google/wiki40b huggingface dataset:
Kurt Rudolf Schultz

Kurt Rudolf Schultz (16. juuli 1901 Pärnu-Jaagupi – 26. detsember 1979 Heiligenstadt) oli Eesti vaimulik.
Õppis 1912–1919 Tallinna Toomkoolis. Õppis 1920–1925 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pärnu-Jaagupis ja Pärnus. Ordineeriti 11. juunil 1926 Viljandis õpetajaametisse.
Oli aastal 1926–1927 Viljandi Pauluse koguduse abiõpetaja. Teenis aastatel 1927–1939 Muhu, Pöide ja Saaremaa Jaani kogudusi, olles 1931–1935 Saaremaa praostkonna abipraost.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1940–1945 vaimulik Eichstädtis (praegu Dąbie Suur-Poola vojevoodkonnas) ja 1945–1947 Dingelstädtis (Eichsfeldi maakonnas Tüüringi liidumaal). 1947–1949 teenis vaimulikuna Helbras (Eislebeni lähedal Mansfeld-Südharzi maakonnas Saksi-Anhalti liidumaal). 1949–1969 oli õpetaja Heilbad Heiligenstadtis (Eichsfeldi maakonnas Tüüringi liidumaal), olles samaaegselt Eichsfeldi kirikuringkonna superintendent. Emerituuri jäi ta 1. septembril 1969. Heiligenstadtis ta ka suri.

Isiklikku

Tema isa Otto Woldemar Ludwig Schultz oli Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja, vanaisa Ernst Wilhelm Woldemar Schultz oli Saarde ja Pärnu Eliisabeti koguduse koguduse õpetaja ning Eestimaa kindralsuperintendent, teine vanaisa Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, tema onu Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja. Vend Johannes Reinhold Schultz oli Tallinna Toompea saksa koguduse õpetaja ja Tartu Lutheri erainstituudi dotsent.
Lümanda vald

Külad

Vallas oli kokku 25 küla:
Atla, Austla, Eeriksaare, Himmiste, Jõgela, Karala, Kipi, Koimla, Koki, Koovi, Kotlandi, Kulli, Kuusnõmme, Kärdu, Leedri, Lümanda, Metsapere, Mõisaküla, Põlluküla, Riksu, Taritu, Vahva, Vana-Lahetaguse, Varpe, Viidu.

Kirikud ja kalmistud

Lümanda Issanda Muutmise kirik

Loodus

Viidumägi

Pangad

Elda pank – Katri pank – Laidupank – Leonapank – Loonapank – Roopa pank – Soeginina pank – Uuskuiv

Kaitsealad

Viidumäe looduskaitseala – Vilsandi rahvuspark

Järved

Adriska järv – Kaabna järv – Katri luht – Lahuksi järv – Nigu laht – Nonni järv – Panga luht – Riksu laht – Roobimaa järv – Salujärv – Suursilm – Süllalaht – Tõri järv

Lahed

Atla laht – Katri lõugas – Kiirassaare laht – Koovi laht – Koplimaa lõugas – Kuusnõmme laht – Kööbe lõugas –  Pilguse laht – Pussa laht – Roja abajas – Roopa laht – Süaja laht – Ülbaku laht

Saared

Aherahu – Innarahu – Juksirahu – Kitselaid – Koerakuiv – Kolmekivirahud – Kurgurahu – Käkirahu – Käkisilm – Lambarahu – Laurisaar – Liivarahu – Loonalaid – Mihklirahu – Mõndelaid – Naistekivimaa – Nasvarahu – Nootamaa – Nosurahu – Ojurahu – Piskumadal – Punasekivirahu – Põtkemaa madalad – Püskeldi rahud – Rahuneem – Salava saar – Sepasitik – Sokulaid – Suurrahu – Suur-Urve – Umalakotid – Urverahu – Uus Nootamaa – Võrkrahu – Väike-Urve

Poolsaared

Eeriksaare poolsaar – Elda poolsaar – Kahrunukk – Kuusnõmme poolsaar – Linarahu neem – Meelaiu nukk – Muhanina – Pangarahu – Pikanina – Rahumaa poolsaar – Roopa nukk – Soeginina
Ruusa raudteepeatus

Ruusa raudteepeatus (saksa Rusa) on raudteepeatus Põlvamaal Räpina vallas Ruusal.
Ruusa peatuses asub üks madal perroon pikkusega 96m. Tartu–Koidula raudteeliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ning aastaajale 1–4 reisirongi päevas. Rong sõidab Tartust Ruusale umbes 1h 5 minutit.

Ajalugu

Jaam avati aastal 1931, seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Avamisel jäi see Toolamaa valda.
Jaamast on saanud Elroni peatuskoht.

Jaamahoone

Ruusa jaamahoone valmis 1931. aastal tüüpkavandi järgi nagu Põlva, Märjamaa jmt. jaamahooned. Jaama juurde kuulunud puidust elumajad on tüüpilised kogu Tartu–Petseri raudteeliinile. Jaamahoone hävis Teises maailmasõjas.
Vana-Kasaritsa mõis

Vana-Kasaritsa mõis (saksa keeles Alt-Kasseritz) oli riigimõis Võrumaal Rõuge kihelkonnas.

Ajalugu

Varasemal ajal oli see Vastseliina lossiala osa. 1592. aastal läänistati Vastseliina aselinnusepealikule Teofił Mirzwinskile. Pärast Liivimaa Rootsiga liitmist doneeris Gustav II Adolf mõisa 1628. aastal ooberst Ernst Creutzile, kelle järeltulijad olid mõisa valdajad veel 1682. aastal. Reduktsiooniga langes mõis XVII sajandi lõpul riigile ja oli edaspidi riigimõis.

Mõisaansambel

Häärber ei ole säilinud. See oli väike kivist poolkelpkatusega ehitis, mis pärines ilmselt XIX sajandi algusest. Hoone aiapoolsel küljel asus madal viilkatusega veranda. Kõrvalhooneid oli üksikuid ja need olid XX sajandi keskpaiku oluliselt ümber ehitatud või varemeis. Park ei ole säilinud.
Hiiumaa Muuseum

Hiiumaa Muuseum on aastal 1967 Kassari mõisahoones avatud muuseum. Aastast 1998 on muuseumi peamaja Kärdla kalevivabriku direktorite maja (Pikk Maja).
Aastani 1996 kandis muuseum nime Hiiumaa Koduloomuuseum.
Muuseumil on mitu filiaali: nende seas on Rudolf Tobiase Majamuuseum (asutatud 1973), Mihkli Talumuuseum.
Balåifossen

Balåifossen on juga Norras Osafjordeni kagurannikul Hordalandi maakonnas Balåi jõel. Olles 850 meetrit kõrge, on see kõrguselt teine Norras ja maailmas seitsmes.
Balåifossen langeb Osafjordenisse. Juga koosneb kolmast astangust, nendest kõrgeim on 452-meetrine. Joa laius ulatub 6 meetrini, kuid suvisel ajal võib laius oluliselt kahaneda või vesi joas sootuks lõppeda. Juga saab oma vee peamiselt mägedes asuvast lumest ning mitmest väikesest (mäestiku)järvest.
Balåifosseni joa geograafilised koordinaadid: 60° 33′ 41″ N, 07° 00′ 29″ E.
Gonionotophis capensis

Levila

Neid võib kohata Aafrikas- Namiibias, Botswanas, Angolas, Sambias, Zimbabwes, Svaasimaal, Malawis, Tansaanias, Ugandas, Keenias, Somaalias, Etioopias, Eritreal, Sudaanis, Lõuna-Sudaanis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kamerunis ja Gabonis.
Aleksandr Paškov

Elulugu

Aleksandr Paškov on venelane ja Vladimir Paškovi poeg.
Lõpetas Tartu 4. Keskkooli, 1958 TÜ arstiteaduskonna, 1961–64 Üleliidulise Endokrinoloogia ja Hormoonide Keemia Instituudi aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1967, samas), väitekiri "Функциональное состояние почек у больных тиреотосикозом". Oli 1958–61 Pärnu Polikliiniku endokrinoloog, 1964–97 Vabariikliku Struumatõrje Dispanseri, Eesti Endokrinoloogiakeskuse (1991) ja Tartu Ülikooli Kliinikumi endokrinoloogiahaigla (1994) arst ja funktsionaalse diagnostika osakonna juhataja, labori juhataja, biokeemik. Aastast 1999 Tallinna Polütehnikumi õpetaja.Elab (2017 andmetel) Tartus Karlova linnaosas.

Teadustöö

Uurinud türeotoksikoosi ja diabeeti. Üle 10 teadustrükise.
Jakob Kunder

Jakob Kunder (7. august 1921 Saulepi – 18. märts 1945 Blīdene raudteejaama lähedal Lätis) oli eesti sõjaväelane Punaarmees.

Elukäik

Jakob Kunder kasvas üles Pärnumaal Tõstamaa vallas. 
Ta astus 1940. aastal Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi koosseisus olnud miilitsasse  ning 1941. aasta alguses Läänemaa hävituspataljoni ning taganes koos Nõukogude vägedega Venemaale.
Punaarmee koosseisus oli ta alates 1942. aastast. Samal aastal astus ta ÜLKNÜ-sse. 8. Eesti Laskurkorpuse formeerimise ajal määrati Kunder jaokomandöriks ja saadeti jalaväekooli Podolskisse, kust tuli rühmakomandörina korpusesse tagasi aprillis 1943. Sügisel 1944 sai ta Mandri-Eestis toimunud lahingutes haavata, teda autasustati Punatähe ordeniga. 
Ta hukkus lahingus, olles 300. eesti laskurpolgu 1. pataljoni 1. roodu 2. rühmakomandör leitnandi auastmes. Ta sai vaenlase blindaaži kahjutuks tehes surmava kuulihaava. Ametliku versiooni järgi sulges ta oma kehaga vaenlase blindaaži laskeava, et takistada sinna jäänud ainsa vaenlase tuld. 18. märtsil 1945 ründas eesti laskurkorpuse rood, kuhu Kunder kuulus, Blīdene raudteejaama. Kunder asus juhtima ründesalka, mis pidi hävitama sakslaste kuulipildujapesa. Kunder jõudis dzotini ja heitis käsigranaadi, mis lõhkes dzoti ees. Tema teine granaat tabas juba laskepesa sisemust. Vastase kuulipilduja vaikis, kuid tulistas varsti jälle. Nüüd püüdis Kunder tulistada püstolist dzoti sisemusse, kuid sai raskelt haavata. Haavatuna olevat ta roomanud laskepesani ja katnud selle oma kehaga. Seepeale tabanud teda vastase kuulipilduja turmtuli surmavalt otse kehasse. Tema rühma sõdurid jõudsid nüüd samuti dzotini, reamees A. Prantsen viskas selle korstnasse kolm granaati, mis sundisid kuulipilduja vaikima. Kunder maeti läheduses asuvasse ühishauda. 
Kuid on ka versioon, et Kunder sai juba enne surma. Nõukogude Liidu kangelaseks esitati ta nõukogude võimu jaoks laitmatu elukäigu pärast.

Mälestuse jäädvustamine

Postuumselt anti talle 15. mail 1946 Nõukogude Liidu kangelase aunimetus. Tallinna 32. Keskkool kandis tema nime, samuti ka Pärnu 4. Keskkooli pioneeriorganisatsioon.
Vince Clarke

Depeche Mode

Clarke oli noore popansambli peamine helilooja ja kirjutas enamiku albumi "Speak & Spell" lugudest. Peagi pärast albumi avaldamist lahkus ta bändist, kuna talle ei meeldinud võetud suund. Tema heliloojakohustuse võttis üle Martin Gore. 
Depeche Mode'i hilisema loomingu kohta on ta öelnud, et see on tema maitse jaoks veidi liiga tume, ent sellegipoolest hea.

Yazoo

Seejärel moodustas Clarke koos Alison Moyet'ga duo Yazoo, mis lindistas kaks albumit ja mitu hitti, näiteks "Don't Go" ja "Only You". Yazoo läks laiali 1983. aastal.

The Assembly

Koos Feargal Sharkeyga salvestas Clarke hiti "Never Never". Clarke'i idee oli teha koostööd erinevate artistidega, kuid see ei saanud teoks ning ta liikus edasi, tegelemaks teiste projektidega.

Erasure

1985 pani ta ajakirja Melody Maker kuulutuse, millega otsis lauljat. 41. taotleja oli Andy Bell, kellega Clarke moodustaski duo Erasure. Bändist sai Suurbritannia muusikaajaloo üks suurema müügieduga popansambleid.
Armeegrupp Narwa

Ajalugu

Sponheimeri Grupp moodustati 27. jaanuaril 1944 Saksa väegrupi Nord 18. armee teistest üksustest eraldunud ja Leningradi alt Narva suunas taandunud LIV. armeekorpuse ja III Germaani Soomuskorpuse juhtimiseks.
23. veebruaril 1944 moodustati Sponheimeri Grupi, LIV armeekorpuse staabi ja selles rindelõigus tegutsenud väeosade baasil armeegrupp Narva, mis allutati otse väegrupile Nord. Armeegruppi asus juhtima jalaväekindral Johannes Friessner, kes allutas rinde Narva-Jõesuust kuni Auvereni III Germaani Soomuskorpuse ülemale SS-Gruppenführer Felix Steinerile, Auverest Putkini XXXXIII armeekorpuse ülemale kindralleitnant Ehrenfried Oscar Boegele, kes saabus oma staabiga rindele 29. veebruaril 1944  ja 1. märtsist Putkist Vasknarvani hiljem pikendati vastutusala Mustveeni XXVI. armeekorpuse ülemale jalaväekindral Anton Grasserile, kes saabus oma staabiga rindele 20. märtsil 1944,
6. juulil 1944 lahkus Leedusse XXVI armeekorpuse staap ja 20. juulist 1944 ka XXXXIII armeekorpuse staap. 

25. septembril 1944 nimetati armeegrupp Narva ümber armeegrupiks Grasser, mis 1944. aasta oktoobris nimetati ümber armeegrupiks Kleffel ja 1944. aasta novembris kasutati armeegrupi staapi 25. armee formeerimiseks.
Põltsamaa aardeleid

Põltsamaa aardeleid on aardeleid Jõgeva maakonnast Põltsamaalt. See leiti 1939 endise Jürmanni aianduskrundilt Põltsamaa jõe lähedalt. Leid sisaldas hinnangute järgi üle 500 Araabia mündi. Mündid olid savinõus. Mündid olid maetud 10. sajandil.
Ingrid Lukas

Ingrid Lukas (sündinud 20. augustil 1984 Tallinnas) on eesti laulja-laulukirjutaja, pianist ja helilooja.
Ta on elanud Šveitsis.
Salantai regionaalpark

Salantai regionaalpark (leedu keeles Salantų regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Skuodase, Kretinga ja Plungė rajoonis.
Salantai regionaalpark asub Žemaitijas Salantai ümbruskonnas Minija jõe keskjooksul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta 58 kilomeetri pikkust, 400–500 meetrit laia ja 25–30 meetrit sügavat Minija-Salantase-Erla ürgorgu, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit.
Regionaalpargi territooriumil asuvad kolm suurimat kivikülvi Leedus, samuti Leedu suuruselt viies rändrahn. Kivikülvidest suurim on Šaukliai kivikülv, mille pindala on 162 hektarit. Salantais kasvab 4,8-meetrise ümbermõõduga harilik hobukastan. Ürgoru nõlvadel avaneb arvukalt pehme veega allikaid. Dyburiai paljandi ümbruses asub 114,79 hektari suurune reservaat, kus majandustegevus on piiratud.
Regionaalpargi territooriumil asub viis linnamäge, neist tuntuim asub Imbarės. Viimase lähedal asub ka Skaudaliai hiiemägi. Teine hiiemägi asub Erla ürgoru serval. Arhitektuurimälestistena on kaitse all Kartena, Mosėdise ja Kalnalise kirikud. Nasrėnais asub piiskop Motiejus Valančiuse muuseum. Koduloomuuseumid asuvad Salantai, Kartena ja Mosėdise keskkoolide juures.
Salantai regionaalpargi keskus asub Salantais. Teised tähtsamad asulad on Kartena ja Mosėdis.
Salantai regionaalpargi pindala on 13 630 hektarit. Erinevad kaitsealad võtavad enda alla 55,4% regionaalpargi territooriumist.
Gernet

Gernet on Saksamaalt Pommerist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esivanemaks oli Gollnowi (Pommeris) bürgermeister Peter Gernet. 
1761. a anti Vene keisririigi mereväes teeninud Karl Gottlieb Gernetile riigiaadliku tiitel ja vapp. 
Perekonnale kuulusid Harjumaal Metstaguse, Lehola, Kostivere, Salajõe, Vaemla mõis, Ääsmäe ja Aadma mõis.
Berliini fenomen

Berliini fenomeniks nimetatakse stratosfääri äkilist soojenemist. Nimetus tuleneb koha järgi, kus nähtust 1950-ndatel esimest korda vaadeldi ja kirjeldati.

Protsessi kirjeldus

Stratosfäär võib äkitselt soojeneda, kui polaarpööris jaguneb ehk kaksistub, mille tulemusel jugavool aeglustub – stratosfääri läänetuuled nõrgenevad, peatuvad või asenduvad idavooluga (tsonaalne tsirkulatsioon hakkab asenduma poolmeridionaalse tsirkulatsiooniga). Nõrga polaarpöörise korral arenevad välja suure amplituudiga Rossby lained, mis võivad põhjustada eelkõige Euroopas kui üleminekulise paraskliimaga piirkonnas suuri ilmaanomaaliaid, sest teistes põhja-parasvöötme piirkondades on ilm merelise või mandrilise paraskliima tõttu stabiilsem.
Polaarpöörise kaheks keeriseks jagunemist tuleb peamiselt ette põhjapoolkeral, sest lõunapoolkeral mandrid ja ookeanid ei vaheldu.
Piibe-Imbi Arrak

Piibe-Imbi Arrak (sündinud 13. detsembril 1939 Tallinnas; 1972. aastani Piibe-Imbi Müürsep) on eesti maalikunstnik.
Lõpetas 1958. aastal Tallinna 1. Keskkooli. Õppis 1958–1962 Tartu Kujutava Kunsti Koolis, seejärel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis.
Alates 1968. aastast osalenud regulaarselt näitustel. Töötas Tartu Konservitehase kunstnikuna.
2000. aastast Tartu Kunstnike Liidu liige.
Maalinud peamiselt õlimaale, aga ka pastelle ja akvarelle. Põhiteemadeks on olnud maastikud, lilled, linnavaated, portreed ja vanad mänguasjad.

Isiklikku

Tema abikaasa oli kunstnik Eevart Arrak. Nende poeg on majanduspublitsist Andres Arrak.
Maximilian Kolbe

Maximilian Maria Kolbe (poola keeles Maksymilian Maria Kolbe; kodanikunimega Rajmund Kolbe; 8. jaanuar 1894 – 14. august 1941) oli katoliku kiriku pühak, poola frantsiskaani munk, ordupreester, märter, kes läks Auschwitzis ühe pereisa eest vabatahtlikult surma.
Rajmund Kolbe sündis 8. jaanuaril 1894 Venemaa valduses olnud Poola osas. 1910. aastal astus ta frantsisklaste ordusse. Ta saadeti õppima Rooma, kus ta 1918. aastal pühitseti preestriks. 
1919. aastal naasis isa Maximilian Poolasse ja hakkas seal edendama organisatsiooni Militia Immaculatae ('Pärispatuta Neitsi sõjavägi') tegevust, mille ta oli asutanud 16. oktoobril 1917. 1927. aastal asutas ta Varssavi lähedal Niepokalanówi evangeliseerimiskeskuse (kloostri). Aastaks 1939 oli sealsest 18 vennast saanud 650, nii et see oli maailma suurim katoliku klooster. 
Et maailma paremini Pärispatuta Neitsile võita, kasutasid vennad kõige moodsamaid massiteabevahendeid. Nad avaldasid palju katehheetilist ja harduskirjandust, päevalehte tiraažiga 230 000 ja üle miljonilise tiraažiga kuukirja. Kolbe rajas lühilaineraadiojaama ning kavatses asutada filmistuudio. 1930. aastal rajas ta Nagasaki servale jaapani Niepokalanówi ning plaanis rajada misjonikeskusi üle maailma. 
1939. aastal pakkus Kolbe klooster varjupaika Poola pagulastele, sealhulgas juutidele. Mais 1941 ta vahistati ja paigutati koonduslaagrisse Auschwitz I. 
Juulis 1941 oli üks mees Plokist nr 14 kadunud. Selle eest otsustati kümme meest samast plokist surnuks näljutada, et hirmutamisega ära hoida uusi põgenemiskatseid (hiljem leiti kadunud mees uppununa laagri välikäimlast). Üks kümnest hakkas karjuma, hädaldades oma perekonna pärast. Kolbe palus, et ta saaks surma minna tolle mehe asemel, ja tema soov rahuldati. Pärast kahenädalast nälgimist oli neli meest veel elus. Et kongidest oli puudus, hukati Kolbe ja teised kolm meest fenoolisüstiga.        
Kolbe kuulutati õndsaks 1971. aastal ja paavst Johannes Paulus II kanoniseeris ta pühakuks "armastuse märtrina" 1982. aastal. Tema mälestuspäev on 14. augustil. Püha Maximilian Maria Kolbet peetakse ajakirjanike, perekondade, vangide, abordivastase liikumise ja narkomaanide kaitsepühakuks.
Marcus Pape

Marcus Pape (allikas ka Papius; umbes 1505 Tartu – 24. august 1549 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
1541. aastal oli ta Oleviste kihelkonna vaimulik, olles arvatavasti Pühavaimu koguduse ja Kalamaja Gerdruthi koguduse pastor.
1549. aastal on ta preestrilaeka asutamisel märgitud kui Oleviste koguduse vaimulik.
Hahn

Hahn on Mecklenburgist pärit vana aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa on esimest korda mainitud 1230. aastal. 
Suguvõsa Baltikumi liini esindajad oli parunid või vabahärrad.
Suguvõsale kuulusid Eesti alal Lihula mõis.
Kitcheneri Eesti Selts

Kitcheneri Eesti Selts (inglise keeles Kitchener Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Kitcheneris. Seltsi esimees on Ene Rebane-Billings.
Origami

Origami (jaapani 折り紙) on paberi voltimise kunst.
Sõna origami pärineb jaapani keelest, kus ori tähendab voltimist, murdmist ja kami paberit. Origamis kasutatakse väheseid voltimise viise, kuid neid kombineerides on võimalik valmistada mitmesuguseid kujundeid. Voltimist alustatakse tavaliselt ruudukujulisest paberist, mille pooled võivad olla eri värvi või mustriga.
Landecki ringkond

Geograafia

Ringkond koosneb Inni oru ülemisest otsast ja selle kõrvalorgudest: Kaunertal, Stanzer Tal ja Paznaun. Ringkonna mäestike hulka kuuluvad Ötztali Alpide osad, Samnauni grupp, Verwalli ja Lechtali Alpide osad ning Arlberg.
Valga–Riia rongiliin

Ajalugu

Rongiliin rajati aastatel 1886–1889 (avati 22. juuli 1889) osana Liivimaa ja Pihkva kubermangu läbiva Riia–Pihkva raudteeliinist (selle alla arvati ka Tartu–Valga rongiliin), rongiliini pikkus oli 287 versta ehk 306 km.
1893. aastal riigistati Eestimaa kubermangus tegutsenud Balti raudtee ja Riia–Pihkva raudtee liideti Balti raudteega, 1907. aastal Balti raudtee ja Peterburi–Varssavi raudtee ühendamisel moodustati Loode raudtee (vene Северо-Западныя казенныя железныя дороги).
Impulsi jäävuse seadus

Impulsi jäävuse seadus on üks olulisemaid jäävusseaduseid füüsikas. See väidab, et igasuguste kehade süsteemi impulss on jääv, kui sellele süsteemile ei mõju väliseid jõude. Impulsi jäävuse seadus kehtib nii Newtoni mehaanikas, erirelatiivsusteoorias kui ka kvantmehaanikas. See kehtib sõltumatult energia jäävuse seadusest.
Analüütilises mehaanikas tuleneb impulsi jäävus lagranžiaani nihkeinvariantsusest välismõjude puudumisel. Viimane järeldumine on Noetheri teoreemi erijuht.
Monokristall

Monokristall on terviklik üksik ühtse kristallvõrega mineraalitera.
Monokristallile vastanduvad paljudest mineraaliteradest koosnevad agregaadid, näiteks kivimid.
Monokristall, nagu kristallstruktuuriga tahkised üldse, ei pea koosnema ühe keemilise elemendi aatomitest.
Looduses leidub haliidi, kvartsi ja paljude teiste mineraalide monokristalle.
Monokristalle kasvatatakse erinevatest ainetest. Neid kasutatakse teaduses ja tehnikas, eriti raadiotehnikas ja elektroonikas. Viimasel juhul on monokristallid pooljuhtkristallid.
Elektroonika jaoks tehtavad pooljuhtkristallid valmistatakse põhiosas ränist või germaaniumist. Kristalli teatud osadele lisatakse mõne muu elemendi aatomeid, et muuta piirkonna juhtivustüüpi. Kui lisatava elemendi aatomi väliselektronkihil on rohkem elektrone kui näiteks ränil, on tegemist elektronjuhtiva alaga. Kui aga väliskihi elektrone on lisataval ainel vähem, nimetatakse antud piirkonna juhtivust aukjuhtivuseks.
Seatapp

Ilukirjandus

K. Roolaini (Karl Laaguse) novellikogus "Öised warjud" (Tartu: Noor-Eesti, 1922) on novell "Seatapmine".
Soome laenud eesti keeles

Soome laenud on eesti keelde soome keelest alates 19. sajandi lõpust tulnud laentüved. 
Muudest laenudest erinevalt on valdav osa soome laene võetud kasutusele teadliku keeleuuenduse protsessi käigus. Mõned laenud on eesti kirjakeelde siiski tulnud ka murrete, peamiselt kirderannikumurde, ja 20. sajandi lõpus Tallinna kõnekeele kaudu. Keeleuuenduse käigus laenatud sõnad kuuluvad peamiselt abstraktsete mõistete valdkonda. Teadlikult kirjakeelde laenatud soome päritolu sõnad on näiteks aare, anastama, haihtuma, harras, julm, lakkama, masendama, raev, reibas, sangar, solvama, sünge, vaist, vihjama, mehu, retk, tehas. Murrete kaudu kirjakeelde jõudnud laen on näiteks kaadama, Tallinna kõnekeele kaudu näiteks romu. Kokku on neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 87–96, hilisematel Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 196–210.
Sporditurundus

Ülevaade

Sporditurundus on spordi edendamise osa, mis hõlmab mitmesuguseid sporditööstuse sektoreid, sealhulgas ringhäälinguid, reklaami, suhtlusmeediat, digitaalplatvorme, piletite müüki ja kogukonna suhteid.
Sporditurunduse saab jagada kolme sektorisse. Esimene neist on spordi ja spordiasutuste ning meeskondade turundamine, näiteks olümpiamängud, Hispaania jalgpalliliiga või NFL, samuti lähevad sinna ka meeskonnad nagu Real Madrid või New York Yankees. Teine sektor hõlmab spordiürituste, meeskondade ja individuaalsportlaste kasutamist toodete turundamiseks. Kolmas kategooria kujutab spordi turundamist rahvale, et propageerida spordiga tegelemist ja suurendada spordiüritustest osavõttu. 
Esimesel juhul on turundus seotud otseselt spordiga. Teisel juhul võivad aga ei pea tooted olema seotud otseselt spordiga. Kui turundus on spordi kohta üldiselt kasutatakse väljendit „sporditurundus“. Kui turunduses kasutatakse spordi üritusi, sportlasi, tiime või liigasid mingisuguse toote reklaamimiseks, kasutatakse fraasi „turundus spordi kaudu“. Kui turunduse eesmärgiks on suurendada rahva osalust, siis kutsutakse seda „Grassroots Sports Marketing“.
Spordi turundust tänaval väljendatakse läbi plakatite, suurte reklaamide, kuid samuti ka linna osade (tänavavalgustid, kõnniteed jne) kaudu, et edendada ning saada avalikku tähelepanu suurürituste ajal, nagu jalgpalli MM, olümpiamängud või Super Bowl.

Sporditurunduse eelised

Sporditurunduse eeliseks on selle laiaulatuslikkus. Spordiga seotud huvirühmad on nii liigad, võistkonnad, sportlased, fännid, kuid samuti ka spordiüritusi võõrustavad linnad ja riigid. Sellest saavad kasu ka meedia ning ettevõtted, kes reklaamivad oma tooteid ning teenuseid spordi kaudu. Otsest kasu saavad liigad, tiimid ning sportlased piletite müügi, meediaõiguste ning sponsorluse tulust. Samuti saavad ka tulu linnad ja riigid maksudest. Kõik huvigrupid saavad aga palju avalikku tähelepanu.

Uued takistused spordi turundamisel

Kuna noored lülituvad ümber uutele platvormidele, et saada ligipääsu spordile, on traditsioonilise meedia ja sporditurunduse roll muutumas. Vananenud ja paindumatud lepingud jätavad vähe eelarvet paindlikuks turundamiseks. Uus ja juurdepääsetav spordi vaatamise viis, alates mobiilist kuni VR-ini tähendab seda, et fännid ei pruugi soovida üritustel ise osaleda. Sportlastelt oodatakse aga rohkem, et turundada oma brändi.
Noorsõdur

Noorsõdur ehk noor on ajateenija esimestel teenistuskuudel.
Tänapäeval Eesti sõjaväes seda nimetust enam ei kasutata. Selle asemel on nimetus reamees. Eesti sõjaväes on noorsõduri nimetust kasutatud 1990. aastatel ja Eesti esimesel iseseisvusajal.
Huvialakool Shart

Huvialakool Shart on huvikool Pärnus aadressil Roheline tänav 1b (Nooruse Maja). Kooli haldab MTÜ Jumbo. 
Kool asutati 1998.
Kooli direktor on Silva Heinla.