google/wiki40b huggingface dataset:
Jakob Kõrv

Jakob Kõrv (21. november 1849 Kokora vald – 21. september 1916 Bern, Šveits) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.
Kõrv oli 1868–1874 Alatskivil koolmeister. 1874. aastal läks ta Tartusse, proovides sisse saada Tartu Ülikooli. Ta tutvus seal Mihkel Veske ja teiste eesti rahvuslastega, saades impulsi oma kirjandusliku tegevuse alustamiseks. Samas sõbrunes ta ka vene professori Pavel Viskovatoviga, kes hakkas teda mõjutama venemeelsuse suunas. Hiljem oli ta Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi sekretär ja Sakala abitoimetaja (1881–1882), üks Carl Robert Jakobsoni lähemaid kaasvõitlejaid. 1882. aastal hakkas ta Tallinnas välja andma oma ajalehte Valgus. Ta oli ka aktiivne rahvustegelane: kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi, kogus rahvaluulet, tegi kaastöid mitmetele ajalehtedele ning kuulus mitmesse seltsi.
Venestusajal loobus Kõrv aga rahvuslikest põhimõtetest ning hakkas 1880. aastate lõpul avalikult toetama venestamist. Kõrvi ajaleht saavutas 1890. aastatel suure populaarsuse, sest ta avaldas seal mitmeid põnevikke ja kirjutas ka ise kaasahaaravaid jutte. Võitluses oma konkurentidega kasutas ta isiklikke tutvusi vene ametnike ja tsensoritega ning rikkus täielikult oma suhted rahvuslastega. 1892. aastal heideti Kõrv Eesti Kirjameeste Seltsist välja, misjärel selts Kõrvi kaebuse peale suleti. Tema mõju hakkas aga "Tartu renessansi" (rahvusluse taasaktiveerumise) algusest alates kiiresti vähenema ning 1906. aastal müüs Kõrv oma ajalehe Karl August Hermannile, loobudes avalikus elus tegutsemisest. Peagi siirdus ta välismaale. Kõrv suri Šveitsi närvikliinikus 1916. aastal.
2017. aasta Ouagadougou rünnak

Rünnak

Rünnak hakkas umbes kell 21.00 (Maailmaaeg) 13.augustil. Tunnistajad ütlesid, et kolm relvastatud meest saabusid mootorratastel ja avasid tule Hotell Bravia esisele ja Türgi restoranile. Rünnak kestis 14. augusti varahommikuni, kui ründajad avasid tule julgeolekujõudele. Kolm ründat tapeti julgeolekujõude poolt ja mõned inimesed on lõksu jäänud Türgi restorani.

Hukkunud

Hukkunuid oli erinevatest rahvustest. Üks hukkunutest oli Türgi kodanik ja vähemalt üks oli Prantsusmaa kodanik
Sass (aadlisuguvõsa)

Sass ehk Saß (harvem ka Sasse, Sachse) on Saaremaa, Liivimaa ja Kuramaa aadlisuguvõsa. 
Saaremaa Saßidest on teateid alates 1453, kui Hinrick Saß omandas pandina Kappeli küla (hilisem pärusvaldus Sassi mõis).
16. sajandil liikusid suguvõsa esindajad ka Liivimaale ja alates 17. sajandist on neid mainitud ka Kuramaal. Tänapäeva Riia aladel kuulus neile Zasa mõis, samanimeline mõis kuulus neile ka Jēkabpilsi lähistel.
Georg Friedrich von Saß oli Saaremaa maamarssal 1800–1806 ja Peter von Saß 1816–1818.
Albert Engström

Albert Laurentius Johannes Engström (12. mai 1869, Lönneberga kihelkond – 16. november 1940, Stockholm) oli rootsi kunstnik, karikaturist ja vestekirjanik, alates 1922. aastast Rootsi Akadeemia liige.
Eesti keeles on ilmunud tema teos "Anders Zorni elu" (Loomingu Raamatukogu 27–29, 2017, tõlkinud Anu Saluäär, sisaldab ka vestet "Odensholm") ning veste "Reval" (Looming, 10, 2016, lk 1429–1432, tõlkinud Anu Saluäär).
Wilhelmina

Wilhelmina (täisnimega Wilhelmina Helena Pauline Marie; 31. august 1880 – 28. november 1962) oli Madalmaade kuninganna aastatel 1890–1948. Ta sai võimule pärast oma isa, kuningas Willem III surma 23. novembril 1890. 30. aprillil 1948 loobus ta ise troonist oma tütre Juliana kasuks.
Maksevalmidus

Maksevalmidus (inglise willingness to pay, lühendatult WTP) on tingliku hindamise meetodi osa, kus inimeste küsitluse teel tehakse kindlaks, kui palju ollakse keskkonnaseisundi parandamise või säilitamise eest nõus maksma.
Kasutatakse eelkõige kaupade või hüvede puhul, millel pole kindlat rahalist väärtust, nt metsa alalhoidmine puhkeeesmärgil.
Sophie (Austria)

Lapsepõlv ja noorpõlv

Sophie oli Baieri Baieri kuninga Maximilian I ja tema teise abikaasa Karoline Friederike Wilhelmine von Badeni tütar.
Sophie Friederike ja Saksimaa kuninganna Maria Anna olid ühemunakaksikud.
Erinevalt tolle aja tavast hoolitsesid printsess Sophie vanemad oma arvukate laste eest isiklikult. Nad tahtsid, et lastest kasvaksid moodsa mõtlemisega inimesed. Hoolimata kasvatuse vabadusest taotleti kinnipidamist teatud reeglitest, mille seas peamine oli absoluutne täpsus.
Sophie oli kena välimusega tüdruk. Tal olid tumedad silmad, roosa nahk ja sale figuur.
Sophie isale oli keisri Austria keisri Franz I kavatsus naita oma teine poeg Franz Karl Sophiega väga tähtis, mistõttu taustauuringuid ei tehtud. Sophie esimene kohtumine oma tulevase abikaasaga oli šokeeriv, sest peigmees oli kohmaka olekuga ja silmapaistmatu välimusega ning temaga sai vestelda üksnes jahist. Et ka Sophie vanemad polnud ertshertsog Franz Karli kujutlenud nii raskepärase ja väheligitõmbavana, lootis tüdruk, et isa selle kosilase tagasi lükkab. Ent võidule pääsesid poliitilised kaalutlused: Franz Karl oli Austria troonipärilusjärjestuses teisel kohal ning arvati, et troonipärija oma epilepsia tõttu kunagi keisriks ei saa. Sophie sai rikkaliku kaasavara, et teda Viini õukonnas ei peetaks vaeseks provintsipruudiks. Rasked kirstud täideti kõige peenemast linast pitspesuga ning kõige mainekamate Müncheni moeloojate rõivastega. Ehted valis välja Sophie isa Maximilian I isiklikult, keda peeti kalliskivide asjatundjaks.
Saaremaa rügement

Saaremaa rügement oli Eesti sõjaväeosa, mis oleks moodustatud sõja korral Saaremaalt mobiliseeritud sõjaväelastest.
Rahuajal Saaremaal sõjaväeosi ei asunud, seal olid Saaremaakaitse juhatus ja Kaitseliidu Saaremaa malev.
28. juunil 1939 kehtestatud koosseisu järgi kuulus Saaremaa rügementi staap, 3 pataljoni, suusk-jalgratturkompanii, 2 patareid, sidekompanii, pioneerikompanii, ratsakomando, komandandikomando, orkester, töökompanii, meditsiiniambulants ja veterinaarambulants, kokku 3097 meest.
Harilik pikklest

Nomenklatuur

Liigi autor on Carl von Linné (1758).

Levik

Pikklest elutseb parasvöötmes Põhja-Atlandi ookeani ida- ja läänerannikul. Euroopas elutseb ta rannikumeres Põhja-Hispaaniast Norrani, Ameerikas Saint Lawrence'i lahest Põhja-Carolinani.
Kenichi Sugano

Kenichi Sugano (jaapani keeles 菅野 賢一 Sugano Kenichi; sündinud 8. augustil 1971 Mie prefektuuris) on endine Jaapani jalgpallur.
Harilik kardemon

Kirjeldus

Kardemon on pikkade nooljate lehtedega mitmeaastane rohttaim, mille kollased või sinised õied paiknevad maapinnalähedastes lehekaenaldes. Viljastunud õitest arenevad umbes 1,5 cm pikkused paadikujulised kuprad, igaühes tosina jagu pisikesi kolmekandilisi seemneid. Kuprad on kolmepesalised, igas pesas 3-4 tugeva vürtsika aroomiga ning üsna nõrga kamprilõhnaga tumedat seemet. Õhuke valge viljakest, mis kerge surve peale hõlpsasti puruneb.

Kasvatamine

Kuprad valmivad aastaringselt ja täiesti korrapäratult, mistõttu nende küpsusastet tuleb pidevalt jälgida. Nimelt lähevad täisküpsed kuprad iseenesest lahti ning seemned pudenevad maha. Isegi kui seda ei juhtu, kaob poolavanenud kupardest kiiresti seemnete aroom ja nõrgeneb maitse.
Kuprad lõigatakse taime küljest käsitsi ja ükshaaval ning kuivatatakse. Indias koristatakse kuprad enamasti poolvalmilt ja kuivatatakse päikese paistel, mis seemnete pudenemist silmas pidades on ohutu ja odav viis, sel puhul säilib kuparde roheline värvus. Mujal Aasias ja ka Euroopas korjatakse ära veidi hilisemas küpsusastmes kuprad, mis siis tehiskuumuses kuivatamisel pruunikaskollaseks muutuvad, USA-s aga eelistatakse vääveldioksiidiga pleegitatud valkjaid kupraid. Kardemoni turustatakse kuivatatult kas kupardena, tervete seemnetena või jämedalt jahvatatuna.
Tänapäeval on maailma suurim kardemonikasvataja India. Lõviosa saagist läheb müüki oma riigis, kus selle järele on ülisuur nõudlus. Suureksportijaks on tõusnud Guatemala, kus kardemoni hakati kasvatama juba eelmise sajandi algul, kuid kohalikud elanikud pole seda vürtsi omaks võtnud ning kogu toodang veetakse välja. Aasias kasvatatakse kardemoni ekspordiks ka Sri Lankal ja Indohiinas, Aafrikas aga Tansaanias.

Kasutamine

Kardemoni tunti juba Vanas-Egiptuses ja Kreekas-Roomas. Koos kaubakaravanidega jõudis see maitsetaim ka Euroopasse.
Vürtsina kasutatakse kardemoniseemneid. Vilju kogutakse veidi enne täisküpsust. Neid kuivatatakse päikese käes, leotatakse vees ja kuivatatakse uuesti. Malabari kardemoni viljad on 0,8–1,5 cm pikkused ja vähem aromaatsed.
Pidev protsess

Pidev protsess (continuous process) on ajas katkematult toimuv protsess.
Keemiline, füüsikaline või biokeemiline protsess toimub pidevrežiimis, kui lähtematerjal ei ammendu või seda lisandub pidevalt ja samaaegselt toimub produkti tasakaalustatud väljundvool. Pideva protsessi variatsioon on annusprotsess, kui lähtematerjali (või mingit komponenti) lisatakse süsteemi (reaktorisse) ajas järgnevate annustena ja vastavalt toimub ka väljavõtt, kusjuures kogu protsess ei katke.
Efektiivsust silmas pidades püütakse tööstuslikud protsessid teostada katkematutena. Näiteks kaasaegne rauasulatus või põlevkivi utmine või rektifikatsioon. Siin lisatakse süsteemi (reaktorisse) katkematult lähtematerjali ja pidevalt võetakse välja saadused.
Pideva protsessi alternatiiv on perioodiline protsess (batch process), mis toimub tsüklitena (seeriatena), s.t on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni ja vajadusel alustatakse uut. Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, s.t protsess viiakse praktiliselt lõpuni.
Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt on perioodilised muutused looduses enamasti lokaalsed ning põhjustatud mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.
Federica Mogherini

Isiklikku

Federica Mogherini on Itaalia filmirežissööri ja stsenaristi Flavio Mogherini (1922–1994) tütar.
Federica Mogherini on abielus Matteo Rebesaniga, kellega tal on kaks tütart, Caterina (2005) ja Marta (2010).
Akadeemiline Lutheri Selts Tartus

Akadeemiline Lutheri Selts Tartus oli 24. aprillil 1931 Tartus asutatud baltisaksa organisatsioon, mis tegutses saksa kultuuromavalitsusest sõltumatult ja mille ainukeseks eesmärgiks oli asutada Usuteadus-Filosoofiline Lutheri Eraakadeemia ning seda edaspidi hallata. Seltsi esimees oli Tartu saksa eragümnaasiumi direktor Alfred Walter.
Salace raudteepeatus

Salace raudteepeatus oli raudteepeatus (lühikest aega ka raudteejaam) Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Salatsi piirkonnas Heinaste vallas. Peatus asus Heinaste jaamast 7 kilomeetri kaugusel.
Raudtee rajamisel aastal 1912 rajati Salatsi jõe silla lähistele ooteplatvorm, mis aastal 1919 kavandati raudteejaamaks. See platvorm jäi toona Salatsi kihelkonda Heinaste mõisa maadele. Rongiliikluse taasavamisel aastal 1921 sealset jaama aga uuesti ei avatud. Endise jaama kohal avati aastal 1935 Salace peatus, mis jäi Volmari kreisi Heinaste valla maadele. Raudteepeatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega aastal 1977.
Stanisław Ciosek

Stanisław Ciosek (sündinud 2. mail 1939) on Poola poliitik ja diplomaat.
Ta on olnud Poola presidendi nõunik.
18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola presidendi nõunikuna.
Islandi väljak

Islandi väljak on Tallinna kesklinnas asuv Rävala puiesteega piirnev haljastatud plats ning sellest kagu poole jääv sõidu- ja parkimisriba selle platsi ja Välisministeeriumi hoone vahel.

Nime saamislugu

Selle nime sai haljastatud plats Rävala puiesteel Tallinna Linnavalitsuse määrusega nr 51 21. augustist 1998. Nimi on antud taasiseseisvunud Eesti Vabariiki esimesena tunnustanud Islandi auks.
11. augustil 1999 taotles Välisministeerium oma senise aadressi Rävala puiestee 9 muutmist aadressiks Islandi väljak 1. 31. augustil 1999 muutis Tallinna Linnaplaneerimise Amet oma kirjaga Välisministeeriumi aadressi taotletud viisil. Et see otsus osutus juriidiliselt ebapädevaks, palus Tallinna Linnaplaneerimise Amet 19. oktoobril 1999 Välisministeeriumil uue aadressi kasutamine ja sellega seotud toimingud õiguslikult korrektse lahenduse leidmiseni peatada. Vastusena teatas Välisministeeriumi kantsler Indrek Tarand 25. oktoobril, et on juba tellitud uue aadressiga dokumentide blanketid, pitsatid, visiitkaardid jne ning edastatud kõikidele välisesindustele noot teatega, et Välisministeeriumil on uus aadress. Samuti oli president Lennart Meri 1999. aasta oktoobris toimunud riigivisiidil Islandile teavitanud Islandi võime Eesti Välisministeeriumi aadressi muutmisest ja selle tagamaadest. Seega ei tulnud aadressi muutmatajätmine välispoliitilistel põhjustel enam kõne alla.
Tallinna Linnavalitsus pakkus välja lahenduse, et Islandi väljakut laiendatakse senisele Rävala puiestee osale Välisministeeriumi ees. 10. novembril 1999 nõustus kohanimenõukogu sellega kui erandliku lahendusega, rõhutades, et "kohanimede politiseerimine ja pühendusnimedega liialdamine ei kuulu Põhjamaade ega ka Eesti ajaloolisse nimetraditsiooni".
10. mail 2000 realiseeris Tallinna Linnavalitsus selle kava määrusega nr 31, mis jõustus 15. mail 2000.

Ajalugu

Väljak, millel algul puudus nimi, loodi 1944. aasta märtsipommitamises hävinud hoonestuse kohale vastavalt Harald Aarmani 1949. aastal valminud "Tallinna Kultuurikeskuse" projektile "Võidu allee" ja "Estonia esplanaadi" telgede ristumiskohale.
Aastal 1950 avati väljakul skulptor Nikolai Tomski kujundatud Lenini ausammas, mille graniidist pjedestaali kavandas Alar Kotli. Monument eemaldati 1991. aastal.
22. augustil 2006 avas Islandi peaminister Geir H. Haarde Välisministeeriumi hoone seinal mälestustahvli, mis on pühendatud Eesti taasiseseisvumise tunnustamisele Islandi poolt.
Disjunktsioon

Definitsioon

Loogiline disjunktsioon on operatsiooni kahe loogilise väärtusega, enamasti kahe lausearvutuse lausega, mille väärtus on väär siis ja ainult siis, kui mõlemad sisendid on väärad. Üldisemalt on disjunktsioon loogiline valem, millel võib olla üks või mitu literaali, mis on eraldatud vaid tehte 'või' abil.

Rakendused informaatikas

Operaatorid, mis vastavad loogilisele disjunktsioonile, on olemas enamikes programmeerimiskeeltes.

Loogiline operatsioon

Paljud keeled eristavad bitikaupa disjunktsiooni ja loogilise disjunktsiooni, andes nendeks kaks eraldi operaatorit. Peale C-d välja tulnud keeled on bitikaupa tehtava operatsiooni tähistamiseks kasutatakse ühte püstkriipsu (|) ning loogilise disjunktsiooni jaoks kasutatakse kahte püstkriipsu (||).
Paralleelprogrammeerimiskeeltes (concurrent/parallel language), väärtustatakse mõlemat disjunktsiooni poolt korraga ning kui ühe väärtus tuleb tõene, siis teise väärtustamise katkestatakse. Selline operaator on paralleelne või.
Kuigi enamikus keeltes on loogilise disjunktsooni andmetüüp boolean ehk selle väärtus on kas tõene või väär, tagastab mõnes keeles, nagu Python ja JavaScript, loogilise disjunktsiooni operaator ühe operandidest: esimese operandi, kui disjunktsioon väärtustatakse tõeseks ning teise operandi vastasel juhul.

Vastavus hulgateoorias

Elemendi kuuluvus kahe hulga ühendisse on hulgateoorias defineeritud loogilise disjunktsiooni kaudu x ∈ A ∪ B parajasti siis, kui (x ∈ A) ∨ (x ∈ B). Selle tõttu on hulgateoreetilisel ühendil palju samu omadusi, mis loogilisel disjunktsioonil, nagu assotsiatiivus, kommutatiivsus, distributiivsus ja de Morgani seadused.

Loomulik keel

Nagu ka teiste matemaatilises loogikas kasutatud notatsioonidega, on loogilise konjunktsiooni tähendus tihedalt seotud loomuliku keele sõnaga või, kuid siiski erineb loogilisest või'st. Näiteks, "Palun helista mulle või saada meil" tähendab enamasti "tee ühte või teist, aga mitte mõlemat". Samas lause "Tema hinded olid nii head, et ta on kas väga tark või ta lihtsalt õpib hästi palju" ei välista võimalust, et mõlemad tingimused kehtiksid samaaegselt. Teisisõnu, tavakasutuses võib sõna "või" tähendada nii välistavat disjunktsiooni kui ka tavalist disjunktsiooni, olenevalt kontekstist.
Arne Ader

Elulugu

Aastatel 1970–1971 õppis ta Vastse-Otepää Algkoolis, 1971–1981 Otepää Keskkoolis ja 1981–1986 Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloog-zooloogi erialal.
1986–1987 töötas Ader bioloogiaõpetajana Jõgeva 2. Keskkoolis. Aastatel 1987–1992 oli teadustööl TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis, kus uuris sukeldumise ökofüsioloogiat ja lindude rände dünaamikat. 1993–1997 töötas arvutispetsialistina Nigula looduskaitsealal.
Alates 1997. aastast on Arne Ader töötanud vabakutseline loodusfotograafina, mille kõrvalt on kirjutanud ka looduslugusid, üllitanud raamatuid ja multimeediaprogramme, õpetanud loodusfotot kursustel ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.
2018. aasta 7. aprillil valiti ta Eesti Ornitoloogiaühingu nõukogusse.

Looming

Pildistamisel on Arne Ader keskendunud Eesti looduse portreteerimisele selle elurikkuses ja aastaringis. Ülevaate tehtud töödest annab 2000. aastal asutatud Loodusemehe pildipank, milles on 2019. aasta alguse seisuga eksponeeritud üle 30 000 foto. Osad pildilood on esitatud samas kohas ka pildigaleriidena.
Tema sulest on ilmunud üle 300 looduseteemalise artikli ajakirjanduses.
Cyrano de Bergerac

Märkused

Kuigi 6. märtsi tuuakse sageli välja tema sünnikuupäevana, siis täpsem on öelda, et sel päeval ta ristiti. Tollel ajal toimus Pariisis ristimine tavaliselt kolme päeva jooksul alates sündimisest ja ei ole välistatud see, et de Bergerac võis samal kuupäeval sündida. Teave täpsest kuupäevast ei ole aga meie ajani säilinud.
Jõgisoo (Järva)

Asukoht

Jõgisoo küla paikneb suuresti valla keskel Ambla alevikust lääne poole, piirnedes Järva vallast Raka, Kurisoo, Roosna, Rava ja Reinevere küladega. Ühist piiri on ka Tapa valla Räsna külaga. Küla läbib Ambla-Tamsalu maantee.

Halduskuuluvus

1866 kuulus Jõgisoo Roosna valda, 1892 Nõmmküla valda, 1939 Ambla valda, 1945 Ambla külanõukogu alla 1991–2017 taas Ambla valda, alates 2017 Järva valda.

Küla ajalooline taust

Praegune Jõgisoo küla territoorium on kujunenud osalise Roosna asunduse, Prümli ja Jõgisoo küla liitmisel. Prümli vallakooli asus 1869. aastal õppima rahvakirjanik A. H. Tammsaare. Prümlis käis ta koolis kolm aastat. Koolimaja täitis ka valla- ja kohtumaja ülesandeid ja koolmeister oli ka vallasekretär. Seetõttu oli kooli rehetoas ahju taga ka nn ”arestikamber”. Prümli küla elanikud olnud väga musikaalsed, enamik neist mänguinud mingit pilli ja viiuleid osatud ka kohapeal teha. Prümli külas tegutses 1869. aastast keelpillikvartett – 2 viiulit, vioola ja tšello. Kvartett tegutses 1906. aastani. Jõgisoo küla keskel asuvad korrusmajad on ehitatud nõukogude ajal tollase kolhoosi tööliste majutamiseks. Jõgisoo külas on hulgaliselt endiseid kolhoosi tootmishooneid. Osades toimub tegevus tänaseni, kuid paljud neist on lagunemas.

Vaatamisväärsused

Jõgisoo külas asub 3,4 ha põhjaallikatest toituv Vanaveski paisjärv (Roosna-Alliku Vanaveski järv), mis taastati 1985. Vett lisandub ka kagukaldal kõrge kuusiku serval olevatest allikatest, kus mäenõlva kruusasest pinnasest niriseb selge vesi. Tegu on tüüpiliste langeallikatega, mis toituvad oosiliivades ja -kruusades olevast põhjaveest. Järvetaguses metsas näeme kõrge järsunõlvalise vallseljaku ehk oosi kõrval veel ka looklevat soiste kallastega ojasängi, kus vesi voolab vaid veerikkal ajal. Oja algab umbes 300 m ida pool asuvatest ajutistest lätetest ja suubub Vanaveski järve. Veerikkal ajal saabki Jägala lisajõgi, Ambla eehk Albu jõgi alguse siit metsa rüpest, muidu Vanaveski järvest Järve kaldal asuv mälestuskivi tähistab mitmete Kõrvemaa loodusobjektide, sealhulgas ka Jänijõe uhtlammimetsa avastaja Teet-Julius Luntsu (1902–1941) sünnipaika. Mitmekülgselt arenenud loodushuvilisena avaldas ta loodusteaduslikes väljaannetes üle 70 teadusliku artikli ning brošüüri “Vaatlusi kodukoha loodusest”. Osales aktiivselt Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Lehtmetsa-Risti osakonna töös ning aitas välja anda ajakirja Lõke.
Puugravüür

Puugravüür on graafikatehnika, mis kasutab erinevalt laudpuule tehtavast puulõikest ristpuuklotsi. 
Tihe ja tugev ristpuuklots võimaldab peenekoelisemat käsitlust, ühtlasi suurt tiraaži. Puugravüüri võttis 18. sajandi viimasel veerandil kasutusele inglane Thomas Bewick. 
Eestis kehtis termin „puulõige” ka puugravüüri kohta kuni Aleksander Tassa 1948. aastal ilmunud raamatuni „Puulõikekunstist. Materjale ja allikaid eesti puulõikest XIX sajandil”, kuigi juba varem teadvustati eeskätt saksakeelse terminoloogia eeskujul (vastavalt Holzschnitt ja Holzstich), et õigem on neid käsitluselt ja kunstiliselt mõjult erinevaid tehnikaid tähistada eri nimetustega.
Essee (koolitöö)

Essee on tänapäeval laialdaselt kasutatav teadmiste kontrolli vorm.
Kontrollitavatel lastakse kirjutada esseeks nimetatav tekst, mis väljendab arutlevas laadis lühidalt autori arusaamist.
Esseesid kasutatakse laialdaselt ameti- või õppekohtadele konkureerimisel, õppeprogrammis teadmiste valdamise kontrolliks jne.
Võrreldes varem sarnases rollis kasutusel olnud kirjandiga on essee arutlevam ja väljenduse vormilt vabam.
Sobrali vald

Majandus

Valla majandus põhineb põllumajandusel, teenindusel ja mõnel tööstusettevõtel.

Haridus

Vallas on kaks ülikooli – Ceará Föderaalülikool (Universidade Federal do Ceará) ja Acaraú Oru Osariigiülikool (Universidade Estadual do Vale do Acaraú).

Päikesevarjutus

29. mail 1919 toimunud päikesevarjutuse ajal leidis seal briti astronoomide rühm Arthur Eddingtoni juhtimisel kinnituse üldrelatiivsusteooriale. Sobralis on varjutusemuuseum.
Arvo Uustalu

Arvo Uustalu (sündinud 7. novembril 1964) on eesti kirjanik, ajakirjanik ja muusik.
Ta lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna.
Dizzy Gillespie

Dizzy Gillespie (õieti John Birks Gillespie; 21. oktoober 1917 Cheraw, Lõuna-Carolina osariik, USA – 6. jaanuar 1993 New York, New Yorgi osariik, USA) oli USA džässtrompetimängija, -helilooja ja laulja. 
Ta oli koos Charlie Parkeriga 1940. aastate džässmuusika eestvedaja. Tema muusika oli iseloomulik bebop'ile.
Saksi-Altenburgi hertsog

Saksi-Altenburgi hertsog (saksa Herzog von Sachsen-Altenburg) oli Saksi-Altenburgi hertsogiriigi valitsejate tiitel 1603–1672 ja 1826–1918.
Kõik Saksi-Meiningeni hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo Ernestiinide harust.
Liebigi reegel

Liebigi reegel ehk miinimumreegel on seaduspärasus, mille kohaselt taimede kasvu piirab eelkõige see taimetoiteelement, mille kontsentratsioon keskkonnas on vajadusega võrreldes väikseim.
Seaduspärasuse sõnastas küll oma põllumajandusteemalistes töödes Carl Sprengel (1828), kuid laiema tähelepanu alla tõi selle seaduspärasuse Justus von Liebig.
Hiljem on Liebigi reeglit oluliselt täiendatud (Mitscherlichi reegel, Shelfordi reegel).
Shin Bet

Shin Bet (heebrea keeles שירות הביטחון הכללי , Šerut ha-Bitaẖon haKlali) on Iisraeli siseluureamet (sarnaselt briti MI5, Venemaa FSB ja USA FBI-ga).
Ameti moto on "Magen veLo Yera'e" (heebrea keeles: מגן ולא יראה, sõna-sõnalt: "Kaitsja, keda ei nähta" või "Nähtamatu kilp").
Rein Kilkson

Rein Kilkson (1. augustil 1927 Tartu – 31. oktoober 2011 Nanjing) oli väliseesti biofüüsik, bioloogiateoreetik ja viroloog.
Ta lõpetas Göttingeni Eesti Gümnaasiumi 1947 ja asus seejärel õppima Göttingeni Ülikooli. 1949 läks ta USAsse, kus 1953 lõpetas Yale'i ülikooli ja kaitses samas doktorikraadi 1956. Töötas 1970-1999 Arizona Ülikoolis füüsika ja mikrobioloogia professorina.

Teoseid

Kilkson, Rein 1964. Biological structure. Proceedings of National Academy of Sciences of the USA 51(4): 543–550.

Pere

Tema isa oli Ernst Kilkson, ema Salme, ja vend keemik Henn Kilkson (1930–2019).
Rendsburg-Eckernförde

Haldusjaotus

Rendsburg-Eckernförde kreis jaguneb 3 maakonnavabaks linnaks, 3 maakonnavabaks vallaks ning 14 maakonnaks (mis jagunevad 165 linnaks ja vallaks).
Elohist

Elohist on Vana Testamendi, Toora (Pentateuh) osa hüpoteetiline autoritegrupp, kes kasutab jumala nimena nime Elohim.
Allikat nimetatakse elohistlikuks allikaks (Elohim lade), mida tähistatakse tähega E. Ajaliselt on tegu teise ladestusega.