google/wiki40b huggingface dataset:
Edisoft

Ajalugu

Mihhail Ralkin asutas ettevõtte 1999. aastal Eestis. Esimene suur projekt oli Eesti Tolliameti elektroonilise andmetöötluse süsteemi toetamine. Seda projekti teostas ettevõte kuni 2004. aastani, kuni Eestist sai täisõiguslik Euroopa Liidu liige. Seejärel asus Edisoft looma oma elektroonilise andmevahetuse platvormi – EDI Platform. 2006. aastal asutati esindused Leedus ja Lätis. 2008 laienes Edisoft Venemaa turule ning asutati esindus Peterburis. 2015.–2016. aastal avati esindused Venemaal, Ukrainas ja Kashastanis.

Äritegevus

Edisoft teenindab rohkem kui 5500 klienti, neist Balti riikides 1800 klienti. Ettevõtte klientideks on kaubandusketid, tarnijad ning logistika-, toiduainete tööstuse, ühiskondliku toitlustamise ja muude sektorite ettevõtted.
Ettevõtte klientideks on regiooni suurimad kaubandusketid (Maxima, Rimi, Prisma, Selver, K-Rauta), tunnustatud kaubamärkide (Coca-cola, Fazer, Valio, Acme, Tesa, Viči) tarnijad, suured hulgimüüjad (Sanitex, Daisena, Osama, Nordnet) ja paljud teised ettevõtted.
Sündinud 1980

Sellel leheküljel on loetletud 1980. aastal sündinud tuntud inimesi.
Mikitamäe vald

Ajalugu

Haldusreformiga sai Mikitamäe vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Värska valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Mikitamäe vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. Mikitamäe Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Setomaa vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Viimane Mikitamäe vallavanem oli Aare Poolak.

Külad

Vallas oli 18 küla: Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe, Võõpsu.

Loodus

Kaitsealadest asus Mikitamäel suur osa Lüübnitsa hoiuala ja Mädajõe hoiuala. Samuti ka väike siil Tonja-Värska kaitsealast ja Rebasmäe hoiualast.
Valla kirdeosa piirnes Pihkva järvega. Täpsemalt asusid seal Beresje laht, Lüübnitsa laht, Kulkna kurk ja Värska laht. Territooriumile jäi üks saar – Salusaar.
Krokees

Ajalugu

Pronksiajal elasid linnas ja selle ümbruses ahhailased ja pelasgid, hiljem sattus piirkond aga doorialaste võimu alla.
Linna läheduses Taygetose mägedes leidub andesiidi vormi, mida nimetatakse lapis Lacedaimonicus, Porfido verde antico, lapis Croceus, lapis Taygetas, lapis Spartanus või Porfido serpentino verde. Rohelise värvi annavad kivimile epidoot ja kloriit, tumedad varjundid annab kivimile pürokseen, heledad aga plagioklass. Tumerohelist porfüürse struktuuriga kivimit kaevandasid Taygetose mägedes juba neandertallased. Hiljem kasutati seda nii Minose kui ka Mükeene kultuuris vaaside ja pitsatite valmistamiseks, kuna materjal oli kõva ning vastupidav (tugevus Mohsi skaalal on kuus või suurem). Kivimit on maininud ka Pausanias. Roomlased kasutasid kivimit opus sectile stiilis dekoratsioonide valmistamiseks (neid on leitud Ostia Anticast ja Nemist). Kivimit on kasutatud ka Santa Prassede basiilikas ja Püha Peetruse väljaku sillutises. Keskajal kasutati kivi mosaiikide valmistamiseks Palermos, Konstantinoopolis ja Santiago de Compostelas; rooma ajast pärinevat kivi kasutati taas Püha Markuse basiilika ja Westminster Abbey rajamisel.
Linn oli dioskuuride kaitse all. Linna keskväljakul asub purskkaevu juures väljakaevamistel leitud dioskuure kujutavmarmorist plaat.
Johann Reinhold Hunnius

Johann Reinhold Hunnius (17. juuli 1806 Tallinn – 30. jaanuar 1872 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna toomkooli. Aastatel õppis 1827–1830 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Töötas 1830–1833 koduõpetajana Väike-Maarja kirikumõisas. Ordineeriti õpetajaks 1. oktoobril 1833.
Oli 1833–1838 Karja Katariina koguduse adjunktõpetaja ja 1838–1867 sama koguduse õpetaja. Emerituuris olles elas Kuressaares.

Isiklikku

Tema naise poolvend Heinrich Eduard Gahlnbäck oli Püha Jakobi koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Winkler oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent.
Kakk

Välimus

Kakud on keskmise suurusega või suured linnud üldpikkusega 3–7 dm. Nad on hallid või rusked tähnilise sulestikuga. Mõned liigid on selles osas dimorfsed, see tähendab, et nende hulgas leidub nii halle kui pruune isendeid. Sulestik on pehme ja kohev, tiivad laiad ja ümardunud, saba mõõduka pikkuse ja ümara tipuga.
Pea on suur ja ümmargune. Sulgkõrvad puuduvad ning selle abil saab kakke eristada näiteks rätsudest ja pälludest, millel on sulgkõrvad olemas. Kõrvad paiknevad ebasümmeetriliselt. Vikerkest on pruun, välja arvatud habekakul, kellel see on erekollane. Nokk on nagu külgedelt kokku litsutud.
Jalad on harvade eranditega kuni varvasteni sulistunud. Küünised on pikad, teravad ja järsult paindunud.

Eluviis

Kakud on üldiselt paigalinnud, aga levila põhjaosas hulgulinnud ja mõnikord rändlinnud.
Nad on peamiselt öise eluviisiga metsalinnud. Nad toituvad maapinnalt haaratavast saagist. Nende põhitoiduks on närilised, kuid nad kütivad ka linde, kahepaikseid ja roomajaid, selgrootutest limuseid, usse ja lülijalgseid.

Pesitsemine

Kakud ei kipu pesa punuma. Nad pesitsevad puuõõntes või teiste lindude vanades pesades, haruharva urgudes või kivilõhedes.
Täiskurnas on parasvöötmes 2–4, soojemas kliimas 1–3 valget muna, rohkem on mune harva. Emaslind hakkab hauduma kohe pärast esimese muna munemist, mistõttu pojad on pesas eri vanusega, ja haub 28–30 päeva.
Pojad lennuvõimestuvad 5–6 nädala vanuselt, ent püsivad kogu esimese sügise vanalindudega koos.

Fossiilid

Kakud on fossiilides hästi esindatud. Nad on tüüpilised kaklased ja tõenäoliselt kaklaste sugukonna vanim perekond, millest on arenenud kaklaste ülejäänud perekonnad. Esimesed kakkude fossiilid pärinevad varamiotseenist ja miotseenist on juba üsna mitu liiki kirjeldatud.
Kirjeldatud on hulk väljasurnud kakke, kuid igaühe kohta pole selge, kas nad ikka peaksid sellesse perekonda kuuluma.
Osa väljasurnud kakkudena kirjeldatud liike on hiljem paigutatud teistesse perekondadesse või päris oma perekonda. Niisugused on näiteks Rodriguese metskakk Mascarenotus murivora ja mauritiuse metskakk Mascarenotus sauzieri, mis tänapäeval eraldatakse omaette perekonda.
Linnapäev

Linnapäev (saksa keeles Städtetag) oli Vana-Liivimaa hansalinnade esindajate nõupidamine.
Linnapäevi peeti alates 14. sajandi keskpaigast 16. sajandi keskpaigani, eriti Valgas, Valmieras, Pärnus ja Viljandis. 14. sajandil osalesid linnapäeval kõik Vana-Liivimaa hansalinnad, hiljem ainult Riia, Tallinn ja Tartu.
Linnapäeval arutati peamiselt väliskaubandust.
Ivan Silajev

Ivan Stepanovitš Silajev (vene keeles Силаев, Иван Степанович sündinud 21. oktoobril 1930) on vene riigitegelane ja diplomaat, kunagine Venemaa peaminister ja NSV Liidu viimane valitsusjuht.
1990–1991 oli ta VNFSV Ministrite Nõukogu esimees ja 24. augustist kuni 26. detsembrini 1991 NSV Liidu Rahvamajanduse Operatiivse Juhtimise Komitee (faktiliselt valitsuse) esimees.

Elulugu

Silajev sündis Gorki oblastis talupoja perekonnas.
1954. aastal lõpetas ta Kaasani lennuinstituudi ja suunati tööle Gorki lennukitehasesse, kus ta 20 aasta jooksul läbis tee meistrist kuni tehase direktorini. 
Muuhulgas osales ta hävitajate MiG-15, MiG-17, MiG-19, MiG-21, MiG-25 ja MiG-31 loomises.
1974. aastal suunati ta tööle NSV Liidu lennutööstuse ministeeriumisse ministri asetäitjaks, 1981. aastal sai temast NSV Liidu lennutööstuse minister.
Tema otsesel juhtimisel töötati välja, katsetati ja lasti seeriatootmisse lennukid MiG-29, Su-27, MiG-31, Tu-160, An-124 (Ruslan), Il-86, helikopterid Ka-26, Mi-24 ja kosmoselaev Buran.
1985. aastal nimetati Silajev NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjaks masinatööstuse alal.
1986. aastal juhtis ta Tšornobõli avarii tagajärgede likvideerimise valitsuskomisjoni.
1990. aastal valis Vene NFSV Ülemnõukogu president Boriss Jeltsini ettepanekul Ivan Silajevi VNFSV MN esimeheks.
Pärast NSV Liidu lagunemist oli ta 1991–1994 Venemaa alaline esindaja Euroopa Ühenduse juures Brüsselis.
1994. aasta lõpul asutas ta Rahvusvahelise Masinaehitajate Liidu ja valiti selle presidendiks.
Aastatel 2002–2007 oli Silajev Venemaa Masinaehitajate Liidu esimees.
Henrik Sandblad

Henrik Sandblad (22. oktoober 1912 Göteborg – 6. juuli 1991 Göteborg) oli rootsi idee- ja teadusajaloolane.
Õppis Göteborgi Ülikoolis, cand. phil. (1934), lic. phil. (1939), dr. phil. (1942, Göteborgi Ülikool), väitekiri "De eskatologiska förestallningama i Sverige under reformation och motreformation". Oli aastast 1942 Göteborgi Ülikooli dotsent ning 1966–79 idee- ja teadusajaloo professor, aastast 1979 pensionil.

Teadustöö

1940. aastail avaldas kaks põhjapaneva tähtsusega uurimust Koperniku ja Galilei tööde vastuvõtust Rootsis. Eesti kultuuriloo jaoks on olulise tähendusega uurimus Tartu Ülikooli ajaloo kõige varasemast perioodist (1632–56), milles käsitletakse kõigi sel ajal ülikoolis töötanud professorite teadustegevust. 1985 avaldas ka monograafia olümpialiikumise ajaloost.
Kose-Risti

Kose-Risti on paikkond Harju maakonnas Kose vallas Kose aleviku kagunurgas.
Kose-Risti juures oli varem postijaam ja kaks kõrtsi ning sinna tekkis Risti alevik. Hiljem minetas alevik oma staatuse ja see liideti Kose alevikuga.
Kose-Risti juures ristub Tallinna-Tartu maantee Kose–Purila maanteega. Kose-Ristil asub Kose-Risti Hundikuristik.
Kisejärve järvestik

Kisejärve järvestik on 7 järvest koosnev järverühm Võru maakonnas Rõuge vallas.
Limnoloogiliselt on järved semidüs- ja oligotroofsed. Neist suurim on oligotroofne Kisejärv, mille pindala on 43,4 (2007).
Järvestikku kaitseks on loodud Kisejärve maastikukaitseala.
Erkki Tuomioja

Isiklikku

Tema isa oli Soome peaminister Sakari Tuomioja ning emapoolne vanaema kirjanik Hella Wuolijoki, sündinud Murrik. Vanatädi Salme Dutt, sündinud Murrik. Salme Dutti abikaasa Rajani Palme Dutti kaudu oli ta Olof Palme sugulane.
Trianoni rahuleping

Trianoni rahuleping sõlmiti 1920. aastal Esimese maailmasõja võitjariikide ja Austria-Ungari järglasriigi Ungari vahel. Lepinguga määrati kindlaks Ungari piirid ja võeti talt ära üle 72% territooriumist. 64% varasemast elanikkonnast, sealhulgas 3,3 miljonit ungarlast (31% ungarlaste koguarvust) jäi elama Ungari piiridest väljapoole. Ungari jäi ilma pääsust merele. Tema armee suurus kärbiti 35 tuhandele ja riik pidi maksma naabritele reparatsioone.
Ungari delegatsioon kirjutas lepingule alla 4. juunil 1920 Suures Trianonis, Versailles's.
American Express

American Express Company (lühendatult ka Amex) on rahvusvahelisi finantsteenuseid pakkuv Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub New Yorgis. Ettevõte asutati 1850. aastal. Ettevõtte on tuntud oma krediitkaartide poolest.
Signy Aarna

Pallokissat

2013. aasta detsembris sõlmis Signy oma esimese lepingu välisklubiga, milleks oli põhjanaabrite Kuopio Pallokissat. Oma debüüthooajal 2014 osales Signy kokku 21 mängus, olles löödud 13 väravaga oma naiskonna resultatiivseim mängija. Naistenliiga finaalringi viiest mängust osales Signy neljas, mis kõik võideti. Ühtlasi saavutas Pallokissat kolmanda koha ja Signy oma karjääri esimese medali täiskasvanute arvestuses. 2015 aasta hooajal saavutas Pallokissat neljanda koha. Taas oli naiskonna resultatiivseimaks mängijaks Signy, kes seekord lõi 17 väravat. Hooaja lõpus pikendas Signy Pallokissatiga lepingut veel üheks hooajaks.

Åland United

Hooaega 2018 alustas Signy uues klubis, sõlmides Ahvenamaa Åland Unitediga aastase lepingu. Avahooajal osales Signy uue klubi eest  kokku 23 mängus, lüües 13 väravat. Åland lõpetas tabeli alumises pooles ja võistkonnas toimusid suured muudatused. Hooaja 2019 eel sõlmis Signy Ålandiga uue lepingu, mis hoiab teda Ahvenamaal veel kaks hooaega. 2019 aasta hooaja saldoks jäi 23 meistrivõistluste- ja karikamängudes löödud 10 väravat, neist 9 karikasarjas. Hooaja lõpetas Åland United kolmanda kohaga.

Koondisekarjäär

Debüüdi U16 noortekoondises tegi Signy 2005. aasta juulis Balti turniiri mängus Leedu vastu. 
Debüüdi naiste A-koondises tegi Signy 24. aprillil 2009. Koduklubi poolt Lootospargis läbi viidud Balti turniiri avakohtumises Läti vastu vahetas ta 75. minutil, seisul 4:0 välja koondisele mängus kolm väravat löönud Ave Pajo. Koondisedebüüti tähistas Signy kohe väravaga, lüües palli 85. minutil lätlannade võrku, lõppseisuks 5:0.
Heli Martin

Heli Martin (6. november 1926 Pilistvere – 15. detsember 2012 Pilistvere) oli Põltsamaa muusikaõpetaja ja koorijuht.

Hariduskäik

Heli Martin lõpetas Pilistvere 6-klassilise kooli ja õppis seejärel aasta Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis. 1944. aastal lõpetas ta Viljandi Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumi. Pärast gümnaasiumi lõppu omandas Heli Martin muusikaõpetaja kutse Viljandimaal Saarepeedil ja töötas mõnda aega Õisu koolis.
Aastatel 1949–1983 töötas Heli Martin Põltsamaa Keskkooli muusikaõpetajana.

Töö koorijuhina

Põltsamaale asudes hakkas ta juhendama ka rohkem kui 100 aasta vanust Põltsamaa segakoori. Esimesed koorid viis ta üldlaulupeole 1950. aastal.
1958. aastal pandi Põltsamaa segakoorile dirigendi auks nimi "Heli". 1965. aastal, koori 125. aastapäeval tunnustati koori Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga.
Heli Martin juhatas segakoori "Heli" 1990. aastani, mil kooril täitus 150 aastat.

Tunnustused

1996. aastal tunnustati Heli Martinit Põltsamaa linna teenetemärgiga.
Gauja raudteepeatus

Gauja raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Carnikava piirkonnas Koiva jõe lähedal Gauja külas. 
Igapäevaselt peatub seal kakskümmend kolm reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv kakskümmend seitse. Peatus asub Riia raudteejaamast 32 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B tsooni.
Gauja raudteepeatus avati 1. juunil 1934. Kuni Teise maailmasõjani järgnes sellele Garezersi raudteepeatus.
Ōsumi väin

Ōsumi väin (jaapani 大隅海峡 (Ōsumi-kaikyō)) ühendab Ida-Hiina merd Filipiini merega ja eraldab Kyūshū saart Ōsumi saartest.
Vähim laius 28 km, suurim sügavus 117 m.
Tiit Trummal

Tiit Trummal (sündinud 18. juulil 1954 Tartus) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Tiit Trummal Tartu 2. Keskkoolis aastatel 1961–1972. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis aastatel 1972–1977.
Aastatel 1977–1978 töötas Tiit Trummal Eesti NSV Restaureerimisvalitsuses ja 1980–1984 riiklikus projekteerimisinstituudis Maaehitusprojekt Tartu Filiaali vanemarhitektina. Aastatel 1984–1989 töötas Tiit Trummal Tallinna Linna TSN TK Arhitektuuri ja Planeerimise peavalitsuses rajooniarhitektina. Aastatel 1990–2006 töötas ta arhitektuuribüroos Alver&Trummal OÜ. Praegu töötab Tiit Trummal arhitektuuribüroos Tiit Trummal Arhitektid OÜ.
Tiit Trummali tuntumad tööd on ärihoone Ferrum Kuressaares, De La Gardie kaubamaja Tallinna vanalinnas, City Plaza büroohoone ning Vabaduse väljaku kujundus. Neid iseloomustab hea keskkonnatunnetus, põnev materjalikasutus ja ekspressiivsed vormid. Lisaks on Tiit Trummal mitme era- ja kortermaja projekteerija.
Tiit Trummal on Eesti Arhitektide Liidu liige 1987. aastast.

Isiklikku

Tema ema on ajaloolane ja arheoloog Vilma Trummal.
Cherokee maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1832. aastal ja sai nime tšerokii indiaanlaste järgi.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 215.
Investeering

Investeering on kasu saamise eesmärgil tehtud pikaajaline kapitalimahutus.
Investeeritavaks kapitaliks on enamasti raha. Raha saab investeerida väärtpaberitesse, väärismetallidesse, kinnisvarasse, eluskarja, seadmetesse jne.
Investeeringu kasulikkuse arvestamisel tuleb arvestada ka raha ajaväärtust.
Laiemas tähenduses võidakse investeeringu all silmas pidada ka näiteks hariduse omandamisega seotud kulutusi.
Maardu graniidimaardla

Maardu graniidimaardla on üleriigilise tähtsusega kristalliinse ehituskivi maardla, mis asub Harju Viru maakonnas Jõelähtme vallas. Maardla pindala on 1916 ha.
Tootsa kihi paksus on 155 m ja geoloogiliselt pärineb see graniidikiht Aguaegkonnast. Maardla katendi paksus kuni 160 m.
Maardla graniiti saab kasutada nt ehituskiviks ja killustiku valmistamiseks.
Eestis maardlast pole kaevandatud.
Vietryna

Ajalugu

Vietrynat mainitakse esimest korda XVI sajandil kui alevit. Alates teisest Poola jagamisest aastal 1793 Venemaa koosseisus, aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai Vietrynast alev aastal 1958. Aastal 2004 valmis Vietryna kirik ja kinnitati asula vapp.
Heie

Heie on rahvapärases tekstiilinduses villa-, lina- või takukiudude kimp, mis on võetud koonlast või kraasitud villarullist. Heidega kedratakse lõnga või keerutatakse nööri.
András Schiff

András Schiff ['andraaš šiff] (sündinud 21. detsembril 1953 Budapestis) on Ungari juudi päritolu pianist.
Kooli põik (Narva)

Kooli põik on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Vassili Gerassimovi tänavalt, kulgeb põhjast lõunasse ja lõpeb Haigla tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 183 m. Majad numbritega 2, 2A, 4 ja 4A asuvad Kreenholmi tänava idaküljel.
Tänav sai nime oletatavasti lähedal asuva Narva Kreenholmi Gümnaasiumi (aastast 1945. 4. Algkooli) järgi.
Arrhyton

Leviala

Selle perekonna liigid on endeemsed Kuubas.
Mai Rosenberg

Elulugu

Mai Ots on viiulikunstniku tütar.
Lõpetas 1976 Tartu 8. Keskkooli, 1984 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 1992–97 TÜ sisekliiniku doktorant, meditsiinidoktor (1998 TÜ), väitekiri "Characteristics of the progression of human and experimental glomerulopathies". Täiendas end 1995–97 Harvardi Ülikoolis, Torontos (2000), Heidelbergis (2002), Philadelphias (2002), Gdanskis (2002). Oli 1984–85 intern, 1986–88 Jõgeva Rajoonihaiglas Põltsamaal terapeut, 1988–89 Tartu Kiirabi arst, 1989–92 TÜ arstiteaduskonna sisehaiguste kateedri assistent, 1997–99 TÜ sisekliiniku assistent ja TÜ Kliinikumi sisekliiniku nefroloog, 1999–2000 vanemassistent, 2000–05 TÜ arstiteaduskonna sisehaiguste õppetooli nefroloogia dotsent, 2005– erakorraline vanemteadur.

Teadustöö

Uurinud krooniliste neeruhaiguste epidemioloogiat ja progresseerumist ning kroonilise neerupuudulikkuse rehabilitatsiooni. Osalenud teaduskonverentside korraldamisel, mitmete kodu- ja välismaiste erialaliste töörühmade liige ning saanud uurimisgrante. International Society of Nephrology, Comm-n of Global Advancement of Nephrology (Euroopa alamkomitee), American Society of Nephrology, European Dialysis & Transplantation Associationi liige, Eesti Kudede ja Organite Transplantatsiooni Ühingu asutajaliige, Eesti Nefroloogide Seltsi liige. Üle 60 teadustrükise.
Udriku mõis

Ajalugu

Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis Polli ja Udriku mõisa 1628. aastal Harju-Viru õiguse järgi Elisabeth von Rehbinderile (sünd von Vietinghoff) tema surnud mehe Bernhard von Rehbinderi (–1626) teenistuse eest. Udriku mõis eraldati Rehbinderite Polli mõisast 1642. aastal, Bernhard von Rehbinderi poegade Heinrich ja Bernhard von Rehbinderi poolt isa pärandi jagamisel, kui Heinrich von Rehbinder sai Udriku mõisa ja küla, Bernhard von Rehbinder (– 20. august 1656) aga Polli mõisa.
17. sajandi lõpust alates olid omanikeks Udriku vabahärra Heinrich von Rehbinder (1604–1680), tema poeg vabahärra Otto von Rehbinder (u 1640–1710), tema poeg vabahärra Gustav Magnus von Rehbinder (u 1673–1734), tema poeg, leitnant ja vabahärra Heinrich Johann von Rehbinder (1710–1756), tema vend, Saksi-Weimari kammerhärra ja riiginõunik krahv Otto Magnus von Rehbinder (1727–1792), 1781. aastast tema poeg Virumaa kreisimarssal krahv Gustav von Rehbinder (1756–1826), tema poeg maanõunik ja haagikohtunik krahv Karl von Rehbinder (1793–1851), 1853. aastal tema poeg rüütelkonna peamees krahv Reinhold von Rehbinder (1831–1905) ning 1906. aastast krahv Heinrich von Rehbinder (1860–1929), kes jäi ka viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks enne 1919. aasta maareformi.

Mõisast valdadeks

1866. aastal moodustati Udriku mõisale kuulunud maadest Kadrina kihelkonda kuulunud Undla vald (Undel) ja Udriku vald (Uddrich). 17. oktoobril 1866 liideti Udriku vallaga ka Ilmastu, kuid 21. novembril 1866 liitmisotsus tühistati. 1893. aastal liideti Udriku vald Undla vallaga ühiseks Undla vallaks.

Mõisa kalmistu

Kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 650 m kaugusele kirdesse.

Pildid

Kadrina kihelkond
Kirik: Kadrina
Mõisad: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hõbeda mõis | Hulja mõis | Imastu mõis | Jõepere mõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Lasila mõis | Muusi mõis | Neeruti mõis | Pala mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Saksi mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis
Koobaltroheline

Koobaltroheline, ka Rinmani roheline (eesti kirjanduses kohtab ka vormi Rinmanni roheline) on türkiisja varjundiga külmrohelise värvusega anorgaaniline värvipigment. Kõige rohkem kasutatakse õlivärvides ja tsemendi toonimiseks, aga ka akvarellvärvides  ning keraamikaglasuuridele ja emailidele värvi andmiseks.
Värvainete indeksis on koobaltrohelise tähised PG19 (Pigment Green 19) ja CI 77335. Ühendi CAS-number on CAS 8011-87-8.

Ajalugu

Ühendi sünteesis esimest korda 1780. aastal rootslane Sven Rinman (1720–1792). Johan Arvid Hedvall täpsustas 1912. aastal koobaltrohelise valmistamisprotsessi ja tema uurimused ainete reaktsioonivõimaluste kohta tahkes olekus olid esimesed sammud tahkisekeemia kujunemisel.
Koobaltrohelist kasutati pigmendina alates selle sünteesimisest 18. sajandi lõpul, aga ta on jäänud pigem harva kasutatavaks pigmendiks. Suurim populaarsus jääb 19. sajandi esimesse poolde.

Omadused

Koobaltroheline on külmroheline kristalliline pulber, keemiliselt stabiilne ja kasutatav kõigis maalimistehnikates. Pigmendi värvus on tugev ja valguskindlus hea, kuid värvuse katvus ja pigmendi omadus värvi anda on vähesed, seda saab kasutada vaid laseeriva värvina. Samuti on pigmendi tootmine kallis.

Mõju tervisele

Koobaltroheline ei ole otseselt mürgine, kuid kuulub pigmentide hulka, mis võivad tekitada nahaärritust ja allergiat ja mille kohta on müüjad kohustatud väljastama hoiatuse.
Air Malta

Ajalugu

Kui Malta iseseisvus, loodi lennufirma Malta Airlines, mis aga varsti likvideeriti. Air Malta asutati 21. märtsil 1973.
Narva Muusikakool

Narva Muusikakool (lühend NMK) on muusikakool Narvas aadressil Karja 3.

Kooli ajalugu

Kooli ajalugu ulatub aastasse 1887, kui kohaliku muusikaseltsi juures 10. detsembril avati Narva muusikakool, mis tegutses kuni 1911. aastani.
1922. aasta kevadel Narva Muusikakool oli uuesti asutatud.
Alates 1950. aastast jätkas kool oma tegevust 2-korruselises Eesti Gümnaasiumi hoones aadressil Vabaduse 20 Narva Lastemuusikakooli Eesti NSV Valitsuse otsusel nime all. Alates 3. juunil 1992 sai Narva Lastemuusikakool uue nime Narva Muusikakool.
1950. aastal oli koolis 3 õpetajat ja 38 õpilast. 2000. aastal oli koolis 52 õpetajat ja üle 400 õpilast.
Narva Muusikakooli baasil oli loodud Narva linna sümfooniaorkester Anatoli Štšura juhatusel.
Alates 1999. aastast Narva Muusikakooli baasil korraldatakse Rahvusvaheline noorte pianistide konkurss, mis on pühendatud Fr. Chopini loomingule.
Jeton Kelmendi

Jeton Kelmendi (sündinud 1978 Pejës Kosovos) on Albaania luuletaja.

Elulugu

Keskkoolis käis ta oma sünnipaigas. Seejärel jätkas ta õpinguid Priština ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi massikommunikatsiooni ja kunsti alal. Brüsseli vabaülikoolis sai ta magistrikraadi diplomaatias. Sealsamas on ta praegu doktoriõppes. 
20. sajandi lõpust alates on Kelmendi viljelnud luulet, proosat ja esseid. Ta teeb pidevalt kaastööd Albaania ja välismaa ajalehtedele nii kultuuri kui ka poliitika ja rahvusvaheliste suhete teemadel. 
Juba tema esikraamat "Lubaduste sajand" ("Shekulli i Premtimeve", 1999) äratas Albaanias laia tähelepanu. Tema luulet on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde ja avaldatud mitmes rahvusvahelises luuleantoloogias. Kelmendi on Kosovo vabastussõja (1998–1999) veteran. Praegu elab ta Brüsselis.