google/wiki40b huggingface dataset:
1. Tankitõrjekompanii

Tankitõrjekompanii ajalugu

1930. aastal käisid Eesti kaitseväelased tutvumas Saksamaal tankitõrje tegevusega. Toona võeti eesmärgiks luua vastavalt minimaalvajadusele igale sõja korral formeeritavale diviisile motoriseeritud tankitõrjekahuritega relvastatud kompanii. Allüksuste väljakoolitamiseks moodustati Vabariigi Presidendi 13.05.1939 otsusega nr 15 1. ja 2. diviisi koosseisu kokku kolm rahuaegset tankitõrjekompaniid, nende õigusjärglane on taasiseseisvunud Eesti kaitseväe 1. jalaväebrigaadi tankitõrjekompanii.

Tänapäeval

Praegu on kompanii ülem Hannes Meimre ning kompanii veebel Marko Taluste ning kompanii asub Narvas.

Väljaõpe

1. jalaväebrigaadi tankitõrjekompaniis kestab väljaõpe juhtivkoosseisule ja erialaspetsialistidele 11 kuud ning põhikutsele 8 kuud. Kasutusel on EKV tankitõrje raketikompleksid Milan-2  ja Javelin Block 1. Laskmist õpetatakse peamiselt trenažööridel. Tankitõrjekompaniis antakse väljaõpe kesk- ja pikamaa tankitõrjeraketikomplekside meeskonnaliikmetele, seetõttu on põhirõhk lasketehnilisel ettevalmistusel ning meeskondade maksimaalselt heal koostööl.
Väljaõpe on väga mitmekülgne. Nooremallohvitseride kursusel antakse õppuritele teadmised ja oskused jalaväe ning tankitõrje suundadel. Põhirõhk on õppurite praktilise juhtimiskogemuse omandamisel. Seejärel toimub põhikutsele erialakursus raketiallüksuste relvastuse tundmaõppimiseks, pärast seda alustatakse tankitõrje jagude ja rühmade kokku töötamist. Allüksuse kursuse käigus toimuvad erinevad harjutused ning õppused, kuhu kutsutakse osalema ka üksuseid teistest väeosadest (näiteks Scoutspataljoni elukutselistest tegevväelastest koosnev tankitõrjerühm). Koostööd tehakse ka Eestisse saabunud liitlaste üksustega.
Tankitõrjekompaniis õpetatakse jälgima Eesti seadusi (näiteks õpetatakse jälgima enda ümbruskonda)

Asukoht

Tankitõrjekompanii paikneb koos Viru jalaväepataljoniga 1. jalaväebrigaadi Jõhvi linnakus. Kompanii ruumid asuvad linnaku II kasarmus (kahekordne), kus on sõdurisõbralikud ja tänapäevased elamistingimused. Linnakus on raamatukogu, see on avatud kõigile ajateenijatele ja tegevväelastele. Huviliste kasutada on piljardilaud ja lauamängud. Samuti on võimalik kasutada internetiühendusega arvuteid.

Sport paiknemiskohas

Ajateenijad ja kaadrikaitseväelased saavad mängida linnakus lauatennist, piljardit ja koroonat. Paiknemiskohas on samuti jooksurada ning spordihall, kus saab tegeleda crossfitiga. Lisaks korraldatakse mitmesuguseid sportlikke üritusi, mis on suunatud kaitseväelaste füüsilise vastupidavuse (praktikal laskevõistlus, spordipäev, kiirrännakud).
Ajateenijatel on ka võimalus kasutada pallimängusaale, ujulaid, jooksu- ja suusaradu ning muid spordirajatisi.

Sümboolika

Tankitõrjekompanii sümboolikaks on hõbedane, teravatipuline vapikilp, mille ülaosas asetsevad tähed „TT“, mis tähistab tankitõrjet ning sümboli all keskel number „1“, mis näitab brigaadi, mille alla tankitõrjekompanii kuulub. Välivormi embleemi põhiosa on roheline.
Wrocławi Ülikool

Wrocławi Ülikool (poola keeles Uniwersytet Wrocławski, saksa keeles Universität Breslau (Breslau Ülikool), ladina keeles Universitas Wratislaviensis) on avalik-õiguslik teadusülikool Poolas Wrocławi linnas.
Asutatud 1702, on see üks vanimaid kolledžitega kõrgkoole Kesk-Euroopas ligikaudu 30 000 üliõpilasega (2012). Kogu oma ajaloo jooksul jäi see suureks saksakeelsete riikide õppekeskuseks, kuni territoriaalsete muudatusteni Saksamaal pärast Teist maailmasõda. Pärast territoriaalseid muudatusi Poolas pärast Teist maailmasõda taastasid teadlased, peamiselt Jan Kazimierzi nimelisest Lwówi Ülikoolist, ülikoolihoone, mis oli tugevasti kannatada saanud Breslau piiramise tõttu. Esimesed loengud peeti katkiste akendega auditooriumides.
Ülikool on praegu suurim Alam-Sileesias. 1945. aastast alates on selle lõpetanud üle 100 000 inimese.
Rüütli tänav (Paide)

Rüütli tänav on tänav Paides.
Rüütli tänav on umbes 470 meetrit pikk. 
Tänav algab Posti tänavalt ja kulgeb lõunasse, kus ristub Pika tänavaga ja lõppeb.
Tänav on kaetud osaliselt munakivisillutisega.
Rüütli tänavaga ristuvad Vee ja Vainu tänav.
Soojustegur

Soojuspumba kütteenergia koosneb kahest osast: energiast, mis võetakse madalatemperatuurilisest keskkonnast aurusti kaudu, ning kompressori tarbitud ja soojuseks muundatud energiast. Soojuspumba töö efektiivsust võib iseloomustada soojusteguriga (inglise keeles COP – coefficient of perfomance), mis on kogu saadud soojus­energia ja kompressori tarbitud energia suhe. Soojuspumpade soojustegur võib teoreetiliselt ulatuda 3-st kuni 10-ni. Määravaks on temperatuuritõus. Mida väiksem on temperatuuritõus (keskkondade temperatuuride vahe), seda suurem on soojustegur. Näiteks COP=4 tähendab, et soojuspump, mis töötab võimsusega 2 kW, toodab soojusenergiat võimsusega 8 kW.
Soojustegurit ei peaks nimetama kasuteguriks, sest viimasel on tehnikas väga kindel tähendus: saadud energia suhe tarbitud energiasse ja see on alati väiksem kui üks (ehk väiksem kui 100%).
Erinevate soojuspumpade omavahelisel võrdlemisel tuleb pöörata tähelepanu sellele, et toodud COP väärtused oleks antud sama olukorra juures. Kuna soojustegur muutub hooaja jooksul, siis peegeldab küttelahenduse efektiivsust paremini hooaja keskmine soojustegur (SPF – seasonal perfomance factor). Näiteks SPF = 3 tähendab keskmist soojustegurit 300%. Võrdluseks tänapäevaste tahkeküttekatelde kasutegurid on 85–95%, gaaskondensaatkateldel kuni 110%, aga kaminatel kõigest 50–70%. Soojuspumba soojustegur peegeldab otseselt kokkuhoitud energiat. Hooaja keskmine soojustegur 3...4 näitab, et elektrienergiat kulub 67...75% vähem.
Soojuspumba efektiivsust kirjeldav soojustegur (COP) sõltub maasoojuspumba puhul nii kasutatavast süsteemist kui ka sisend- ja väljundtemperatuuridest. Sealjuures tuleb arvestada, et avatud soojussüsteemi puhul on COP kõrgem ja stabiilsem kui kinnise soojussüsteemi korral ning otseaurustiga süsteemid on tõhusamad (COP on kuni 0,5 võrra suurem) kui kinnised süsteemid, kuivõrd neis puudub maakontuuri tsirkulatsioonipump. Hooaja keskmine soojustegur (SPF) jääb maasoojuspumpade puhul järgmistesse vahemikesse: põrandkütte puhul 3,5...4 ning radiaatorkütte puhul 3...3,5. Soojustegurite erinevused on tingitud asjaolust, et radiaatorkütte puhul on vajalik maksimaalne väljundtemperatuur kõrgem (~50 °C) kui põrandkütte puhul (~35 °C).
Reinhold Wilhelm von Pohlmann

Reinhold Wilhelm von Pohlmann (vene Вилим (Вильгельм-Рейнгольд) Романович фон Польман; 9. aprill 1727 Võrnu mõis, Ereda juures Virumaal – 22. jaanuar 1796 Kodila, Harjumaa) oli baltisaksa päritolu Schleswig-Holsteini ja Vene keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. 
Pohlmannide suguvõsa oli Eestis Gustav II Adolfi ajast. Reinhold Wilhelm jõudis karjääriredelil Tsarskoje Selo ülemvalitsejaks, Katariina II õukonna jäägermeistriks (1. jaanuar 1765), kindralporutšikuks (21. aprill 1773) ja juhtis Grigori Orlovi Gattšina palee ehitust Gattšinas. Keiser Peeter III autasustas teda 9. juunil 1762 Püha Anna ordeni 1. järguga.  
5. augustil 1777 vabastati von Pohlmann omal soovil riigiametitest. Pärast õukonnast tagasitõmbumist elas ta oma Kodila mõisas, mille oli ostnud 1772. aastal.
Pohlmannil oli Eestimaa rüütelkonnas hea positsioon. Ta oli valitud Eestimaa rüütelkonna saadikuks keiserliku trooni juurde.
Alates 1786. aastast oli ta Eestis Koluvere lossis pagenduses viibiva Auguste Karoline järelevaataja.
Faddejevi saar

Faddejevi saar (vn остров Фаддеевский) on saar Põhja-Jäämeres Venemaa Sahha territooriumil, kuulub Uus-Siberi saarestikku Anjou saarte koosseisu. Bunge maa kaudu on saar ühendatud Kotelnõi saarega.
Saare pindala on 5300 km², kõrgus kuni 65 meetrit.
Saare ranniku ääres on laiad liivast ja mudast koosnevad leeted. Pinnakate koosneb liivast, aleuroliidist ja savist, mida läbivad maa-alused jääsooned.
Esineb palju termokarstjärvi ja väikseid jõgesid. Pinnas on kaetud sammalde ja samblikutega.
Faddejevi saare avastas aastal 1805 Jakov Sannikov. Saar sai nime Vladimiri talupoja Stepan Faddejevi auks, kes avastas saare Kotelnõi saarest ida pool ja rajas seal esimese vene taliasunduse. Samuti osales ta koos geodeedi Pjotr Pšenitsõni ja kasaka Nikuliniga saare kaardistamises.
Otsustusmets

Ajalugu

Aastal 1995 pakkus Tin Kam Ho välja meetodi, mis eemaldaks otsustuspuude klassifitseerija keerukuse limitatsiooni. Sellised klassifitseerijad ei saa meelevaldselt keerukuses kasvada nii, et klassifitseerija ei kaotaks oma üldistamisoskust veel nägemata andmetel. Ho pakutud meetod kasutab kaldus otsustuspuid (ingl oblique decision tree), mis on head treenimisandmete täpsuse optimeerimiseks. Põhiline idee on koostada palju otsustuspuid juhuslikult valitud tunnuste alamruumides.

Muutujate tähtsus

Otsustusmetsa saab kasutada selleks, et hinnata erinevate muutujate tähtsust klassifikatsiooni- või regressiooniprobleemis. Tähtsamad muutujad mõjutavad  väljastatavaid väärtuseid rohkem. Seevastu vähetähtsad tunnused avaldavad mudeli ennustustele väiksemat mõju ja seega võib need tunnused otsustusmetsa mudelist välja jätta, tehes nii mudeli lihtsamaks ja kiiremaks.
Muutujate tähtsuse hindamiseks on kaks mõõdet. Esimene mõõde põhineb sellel, kui palju väheneb täpsus, kui tunnus mudelist välja jäetakse. Teine mõõde põhineb sellel, kui palju väheneb andmete ebapuhtus Gini indeksiga, kui muutujat kasutatakse puutipu lahknemiseks.
Primaarne süsinikuaatom

Primaarne süsinikuaatom orgaanilise ühendi molekulis on seotud vaid ühe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kolme vesinikuaatomiga või kahe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga.
Näiteks etüülkloriid CH₃CH₂-Cl või neopentüülalkohol (CH₃)₃CCH₂-OH on primaarsed funktsionaalrühma sisaldavad derivaadid.
Marie Voore

Marie Voore (kuni 1922. aastani Marie Ilves, 1922–1926 Marie Voormansik; 12. oktoober 1896 Taevere vald, Viljandimaa – juuni 1974) oli eesti keemik ja õpetaja.
Õppis aastatel 1917–1918 Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika- ja aastatel 1919–1923 matemaatika-loodusteaduskonnas, lõpetas 1923. aastal keemiamagistrina (mag chem). Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige.
1923–1926 Tallinna Kaarli gümnaasiumi loodusloo õpetaja, alates 1926 Kloostri algkooli õpetaja. Kloostri põllumeeste konvendi liige, Rahvuskogu esimese koja ainus naiskandidaat (12. valimisringkonnas).

Isiklikku

Tema õde oli esimene eesti naisarhitekt Paula Ilves-Delacherie.
Ta abiellus 1922. aastal Jüri Voorega (tollal Georg Vormansik). 
Tema poeg oli soomepoiss ja Kanada arhitekt Kaljo Voore.
Phillipsi maakond (Arkansas)

Ajalugu

Maakond moodustati 1820. aastal.
Viktor Parre

Viktor Parre (aastani 1935 Petrov; 28. september 1894 Tallinn – 28. aprill 1967 Tallinn) oli Eesti sporditegelane.
Aastal 1931 võitis ta Eesti esimesel tähesõidul kuni 750 cm³ külgvankriga mootorrataste klassis esikoha. Ta on olnud ettevõtte A. Tõnisson ja Ko meister ja osakonnajuhataja.
Kert Toobal

Isiklikku

Kert Toobali vend on võrkpallur Andres Toobal.
Belgrano ülikool

Belgrano ülikool (hispaania keeles Universidad de Belgrano) on eraülikool Argentinas Buenos Aireses Belgrano linnaosas.
Ülikool asutati 1964.
Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.
Saare Maavalitsuse teeneteplaat

Saare Maavalitsuse teeneteplaat on autasu, mis asutati Saare maakonnale osutatud teenete tunnustamiseks. Teeneteplaadiga autasustati inimesi, kes oma töö ja tegevusega on kaasa aidanud Saare maakonna arengule, samuti inimesi, kes on silma paistnud erilise, maakonna jaoks olulise saavutusega.
Teeneteplaadi andmise taotlusi oli õigus esitada Saare maakonna valla- ja linnavalitsustel ning volikogudel, Saaremaal tegutsevatel juriidilistel isikutel, erakondadel, liitudel, ühingutel, seltsidel, klubidel ja eraisikutel.
Teeneteplaadid andis autasustatutele pidulikult kätte Saare maavanem reeglina Eesti Vabariigi Iseseisvuspäeval.
Alfred Osman

Alfred Osman (18. oktoober 1893 Vao vald (Väike-Maarja kihelkond), Virumaa – 4. oktoober 1939 Rakvere) oli eesti advokaat.

Haridus

Oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922 ja üliõpilane 1923–1925 (lõpetas cum laude). Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Teenistuskäik

1913–1915 ja 1918 algkooliõpetaja Rakveres. Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas (1. Jalaväerügemendis, alamleitnant), 1926–1931 vandeadvokaat Martin Kutti abi, alates 1931 advokaat Rakveres. Rakvere linnavolinik. Majaomanikkude Koja juriidilise toimkonna liige. Seltskondliku Viru maakomitee liige.
Nafta Films

OÜ Nafta Films on Eesti filmitootja. OÜ asutati 2009.
Watch Dogs 2

Mängitavus

Sarnaselt eelkäijaga on "Watch Dogs 2" seiklusmärulimäng, mängitav kolmanda isiku perspektiivist. Mängijad kehastuvad nooreks häkkeriks Marcus Hollowayks, avastades avatud mängumaailma San Francisco lahe piirkonna näol, mis on enam kui kaks korda suurem kui "Watch Dogsi" tegevuspaigast Chicagos. Lahe piirkond jaotub eraldi neljaks alaks: San Francisco, Oakland, Marin ja Silicon Valley, millest kõik on omapäraselt kujundatud. Mängijad saavad mängumaailmas liikuda jalgsi või erinevate sõidukitega, nagu näiteks autod, veoautod, bussid, köisraudteed, mootorrattad, neljarattalised jalgrattad ja paadid. Mäng võimaldab ka autot juhtides akendest tulistada. Võrreldes eelmise osaga, parandati autode ja ka Marcuse juhitavust, ning talle lisati võime parkuurida. Ülesannete lahendamisel saavad mängijad valida erinevate lähenemisvõimaluste vahelt: tappes kõik ülesande täitmise takistajad või hoopis püüdes neist mööda hiilida, kasutades vastaste vastu mittesurmavat taserit jne. Mäng on läbitav ka ainult mängusisest häkkimissüsteemi kasutades.
Marcus saab sisse häkkida erinevatesse elektroonilistesse seadmetesse, mis on ühendatud linna seiresüsteemiga ctOS, kasutades oma mängusisest nutitelefoni. Näiteks võib Marcus võltsida NPC-de andmeid, tekitades nende kohta näiteks vahistamiskäsu, häkkida ja manipuleerida mängusiseseid nutitelefone, liiklusfoore, valvekaameraid, autosid jne. Millegi häkkimine annab mängijale erinevaid tegutsemisvõimalusi, näiteks kui mängija häkib lähedalasuvasse autosse, saavad nad autot kaugjuhtida või lihtsalt käskida sel avarii põhjustada. Erinevalt esimese mängu peategelastest Aidenist on Marcusel täiustatud varustus ja relvaarsenal, sealhulgas on kvadrootor ja puldiauto, millest mõlemad saab kasutada häkkimiseks ja luureks.

Mitmikmäng

"Watch Dogs 2" mitmikmäng võimaldab mängijatel koos teiste juhuslike mängijatega avatud maailma avastada või erinevaid ülesandeid täita. Mitmikmängu on lisatud valik žeste, mis võimaldavad mängijatel omavahel suhelda.
Mart Lepik

Isiklikku

Ta oli aastatel 1956–1971 abielus Betti Alveriga.
Aleksander Ratas

Aleksander Ratas (4. detsember 1897 Peterburi – 4. august 1942 Šarõgino, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1937).
Tema vanemad olid pärit Saaremaalt. Aleksander sündis Peterburis, kus tema vanemad sel ajal elasid. Kui ta oli 5-6-aastane, tuli pere Saaremaale tagasi ning Kuressaarde osteti maja. Aleksander õppis Kuressaare gümnaasiumis, kuni läks 16-aastaselt Venemaale Esimesse maailmasõtta. Võttis Eesti Vabariigi ohvitserina osa Vabadussõjast. 
1926. aastal saadeti ta kopsutuberkuloosi tõttu Taagepera sanatooriumi. Seal tutvus ta oma tulevase abikaasaga, kellega abiellus sama aasta sügisel.
1939. aastal asus Ratas perega elama Kivimäele. 1940. aastal vallandati ta sõjaväest ja suunati Narva poeglaste gümnaasiumi sõjalise kasvatuse õpetajaks. 1941. aasta juunis, kui ta oli tulnud koju suvepuhkusele, küüditati tema pere Siberisse ning ta ise saadeti Sverdlovski oblastisse, kus 24. juunil järgmisel aastal tehti surmaotsus.
Karin Rummo

Elulugu

Karin Rummo on Ingrid Rummo ema, Arkaadi Uibo tütar.
Lõpetas 1959 Tartu 5. Keskkooli, 1964 TÜ Eesti keele ja kirjanduse osakonna, 1965–1967 TÜ aspirant; mag. phil. (1998, EPMÜ), väitekiri "Marie Underi esteetiliste tõekspidamiste genees loodusluule näitel ajastu taustal." Oli 1964–69 Tartu 4. Töölisnoorte Keskkooli ja Lähte Keskkooli õpetaja, 1969–1971 TÜ teadusliku-raamatukogu bibliograaf, 1971–75 EPA keelte kateedri õpetaja, 1975–1980 juhataja, vanemõpetaja, 1980–1990 eesti keele ja kirjanduse vanemõpetaja, 1990–92 võõrkeelte kateedri vanemõpetaja, 1992–1995 EPMÜ võõrkeelte lektoraadi ning keeltekeskuse õpetaja, 1995–1997 keeltekeskuse lektor, 1997 keeltekeskuse juhataja kohusetäitja, 1998–2003 keeltekeskuse juhataja, dotsent, 2003– keeltekeskuse lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: eesti kirjandus, eesti keel, õpetamise metoodika. Üle 10 teadustre-e.
Tunnustatud klaasikunstnik

Tunnustatud klaasikunstnik on Eesti Klaasikunstnike Ühenduse nimetatav aunimetus Eesti klaasikunstnikule.
Kuressaare muusikakool

Kuressaare muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Kuressaares aadressil Komandandi tänav 9. Kooli direktor on Tarmo Berens.
Kool asutati sügisel 1950. Tollal asus kool Uus-Roomassaare tänaval. Alates 1979 asub kool aadressil Komandandi tänav 9.
Koolis õpetab 25 pedagoogi.
Koeru Maarja-Magdaleena kogudus

EELK Koeru Maarja-Magdaleena kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku kogudus. Kogudus kuulub Järva praostkonda. 
Kogudus kasutab Koeru kirikut. 
Koguduse hooldajaõpetaja on praost Teet Hanschmidt, diakon Jaanus Tammiste, organist Anne Pindre. Juhatuse esimees on Eltsa Lõoke.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Koeru kirikus.
August Rei

Elulugu

August Rei õppis Tartu Aleksandri (endises kubermangu-) gümnaasiumis, lõpetas Novgorodi gümnaasiumi, aastatel 1904–1905 ja 1907–1911 õppis ta Peterburi Ülikoolis õigusteadust.
Aastatel 1905–1907 osales Rei 1905. aasta revolutsioonis, aastast 1906 toimetas ta Tallinnas sotsiaaldemokraatliku suunitlusega põrandaalust ajalehte Sotsiaaldemokraat.
Aastatel 1912–1913 teenis ta sõjaväes sundaega ja 1913–1914 oli ta Viljandis advokaat.
Esimese maailmasõja ajal aastatel 1914–1917 oli Rei suurtükiväeohvitser Tallinnas, Peeter Suure merekindluses ja osales 1917–1918 Eesti rahvusväeosade organiseerimises, olles seejuures Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee abiesimees.
Aastatel 1917 ja 1919 oli ta ajalehe Sotsiaaldemokraat peatoimetaja ja 1927–1928 Rahva Sõna peatoimetaja.
Aastani 1936 oli Rei vandeadvokaat, muu hulgas Ado Birki kaitsja 1927. aastal. 1930–1934 oli August Rei Tallinna linnavolikogu juhataja.
August Rei suri Stockholmis eksiilvalitsuse istungilt metrooga koju sõites infarkti.
August Rei matusetalituse pidas 20. aprillil 1963 Stockholmis Gustaf Vasa kirikus piiskop Johannes Oskar Lauri. Maeti augustis 2006 koos abikaasaga ümber Tallinna Metsakalmistule.

August Rei stipendium

Alates 2008. aastast annab Riigikogu Kantselei välja August Rei parlamendiuuringu stipendiumi.

Isiklikku

August Rei abiellus 1917. aastal Therese Lutsuga (16. august 1891 Peterburi – 30. mai 1976 Sköndal), peale selle oli tal Hilda Pärdiga (3. mai 1912 – 10. september 1992 Rakvere) tütar Hilja Rei (sündinud 20. septembril 1938 Tallinnas, saabus Rootsi detsembris 1943, lapsendatud 1. märtsil 1944, algne nimi Hilja Pärt).
Ta vend oli ajakirjanik ja poliitik Ferdinand Rei.
Johannes Jürna

Johannes Jürna (30. juuni 1895 Rapla vald – 13. märts 1930 Tallinn) oli Eesti poliitik, kommunist.

Elulugu

1917. aastal astus Jürna VSDT(b)P-sse, pärast Veebruarirevolutsiooni hakkas osalema revolutsioonilises liikumises.
Ta moodustas Raplas Punakaardi salga, kes abistas Harju- ja Viljandimaal mõisate ülevõtmist. 1920ndate alguses oli EKP Rapla Komitee organisaator.
Aastast 1924 oli ta II Riigikogu liige ja Üleüldise Tööliste ja Teenijate Ühisuse juhatuse esimees.
Jürna osales 1924. aastal 1. detsembri riigipöördekatses.
1925 läks ta illegaalselt NSV Liitu, 1929 lõpetas Leningradis J. Marchlewski nimelise Lääne Vähemusrahvuste Kommunistliku Ülikooli.
1930. aasta alguses saatis NLKP Jürna EKP KK Tallinnasse illegaalseks organisaatoriks.
Jürna tapeti 13. märtsi 1930 Poliitilise Politsei agentide poolt. Ajakirja Vaba Maa järgi võttis Poliitiline Politsei teadaolevad konspiratiivkorterid juba 7. märtsi õhtul valve alla. Jürna ilmuski 13. märtsil Endla tänav 28, korteris nr 10 asunud konspiratiivkorterisse, kus 3 politseiametnikku juba ees viibisid, olles korteriomaniku vahistanud. Jürna andis ukse käerauda liigutades märku, olles leppinud kokku korteri pidajaga, millist leppemärki kasutada. Seda teadsid ka politseiametnikud, kes avasid ukse ja tõmbasid Jürna tuppa, käsuga tõsta käed üles. Jürna hakkas vastu ja lõi ühe ametniku rusikaga eemale, haaras teisest kinni ja surus ta toas olevale voodile, kus tal õnnestus kätte saada ametniku revolver Nagant M1895, millega ta avas tule ametniku pihta. Enne laskmist sai aga viimane kinni haarata revolvri rauast ja selle kõrvale juhtida, mistõttu kuulid läksid voodisse. Samal ajal avasid teised politseinikud Jürna pihta tule ja haavasid teda surmavalt. Jürna laip viidi Tallinna linna lahkamiskambrisse.
Kaarel Matto

Kaarel Matto (ka Karl Matto; 22. september 1896 Raigastvere, Elistvere vald, Tartumaa – 4. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti õigusteadlane.  
Ta oli 1934. aasta kriminaalkohtupidamise seadustiku ja maksukaristuste seadustiku koostaja. 
Oli Kaitseliidu liige.
Robert Sternberg

Armastuse teooriad

Sternberg uuris ka armastust ning töötas välja armastuse kolmnurgamudeli, ka teisi armastuse teooriad ja mõõtmisskaala.
Orava valla vapp

Orava valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Orava valla vapp.
Vapp on kinnitatud 17. mail 1999.

Vapi kirjeldus

Kuldsel kilbil punane orav.
Smaragd

Smaragd on heksagonaalne, erk rohelise värvusega (smaragdroheline) mineraal, berülli (Be₃Al₂(SiO₃)₆) erim.
Smaragd on tuntud vääriskivina. Smaragdile iseloomulikke omadusi on kirjeldatud artiklis Berüll.
Friedrich Adolf Greinert

Friedrich Adolf Greinert (26. september 1857 Tarvastu – 12. märts 1922 Streganzberg, Berliini lähedal) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1869–1879 Tartus gümnaasiumis. Õppis 1880–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Viljandis. Ordineeriti õpetajaametisse 1. jaanuaril 1887.
Oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1915–1919 Saaremaa praostkonna praost.
Lahkus 1919 Saksamaale.

Isiklikku

Tema vend Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Vanem poeg Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, keskmine poeg Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, noorem poeg Edgar Arthur Greinert oli arst.
Rein Otsepp

Rein Otsepp (sündinud 28. augustil 1935 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Rein Otsepp on raudteetöölise poeg.
Lõpetas 1954 Tallinna 22. Keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1964–1967 TÜ aspirant, majanduskandidaat (1968, TÜ), väitekiri "Materiaalse vastutuse suhted ja toodangu kvaliteet". Oli 1959–1962 Tallinna TSN TK büroojuhataja, aseesimees ja esimehe abi, 1962–1992 TPI/TTÜ poliitilise ökonoomia (majandusteooria) kateedri õppejõud, aastast 1973 dotsent, 1981–1992 kateedri juhataja, 1992–1999 Eesti Krediidipanga osakonnajuhataja, 1999–2001 panga nõukogu esimees, aastast 2001 nõukogu liige; võttis vahetult osa panga loomis-, kujunemis- ja juhtimisprotsessist, ühtlasi oli 1999–2003 eraülikooli Veritas professor, 2003–2005 Audentese Ülikooli õppeülesande täitja.

Teadustöö

Uurinud tootjate majandusliku ja materiaalse vastutuse aspekte ja toodangu kvaliteedi probleeme. Pidanud loenguid ja ettekandeid Budapesti, Varssavi, Rostocki ja Praha kõrgkoolides. Ligi 70 teadustrükist.
Sammaskude

Sammaskude ehk palissaadkude on fotosünteesiks kohastunud taimekude, mille rakkude asetus võimaldab efektiivselt kasutada päikesekiirgust.
Sammaskoe rakud asetsevad lehe välispinnaga risti. Enamasti koosneb sammaskude tihedalt asetunud piklikest rakkudest, mille vahele jäävad kitsad rakuvaheruumid. Vähediferentseerunud sammaskude ei tarvitse olla rangelt korrapärane. Parasvöötme taimedel areneb sammaskude reeglina ainult lehe ülemisel pinnal. Kui sammaskude esineb lehe mõlemal pool, öeldakse, et leht on isolateraalne.
Khaan

Khaan (turgi khān, mongoli: Хаан / qāān) on feodaalvalitseja või sõjalise juhi tiitel turgi ja mongoli rahvastel.
Khaani poolt valitsetavat riiki nimetatakse eesti keeles khaaniriigiks.
Saiga

Saiga (Saiga tatarica) on äärmiselt ohustatud antiloobiliik, mille algne levila hõlmas Euraasia stepialasid Karpaatidest ja Kaukasusest Mongooliani. Tänapäeval on säilinud vaid üks alamliik (S. t. tatarica) Venemaal Kalmõkkias ja Kasahstanis kolmes piirkonnas.