google/wiki40b huggingface dataset:
German (Moralin)

German (vene keeles Герман; kodanikunimega Lev Gennadijevitš Moralin, vene keeles Лев Геннадиевич Моралин; sündinud  24. detsembril 1956 Novo-Jazõkovo külas Arzamassi rajoonis Gorki oblastis) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (metropoliit),  Põhjatähe ordeni kavaler, Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige.
Ta on 2004. aastast Kurski ja Rõlski peapiiskop ning 2012. aastast Kurski ja Rõlski metropoliit. 26. juulist 2012 juhib ta Kurski metropooliat.
Ta juhtis aastatel 1993–2004 Jakutski piiskopkonda.

Haridustee

Lev Moralin lõpetas 1975. aastal Arzamassis meditsiinikooli velskrina. Pärast armeeteenistust õppis ta  Gorki Riikliku Ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonnas, hiljem lõpetas ta kaugõppes  Moskva Vaimuliku Akadeemia. 
2000. aastal lõpetas ta kaugõppes ka Õigeusu Püha Tihhoni Humanitaarülikooli.

Vaimulik teenistus

1983. aastal astus Moralin kiriku teenistusse. Samal aastal  ordineeriti ta diakoniks. 1984. aasta märtsis  pühitseti mungaks (munganimega German) ja kaks päeva hiljem ordineeriti ta munkpreestriks. 1987. aastal ülendati ta  arhimandriidiks.
1993. aastal valis Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinod Germani äsja taasloodud  Jakutski ja Viljuiski piiskopkonna (alates 1995. aastast  Jakutski ja Lenski piiskopkond) piiskopiks, kellel tuli territooriumilt suurimas Venemaa piiskopkonnas taasluua kirikuelu praktiliselt nullist, sest 1993. aastaks oli kogu Jakuutia peale vaid üks pühakoda (puukirik Jakutskis). Nädal pärast valimist  pühitseti German Moskvas Jelohhovo Jumalailmumise peakirikus  piiskopiks. Hirotoonia viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Aleksius II.
2000. aastal pühitseti German peapiiskopiks.
Germani ametisoleku 11 aasta jooksul avati Jakuutias 24 pühakoda ja palvemaja ning loodi 50 kogudust. 2004. aastal määras Püha Sinod Germani  Kurski ja Rõlski peapiiskopiks. 
2012. aasta juulis nimetati German Püha Sinodi otsusega Kurski ja Rõlski metropoliidiks. Nädal hiljem pühitseti ta metropoliidiks.
Georges Auric

Georges Auric [žorž or'ikk] (15. veebruar 1899 Lodève – 23. juuli 1983 Pariis) oli prantsuse helilooja, alates 1862 Prantsuse Instituudi liige.
Ta õppis Montpellier's klaverit ning seejärel Pariisi konservatooriumis kontrapunkti ja fuugat Georges Caussade'i juures, ka kompositsiooni Schola Cantorumis Vincent d'Indy juures. Loominguga alustas 10-aastasena, oma romanssidega esines juba 15-aastasena. Ta kuulus 1920. aastail rühmitusse "Les Six" ning oli koos Francis Poulenciga Igor Stravinski "fänn". Alates 1954. aastast oli ta autorikaitse president, 1957–1969 L´amore kontsertide president, 1962–1968 Pariisi ooperiühingu (Grand Opera & Comic) peadirigent.
Jaanus Saago

Muusikaline tegevus

Jaanus Saago on musitseerinud ansamblites Hiir, Arrac, Crucial Attack ja Driven. Alates 2011. aastast on tema uus bänd John Four.
Laboritarvikud

Laboritarvikud (ka: laboratooriumitarvikud) on laboratoorses töös kasutatavad vahendid. Need on mitmesugused seadmed, aparaadid, instrumendid, väikevahendid ja laborinõud.
Laborite varustus on suuresti spetsiifiline, olenedes tegevus- või uurimisvaldkonnast. Siiski, praktiliselt kõigis laborites on kasutusel termomeetrid, mikroskoobid, elektrilised seadmed, pudelid ja purgid reaktiividega, klaasnõud jne. Teadusaparatuurist tuleks nimetada kromatograafe ja spektromeetreid, mis tänapäeval on kõigis keemilise analüüsiga tegelevates laborites.

Laborinõud ja -vahendid

Praktiliselt igas laboris on kasutusel mitmesugused laborinõud klaasist, plastist, portselanist või erijuhtudeks ka plaatinast. Kasutatakse ka komplektset klaasaparatuuri (ekstraktorid, destillaatorid, absorberid) ning klaasaparatuuri koostamiseks standardseid osi ja vahetükke.
Ambanizana mägi

Ambanizana mägi (malagassi keeles Ambohitsitondroinan' Ambanizana) on mägi Madagaskari saare Masoala poolsaare edelaosas.
Kõrgus merepinnast on umbes 962 m.
Jaapani jeen

Jeen (jaapani keeles: 円 või 圓 en, 'ring') on Jaapani rahaühik alates 1871. aastast. 
ISO 4217 kood on JPY ning rahvusvaheline tähis ¥, siseriiklikult kasutatakse tähisena kanji märki 円.
Üks jeen jaguneb 100 seniks (銭) või 1000 riniks (厘), kuid need korjati käibelt juba 1954. aastal.

Valuutakursid

1 Jaapani jeen = 0,138036 Eesti krooni (seisuga 31. mai 2010).
Alatskivi Kunstide Kool

Alatskivi Kunstide Kool on kunstikool Tartu maakonnas Alatskivil sealse vallamaja II korrusel.
Kool asutati 1990 Alatskivi Muusikakoolina. Et hiljem hakati koolis õpetama ka kunsti ja tantsu, siis nimetati kool ümber Alatskivi Kunstide Kooliks.
Kooli põhiõppe on viimase 24 tegevusaasta jooksul lõpetanud 62 õpilast. Koolis töötab 10 õpetajat.
Pokardi mõis

Pokardi mõis (ka Bokardi, Bocardi) on endine mõis Valgamaal.
Mõisa peahoone on ehitatud 1870. aastal.
Pärast vabadussõda kingiti maja sõjakangelasele Aleksander Jaaksonile, kelle omanduses püsis see kuni vabariigi langemiseni.
Nõukogude ajal leidis mõisahoone kasutust lastekodu ja Helme sanatoorse internaatkooli lisahoonena.
2014. aastal ostis mõisahoone ärimees Nicos Kounnas ning 2016. aastal hakati hoonet restaureerima.
Vee rahvamaja

Vee rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Vee külas.
Rahvamaja asutati 1894.
Nikolai Päts

Elulugu

Nikolai Päts õppis Tahkuranna apostliku õigeusu kihelkonnakoolis, Pärnu apostliku õigeusu kihelkonnakoolis ja aastatel 1884–1894 Riia Vaimulikus Seminaris.
Ta töötas seejärel kooliõpetajana Tänassilmas ja Paides (aastatel 1894–1899). Pühitsemise järel oli ta preester Tänassilmas (1899–1904), Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses (1904–1917) ja aastatel 1914–1918 Võru praostkonna praost. 
Aastatel 1918–1940 oli ta alguses Tallinna Püha Siimeoni koguduse ja hiljem Tallinna Aleksander Nevski koguduse preester; samuti oli ta aastatel 1919–1931 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi (kirikuvalitsuse) abiesimees ning aastatel 1935–1940 esimees. Ta oli ajakirja Elutõde toimetaja ning aastatel 1920–1924 Riigiraamatukogu juhataja.

Isiklikku

Nikolai Päts sündis ehitusmeister Jakob Pätsi (1841–1909) ja Olga Tumanova (1847–1914) 1. pojana, tema vennad olid: Konstantin Päts (1874–1956), Voldemar Päts (1878–1958), Peeter Päts (1880–1942) ja õde Marianne Pung (sünd Päts) (1888–1947).
Nikolai Päts oli abielus 1899. aastast Ludmilla Tšistjakovaga (preester Nikolai Tšistjakovi tütre, kindral Nikolai Helki õega). 
Nikolai ja Ludmilla Pätsil olid järglased: Voldemar Päts, Theodor Päts ja Ludmilla Päts.
Veniamin (Karelin)

Veniamin (kodanikunimega Vassili Matvejevitš Karelin, vene keeles Василий Матвеевич Карелин; 1822 Kassimov – 23. august 1874 Riia) oli õigeusu munk ja vaimulik (piiskop).

Elulugu

Ta sündis Rjazani piiskopkonnas Kassimovi maakonnas köster Matvei Karelini peres 1822. aastal. 1844. aastal lõpetas ta Rjazani Vaimuliku Seminari ja 1848. aastal Moskva Vaimuliku Akadeemia teoloogiakandidaadi kraadiga. 23. mail 1849 pühitses Riia vikaarpiiskop Filaret (Gumilevski) ta diakoniks ja seejärel kohe preestriks.
23. maist 1849 kuni 24. novembrini 1849 oli ta preester Reomäe Apostel Andrease koguduses (olles selle koguduse esimene preester). 3. oktoobril 1849 kaitses ta teoloogiamagistri kraadi. 29. novembrist 1849 kuni 1. juulini 1852 oli ta preester Kuressaare Püha Nikolai koguduses. 24. märtsil 1853 pühitseti ta mungaks nimega Veniamin. 29. oktoobril 1856 määrati ta Riia Vaimuliku Seminari inspektoriks. Ta õpetas seal psühholoogiat, loogikat, patristikat, hermeneutikat, kreeka ja ladina keelt ning Pühakirja. 31. detsembril 1857 ülendati ta arhimandriidiks. 15. detsembril 1859 määrati ta Astrahani Vaimuliku Seminari rektoriks, ühtlasi 8. märtsist 1860 Astrahani Ristija Johannese kloostri ülemaks. 1862. aasta juulis määrati ta Permi Vaimuliku Seminari rektoriks. 29. mail 1866 pühitses Riia ja Miitavi piiskop Platon ta Peterburi Iisaki katedraalis vikaarpiiskopiks, tiitliga Reveli piiskop. 12. märtsist 1870 kuni surmani oli ta Riia ja Miitavi piiskop. Piiskop Veniamini valitsemise ajal said Baltimaade kirikuameti töötajad kroonipalga. Ehitati ja pühitseti Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirik. Riia Vaimuliku Seminari juures asutati komisjon õigeusu kiriku jumalateenistusraamatute tõlkimiseks ja väljaandmiseks eesti ja läti keeles. Balti Õpetajate Seminar avati 1870. aastal. Avati Riia vikaarpiiskopkonna rahvakooli kuratoorium ja nõukogu. Piiskop Veniamin valdas vabalt eesti keelt.
Piiskop Veniamin (Karelin) suri külmetuse tagajärjel 23. augustil 1874 Riias ja on maetud Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirikusse.

Isiklikku

Veniamin Karelini pere: abikaasa Ljubov Karelina (1831–1853), nende tütar Jekaterina (1850–1853). Abikaasa ja tütar surid 1853. aastal.
Ajutee

Laine ajutee (inglise fetch) on teepikkus, mille laine läbib enne kaldale jõudmist.
Ajutee mõistet kasutatakse peamiselt geograafias ja meteoroloogias, kõige sagedamini kalda erosiooni kirjeldamisel ja uurimisel. Ta on oluline ka piki randa liikuvates settevooludes.
Ajutee koos tuule kiiruse ja tugevusega määrab lainete suuruse rannikul. Mida pikem on ajutee ja suurem tuule kiirus, seda suurem ja tugevam on laine. Näiteks lainetel, mis algavad USA idarannikult ja jõuavad Iirimaa läänerannikule, on väga pikk ajutee ning sellepärast on sealkandis lained väga suured. Seevastu Läänemere idarannikul, kus puhuvad valdavalt läänetuuled, ei ole ajutee kuigi pikk, ulatudes kõigest Rootsi rannikuni, ja sellepärast ei ole Läänemere idakaldal lained ka kuigi suured.
Ajutee määrab lainesse salvestunud kineetilise energia hulga. Mida kauem ja mida pikemat teed mööda tuul lainet mööda merd veab, seda rohkem energiat lainesse salvestub ja seda suuremad on purustused rannikul, milleni laine lõpuks jõuab.
2006. aasta Eesti presidendivalimised

2006. aasta Eesti presidendivalimised toimusid 2006. aasta 28. augustist 23. septembrini. Selle käigus toimus kolm valimisvooru Riigikogus ja üks valimiskogus; viimase tulemusena valiti Eesti presidendiks Toomas Hendrik Ilves.
Riigikogus toimus esimene presidendi valimise voor 28. augustil 2006, kandidaadina oli üles seatud Ene Ergma. Hääletamisest võttis osa 65 Riigikogu liiget, kes kõik hääletasid ka tema poolt, kuid et presidendi valimiseks on vaja Riigikogu 2/3 koosseisu poolthääli (ehk vähemalt 67 häält), siis ei osutunud ta valituks. Riigikogus toimunud valimisvoorudes ei osalenud Keskerakonna ja Rahvaliidu saadikud, mistõttu osutus võimatuks ka kahe kolmandiku Riigikogu liikmete toetuse andmine kandidaadile.
Teine ja kolmas Riigikogu valimisvoor toimusid 29. augustil, kandidaadina seati üles Toomas Hendrik Ilves. Taas osales hääletamisel 65 saadikut, kuid mõlemas voorus jäi üks sedel märgistamata, mistõttu Ilvese poolt hääletas 64 riigikogulast. Seetõttu osutus presidendi valimine parlamendis võimatuks ja riigipea valimine toimus valimiskogus.
23. septembril Estonia teatri hoones toimunud presidendivalimistel osales 345 valimiskogu liiget, kandidaatidena seati üles Toomas Hendrik Ilves ja ametis olev president Arnold Rüütel. Ilves kogus 174 valijamehe, Rüütel 162 toetuse, 8 sedelit oli märgistamata ja üks kehtetu. Et valimiskogus pidi kandidaat saavutama lihthääleenamuse, milleks oli 173 häält, osutus presidendiks valituks Toomas Hendrik Ilves.
Percha

Geograafia

2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1532 inimest ja valla pindala on 30.3km².
Percha külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Sand in Taufers, Gais ja Rasen-Antholz.

Frazioni

Percha vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Aschbach, Wielenberg (Sopranessano), Nasen (Nessano), Litschbach (Rio Liccio), Platten (Plata Montevila), Oberwielenbach (Vila di Sopra) ja Unterwielenbach (Vila di Sotto).

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 94.86% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4.29% itaalia keelt ja 0.84% ladiini keelt.
Voldemar Eiso

Voldemar Johannes Eiso (19. jaanuar 1904 Ropka vald, Tartumaa – 8. oktoober 1980) oli eesti õigusteadlane.
Ta lõpetas 1924. aastal Tartu Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis 1924–1929 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1933–1937 õigusteaduskonnas, mag. jur. 1942 (Politsei pädevus ja organisatsioon).
Voldemar Eiso oli aastail 1925–1937 politseiametnik Tartus, alates 1938. aastast Riiginõukogu protokollitoimkonna juhataja. 1942–1944 oli ta Tartu Ülikooli haldusõiguse instituudi assistent. 1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1949. aastal USA-sse. Ta on kirjutanud töid haldusõiguse alalt.
Martinus Veltman

Martinus Justinus Godefriedus Veltman (sündinud 27. juunil 1931 Waalwijkis) on hollandi füüsik. Aastal 1999 sai ta koos oma endise õpilase Gerardus 't Hooftiga Nobeli füüsikaauhinna.
Martinus Veltman alustas 1948 matemaatika- ja füüsikaõpinguid Utrechti Ülikoolis. Ta kaitses 1963 doktorikraadi teoreetilises füüsikas ja sai 1966 Utrechti Ülikooli professoriks. 1981. aastal suundus ta tööle Michigani Ülikooli Ann Arboris. Praegu on ta Michigani Ülikooli emeriitprofessor.
Tema auks on nimetatud asteroid 9492 Veltman.
Tartumaa lipp

Lipu kirjeldus

Tartu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiustk, millest ülemine on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Tartumaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
FK Širvėna

Ajalugu

Klubi loodi 1948 (SA Žalgiris).
Krüptograafia

Algoritmid

Krüptograafiline algoritm ehk šiffer kujutab endast matemaatilist funktsiooni, mida kasutatakse info krüpteerimiseks ja dekrüpteerimiseks. Tavaliselt on need kaks omavahel seotud funktsiooni, üks krüptimiseks ja teine dekrüptimiseks.
Piiratud algoritmiks nimetatakse sellist algoritmi, mille pakutav kaitse põhineb selle algoritmi salastatusel. Selliste algoritmide põhipuuduseks on see, et suurem kasutajate grupp ei saa sellist algoritmi kasutada, kuna iga kord, kui keegi grupist lahkub, tuleb algoritmi vahetada. Samuti tuleb algoritmi vahetada siis, kui keegi kõrvaline sellele jälile saab. Ka ei võimalda sellised algoritmid efektiivset kontrolli ja standardiseerimist.
Tänapäeva krüptograafia lahendab selle probleemi võtme abil. Võti võib omada suvalisi väärtusi teatud väärtuste hulgast. Võimalike väärtuste hulka nimetatakse võtmete ruumiks. Võtit kasutatakse mõlema operatsiooni – krüpteerimise ja dekrüpteerimise puhul, need operatsioonid sõltuvad otseselt võtmest.
Taolist algoritmide tugevus sõltub ainult võtme(te)st, mitte aga algoritmidest enestest. Seega võib algoritmi avaldada ja seda saab ka analüüsida.

Algoritmide tüübid

Võtme kasutamisest lähtuvalt võib algoritme jagada kaheks: sümmeetrilised algoritmid ja avaliku võtmega algoritmid.
Sümmeetriliseks algoritmiks nimetatakse sellist algoritmi, mille puhul on teate dekrüpteerimiseks kasutatav võti krüpteerimiseks kasutatud võtmest väljaarvutatav, ja ka vastupidi. Enamusel sellistel algoritmidel kasutatakse krüpteerimiseks ja dekrüpteerimiseks sama võtit. Sümmeetrilise algoritmi pakutav kaitse sõltub otseselt võtmest, võtme avastamine tähendab seda, et suvaline isik võib teadet krüpteerida ja dekrüpteerida. Niikaua, kui krüptitav info peab jääma saladuseks, peab saladuseks jääma ka kasutatud võti. Seetõttu nimetatakse selliseid algoritme ka salajase võtmega algoritmideks.
Avaliku võtmega algoritmid ehk asümmeetrilised algoritmid on ehitatud nii, et šifreerimisel ja dešifreerimisel kasutatakse erinevaid võtmeid. Need võtmed on teineteisest sõltumatud, ühest võtmest ei saa tuletada teist. Selliseid algoritme nimetatakse ka avaliku võtmega algoritmideks, kuna šifreerimiseks kasutatav võti võib olla avalik. Seda võtit võib teate krüpteerimiseks kasutada suvaline inimene, kuid teadet dekrüpteerida suuda ainult konkreetne inimene, kes teab selleks kasutatavat võtit. Sellistes süsteemideks nimetatakse krüpteerimiseks kasutatavat võtit tihti avalikuks võtmeks, dekrüpteerimiseks kasutatavat võtit aga salajaseks võtmeks.
Digitaalse allkirja skeemides kasutatakse tihti vastupidist mehhanismi: teade krüpteeritakse mitteavaliku võtmega, dekrüpteeritakse aga avalikuga.
Algoritme võib jagada ka andmete töötlemise meetodi järgi. Jadaalgoritmid ehk jadašifrid töötlevad informatsiooni järjestikku, biti- või baidikaupa. Plokkalgoritmid ehk plokkšifrid töötlevad informatsiooni plokikaupa. Plokkšifreid saab kasutada erinevates šifreerimise režiimides.
Enesehinnang

Enesehinnang on psühholoogias inimese üldine subjektiivne emotsionaalne hinnang kui väärtuslik ta on. Hinnang peegeldab inimese enda otsust, mida ta enda kohta arvab. Enesehinnang hõlmab usku endasse (näiteks: olen pädev, olen väärtuslik) ja ka emotsionaalseid seisundeid nagu meeleheide,  uhkus, häbi.  Smith and Mackie (2007) defineerisid nii: "Mina-käsitlus on see, mida me arvame endast ja enesehinnang on positiivne või negatiivne hinnang sellele, kuidas me ennast tunneme."
Enesehinnang on huvitav sotsiaalpsühholoogiline konstruktsioon, kuna seda kasutatakse erinevate tulemuste edukaks ennustamiseks, nagu näiteks akadeemiline võimekus, õnnelikkus, rahuldustunne abielus ja suhetes, ja kriminaalne käitumine. Enesekindlus võib kasutada konkreetsetes olukordades (näiteks: "Ma usun, et olen hea kirjanik ja ma olen selle üle õnnelik") või ka laiemas mõistes (näiteks: "Ma usun, et olen halb inimene ja see tekitab mulle üldist halba arvamust endast"). Psühholoogid arvavad, et enesehinnang on püsiv isiku tunnusjoon, kuigi see võib ka lühiajaliselt kõikuda.
Andres Noormets

Andres Noormets (sündinud 1. oktoobril 1963) on eesti lavastaja, näitleja, dramaturg, pedagoog ja improvisaator. 
Lõpetas Paide Ühisgümnaasiumi. Õppis aastatel 1982–1983 Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist. 1983–1985 teenis sundaega Nõukogude armees. Võeti 1985. aastal täiendava vastuvõtu korras vastu Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli, mille lõpetas 1988. aastal (13. lend).
On tööl olnud näitleja ja lavastajana aastatel 1988–2005 Ugalas (1999–2000 kunstilise juhina), aastatel 2005–2014 Endlas, aastatel 2014–2017 Vanemuises ja külalislavastajana enamikus Eesti teatrites.
Õppinud ja õpetanud tegevusliku improvisatsiooni meetodit (action theater) alates aastast 1997.
Aastatel 1990–2001 oli ta Viljandi Kultuurikolledžis lavakõne ja näitlejameisterlikkuse õppejõud, 1994–1999 ka teatrikateedri juhataja. 
Alates 2017. aastast töötab jälle Ugalas ja 2016. aastast ERR Raadioteatri loovjuhina.
Etnograafia

Etnograafia on humanitaarteaduste hulka kuuluv teadusharu, mis uurib rahvaste materiaalset kultuuri, aga ka kombestikku, tavasid jmt. Tänapäeval kasutatakse ka mõistet "kultuuriantropoloogia", mis hõlmab ka vaimse kultuuri (folkloori, mütoloogiat jne).
Eesti ja teiste soome-ugri rahvaste etnograafilise materjali kogumise ja uurimisega tegeleb Eesti Rahva Muuseum.
Tolli vald

Tolli vald (saksa keeles Pargenthal) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Tolli vald Märjamaa vallaga.
Valla alal asus Tolli mõis.
Pulari keel

Kõnelejad

Põhiliselt kasutatakse Pulari keelt Guineas Fouta Jaloni piirkonnas, kuid lisaks ka Gambias, Guinea-Bissau's, Malil, Senegalis ja Sierra Leones. Pulari keelt kõneleb kokku umbes kolm miljonit inimest, Ethnologue'i andmetel 2 929 200 inimest, kellest enamik ehk 2 550 000 elab Guineas.

Keelenäide

Mi waawataa Pular buy!- Ma ei räägi eriti Pulari keelt.
Mido waawi Pular seeda tun.- Ma räägin Pulari keelt väga vähe.
Mi faamaali.- Ma ei saa aru.
Hida e jam?- On sinuga kõik korras?
Oo-o!- Head aega
Osu!

Gameplay

Mängu tasemeid nimetatakse beatmap'ideks. Igas beatmapis mängib laul ja tekivad ekraanile erinevad rütmielemendid. Mängija peab kasutama osutusseadet, et mõjutada neid elemente laulu rütmis, et saada punkte. Populaarseks on muutunud graafikalaua ja klaviatuuriga mängimine, kuid saab ka mängida hiire ja klaviatuuriga.
Emil ja salapolitseinikud (film, 1931)

Sisu

Emili ema saadab ta koolivaheajal Berliini vanaema juurde. Ta peab viima vanaemale 140 riigimarka. Rongis aga pakub end härra Grundeisina tutvustanud võõras Emilile unerohuga kommi ja varastab talt raha ära. Tuttavate laste abiga asub aga Emil Berliinis Grundeisi jälitama. Lõpuks õnnestub neil Grundeis tabada, kui see läheb panka raha vahetama. Politsei vahistab Grundeisi ja selgub, et tegelikult on ta pangaröövel Mitlinski. Kurjategija tabamise eest saab Emil 1000 riigimarka preemiat.
Tartumaa Tervisespordikeskus

Tartumaa Tervisespordikeskus on asutus Tartu maakonnas Uderna külas. 
Keskuse kompleksi kuuluvad muu hulgas multifunktsionaalne spordisaal, Elva lasketiir, kettagolfirajad.
Keskuse õuel on Tartu maratoni finišikoht.
Suure Vankri auhind

Suure Vankri auhind oli iga-aastane Eesti teatri-, muusika- ja filmikunsti parimate saavutuste eest jagatav auhind, mida anti välja 1996–1999.
Seda kultuuriauhinda anti kokku 21 Eesti kultuuritegelasele. Laureaadid said Tauno Kangro valmistatud ning jumalanna Kallistot kujutava pronksskulptuuri ja esimesel kolmel aastal ka rahasumma.
Heinrich Wollin

Heinrich Wollin (28. märts 1688 Anklam – 23. märts 1731 Urvaste) oli Eesti vaimulik.
Sündis Anklami linnas Pommerimaal (praeguse haldusjaotuse järgi Ostvorpommerni kreisis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Õppis Rostocki Ülikoolis (immatrikuleeriti 17. juulil 1713). Saabus septembris 1718 laevaga Rostockist Riiga (koos hilisema Kambja koguduse õpetaja Albrecht Sutoriga).
Oli aastatel 1718–1731 Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.

Isiklikku

Oli abielus Katharina Elisabeth (sünd. Hellebold) Wolliniga. Kui Heinrich Wollin suri, abiellus tema lesk aastal 1732 uue Urvaste koguduse õpetaja Johann Christian Quandtiga.
Anna Kukk

Anna Marie Kukk VR II/3 (kuni 1922 Anna Marie Vares; 7/20. detsember 1901 Pahuvere mõis, Tuhalaane vald, Viljandimaa – 26. august 1987 Viljandi) oli Eesti sõjaväelane (reamees).
Ta teenis Vabadussõjas 1. ratsapolgus, kasutades sõjaväes nime Peeter Ronk. Paistis silma 20. märtsil 1919 Munamäe lahingus, mille eest teda vääristati Vabaduseristi II liigi 3. järguga.
Küüditati 25. märtsil 1949 Venemaale, tagasi Eestis 1958. aastal.
Dawn French

Dawn Roma French (sündinud 11. oktoobril 1957 Walesis Holyheadis) on Briti näitleja, stsenarist ja koomik. Ta on tuntud eeskätt Dawn Frenchi Geraldine Grangerina komöödiasarjast "Dibley vikaar". Ta mängis sketšisarjas "French and Saunders" aastatel 1987–2005 ja filmis "Harry Potter ja Azkabani vang" 2004. aastal.
Ta oli alates 1984–2010 abielus näitleja Lenny Henryga. Nad läksid lahku. Neil on adopteeritud tütar Billie.
Kõrbesäälik

Välimus

Üldpikkus 11 cm. Väikseim sääliklane. Pea ja ülapool on helehallid, alapool on valkjas. Mõlemal sugupoolel on valge silmarõngas ja ruske päranipuala. Vana isaslinnu pealael on lisaks väike ruske laik. Noorlinnud on heledamad, kollakaspruuni päranipuala ja kollakate tiivavöötidega.

Levila ja eluviisid

Kõrbesäälik asustab pesitsusajal USA edelaosa ja Mehhiko kirdeosa kõrbemaastiku mesquite't ja põõsastikku vooluveekogude kallastel. Talveks rändab Mehhiko lääneossa.
Ta on õõnesääliku kõrval teine õõnsustes pesitsev säälik.
Liiki ohustab elupaikade kadu ja vähemal määral parasitism turpiallase Molothrus ater poolt. Kõrbesääliku populatsioonid kahanevad kogu tema pesitsuslevilas. Toitub putukatest.
Heardi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1830. aastal.