Eestikeelne Vikipeedia

Eestikeelne Vikipeedia on veebipõhise vaba sisuga entsüklopeedia Vikipeedia (Wikipedia) eestikeelne versioon.
24. augustil 2002 loodud veebientsüklopeedias on praegu 201 022 artiklit, millega see on artiklite arvult 43. keeleversioon. See on suurim keeleversioon Baltikumis ning suuruselt kolmas keeleversioon soome-ugri keelsete Vikipeediate seas soome- ja ungarikeelse järel.
See Vikipeedia versioon on Eestis ingliskeelse Vikipeedia järel külastatavuselt teisel kohal, kuid ületab aeg-ajalt külastatavuselt ka ingliskeelset.
Eestikeelset Vikipeediat iseloomustab väga stabiilne kasv, väike tegijate ring ja üsna suur artiklite hulk võrrelduna eesti keele kõnelejate arvuga.

Ajalugu

Eestikeelse Vikipeedia esimene artikkel oli "Viki".
Kuni 2003. aasta oktoobrini lisandus artikleid väga aeglaselt – sinnamaani loodi päevas keskmiselt vähem kui 1,5 uut artiklit. Peamiselt tänu esimesele eestlasest kaastöölisele hakati aga jõudsamalt 1000 artikli piirile lähenema. Umbes 23. keeleversioonina jõudis eestikeelne Vikipeedia selle teetähiseni novembris 2003. Päevane artikliloome oli tagasihoidlik kuni 2004. aasta jaanuarini, mil see tõusis keskmiselt 26 artiklini päevas (varasem rekord oli 8). Selle toel kerkis eestikeelne versioon artiklite üldarvult erinevate Vikipeedia keeleversioonide seas 18. kohale.
Artiklite arvu muutumise põhjal võib eestikeelse Vikipeedia arenguloos välja tuua kolm perioodi. Neist esimene kestis 2004. aasta alguseni ja siis loodi väga vähe uusi artikleid. 2004–2006 artikliloome kiirenes ja lisandus ka palju uusi kaastöölisi. 2006. aastal seis stabiliseerus ja sealt alates on kasvutempo olnud üsna ühtlane.
Alates 2005. aasta detsembrist on alustatud päevas keskmiselt üle 20 uue artikli. Seejuures oli 2006. aasta teises pooles kasv kõige aktiivsem. Augustis loodi keskmiselt 71 uut artiklit päevas. Tempo rauges 2007. aasta lõpuks ja sealt alates püsis kerges langustendentsis kuni 2011. aasta sügiseni.
2006. aasta keskpaigast kuni järgmise aasta keskpaigani püsis eestikeelne Vikipeedia eri keeleversioonide arvestuses artiklite arvult 31. kohal. Sealt alates algas kerge langus ning 2011. aasta kevadeks oli artiklite arvult möödunud 9 keeleversiooni. 40. kohale jäädi pidama kuni 2013. aasta esimese pooleni, muutes vahepeal vaid ajutiselt kohti.
Häid artikleid hakati valima 2007. aasta teisest poolest, praeguseks on nende hulka arvatud 67 artiklit. 2017. aasta alguses lisandusid ka A-klassi artiklid ja B-klassi artiklid.
1. septembril 2008 võeti kasutusele uus esilehe kujundus. Loodi rubriigid "Nädala artikkel" ja "Nädala pilt", et juhtida tähelepanu headele artiklitele ja piltidele, millest uued tulijad saaksid eeskuju võtta. Samuti lisandus rubriik "Kas teadsid, et ..." ja hakati looma teemaportaale.
Alates 2011. aastast on järjest tihenenud koostöö ülikoolidega ning aina enam tudengeid on õppetöö osana osalenud Vikipeedia artiklite koostamises. See kajastub hästi artiklite arvu muutumise statistikas. 2012. aasta keskpaigaks oli umbes üks protsent kõigist artiklitest tudengite loodud. 2011. aastal peeti esimest korda Vikipeedia-teemaline ülikoolikursus.
Uue olulise tähiseni, 100 000 artiklini, jõuti 25. augustil 2012 – kõigest päev pärast eestikeelse Vikipeedia 10. sünnipäeva. 150 000 täitus 5. oktoobril 2016 ning 200 000 täitus 12. augustil 2019.
Novembris 2016 hakati valima kuu vikipedisti. 2017. aastal valiti esimest korda Vikipeedia sõber ning kuulutati välja eestikeelse Vikipeedia aasta fotograaf.

Kaastöölised

Esimene autor eestikeelses Vikipeedias oli prantslane kasutajanimega Kalev (nüüd Eerik). Hiljem lisandus Fransvannes Hollandist. Esimene aktiivne eestlasest autor oli Andres, kes jõudis Vikipeediasse 2003. aastal. Talle lisandusid peagi Egon ja Urmas.
Eestikeelse Vikipeedia 15. sünnipäeva puhul 2017. aastal otsiti välja, kes olid need kaks esimest kaastöölist – Kalev ja Fransvannes. Nendeks osutusid estofiilidest keeleteadlased Antoine Chalvin ja Frans Van Nes.
2004. aastal hakkas aktiivsete kaastööliste hulk märgatavalt suurenema. 2006. aasta märtsiks oli nende kasutajate arv, kes tegid kuus vähemalt 100 muudatust, kasvanud 20-ni. Edasi see mõnevõrra vähenes, kuid asus taas tõusule 2007. aasta keskel. 2006. aastasse jääb ka suurem uute aktiivsete kaastööliste lisandumise laine. Nende hulgas alustasid seitse kasutajat, kes said hiljem administraatoriks. Näiteks valiti sama palju uusi administraatoreid kokku vahemikus 2012–2016 ja pärast 2010. aastat liitunud kasutajatest on administraatoriteks valitud samuti alles seitse kasutajat.
2007. aastasse jäi Eesti esimene vikipedistide kokkusaamine, mis peeti detsembris Tallinna Ülikooli ruumides.
2008. aasta juulis toimunud Wikimanial osales esimest korda ka eestikeelse Vikipeedia esindaja. Tol korral Egiptuses Aleksandrias peetud konverentsi on eri paigus korraldatud alates 2005. aastast ja see toob kokku Wikimedia Sihtasutuse koordineeritavates projektides osalejad.
2008. aasta lõpus nimetatud 15 aasta vabatahtliku seas oli ka eestikeelse Vikipeedia administraator Andres Luure. Vikipeedia arendamise eest sai Andres 2013. aastal ka Valgetähe V klassi teenetemärgi.
6.–7. augustil 2009 toimusid Saaremaal Viki külas Mihkli Talumuuseumis esimesed Vikipeedia suvepäevad. Seejärel on neid peetud 2010 Valgamaal Kuigatsi külas, 2011 Viinistul, 2012 Muhu saarel, 2013 Aegnal, 2014 Naissaarel, 2016 Prangli saarel, 2017 Vana-Vigalas, 2018 Arula külas ning 2019 Ida-Virumaal (Narvas ja Toilas).

Propageerimine

4. aprillist 4. maini 2009 korraldati esimene artiklikirjutamise võistlus, millega sooviti juurde saada Norra-teemalisi artikleid ja leida uusi kaastöölisi. Sama aasta lõpul anti välja ka tunnustusauhindu nüüdismuusika-alaste artiklite koostamise eest.
Esimene fotode saamisele suunatud ettevõtmine oli 3. juunist kuni 3. oktoobrini 2010 kestnud Vikipeedia:HELP (fotokogumisaktsioon Head Eesti Looduse Pildid), mida on jätkatud ka järgmistel aastatel. Sellele lisandusid 2011. aastal "Kultuurimälestised Vikipeediasse" (Wiki Loves Monuments ehk WLM) ja taaselustatud Eesti teadusfoto konkurss. WLM-i on korraldatud aastatel 2011–2015, kus see oli üks Eesti suurimaid fotokonkursse. 2014–2016 võeti osa ka rahvusvahelisest pildikogumisest "Wiki Loves Earth".
Artiklivõistluste ja -talgute seas on toimunud veel informaatika-alaste artiklite kirjutamise võistlus (2010), maateaduste-teemaliste artiklite talgud (2010), Põhjamaade-teemaliste artiklite võistlus (2011), Tõlketalgud (2011–2017), loodusteemaline Vikipeedia:ELAV (2011), Jõgevamaa artiklivõistlus (2012), psühholoogia sisutalgud (2014, 2015), keeletoimetamistalgud jt.
Alles 2010. aasta alguses ilmus ajakirjas Horisont esimene pikem ajakirjanduslik artikkel, mis oli kirjutatud eestikeelsest Vikipeediast.
2010. aasta suvel loodi Wikimedia Foundationi kohalik haruorganisatsioon (inglise keeles chapter), mittetulundusühing Wikimedia Eesti, mille ülesanne on toetada Wikimedia eesti- ja võrukeelsete projektide arengut ning suurendada inimeste teadlikkust nendest. Ühingu esimene projekt oli "Vikipeedia koolides", mille raames peeti koolides loenguid Vikipeediast ja tehti uuring, mis võttis vaatluse alla inimeste Vikipeedia kasutamise harjumused ja oskused. Samast aastast hakkas sagenema eestikeelse Vikipeedia mainimine meedias.
2017 kuulutati välja projekt miljon+, mida veavad Tartu Ülikool ja MTÜ Wikimedia Eesti ning mille eesmärgiks on kiirendada veebientsüklopeedia jõudmist miljoni artikliga Vikipeedia keeleversioonide sekka.