Ülemaailmne ajakirjandusvabaduse päev

Ülemaailmne ajakirjandusvabaduse päev on 3. mail tähistatav rahvusvaheline tähtpäev, mille kuulutas välja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee. Päeva eesmärk on tõsta teadlikkust ajakirjandusvabaduse olulisusest ja tuletada valitsustele meelde nende kohustust austada ning alal hoida väljendusvabadust nii, nagu see on sätestatud 1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni 19. artiklis.
Lisaks tähistatakse sellega Windhoeki deklaratsiooni aastapäeva. Tegemist on ajakirjandusvabadust käsitlevate põhimõtete deklaratsiooniga, mille koostasid Aafrika ajalehtede ajakirjanikud 1991. aastal Namiibia pealinnas Windhoekis.

2018. aasta sündmused

2018. aasta ajakirjandusvabaduse päeval jäeti ära ÜRO poolt ja Tsivilisatsioonide Liidu toetusel korraldatav konverents, kuna ühel ettekandjatest paluti eemaldada oma ettekandest viited mitmetele ajakirjandusvabadust piiravatele riikidele (sh Türgile, Mehhikole, Egiptusele, Venemaale ja Pakistanile). Sellega seoses süüdistati ajakirjandusvabaduse päeva tähistavat ÜRO-d ennast tsensuuris. Hiljem teatas ÜRO kõneisik meediale, et mainitud ettekandes esitatav video oli ÜRO meelest ühepoolne – mainides vaid mõningaid riike, kus ajakirjandusvabadust piiratakse. Lisaks tõi ÜRO konverentsi edasi lükkamise põhjustena välja ka selle kattumise teise ÜRO ametliku üritusega ja oodatust madalama huvi osalemise vastu.
Samal aastal korraldasid mitmed uudisteagentuurid kvaliteetse ajakirjanduse propageerimiseks ühise reklaamikampaania pealkirjaga "Loe rohkem. Kuula rohkem. Mõista rohkem." (Read more. Listen more. Understand more.). Projektis osalesid muuhulgas The New York Times, The Economist ja CNN.
Lisaks mälestati sel aastal ka Afganistani pealinnas Kabulis tapetud kümmet ajakirjanikku.

Auhinnad

UNESCO tähistab ülemaailmset ajakirjandusvabaduse päeva UNESCO/Guillermo Cano ülemaailmse ajakirjandusvabaduse auhinna väljaandmisega. Auhind antakse seda väärivale inimesele, organisatsioonile või institutsioonile, kes on ükskõik, millises maailma piirkonnas panustanud silmapaistval määral ajakirjandusvabaduse kaitsmisse ja/või edendamisse (eriti siis, kui seda on saavutatud ohuga silmitsi seistes). 1997. aastal loodud auhind antakse välja 14 uudistevaldkonna professionaalist koosneva sõltumatu žürii soovituse alusel. Kandidaadid esitatakse piirkondlike ja rahvusvaheliste ajakirjandusvabadusega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide ning UNESCO liikmesriikide poolt.
Auhind nimetati 1986. aasta 17. detsembril Bogotás oma ajakirja El Espectador kontori ees mõrvatud Colombia ajakirjaniku Guillermo Cano Isaza auks. Cano kirjutised olid solvanud Colombia võimsaid narkoparuneid.

UNESCO konverents

UNESCO tähistab ajakirjandusvabaduse päeva ka iga-aastase konverentsiga. Konverentsil osalevad meediaprofessionaalid, ajakirjandusvabadusega tegelevad organisatsioonid ja ÜRO agentuurid hindavad seal ajakirjandusvabaduse olukorda maailmas ning arutlevad selle üle, kuidas tekkinud väljakutseid lahendada. Iga konverents keskendub ühele ajakirjandusvabadusega seotud teemale, mis võib hõlmata head valitsemist, terrorismi kajastamist meedias, karistamatust ja meedia rolli konfliktijärgsetes riikides.