google/wiki40b huggingface dataset:
Läkiläki

Läkiläki on allapööratavate karusnahksete kõrvadega talvemüts.
Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe

Wilhelm Andreas Fürchtegott von Agthe (13. mai/24. mai 1789 Pöide – 2. juuni/14. juuni 1841 Pöide) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai ta koduõpetaja käest. Seejärel lõpetas Kuressaares provintsiaalkooli. Aastatel 1808–1810 tegutses koduõpetajana Eestimaal. Õppis aastatel 1810–1813 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 23. oktoobril/4. novembril 1813 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1813–1817 adjunktõpetajaks ning aastatel 1817–1841 õpetajaks Pöide Maarja koguduses.

Isiklikku

Tema isa Andreas Michael Agthe oli samuti Pöide Maarja koguduse õpetaja, tema vanaisa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Püha Vaimu koguduse ja Tallinna Oleviste koguduse organist, tema teine vanaisa Johann Heinrich Jürgens oli Pöide Maarja koguduse õpetaja. Tema tädimees August Heinrich von Schmidt oli Valjala Martini koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, tädipoeg Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, teine tädipoeg Gottlieb Alexander von Schmidt oli Saaremaa Jaani koguduse ja Muhu Katariina koguduse õpetaja ning Saaremaa superintendent.
Hüaadid

Hüaadid on Maale lähim hajusparv ja enimuuritud täheparv. See asub 153 valgusaasta kaugusel Maast ja koosneb sadadest tähtedest. Maalt vaadatuna paiknevad Hüaadid Sõnni tähtkujus, kus selle heledaimad tähed moodustavad koos Aldebaraniga V-tähe. Aldebaran ei ole siiski osa Hüaadidest, sest see asub Maale märkimisväärselt lähemal.
Hüaadide vanuseks hinnatakse 625 miljonit aastat. Parve tuum on umbes 17,6 valgusaastat lai ning parve loodete raadius − koht, kus tähti hakkab mõjutama Linnutee gravitatsioon − on 65 valgusaastat. Parve teadaolevatest tähtedest on umbes kolmandik selle piiri ületanud ning on parve gravitatsiooni mõjuväljast lahkumas.
Paadrema vald

Paadrema(a) vald (saksa keeles Padenorm) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Paadrema ja Mõtsu mõis.
Tõnu Naissoo

Tõnu Naissoo (sündinud 18. märtsil 1951 Tallinnas) on eesti helilooja ning džässpianist-klahvpillimängija.
Tõnu Naissoo sündis 18. märtsil 1951 Tallinnas helilooja Uno Naissoo pojana. Tõnu Naissoo alustas klassikalise klaveri õpinguid 6-aastaselt Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas 1970. aastal muusikateooria erialal. Edasi õppis Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1982. aastal kompositsiooni erialal Eino Tambergi klassis, ja Berklee Muusikakolledžis USA-s. Esimene suurem etteaste avalikkuse ees oli 16-aastasena rahvusvahelisel džässifestivalil "Tallinn 1967". Mängis 1971 Vadim Viadro kvartetis ja Ganelini-Tarassovi duos. Aastatel 1972–1976 mängis klahvpille estraadiansamblis Laine.
Ta on töötanud muusikaõpetajana Soomes (1991–1992), aastast 1999 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis ning aastast 2001 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. Teinud koostööd näiteks järgmiste muusikute ja ansamblitega: Gebhard Ullman, Ryo Kawasaki, Michel Marre, Yves Teicher, Jens Winther, Bob Moses, Dennis Rowland, Ted Curson, Vladimir Tarasov, Ulf Krokfors, Brian Melvin, UMO Big Band, Adam Makowicz, John Taylor ja New York Voices.
Tõnu Naissoo on kirjutanud peamiselt filmi- ja teatrimuusikat, kuid ka arvukalt muusikat džässansamblitele ja -orkestritele, koorilaule ja kammermuusikat. Esineb nii sooloartistina kui ka endanimelise trioga.
Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm

"Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm" on Relic Entertainmenti videomänguseeria "Warhammer 40,000: Dawn of War" kolmas laiendus.
Nagu tema eelkäijad, põhineb ka "Soulstorm" Games Workshopi populaarsel lauamängul "Warhammer 40,000".
Laienduse 1,12 GB demo lasti välja 13. jaanuaril 2008.
"Soulstorm" on mängu käigult sarnane viimase "Dawn of Wari" mänguga "Dark Crusade". Suurim muudatus on kaks uut rassi: Dark Eldar ja Sisters of Battle. Dark Eldar on Eldari rassi vastand ning see on ainus rass, mis saab langenud üksuste hingi koguda ja neid hiljem kasutada. Sisters of Battle koosneb naissõdalastest ja see on ainus rass, mille ressursside hulgas on "usk".
Autarkia

Etümoloogia

Sõna "autarkia" pärineb kreeka keelest: αὐτάρκεια, mis tähendab "iseseisvus". Mõiste on mõnikord segi autokraatia (Kreeka: αὐτoκρατία / αὐταρχία "valitsuse poolt ühe ainuvalitseja").

Kaasaegsed näited

Merkantilism oli poliitika, mida kasutasid 17. ja 18. sajandil impeerium, mis keelab või piirab kauplemist impeeriumist väljaspool. 1930. aastatel autarkia oli poliitiliseks eesmärgiks Natsi-Saksamaal, mis maksimeeris kaubanduse majandusliku bloki ning minimeeris väliskaubandust, eriti selleaegse maailma suurvõimude riikidega, nagu Suurbritannia, Nõukogude Liit ja Prantsusmaa, millega ta arvestas sõtta minna ning seetõttu ei saanud nende peale loota. Majandusblokk, kus kaubandus oli maksimeeritud, koosnes riikidest, mis olid majanduslikult nõrgad, sealhulgas olid Lõuna-Ameerika, Balkani poolsaar ja Ida-Euroopa (Jugoslaavia, Rumeenia ja Ungari) , ja omas tooraineid, mis olid Saksamaa majanduskasvule olulised. Saksamaal toodetud tooted vahetati eelnevalt nimetud riikidega sõltumata valuutast. Kuna toidu import oluliselt vähenes aastatel 1932–1937, kuid pärast 1935. aasta toorainete import kasvas 10% sama perioodi jooksul tänu natsipartei vastuolulisele poliitikale.
Täielik majanduslik autarkia on tänapäeval haruldane. Kõige paremaks näiteks võib-olla Põhja-Korea, mis põhineb valitsuse ideoloogia Chuch'ele (isemajandamine), mis on seotud riigi sisemise lokaliseeritud majanduse pidamisel isolatsiooni tingimustega. Kuid Põhja-Korea omab ulatuslikku kaubavahetust Venemaa Föderatsiooniga, Hiinaga, Süüriaga, Iraaniga, Vietnamiga ja teste riigidega Euroopas ja Aafrikas. 
Bhutan, üritab säilitada manorialistlikku majandusliku ja kultuurilist süsteemi, mis keskendub Dzongile. Bhutan kuni 1960. aastani säilitas tegelikku majanduslikku keeldu välismaailma vastu ning oli kirjeldatud kui autarkiana. Kui kasutusse tulid teed ja elekter, hakkas kuningriik kasutama kaubandussuhteid, kuna tema kodanikud otsisid kaasaegseid tööstuskaupu. Põhja-Korea pidi importima toitu 1990. aastatel laialt levinud nälja tõttu.
Korporatsioon Baltica

Ajalugu

Liikmeskonna enamiku moodustasid tituleeritud Kuramaa aadlikud. Baltica saadeti 25. märtsil (6. aprillil) 1856 Chargiertenconventi poolt laiali, sest Baltica liikmed suhtusid teistesse korporatsioonidesse üleolevalt ning rõhutasid oma seisuslikku üleolekut.
Keskrajoon (Tallinn)

Keskrajoon oli Tallinna linnarajoon, mis eksisteeris aastatel 1945–1974.
Keskrajooni koosseisu kuulusid suurem osa Kesklinna linnaosaast, Tondi, Lilleküla, Nõmme ja Mustamäe.
18. mail 1945 moodustati Kesklinna rajoon, mis 8. juunil 1961 nimetati ümber Keskrajooniks. 3. jaanuaril 1974 moodustati Keskrajooni põhiosast Lenini rajoon, millest eraldati Oktoobri rajoon.
1970. aasta rahvaloenduse andmetel elas Keskrajoonis 175 650 elanikku. Neist oli eestlasi 109 618 (62,41%), venelasi 51 834 (29,51%), ukrainlasi 5084 (2,89%), valgevenelasi 2811 (1,60%), juute 1779 (1,01%) ja soomlasi 1639 (0,93%).
Murmanski Oblasti Saamide Ühendus

Murmanski Oblasti Saamide Ühendus (lühend OOSMO, vene keeles Общественная организация cаамов Мурманской области, põhjasaami keeles Murmanskka guovllu Sámesearvi) on Venemaa saamide organisatsioon.
See asutati aastal 2002. Ühenduse tegevuse kaks keskust on Lujavvris ja Revdas, mis on suurima saami asustusega paigad Koola poolsaarel.
Murmanski Oblasti Saamide Ühendus esindab Saami Nõukogus koos Koola Saamide Assotsiatsiooniga Venemaa saame.
Laiksaare Ristija Johannese kirik

Laiksaare Ristija Johannese kirik on Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Urissaare külas asuv õigeusu kirik.
Esimene kirik ehitati Laiksaarde 1911. aastal, suures kahekorruselises puumajas asusid ka kohalik kool ja õpetajate eluruumid. See hoone hävis paraku seitse aastat hiljem tules. Praegune kirik ehitati aastatel 1924–1927 ja selle pühitses metropoliit Aleksander.
2003. aastal tehti kirikus sise- ja välisremont.
Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud esemeid.
Kirikut kasutab Laiksaare Ristija Johannese kogudus.
Dina Rubina

Dina Rubina (vene Дина Ильинична Рубина; sündinud 19. septembril 1953 Taškendis) on Iisraeli venekeelne kirjanik. Ta on õppinud Taškendi Konservatooriumis muusikat. 1990. aastal asus elama Iisraeli.
Connor Olev Martin O'Brien

Connor Olev Martin O'Brien (sündinud 4. veebruaril 1961 Montrealis Kanadas) on Kanada päritolu Eesti mäesuusataja. 
Aastal 1994 esindas ta Eestit 1994. aasta taliolümpiamängudel kiirlaskumises, kuid katkestas.
Valdemar Tomaševski

Valdemar Tomaševski (leedu Valdemaras Tomaševskis; poola Waldemar Tomaszewski; sündinud 3. märtsil 1965 Vilniuses) on poola päritolu Leedu poliitik.
Ta lõpetas aastal 1983 Vilniuse 11. Keskkooli. Seejärel asus ta õppima Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, kuid aastal 1984 võeti teenima Nõukogude Armeesse, ta oli ajateenistuses aastatel 1984–1986 Murmanski oblastis, seejärel tuli tagasi Vilniuse Ehitusinseneride Instituuti, mille lõpetas aastal 1990 mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.
Tomaševski oli Leedu Vabariigi parlamendi liige 2000-2009. Ta on alates 1999. aastast Leedu Poolakate Valimisaktsiooni esimees. 2009. aastal kandideeris ta Leedu presidendivalimistel ja sai 4,7% häältest.
Ta on alates 2009. aastast Euroopa Parlamendi liige, selle Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsiooni juhatuse liige.
Luule Kormašova

Luule Kormašova (aastani 1955 Luule Aasnõmm; sündinud 20. jaanuaril 1935 Tallinnas) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas aastal 1953 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1959 keraamikuna ERKI.
Aastatel 1960–1962 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees teostuskunstnikuna ja aastatel 1981–1987 ERKI-s keraamikaõppejõuna; aastatel 1962–1980 ja aastast 1987 on tegutsenud vabakunstnikuna. Kuulus aastast 1960 Eesti Kunstnike Liitu.

Isiklikku

Tema abikaasa oli maalikunstnik Nikolai Kormašov. Nende pojad on kunstnikud Andrei Kormašov ja Orest Kormašov. Samuti on kunstnik ka nende minia (Oresti abikaasa) Jaana Kormašov.
Shirley MacLaine

Shirley MacLaine (õieti Shirley MacLean Beaty;  sündinud 24. aprillil 1934 Richmondis Virginia osariigis) on Oscariga pärjatud USA filmi- ja teatrinäitleja. Ta on kirjutanud ka arvukalt autobiograafilisi teosed ning teada-tuntud on ka tema uskumine reinkarnatsiooni. MacLaine vend on näitleja Warren Beatty.

Biograafia

Ta sündis inglise päritolu filosoofiaprofessori Ira O. Beaty ja kanadalasest näitleja ema Kathlyn (MacLean) Beaty peres. Eesnimi pandi talle lapsnäitleja Shirley Temple'i auks.  
16-aastaselt tegi ta debüüdi Broadway muusikalis "Me and Juliet". 
Aastal 1954 abiellus ta filmiprodutsendi Steve Parkeriga, nad lahutasid 1982). Abielust sündis 1956. aastal Sachi Parker.
Aastal 1955 tegi Shirley filmidebüüdi Alfred Hitchcocki linateoses "The Trouble with Harry". Aastal 1958 lõi ta kaasa filmis "Mõned tulid joostes", kus oli Oscari nominent.
Aastal 1969 osales ta muusikalis "Sweet Charity", kus esitas oma kuulsa laulu "If My Friends Could See Me Now".
1970. aastal avaldas ta oma esimese biograafiaraamatu "Ära mäe otsast alla kuku".
Aastal 1983 mängis ta koos Jack Nicholsoniga komöödiafilmis "Terms of Endearment", kus pälvis Oscari.
Conductus

Conductus (ladinakeelsest sõnast conducere 'saatma') on keskaja muusikas saatelaul, vaimuliku laulu tüüp, mis võis missal saata lugeja liikumist lugemispuldi juurde või muid tegevusi. Mitmehäälsuse muusika vormidest on ta esimene mitteliturgiline vorm, mille tekst ega viis ei pärine gregooriuse koraalist.

Ajalugu

Conductus hakkab muusikavormina kujunema 12. sajandil, arvatavasti St. Martiali koolkonna rüpes, olles esialgu ühehäälne värsstekstiga mitteliturgiline laul, mis hiljem kujunes kuni neljahäälseks. 12. sajandi käsikirjades kohtab seda sõna protsessiooni saate kontekstis. Sajandi algupoolel on conductus hümni või sekventsi kahehäälne töötlus, omaette žanrina kujuneb ta välja 12. sajandi lõpuks ja conductuse hiilgeaeg jääb ajavahemikku 1175–1235. Umbes aastal 1300 ja ars nova algusperioodil on conductus veel käibel, kuid uut muusikat ses žanris enam ei looda ja žanr hääbub.

Muusika

Erinevalt teistest Notre-Dame'i koolkonna polüfoonia vormidest motetist ja organumist rajaneb conductus rütmilisele ladinakeelsele vaimulikule või ilmalikule luuletekstile, mis tingib hoopis teise muusikalise väljenduse kui eelnimetatutel. Tenori meloodiaks on laen rüütlilaulust või uuslooming, tekst on lüüriline ja stroofilise ehitusega. Mitmehäälset conductust iseloomustab discantus-faktuur ja noot noodi vastu tehnika – tenor on süllaabiline ja kõik hääled liiguvad rangelt rütmiseerituna selle kohal (anakronistlik väljend oleks 'akordiliselt'). Stroofilõppudes on sageli melismaatiline tekstita lõik cauda (ladina keeles 'saba'). Juhul kui tenor on melismaatiline, siis meenutab conductuse faktuur Perotinuse stiilis organumi ülahäälte põimumist.
13. sajandi teoreetik Franco Kölnist eristas oma teoses "Ars cantus mensurabilis" sõnadega ja sõnadeta discantuse tüüpe – cum littera ja sine littera, mõeldes esimese all süllaabilist laulu ja teise all  conductust (conductus cum cauda) – sine littera on conductuse saba .
Conductus eristub teistest Notre-Dame'i koolkonna žanridest veel sellega, et siin puudub cantus prius factus 'enne loodud hääl', see tähendab, et muusikaliselt on võimalik kõigi häälte vaba komponeerimine. Komponeerimise tehnika oli arvatavasti siiski traditsiooniline – esimesena loodi või laenati tenor ja selle peale komponeeriti 1–3 ülahäält. Conductuse homofooniline faktuur on suure tõenäosusega olnud üheks lähtepunktiks Madalmaade vokaalpolüfoonia arengule.
Armeenia Vabariiklik Partei

Armeenia Vabariiklik Partei (armeenia Հայաստանի Հանրապետական կուսակցություն, Hajastani Hanrapetakan Kusaktshuthjun, lühendatult HHK) on rahvuslik konservatiivne Armeenia partei, mis asutati 1990. aastal. HHK on Armeenia võimupartei
Kęstutis Trečiokas

Kęstutis Trečiokas (sündinud 3. märtsil 1957 Telšiais) on Leedu poliitik (Kord ja Õiglus). Ta on 17. juulist 2014 Leedu keskkonnaminister.
Ta lõpetas aastal 1975 Telšiais keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektrotehnikateaduskonna. Aastal 1991 lõpetas ta Vilniuse Ülikooli mänedžmendi erialal.
Ta töötas aastatel 1982–1993 algul elektriinsenerina, hiljem kommertsdirektorina trikotaažiettevõttes Mastis. Aastatel 1993–1998 töötas ta aktsiaseltsis Telteksa. Lisaks oli ta aastatel 1995–2011 Telšiai rajoonivolikogu saadik.
Veebruarist 2013 kuni juulini 2014 oli ta Leedu asemajandusminister. 17. juulist 2014 on ta Leedu keskkonnaminister.
Ta oli aastatel 1987–1990 Leedu Kommunistliku Partei liige, aastast 1994 kuulus ta Leedu Tsentristide Uniooni, aastast 2002 Leedu liberaaldemokraatlikku parteisse, aastast 2006 kuulub ta erakonda Kord ja õiglus.

Isiklikku

Kęstutis Trečiokas on abielus ning ta on kahe poja isa.
Apostolepis

Levila

Selle perekonna liigid on levinud Lõuna-Ameerika mandril.
Basarabeasca

Loodus

Linn on 55 m kõrgusel merepinnast.
Linnast voolab läbi Cogîlnic. Linna territooriumil on kolm järve. Veepindala on 0,28 km².
53% linna alast hõlmab põllumajanduslik maa.

Rahvastik

2004. aasta Moldova rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 11 192.
2004. aasta rahvaloenduse järgi oli moldovlasi 31%, venelasi 21%, gagauuse 17%, ukrainlasi 16% ja bulgaarlasi 12%. 1989. aasta Nõukogude Liidu rahvaloenduse järgi oli ukrainlasi 30%, bulgaarlasi 29%, moldovlasi 16%, venelasi 12% ja gagauuse 6%.
Adalbert Philipp Cammerer

Adalbert Philipp Cammerer (25. juuni 1786 Bamberg, Saksamaa – 15. juuli 1848 Riia) oli saksa poeet ja prosaist. 
Ta õpetas Tallinnas, Riias ja Jēkabpilsis.
Raul Renter

Raul Renter (1. august 1920, Tallinn – 20. november 1992, Tallinn) oli Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1940 Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ökonomistina; majanduskandidaat (1964, TPI), väitekiri "Eesti NSV rasketööstuse tähtsamate harude tootmisprofiil ja selle väljaarendamise perspektiivid", kaitses 1975 (Eesti Teaduste Akadeemia) doktoritööd teemal "Sotsiaal-majandusliku prognostika teoreetilis-metoodilised ja rakenduslikud probleemid", mida NSVL Kõrgem Atesteerimiskomisjon ei kinnitanud. Töötas 1955–58 ENSV Plaanikomisjoni tööstuse ja perspektiivse planeerimise osakonnas. 1958–65 Rahvamajanduse Nõukogu Plaani- ja Ökonoomikavalitsuse juhataja asetäitja, 1965–1978 NSVL Teaduste Akadeemia Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali labori juhataja, 1978–92 Majandusjuhtide Instituudi kateedrijuhataja ja peateadur. 
Kuulus 1943–1958 Eesti tippmaletajate hulka (Eesti meister 1946 ja 1949). Maleõpiku (1955) kaasautoreid.
Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja teadusfilmide festival

Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja teadusfilmide festival (varem ka Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja antropoloogiafilmide festival), lühidalt Pärnu Filmifestival, on alates 1987. aastast igal aastal toimuv filmifestival.
Festivali idee käis välja Lennart Meri ja see on Baltimaade vanim filmifestival. Pärnu Rahvusvahelise Visuaalse Antropoloogia Ühingu ja filmilavastaja Mark Soosaare eestvedamisel korraldatava festivali üheks peateemaks on algusest peale olnud põlisrahvaste ja nende kultuuride ellujäämine. Kuid kavast leiab ka tänapäeva ühiskonda peegeldavaid sotsiaalseid käsitlusi, portreefilme huvitavatest inimestest ning inimsuhetest, samuti kunsti- ja muusikateemalisi filme. 
XXVI Pärnu rahvusvaheline dokumentaal- ja teadusfilmide festival 2012. aastal oli pühendatud Eesti filmi 100. aastapäevale.
Kautla

Kautla on paikkond Harju maakonnas Kose vallas Kõrvenurga külas.
Enne 1939. aasta vallareformi oli Kautla küla ja kuulus Järva-Madise kihelkonda Järvamaal.
Aastal 1941 toimus seal  Erna luuregrupi/eesti metsavendade ja NKVD üksuste vahel Kautla lahing.
Viiburi linnus

Viiburi linnus (soome Viipurin linna, rootsi Wiborgs slott) on linnus Karjalas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Viiburis Soome lahes asuval väiksel saarel, mille tänapäevane ametlik nimi vene keeles on Zamkovõi saar. 
Linnust on esimest korda mainitud 1293 ja selle rajasid rootslased. Selle kohal olnud karjalaste puitlinnus hävis 1293. aasta vallutuse käigus.
Linnus on arvele võetud Venemaa kultuurimälestisena.
Heinrich Johann Holmberg

Heinrich Johann Holmberg (4. märts 1783 Turu – 7. august 1840 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik.
Ta immatrikuleeriti 12. novembril 1804 Turu Ülikooli, oli seal kohal veel aastal 1809. Ordineeriti 2. augustil 1809 õpetajaks.
Ta on olnud vaimulikuks Kumlinges ja Korppoos, seejärel Kökaris. 7. oktoobril 1821 kutsuti ta Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse ülempastoriks, ta introdutseeriti ametisse 29. jaanuaril 1822; ta oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja aastatel 1822–1840.
Kandava foogt

Kandava foogt (saksa keeles Vogt von Kandau) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kandava foogtkonda.
Esimene Kandava foogt on teada aastast 1383, viimane foogt Christoph von Syburg zum Busch langes Härgmäe lahingus 1560. aastal.
Kandava foogtid polnud kuigi tähtsad ordukäsknikud ega kuulunud ordut juhtinud siseringi ehk ordnõukokku. Siiski sai teisest Heinrich von Galeni nimelisest foogtist hiljem Liivi ordu maameister.
Tootsi

Ajalugu

Asula tekkis briketitehase lähedusse, mida hakati ehitama Pööravere Suursoos 1937. aasta sügisel ning mis alustas briketitootmist 1939. aasta veebruaris. Pööravere Briketitööstus nimetati veel vabriku ehitamise ajal ümber Tootsi Briketitööstuseks lähedalasuva Tootsi karjamõisa järgi. Tootsi raudteejaamast rajati valmiva vabriku juurde 3 km pikkune harutee. Kuivendatut soost veeti turvast rabaraudtee võrgu abil vabrikusse.
Asula esimesed töölismajad rajati 1938. aastal kuivendatud soo- ja metsaalale. Tootsi sai alevi staatuse 1949. aastal.
Briketivabrik suleti 2011. aastal.

Tänavad

Tootsis on järgnevad tänavad ja muud aadressikohad: Ehitajate, Jaama, Kesktänav (Kesk tänav), Kooli, Metsa, Männi, Sõmera, Tuleviku, Tööstuse ja Uus.
Johannes Jürgenson

Isiklikku

Vigala Maarja koguduse õpetaja Ferdinand Jürgenson oli Johannes Jürgensoni vend.
Kuens

Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,28% rahvastikust emakeelena saksa keelt, 3,47% itaalia keelt ja 0,25% ladiini keelt.

Ajalugu

8. sajandi alguses rajas sinna väikese kloostri püha Corbinianus, kes oli oma teisel reisil Rooma tabanud selle paiga ilu. Ta ostis mõningaid valdusi ning rajas viinamarjaistandusi ja puuviljaaedu ning pidas ala "vaimseks kodumaaks", nii et ta valis selle oma matmispaigaks.
Amanda (eesnimi)

Amanda on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 618. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Amanda 148 naisel.
Urmas Kõiv

Isiklikku

Urmas Kõiv on abielus Anneli Kõivuga, tal on kolm last.
Anatoli Vassiljev (jalgpallur)

Anatoli Vassiljev (vene keeles Анато́лий Никола́евич Васи́льев; 29. august 1932 – 27. jaanuar 2008) oli Venemaa jalgpallur ja jalgpallitreener.
Ta on mänginud ka Eesti klubis: 1955 JK Tallinna Dünamo.
Harilik silmarohi

Levik

Peamiselt levinud Euroopas, harva ka Siberis. Eestis on tavaline rohttaim päris- ja rannaniitudel, metsa- ja teeservadel ning rohtunud põldudel. Kasvab pigem kehval pinnasel, kus on võimeline konkureerima teiste taimedega.

Botaaniline kirjeldus

Tegemist on üheaastase taimega. Paljunemine toimub seemnetega.

Taime kõrgus on 3–40 cm.

Maa-alune osa

Nõrgalt arenenud juurestik, kinnitub haustorite abil teiste taimede juurtele.

Vars

Püstine, lihtne või harunenud vars.

Leht

Munajad hambulise või hõlmise servaga ilma rootsuta lihtlehed. Peaaegu sõrmroodsed. Asetus varrel on vastakuti. Varre tipupoole muutuvad kõrglehtedeks.

Õis

Kahesugulised kaheli õiekattega väikesed õied. Nii kroon kui tupp on liitlehised. Tupp on putkjas või kellukjas, lõhestunud neljaks. Tipmed on paarikaupa kokku kasvanud. Õiekroon valkjas või lillakas, tumedamate joonte ja kollase täpiga ja kitsa putkega. Kroon on kahehuuleline, ülemine kahe ja alumine kolme hõlmaga. Krooni pikkus kuni 1 cm. Õied asuvad ühekaupa kõrglehtede kaenlas, moodustavad tipmise kobara. Õitsemisaeg juunist septembrini.

Vili

Piklik ja veidi lamendunud kupar. Seemned on rippuvad.

Keemiline koostis

Iridoidid (annab kibeda maitse, kaitsemehhanism), lignaanid (taimne pigment), flavonoidid (annavad õiele kollase pigmendi) ja tanniinid (toksiin, kaitsemehhanism).

Kasutamine ravimtaimena

Kogutakse terve maapealne osa taime õitseajal. Tarvitatakse värskelt või kuivatatult.
Silmarohu ürt (Euphrasiae herba) on põletiku- ja allergiavastase, kõhtu kinnistava, kootava ning rahustava toimega. 
Tõmmise valmistamine: kaks supilusikatäit ürti kolme klaasi keeva vee kohta. Lasta seista kaetult, kuni jahtunud.
Põletikus silmi loputada, kurguvalu korral kuristada või loputada suud ürditõmmisega.
Kange nohu vastu tarvitada ekstrakt (2–3 tl päevas). Kõhumahlade nõret soodustab ürdipulber (2 g päevas). Keedist kasutada väliselt silmalaugude lõdvenemise, pikaajalise silmapõletiku ja nõrga nägemise puhul.
Kalsnava raudteepeatus

Kalsnava on raudteepeatus Lätis Pļaviņa–Gulbene raudteel.
Raudteepeatus asub Madona piirkonnas Kalsnava vallas.
Ergo (eesnimi)

Ergo on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 277. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ergo 473 mehel.
Marko Lepik

Marko Lepik (sündinud 9. aprillil 1977) on endine eesti jalgpallur.
Ta mängis mitmetes Eesti klubides, nende seas FC Hiiu Kalur and JK Piraaja.
Ta mängis kokku kolm mängu Eesti koondises (1995).