ja usklike omavahelisi suhteid.
Nõukogu asutas 20. mail 1982 paavst Johannes Paulus II.
Nõukogu annab välja medalit Per Artem ad Deum.
Alma Jeets

Alma Jeets (7. november 1896 Viljandi – 9. veebruar 1979) oli Eesti poliitik ja juhtivaid naiskodukaitse liikmeid.
Tema volitus Tallinna linnavolinikuna algas 1. detsembril 1939.
Alma Jeets oli Naiskodukaitse liige alates 1928. aastast, aastail 1931–1937 Ida jaoskonna esinaine, 1934–1940 oli ta Naiskodukaitse Tallinna ringkonna esinaine ja 1937–1940 Naiskodukaitse abiesinaine, samuti naiskodukaitse esindaja Rahvuskogus.
Alma Jeets arreteeriti NKVD poolt 1944. aastal ja mõisteti asumisele Siberis, kust vabanes tänu naiskodukaitses omandatud meditsiinialastele teadmistele. 1949. aastal naasis Eestisse, Tallinnas elamise keelu tõttu elas esialgu Riisperes, hiljem pere juures Tallinnas.
Väike Umbjärv

Kirjeldus

Väike Umbjärv on põhja-lõuna suunas piklik järv, mille pindala on 1 ha. Kaldad on õõtsikulised. Järve ümbritseb mets.
Järve põhja katab umbes 7 m paksune mudakiht.
Kaldaveetaimestik vähene, ujulehtedega taimedest leidub rohkesti vesiroosi.
Rallsi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Daniel Cohnitz

Isiklikku

Daniel Cohnitz on heavy metal'i austaja.
X'Trapolis

X'Trapolis on ettevõttes Alstom konstrueeritud elektrirong.
Sellised rongid on kasutusel Melbourne'is, Valparaísos, Pariisis, Saksamaal, Kopenhaagenis ja Lissabonis.
Deutsche Werke

Deutsche Werke oli Saksamaa laevaehitusettevõte, mille omanik oli Weimari vabariik peakontoriga Berliinis. Firma loodi 1925. aastal nimega Kaiserliche Werft Kiel ja teised laevaehitajad ühinesid. Firma sadamalinnaks oli enamasti Kiel.
Deutsche Werke ehitas algul kaubalaevu, ent kui natsionaalsotsialistid tulid 1933. aastal võimule, hakati tootma sõjalaevu ja tulirelvi. Tuntumad olid USAs populaarsed Ortgiese püstolid. Teise maailmasõja ajal laienes tootmine firmanime Deutsche Werke Gotenhafen all varem Poola koridori alla kuulunud Gdynia linna. Teises maailmasõjas pommitati tootmisüksusi õhurünnakute käigus, mille järel lakkas ka firma 1945. aastal eksisteerimast.
Harville Hendrix

Harville Hendrix (sündinud 1935) on USA suhtenõustaja ja eneseabiraamatute autor. Koos abikaasa Helen LaKelly Huntiga on ta loonud imagoteraapia.
Ta sai Chicago ülikooli teoloogiainstituudist doktorikraadi psühholoogias ja teoloogias.
Tema tuntuim raamat on New York Timesi bestseller "Getting the Love You Want", mis sai populaarseks pärast Hendrixi esinemist saates "The Oprah Winfrey Show".
Ta asutas koos abikaasaga MTÜ Imago Relationships International, mis valmistab ette imagoterapeute.
Nende poeg Hunter Hunt-Hendrix on ansambli Liturgy eesotsas.