google/wiki40b huggingface dataset:
Anu Ennok

Anu Ennok (sündinud 25. jaanuaril 1992 Viljandis) on eesti võrkpallur. Ta on õppinud Viljandi Jakobsoni Koolis. Ta esimene treener oli Merle Keerutaja.
Aastast 2013-16 mängis ta Soome klubis LP Viesti Salo. 2016–18 Šveitsis Pfeffingeni klubis Sm'Aesch. 2018. aasta suvel siirdus ta Prantsusmaa klubisse Vandoeuvre Nancy Volley-Bal.
Hilja Jõgi

Isiklikku

Tema õde on klaasikunstnik Eha-Pilvi Jõgi.

Personaalia

Hilja Läti. "Jõgi, Hilja". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 138
Audi A8

Audi S8

1997. aastal tõi Audi turule ka sportlikuma variandi A8-st nimega Audi S8. Autol oli sportlikum vedrustus, suuremad rattad ja pidurid, mõnevõrra võimsam mootor ja ka veidi teistsugune kujundus kui Audi A8-l.
Esimeste S8-te jõuallikaks oli 4,2 l V8, mis arendas 340 hj (250 kw). Aastal 2001 muudeti mootor veel võimsamaks, nii, et see tootis 360 hj (265 kw). Kõikidel autodel oli Quattro nelikvedu.
Esimese põlvkonna Audi S8 tootmine lõpetati mõni aeg enne uue Audi A8 väljatoomist 2003. aastal.
2005. esitles Audi uue põlvkonna A8-l põhinevat Audi S8-t, millel oli nüüdsest 450 hobujõuline (331 kw), mootor, mis pärines Lamborghini Gallardolt.

Audi A8 kupee

1997. aastal lasi Audi ehitada firmal IVM Automotive kaheukselise Audi A8 prototüübi. Autot esitleti 1997. aasta Genfi autonäitusel ja seda plaaniti võtta tootmisse. Paraku plaanid muutusid ja peale selle ühe prototüübi rohkem A8 kupeesid ei ehitatud.
Stockholms-Tidningen Eestlastele

Stockholms-Tidningen Eestlastele oli eestikeelne C-väljaanne rootsi ajalehe Stockholms-Tidningen juures aastatel 1944–1959 Rootsis Stockholmis. Aastatel 1944–1947 kandis leht täispealkirja Stockholms-Tidningen: lehekülg eestlastele.
Esimene number ilmus 22. detsembril 1944. Väljaanne ilmus 6 korda nädalas tavaliselt ühe lehekülje suuruses; kord nädalas kaks, pühade ja tähtpäevade puhul rohkem lehekülgi. Eesti toimetuse ruumid asusid Vattugatanil. 
Peatoimetaja oli alguses Uno Tamm, toimetuse liikmed Juhan Kokla, Voldemar Kures ja Vello Pekomäe. Hiljem, kui Uno Tamme asus elama Kanadasse, sai peatoimetajaks Juhan Kokla. 
St-T. Eestlastele viimane number (4178) ilmus 29. märtsil 1959.
Laurent Fignon

Laurent Fignon (12. august 1960 – 31. august 2010) oli prantsuse profijalgrattur.
Laurent Fignon võitis aastatel 1983 ja 1984 Tour de France'i ja 1989. aastal Giro d'Italia.
Abiarhitektuur

Abiarhitektuur (inglise Aid architecture) on kokkulepitud skeem, mille järgi toimub ametliku arenguabi andmine. Üleilmne abiarhitektuur on viimase kümne aasta jooksul dramaatiliselt muutunud. Ligi kolmandik ametlikust arenguabist suunatakse läbi partnerlusel põhinevate üleilmsete ja regionaalsete programmide, mille eesmärgid on globaalsed. Varem suunati abirahad enamasti läbi riiklike abiprogrammide.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Kathryn Joosten

Kathryn Joosten (sünninimega Kathryn Rausch; 20. detsember 1939 – 2. juuni 2012) oli USA telenäitleja.
Karen McCluskey rolli eest telesarjas "Meeleheitel koduperenaised" võitis ta kaks Emmyt. Ta mängis ka muu hulgas sarjas "Presidendi meeskond".
Ulla Länts

Ulla Länts (sündinud 28. jaanuaril 1959) on eesti raadioajakirjanik. Ta töötab Kuku Raadios.
Jorh Aadniel Kiir

Jorh Aadniel Kiir, õieti Heinrich Georg Aadniel Kiir, on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja peategelastest.
Kiir on Paunvere rätsepmeistri vanim poeg. Teistest paunverelastest mõnevõrra jõukamalt elav pere on meelsuselt saksik, näiteks ei ole vanemad nõus panema oma lastele eestipäraseid nimesid. Aadnielist veidi noorem on Friedrich Viktor Ottomar (Lutsu vihje kohaselt kolmest vennast "kõige mõistlikum") ning pere pesamuna on kiusliku loomuga Bruno Benno Bernhard, kes näeb ilmavalgust "Kevade" sündmustikus.
Kiire asjad on uhkemad kui koolikaaslastel ja ta on nende suhtes kitsi. "Kevades" kujutab kirjanik Kiirt virila poisina, keda juba seetõttu koolis rohkem kiusatakse. Poiss on arglik ja kaebaja.
"Suves" ja "Sügises" teeb Kiir korduvalt katset tegeleda põllumajandusega, kuid ei saa hakkama. Ka ei õnnestu Kiirel võita Raja Teele südant, kuna Teele läheb mehele hoopis Kiire rivaalile Joosep Tootsile. "Sügises" muutub Kiire karakter üha tumedamaks – ta ei varja põlgust oma abikaasa (Juuli Vispel) ega ka ülejäänud paunverelaste suhtes. Tahtmatult kustutab ta ühe külamehe eluküünla.
Kiir murrab truudust oma naise õe Maaliga. Kirjandusteoses mainib Luts, et Kiire ja Maali laps on sündinud surnult, filmis "Sügis" aga sünnitab Maali kaksikud, poisi ja tüdruku, kes saavad nimeks Endel ja Endla.
Kirjanik Mihkel Muti sõnul on Kiir enam-vähem ainus tegelane, kellesse Luts ei suhtu heatahtlikult, pigem on ta Kiire suhtes isegi õel. Ühe võimaliku põhjusena mainib Mutt Kiire naiselikkust. Siiski laseb Luts kellamees Liblel kiita Kiirt heaks rätsepaks.
Tootsi-lugude põhjal tehtud Arvo Kruusemendi filmides mängis Kiirt Margus Lepa, Kiire isa papa Kiirt Ervin Abel.
Ihasalu laht

Ihasalu laht on merelaht Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Läänes piirneb laht Viimsi poolsaarega, idas Ihasalu poolsaare, Aksi ja Prangli saarega. Lahe kagusoppi nimetatakse Jõesuu laheks (käsitletakse ka kitsamas mõttes Ihasalu lahena) ja edelasoppi Muuga laheks.
Lahe sügavus on kuni 85 m.
Maasi kihid

Maasi kihid (inglise Maasi Beds) on siluri ajastu Jaagarahu lademe Muhu kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1958.
Kihistiku stratotüüp on Maasi puurauk ja Maasi murd.
Kārlis Vēmanis

Kārlis Vēmanis (ka Karl Wehmann; 26. jaanuar/7. veebruar 1867 Ģibzde, Dundaga lähedal – 18. juuli 1929 Valga) oli läti vaimulik.
Ta sündis Dundaga lähedal Ģibzdes. Ta õppis 3 aastat Tukumsis kreiskoolis ja lõpetas Kuldigas gümnaasiumi. Aastatel 1888–1894 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Seejärel õppis ta Saksamaal kurttummade koolitamist. Pärast seda töötas ta õpetajana kurttummadekoolis ja Valmiera õpetajate seminaris. 3. juulil 1898 ordineeriti ta õpetajaks.
Ta oli aastatel 1898–1908 Valmiera praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1920 oli ta Suntaži (asub praeguse haldusjaotuse järgi Ogre piirkonnas) koguduse õpetaja, olles koguduses esimeseks lätlasest pastoriks. Aastatel 1920–1929 oli ta Valga Jaani koguduse õpetaja (ta pidas jumalateenistusi saksa ja läti keeles). Lisaks oli ta õpetajaks ja direktoriks Valga läti koolis.
Christoph Schneider

Biograafia

Tema isa oli muusik. Schneider kasvas seitsmelapselises peres: tal on üks vanem vend ja viis õde. Aastal 1980, kui ta oli 14-aastane, andis vend talle trummi, mille ta oli teinud alumiiniumpurkidest. 
Aastal 1984 astus ta Saksa sõjaväkke. Ta on ainus Rammsteini liige, kes on teeninud sõjaväes.
24-aastaselt kuulus ta ansambli Die Firma koosseisu ja veel mõnda bändi.
Eesti taasiseseisvumine

20. august 1991

Kell 23.03 oli 105-liikmelisest Eesti Vabariigi Ülemnõukogust kohal 70 rahvasaadikut ja otsuse poolt hääletas 69, vastu ega erapooletuid ei olnud. Kaido Kama oli küll kohal, kuid jättis hääletamata. 
Otsuse poolt hääletasid: Ülle Aaskivi, Mati Ahven, Andres Ammas, Tõnu Anton, Uno Anton, Lembit Arro, Hillar Eller, Kaljo Ellik, Ignar Fjuk, Illar Hallaste, Liia Hänni, Arvo Junti, Jaak Jõerüüt, Rein Järlik, Ants Järvesaar, Villu Jürjo, Hillar Kalda, Teet Kallas, Peet Kask, Johannes Kass, Kalju Koha, Valeri Kois, Mai Kolossova, Jüri Kork, Toomas Kork, Heino Kostabi, Ahti Kõo, Tiit Käbin, Ants Käärma, Mart Laar, Marju Lauristin, Enn Leisson, Jüri Liim, Jaan Lippmaa, Alar Maarend, Tiit Made, Mart Madissoon, Tõnis Mets, Aavo Mölder, Ülo Nugis, Ants Paju, Eldur Parder, Heldur Peterson, Andrei Prii, Priidu Priks, Jüri E. Põld, Enn Põldroos, Koit Raud, Jüri Reinson, Andrus Ristkok, Jüri Rätsep, Arnold Rüütel, Tõnu Saarman, Edgar Savisaar, Hanno Schotter, Lehte Sööt, Aldo Tamm, Rein Tamme, Andres Tarand, Indrek Toome, Enn Tupp, Ain Tähiste, Uno Ugandi, Ülo Uluots, Heinrich Valk, Ants Veetõusme, Rein Veidemann, Helgi Viirelaid, Vaino Väljas. 
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest kinnitas haamrilöögiga Ülo Nugis.

Eriarvamused iseseisvuse taastamise suhtes

Algul olid iseseisvumishääletuse vastu kuus kristlikku demokraati, eesotsas Mart Laari ja Illar Hallastega, ning alalhoidliku nn EKP (Eestimaa Kommunistlik Partei) tiiva 14 sõltumatut demokraati, teiste seas Jaak Allik, Indrek Toome ja Mikk Titma. Hiljem otsustasid mõned neist poolt hääletada. 
Vastuolijad põhjendasid oma seisukohti erinevalt. Illar Hallaste küsis: "Iseseisvus? Mis see meile annab? Kas tahate end teist korda okupeerida lasta?", Jaak Allik ütles: "Mis mõtet sellel on, kui rinnaga kuulipildujapesa ette viskume?".
Tagantjärele on Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja Eesti Kongressi ühisele otsusele jõudmist nimetatud oluliseks sündmuseks. Paul-Eerik Rummo sõnul on nii pragmaatiliselt kui ka puht-riigiõiguslikult väga hea, et otsustati taastada 1918. aastal sündinud Eesti Vabariik ega tekitatud mingit uut, Nõukogude Liidust lahkulöönud moodustist.

Iseseisvuse taastamine või taasiseseisvumine?

Kuna Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1991. aasta "Otsus Eesti riiklikust iseseisvusest" põhines Eesti Vabariigi õiguslikul järjepidevusel, on selles tähenduses peetud korrektsemaks sõnastust "Eesti iseseisvuse taastamine". "Taasiseseisvumine" ei ole nii täpne, sest nimetatud otsuse sõnastuse kohaselt otsustas Ülemnõukogu "kinnitada Eesti Vabariigi riiklikku iseseisvust", mis eeldab, et õiguslik järjepidevus ei ole vahepeal lakanud. Samal põhjusel ei peeta korrektseks kõnelda Eesti kontekstis "Esimesest vabariigist" ja "Teisest vabariigist", mida Prantsuse analoogia põhjal on mõnikord tehtud.
Samas ei nõustu sellega sugugi kõik ajaloolased ja poliitikud. Eelkõige Edgar Savisaare ja Keskerakonna initsiatiivil on hakatud tähistama 20. augustil Eesti taasiseseisvumispäeva.
Spydeberg

Spydeberg on asula Norras Østfoldi maakonnas, Spydebergi valla keskus.
Spydebergi elanike arv on umbes 4000 inimest. Asula asub Oslost 45 km kaugusel kagus ning sel on hea bussi- ja rongiühendus Osloga.
Rahvusvaheline naistepäev

Naistepäev Nõukogude Liidus

Naistepäev integreeriti uue ja neutraalse pühana kohe Nõukogude Liidus tähistatavate pühade hulka. Peagi algas selle äge politiseerimine. 1930. aastatel hakati päeva ajakirjanduse toetusel laialt tähistama, 1936. aastast algas emarolli väärtustamine ja emakangelaste kujundamine, emadusest ja emadest kirjutamine ja konkreetsete isikute esiletõstmine. Venemaal kujunes kiiresti välja emakultus. Aga ega ainult seal: Teise maailmasõja eel ja ajal oli emadus hinnatud muudeski riikides ja samasugune propaganda käivitatud näiteks Saksamaal.
Seda päeva pühitseti riikliku tähtpäeva või koguni riigipühana peaaegu kogu nõukogude aja vältel. 8. mail 1965 kuulutas NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium rahvusvahelise naistepäeva puhkepäevaks. Naistepäev tähendas koosviibimisi töökohtades ja pidu pereringis. East ja staatusest sõltumata kingiti naistele ja tüdrukutele lilli. Nagu vanade kevadtalviste naistepühade puhul, oli ideaaliks, et naiste töö teevad sel päeval mehed. Osteti torti ja pakuti kooke. Üsna lahutamatult kuulus selle päeva juurde ka pidulik jook.

Naistepäev Eestis

Eestis kandus naistepäevale üle 20. sajandi alguses riiklikult, kuid ka pereringis tähistatud emadepäev, nii et lapsed valmistasid emadele ja vanaemadele kingitusi. 1960.–1980. aastatel saadeti naistepäeval massiliselt tervitus- ja õnnitluskaarte, mida oli pühade eel laialt müügil. 
Eestis oli naistepäev viimati riigipüha 1990. aastal.Sel päeval võisid naised rahus puhata.
Riigikogu lükkas 23. oktoobril 2001 napi häälteenamusega tagasi opositsiooniparteide ettepaneku kuulutada 8. märts riiklikuks tähtpäevaks. 
Kui 1990. aastatel suhtuti naistepäeva pila ja paroodiatega, siis juba kümnendi lõpul muutus päev uuesti aktuaalseks. Taas on tavaks viia sõpradele ja töökaaslastele lilli ja ühiselt midagi pidulikumat ette võtta.
François Villon

Luulenäide

Je suis Françoys, dont il me poise,

Né de Paris emprés Pointoise,

Et de la corde d'une toise

Sçaura mon col que mon cul poise.
Johannes Semperi tõlkes:
Ma prantslane, Pariisi kodanik

ja selle üle olen õnnelik.

Ent varsti köie kaudu, süld mis pikk.

saab teada kael, mis kaalub tagumik.
Suur-Hessen

Haldus

Lisaks Wiesbadenist uue Hesseni pealinna tegemisele toimus 12. oktoobril 1945 ka keskkooliõpetaja Karl Geileri minister-presidendiks esitamine. Geiler asendas SPD-poliitikut Ludwig Bergsträsserit, kes oli minister-presidendi kohusetäitjana vaid ühe kuu ja jäi ametisse kuni järglase demokraatliku valimiseni.
22. novembril 1945 kehtestati Suur-Hesseni põhiseadus (Staatsgrundgesetz des Staates Groß-Hessen). See põhiseadus asendati 1. detsembril 1946 Hesseni liidumaa loomisel. Hesseni loomise päeval peeti esimesed liidumaa seaduseandjate valimised, mis viis 20. detsembril Christian Stocki nimetamiseni esimeseks demokraatlikult valitud Hesseni minister-presidendiks.
Itasca maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1849. aastal.
Jānis Reirs

Jānis Reirs (sündinud 23. septembril 1961 Riias) on läti poliitik. Ta on 23. jaanuarist 2019 rahandusminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses. Enne seda oli ta alates 11. veebruarist 2016 sotsiaalminister Māris Kučinskise valitsuses.
Ta lõpetas aastal 1990 Läti Ülikooli majandusteaduskonna.
Aastatel 1989-1993 töötas ta tegevdirektori assistendina Riias. Aastal 1993 asus ta tööle pangandusse: ta oli Läti-Saksa panga krediidiala juhataja; seejärel oli ta seotud pangaga Trasta komercbanks. Aastatel 2001–2002 oli ta Dobele keemiatehase Spodrība juhatuse esimees.
2004–2006 oli ta elektroonilise juhtimise minister Aigars Kalvītise esimeses valitsuses. 5. novembrist 2014 11. veebruarini 2016 oli ta rahandusminister Laimdota Straujuma teises valitsuses.
Ta kuulub parteisse Ühtsus.
Vilniuse vojevoodkond

Rahvastik

Vastavalt 1931. aasta Poola rahvaloendusele oli vojevoodkonnas 1 276 000 elanikku. Rahvastiku enamus olid poolakad (59,7% nimetas poola keele oma emakeeleks). Vähemuste hulgas olid: valgevenelased (22,7%), venelased (3,4%), juudid (8,5%) ja leedulased (5,5%). Rahvastiku tihedus oli 44 in/km² (teiseks hõredaim Poolas, Polesje vojevoodkonna järel). Rahvaloendust kritiseeriti ebatäpseks erapoolikuse pärast valgevenelaste ja leedulaste suhtes.
Pärast Poola territoriaalseid muudatusi Teise maailmasõja järel asustati märkimisväärne osa Poola rahvastikust ümber äsja moodustatud Poola Rahvavabariiki, kui Wilno vojevoodkond lahutati ning liidendati Leedu NSV ja Valgevene NSV-ga. Paljud kohtasid ümberasumisprotsessis raskusi ja hoidusid lahkumast. Poola rahvastik, mis Leetu jäi, oli leedustamise ja sovetiseerimise poliitika subjektiks.

Tööstus ja transport

Wilno vojevoodkond asus niinimetatud B-Poolas, mis tähendas, et see oli veel vähearenenud, peale Wilno linna. Suur osa rahvastikust oli vaene, kirjaoskamatuse tase oli kõrge (aastal 1931 oli 29,1% kirjaoskamatuid, riiklik keskmine oli 23,1%). Raudteevõrk oli hõre, ainult mõne sõlmjaamaga – kõige tähtsam oli Wilno, samuti Mołodeczno, Królewszczyzna ja Nowa Wilejka. Raudteede kogupikkus vojevoodkonna piirides oli 1097 km, mis oli vaid 3,8 km/km².
2. kromosoom

Inimese 2. kromosoom ehk kromosoom 2 on inimese suuruselt teine kromosoom. Nagu kõiki teisi autosoome ehk mittesugukromosoome, on inimesel ka seda kaks koopiat.
Inimese 2. kromosoom sisaldab umbes 243 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 8% kogu inimese DNA-st. Geene on leitud 3075, mille hulgast 1223 kodeerivad valke ja 918 on pseudogeenid. Selle kromosoomi sekveneerimisega saadi ühele poole 2005. aastal.
Seoseid on leitud 2. kromosoomis paiknevate geenide ja selliste haiguste vahel nagu Alporti sündroom, Alströmi sündroom, amüotroofiline lateraalskleroos, bronhiaalne hüpertoonia, Ehlersi-Danlos' sündroom, esmane hüperoksaluuria, fibrodysplasia ossificans progressiva, harlequin ichthyosis, kaasasündinud hüpotüroidism, LCHAD puudulikkus, MODY diabeet ja Waardenburgi sündroom.
Viimase aja uuringud on andnud vihjeid selle kohta, et 2. kromosoom võib mängida olulist rolli inimese intelligentsuses.
Abano Terme

Abano Terme vald ['aabano t'erme] (1924. aastani Abano Bagni vald) on linna nime kandev vald Itaalias Veneto maakonnas Padova provintsis umbes 10 km Padovast edelas ja 40 km kaugusel Veneetsiast. Geograafilised koordinaadid on 45°22′ N, 11°47′ E.
Naabervallad on Albignasego vald ja Maserà di Padova vald idas, Due Carrare vald kagus, Montegrotto Terme vald lõunas, Torreglia vald edelas, Teolo vald läänes, Selvazzano Dentro vald põhjas ja Padova kirdes.
Valla pindala on 21,57 km², elanike arv 19 594 seisuga 30. aprill 2009 (908 in/km²). 
Vald on tervisveekuurort.

Pinnamood

Vald paikneb Colli Euganei jalamil. Pinnamood on valdavalt tasane. Kõrgus merepinnast on keskmiselt 14 m, Abano Termes umbes 21 m. Mont'Irone künkalt Abano Termes lähtuvad kuumaveeallikad. Küngaste seas on veel Monte San Daniele ja Monte Ortone (168 m).

Kliima

Abano kliima on suurema osa aastast mahe. Aasta keskmine õhutemperatuur on 14 °C. Enamasti paistab päike; sajab peamiselt sügisel ja kevadel.

Asustus

Valla keskus on Abano Terme linn. Seda ümbritsevad Guazzi ja Ponte Fabbrica idas, Giarre kagus, Levante Ferrovia, Sabbioni ja Santa Maria di Abano kagus, San Daniele edelas, Feriole loodes ning Monteortone ja Monterosso läänes.

Tervisveed

Vald on Terme Euganee keskus. Koos Montegrotto Terme vallaga moodustab ta Euroopa tähtsaima ja vanima kuumade tervisvete keskuse.
Kergelt radioaktiivne kuumaveeallikas temperatuuriga 87 °C broomi ja joodi sooli sisaldava veega lähtub Mont'Irone künkast.  
Kuumaveeallikate külastajate teenindamine on valla peamine sissetulekuallikas. Alates 1990ndatest külastab kuurorti umbes 2 miljonit turisti aastast. Vallas on üle 80 hotelli, millest enamik pakub tervisvee-, fango- jm teraapiat.

Transport

Valda läbib Padova–Bologna raudtee.

Ajalugu

Antiikajal oli piirkond asustatud Euganei rahva poolt, kelle venetid hiljem lähedal asuvatesse Alpi orgudesse tõrjusid. Leidudest nähtub, et juba need rahvad kasutasid sooja vett ja fangot.
Kuumaveeallikad olid tuntud ka roomlastele Fons Aponi (valu ära võtva jumala Aponuse allikas) või Aquae Patavinae nime all.
6. sajandil purustasid langobardid rooma termid. Sellest toibuti alles 12. sajandil.
Alates 1405. aastast oli Abano Veneetsia vabariigi võimu all.
Aastal 1866 läks koht Itaalia kuningriigi koosseisu. Aastal 1866 avati ka Padova–Bologna raudteeliin, mis tegi Abano arvukatele külastajatele Euroopast paremini kättesaadavaks. Siis oli vallas seitse hotelli 228 toaga. Aastal 1911 avati trammiliin Padovast Abanosse; seda enam ei eksisteeri.
Esimese maailmasõja ajal sai linnast Itaalia vägede ülemjuhatuse residents. 3. novembril 1918 sõlmiti läheduses Villa Giusti relvarahu.
Aastal 1927 kuulutati Abano Bagni ühena esimestest Itaalia linnadest kuumaveekuurordiks.
Aastal 1930 sai vald praeguse nime.
Teise maailmasõja ajal asus seal Luftwaffe juhatus Itaalias. Viimastel sõjakuudel oli Abano Terme Città Ospedaliera (laatsaretilinn) Punase Risti kaitse all.
Alates 1947. aastast ehitati arvukalt uusi hotelle kuurordikülastajate majutamiseks.
Aastal 1973 sai vald linna nime.

Tähised

Sihtnumber on 35031.

Sõprusvald

Sõprusvald on Bad Flüssingi vald.
Vidzeme kõrgustik

Vidzeme kõrgustik (läti keeles Vidzemes augstiene) on kõrgustik Läti keskosas Vidzeme alal.
Kõrgustiku kõrgeim koht on Gaiziņkalns (312 m üle merepinna). See on ühtlasi Läti kõrgeim koht.
Merit Männiste

Haridustee

Merit Männiste lõpetas 2015. aastal Tallinna Muusikakeskkooli klassikalise laulu erialal (Triin Ella klass), lisaerialana on tal diplom koorijuhtimise erialal (Ingrid Kõrvitsa klass). Ta on lõpetanud 2018. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koorijuhtimise erialal (õpetaja Andres Heinapuu). Lisaks sai orkestridirigeerimise tunde Jüri Alperteni klassis. Magistriõppes jätkab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias õpinguid vokaalpedagoogika erialal.

Männiste Perebänd

Merit on tuntust kogunud pereansambliga, kuhu kuuluvad ka isa Kaupo Männiste ja vend Märten Männiste. 
2014. aastal osaleti Eesti Televisiooni võistlussaates "Perepidu". 
Männiste Perebänd annab kontserte üle Eesti. Nende suurimaks hitiks on laul "Kallista". Neil on ilmunud ka duubelplaat: Männiste Perebänd "Kuld".

Isiklikku

21. augustil teatati, et ta saab detsembris 2019 Jaak Madisoniga lapse.
Anno mundi

Anno mundi (ladina keeles 'maailma aastal'), lühendatult A.M., on ajaarvamine aastates maailma loomisest Piibli järgi.
Kasutusel eriti juudi kalendri puhul. Näiteks aasta 2015 m.a.j. (Gregoriuse kalender) on 5776 A.M. (juudi kalender).
Monika Laatsit

Monika Laatsit (sündinud 6. septembril 1974) on Eesti jurist, kohtunik.
Monika Laatsit on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1998. aastal ning omandanud 2000. aastal magistrikraadi õigusteaduses Kesk-Euroopa Ülikoolis Ungaris. 2007–2009 oli ta Tallinna Halduskohtus kohtuniku ettevalmistusteenistuses, augustist 2009 kuni kohtunikuametisse asumiseni 1. augustil 2010 oli ta Riigikohtu halduskolleegiumis nõunik.
Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves nimetas ta 30. juunil 2010 Riigikohtu üldkogu ettepanekul esimese astme kohtunikuks alates 1. augustist 2010. Ta oli Tallinna Halduskohtu kohtunik 2010–2017.
21. aprillil 2017 kuulutati välja konkurss ühele Tallinna Ringkonnakohtu kohtuniku ametikohale. Kandideerisid Tallinna Halduskohtu kohtunikud Kadriann Ikkonen, Daimar Liiv, Kristina Maimann ning Monika Laatsit ise. Riigikohtu üldkogu otsustas ringkonnakohtunikuks nimetada Monika Laatsiti. Ta on kohtunik ringkonnakohtu halduskolleegiumis.
Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige.
Publius Iuventius Celsus

Publius Iuventius Celsus (75–130 pKr), täpsemalt Publius Iuventius Celsus Titus Aufidius Hoenius Severianus, oli samanimelise vähetuntud Rooma juristi poeg ning seetõttu kasutatakse temast rääkimisel ka nime Celsus filius. Ta oli 2. sajandi pKr esimeste kümnendite silmapaistvamaid Rooma juriste.

Haridus

Celsus filius oli oma isa Celsus pater 'i õpilane. Celsuse enda õpilaseks oli jurist Pomponius (sündinud 115. aastal). Ta võttis enda isalt üle prokuliaanide koolkonna eestvedamise.

Karjäär

Ta oli preetor, Traakia ja hiljem ka Väike-Aasia kuberner, keiser Hadrianuse nõukogu liige ning konsul. Celsuse üks peamisi töid oli tema 39 digestide raamatut, mis pole säilinud. Väljavõtteid tema kirjutistest ja samuti mitmeid osundusi tema õpetustele on võimalik leida Iustinianuse "Digestas". Ülejäänud Celsuse töö on teada teiste juristide kommentaaride järgi.

Celsuse tähtsamad tsitaadid

Dig 1.1.1 Preambula Ius est ars boni et aequi. – "Õigus on headuse ja õigluse kunst."
Dig 1.3.17 Scire leges non est verba earum tenere, sed vim ac potestatem. – "Seaduse tundmine ei ole selle sõnade meelespidamine, vaid selle eesmärgist ja võimust arusaamine."
"Institutsioonides" on kasutatud Celsuse õpetust, kuid seda on ümber sõnastatud (Inst. 4.6 prea.). Originaalne tsitaat on: Nihil aliud est actio quam ius, quod sibi debetur, iudicio persequendi. – "Hagi ei ole midagi muud, kui õigus nõuda kohtunikult seda, mida võlgnetakse."
Jevgeni Rein

Jevgeni Borissovitš Rein (sündinud 29. detsembril 1935 Leningradis) on vene luuletaja ja proosakirjanik.
Ta on raamatu "Tunnen puudust Dovlatovist" autor.
Ta oli Anna Ahmatova õpilane ja sõber; inimene, keda Jossif Brodski nimetas õpetajaks.
Ehavere mõis

Ehavere mõis (saksa keeles Ehafer) oli Luua mõisa karjamõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.
Lincolni maakond (Minnesota)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44° 24′ N, 96° 16′ W
Maakonna halduskeskus on Ivanhoe ja suurim linn Tyler.
Maakonna pindala on 1420 km², millest 30 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5896. Aastal 2000 oli elanike arv 6429.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 6. märtsil 1873. aastal Lyoni maakonna lääneosast. Maakond sai nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Operaator (matemaatika)

Operaator on matemaatikas teatav kujutus ehk funktsioon. Tegu pole rangelt määratletud matemaatilise mõistega. Sageli nimetatakse operaatoriks sellist kujutust või funktsiooni mille lähte- ja sihthulk kuuluvad mõnda funktsiooniruumi või vektorruumi.