Entsüklopeedia

Sõna päritolu

Sõna tuleb kreeka väljendist "enkyklios paideia" ('üleüldine kõiki valdkondi hõlmav õpetus', sõna-sõnalt 'ringlevalt/korduvalt kasutatav elik ümardatud/tasakaalustatud õpetus'), mille kontraheeritud vormi "enkyklopaideia"  kasutust omistasid renessansiaja õpetlased Plinius Vanemale ja Marcus Fabius Quintilianusele küll ekslikult, kuid see ei anna alust põhimõttelisteks eristusteks eri ajastude entsüklopedistide vahel. Tänapäeval levinud tähendus 'tähestiku järjekorras teabeallikas' lähtub valgustusajast ning dateeeritakse aastasse 1644, tüüpnäitena viidatakse prantsuskeelsele teosele "Encylopédie ou Dictionnaire raisonné des Sciences, des Artes, et des Métiers" (1751–1765).

Entsüklopeediad ja Eesti

Eesti alal hakati saksa kultuuriruumi kuulumise tõttu esmalt kasutama saksakeelseid entsüklopeediaid. Nende kättesaadavus oli juhuslik ja laiemat levikut need ei saanud.
Oluline muutus toimus Tartu Ülikooli taasavamisega 1802. aastal. Ülikooli raamatukogu esimene direktor, professor Johann Karl Simon Morgenstern, hakkas süstemaatiliselt tellima mitmesuguseid maailmas ilmunud entsüklopeedilisi teatmeteoseid.
Esimest eestikeelset üldentsüklopeediat kavatseti välja anda 19. sajandi lõpul. Aastal 1891 tahtis Jaan Nebocat välja anda "Üleüldise Teadustesõnaraamatu", mille käsikiri oli väidetavalt valmis, ent trükki see ei jõudnud. 
Esimene eestikeelne entsüklopeedia oli Karl August Hermanni koostatud "Eesti Üleüldise teaduse raamat ehk encyklopädia konversationi-lexikon" (1900–1906). Sellest jõudis vihikutena ilmuda esimene köide (A-täht, 1900–1904) ning osa teisest köitest (B-täht, 1906).
Aastatel 1908–1909 ilmus Tartus Jakob Martin Muide eestvõttel 7 vihikut "Hariduse sõnaraamatut". See sisaldas märksõnu A-st kuni märksõnani definitsioon. Sõnaraamat jäi lõpetamata.

Esimese iseseisvuse ajal

Aastal 1931 avaldas kirjastus Elu 3-köitelisena kavandatud entsüklopeedia "Konversatsioon-leksikon: teaduste sõnaraamat". Sõnaraamatust jõudis ilmuda 1. köite 1. raamat, jõudes märksõnani aktsidentsid.
"Eesti Entsüklopeedia" oli esimene eestikeelne lõpuleviidud üldentsüklopeedia. See ilmus aastatel 1932–1937 8 köites. Täiendusköitest jõuti 1940. aastal avaldada 4 vihku. 
Aastatel 1937–1939 andis kirjastus Loodus välja üheköitelise "Väikese entsüklopeedia" ja selle 3 lisatrükki. Ühtekokku oli seal u 30 000 märksõna. 
Aastal 1937 hakkas Noor-Eesti Kirjastus Tartus välja andma üheköitelist ja kavandatult kümnevihikulist "Eesti Rahvaleksikoni". Aastal 1940 leksikoni väljaandmine katkes, jõuti välja anda kaheksa vihikut kuni märksõnani manustama.

Eesti NSV ja väliseesti entsüklopeediad

Välis-Eestis avaldati "Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist" 2 vihku (1957 ja 1959).  
"Eesti nõukogude entsüklopeedia" on aastatel 1968–1976 ilmunud 8-köiteline eestikeelne üldentsüklopeedia.
ENEKE on aastatel 1982–1986 ilmunud 4-köiteline noortele suunatud üldentsüklopeedia.

Pärast iseseisvuse taastamist

Eesti üks täiuslikumaid entsüklopeediaid on 1985. aastal ilmuma hakanud "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (ENE) 2. väljaanne, mis alates 5. köitest (1990) ilmus "Eesti entsüklopeedia" (EE) nime all. Viimane, 15. köide ilmus 2007. aastal.
2002. aastal tehti Vikipeedia projekti osana algust eestikeelse Vikipeediaga. Vikipeedia on mitmekeelne veebipõhine vaba sisuga entsüklopeedia, mida kirjutavad ühiselt paljud vabatahtlikud.
2008. aastal hakkas kirjastus TEA välja andma 22-köitelist TEA entsüklopeediat.