google/wiki40b huggingface dataset:
Uhta

Ajalugu

Kuni 19. sajandini tegelesid piirkonna elanikud peamiselt karjakasvatuse ja jahipidamisega.
Naftat leiti piirkonnast juba 15. sajandil. Uhta jõe ja tema lisajõgede kallastel hakati vähesel määral naftat tootma juba 1520. aastatel.
1745 uuris piirkonda geoloog Tšerepanov, kes püüdis leida piirkonna peamist naftasoont. Nähtavasti tema tööde põhjal asutas Arhangelski geoloog Prjadunov piirkonda esimese naftatootmisettevõtte, mis kiirelt vahetas kaks korda omanikku. Ettevõtte aastane naftatoodang kõikus 0,1 tonnist 1749 0,86 tonnini 1758, erandiks 1767. aasta, mil toodeti 3,6 tonni naftat.
1868 hakati rajama puurauke. Aastail 1872–1873 ulatus puurauk juba 52,9 m sügavusele. Peamiselt kasutati naftat Petšora jõel ja Põhja-Jäämerel sõitvate laevade kütusena, kuid näidiseid saadeti kaubandus-tööstusnäitustele, muuseumidesse ja ülikoolidesse. 1907 hakkasid piirkonnas naftat puurima ka teised ettevõtjad ja asutati naftatöötlusettevõtted.
1918 kogu naftatööstus natsionaliseeriti.
Uhta asula rajasid 21. augustil 1929 OGPU poolt väljasaadetud: poliitilised, kriminaal- ja pisikurjategijad, kulakud, väljasaadetud, nende valvurid ja vabatahtlikud. Esimeses ekspeditsioonis oli 125 inimest, juba samal aastal järgnesid uued sunnitööliste rühmad. Kehtestati 12-tunnine tööpäev ilma puhkepäevadeta. Ametlikes dokumentides nimetati seda laagrit OGPU ekspeditsiooni baasiks. Samal aastal rajati esimesed puuraugud ja järgmisel aastal algas nafta suuremahuline tootmine.
Hakati rajama 260 km pikkust maanteed Ust-Võm–Uhta, samuti raudteed Kotlas–Vorkuta. 1932 valmisid elektrijaam ja kool. 1936. aastaks oli asulas juba tehnikum, klubi-teater (näitlejateks olid vangid), park vabaõhulavaga, kaubamaja, staadion, söökla, võõrastemaja, veevarustus, kanalisatsioon ja raadiovõrk. Alates 1931. aastast anti laagris välja ajalehti, aga 1937. aasta lõpul suleti kõik 6 ajalehte ja 1 ajakiri, mida laagris välja anti.
27. oktoobril 1936 algas näljastreik, mis kestis 132 päeva ning millega nõuti 8-tunnist tööpäeva, normaalset toitlustamist ja poliitvangude eraldamist kriminaalkurjategijatest. Võimud vastasid karmide repressioonidega: kuni 1938. aastani lasti laagrites maha 1865 inimest.
26. oktoobril 1938 pidid laagrivõimud asula juhtimise üle andma tsiviiladministratsioonile.
Linnaõiguste saamiseni 1943. aastal oli asula nimi Tšibju.
Suured nafta- ja gaasimaardlad asuvad linnast lõunas.
Uhta on suur tööstuslinn, peamised tööstusharud on nafta-, puidu- ja metallitööstus.

Rahvastik

Uhta elanikest on komisid alla 1 protsendi.
Solaris (operatsioonisüsteem)

Ajalugu

Aastal 1987 teatasid AT&T ja Sun, et teevad koostööd, ühendamaks kõik tollal turul olnud populaarsemad UNIX-i variandid: BSD, System V ja Xenix. Projekti tulemusena pidi sündima System V Release 4 ehk SVR4. 4. septembril 1991 teatas Sun, et asendab BSD-põhise UNIX-i SunOS 4 SVR4-põhise UNIX-iga. Algselt pidi selle nimeks saama SunOS 5, kuid selle asemel võeti kasutusele uus nimi: Solaris 2. Selle tulemusena nimetati SunOS 4.1.x parandusväljalasked Suni poolt Solaris 1-ks, kuid üldiselt tähistab Solaris siiski SVR4-põhist SunOS 5.0-i ja hilisemaid väljalaskeid.
Sellist "topeltbrändi" kasutamist õigustati sellega, et Solarise kaubamärgi alla pidid kuuluma ka OpenWindowsi graafiline kasutajaliides ja Open Network Computingu (ONC) funktsioonid.
Tanel Mällo

Tanel Mällo (sündinud 12. aprillil 1980) on eesti psühholoog ja isikuandmete uurija.
Alates 2018. aastast on ta Aalto Ülikooli arvutiteaduste osakonna teadur. Tema uurimisteema on isikuandmete isiklik kasutamine.
Mällo kaitses aastal  2008 doktorikraadi psühholoogia erialal Tartu Ülikoolis väitekirjaga  "Uudistav käitumine ning 50-kHz ultrahelihäälitsused rottidel: indiviididevaheliste erinevuste käitumuslikud ja neurokeemilised profiilid" (juhendaja Jaanus Harro). Aastatel 2009–2011 oli ta järeldoktor Jyväskylä Ülikoolis ja 2016–2018 Tallinna Ülikooli teadusosakonna juhataja. 
Aastatel 2009–2018 oli Tanel Mällo raamatusarja "Transpersonaalse psühholoogia varamu" toimetaja. Sari kajastab transpersonaalse psühholoogia temaatikat ja sellega seonduvaid distsipliine.

Teaduskorralduslik tegevus

Mällo on Eesti Farmakoloogia Seltsi ja Eesti Psühholoogide Seltsi liige.
Peep Pruks

Elulugu

Peep Pruks on õpetaja poeg.
Lõpetas 1981 Vastseliina Keskkooli, 1986 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1991 aspirantuuri, õigusteaduse doktor (1992, TÜ), väitekiri "Уголовный процесс: научная "детекция лжи"" (Tartu, 1992). Stažeeris 1989 Toruni ja 1990 Turu ülikoolis, 1991 Saksamaal Freiburgis (Max-Planck-Institute. für Ausländisches und Int. Strafrecht), 1993 Glasgow' ülikoolis ja Münsteris (Westfälische Wilhelms-Univ Münster, Inst für Interdisziplinäre Baltische Studien), 2001 Suurbritannias (Colchester English Study Centre). Oli 1986–91 TÜ õigusteaduskonna kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri vanemlaborant, 1991–92 vanemõpetaja ja õigusteaduskonna teadustöö ja välissuhtlemise prodekaan, 1992–98 õigusteaduskonna dekaan (ühtlasi 1993 Münsteri Ülikooli külalislektor), 1992–2000 avaliku õiguse instituudi kriminalistika ja kriminoloogia õppetooli lektor, 1998–2004 sihtasutuse Iuridicum juhataja, ühtlasi 2000–01 TÜ avaliku õiguse instituudi teadur, 2001–02 erakorraline vanemteadur, aastast 2005 õigusteaduskonna juhatuse liige. Õpetanud kriminalistikat.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: akadeemiline õigusharidus, õiguspoliitika, polügraafi õiguslikud probleemid. Projektijuht koostöölepingus Šoti Juristide Liiduga TÜ õigusteaduskonna ajakirja Juridica väljaandmisel (1993–1994); Avatud Eesti Fondi õigusreformi programmi koordinaator, Juristide Täienduskeskuse (JTK) asutajaid (1994), 1994–99 JTK nõukogu esimees ja külalislektorite programmi koordinaator (1995), New Yorgi Avatud Ühiskonna Instituudi kohtuvõimu suutlikkust hindava EL seireprogrammi ekspert (2002). Aastast 1993 ajakirja Juridica ning aastast 1996 ajakirja Juridica International vastutav väljaandja ja toimetuskolleegiumi liige, TÜ õigusteaduskonna biograafia teatmike (1992, 1994, 2001) koostaja, Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi asutajaliige (1988), Rahvusvahelise Õigus- ja Sotsiaalfilosoofia Ühingu (IVR) Eesti sektsiooni asutajaliige (1999), Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukogu liige (2000–2002). TÜ aumärk (2005). Üle 30 teadustrükise.
Olavi Tammemäe

Olavi Tammemäe (sündinud 13. jaanuaril 1954) on eesti geoloog, keskkonnategelane ja riigiametnik.

Haridus

1972. aastal lõpetas ta Lydia Koidula nimelise Pärnu 2. Keskkooli. 1977. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia eriala spetsialiseerumisega ehitusgeoloogiale ja geotehnikale. 
2003. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudis tehnikateaduste magistri kraadi magistritööga "Kiilvaiad Lõuna-Eesti moreenpinnases". 2008. aastal kaitses samas doktorikraadi väitekirjaga "Basics for Geotechnical Engineering Explorations Considering Needed Legal Changes" (juhendaja Enno Reinsalu).
2003. aastal lõpetas ta kõrgemad riigikaitsekursused.

Töö

Aastatel 1977–1983 oli ta EKE Projekti Tartu osakonna insener, 1983–1991 Riikliku Ehitusuuringute Instituudi geotehnika osakonna insener ja osakonnajuhataja, 1991–1996 Keskkonnaministeeriumi keskkonnaekspertiisi osakonna juhataja, 1997–1998 Keskkonnaministeeriumi looduskaitse osakonna juhataja. Aastatel 1998–2003 oli ta Säästva Eesti Instituudi (Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskuse) juhataja.
1. jaanuarist 2004 5. aprillini 2007 oli ta Keskkonnaministeeriumi abiminister. 2007–2009 töötas ta Riigikontrollis Kõrgemate Kontrollasutuste Rahvusvahelise Organisatsiooni (INTOSAI) keskkonnaauditi töörühma sekretariaadi juhatajana. 2009–2012 oli ta Keskkonnaministeeriumi asekantsler. 2012. aastast on ta Eesti Energia kontserni keskkonnajuht.

Ühiskondlik tegevus

Ta on Eesti NATO Ühingu asutajaliige, Eesti Rooma Klubi asutajaliige ja Eesti Reservohvitseride Kogu liige.
2000. aastast on ta Kaitseliidu liige. 2001–2005 oli ta Kaitseliidu Nõmme malevkonna pealik, 2005–2012 Tallinna maleva juhatuse liige. 2013. aastast on ta Kaitseliidu keskjuhatuse liige. Auastmelt on ta major.
Ta on korp! Fraternitas Estica vilistlaskogu liige.
Küsimärk

? (küsimärk) on kirjavahemärk, mis lõpetab küsilaused.
Kaudküsimuse lõppu ei panda küsimärki.
Küsimärki kasutatakse tihti ka puuduvate või teadmata andmete kohal. Samuti on see küsimuse või küsitavuse sümbol.
Mõnes keeles, näiteks hispaania keeles, kasutatakse korraga küsilause lõpus küsimärki ja küsilause alguses ümberpööratud küsimärki (¿), näiteks "¿Qué hora es?" (Mis kell on?). Kiirel kirjutamisel seda ortograafiareeglit tihti eiratakse, kuid algusküsimärgi ärajätmine on tingimata viga.
Küsimärki saab lause lõpus kasutada ka kõrvuti hüüumärgiga (?!), et märkida lause erilist intonatsiooni või küsimuse rõhutatust.
Male ja kabe kommentaarides tähendab küsimärk nõrka käiku või viga.
Aleksander Toom

Aleksander Toom  (20. oktoober 1823 Koikla mõisa Retla küla – 4. august 1907 Kaarma) oli Saaremaa prohvet hüüdnimega Habakuk II. 
Aleksander Toom omas haruldaselt terast mõistust ja oskas juba 4-aastaselt lugeda. 12-aastaselt oli tal Piibel juba neli korda läbi loetud. Ta lõpetas Valjala kihelkonnakooli ja õppis Riias kangruametit. 
1840. aastate keskel elas Aleksander Toom Ansekülas, kus ta abiellus. Hiljemalt 1855 oli ta Lööne mõisa kangur. 
Tänu heale piiblitundmisele ja kõnemehe andele sai temast vennastekoguduse rahva seas armastatud eestlugeja Tõnija ligidal Haagi palvemajas. Eriti meeldis talle kõnelda Vana Testamendi prohvetite raamatutest. Mõisnikud, keda ta kõnedes palju piitsutas, keelasid tal kõnepidamise ära.  
Pärast vennakeste juurest lahkumist sai Aleksander Toom ilmutuse, milles ta tundis ära Jumala kutse minna kirikute uste ette Piiblit lugema. Sisemine hääl ütelnud temale: “Tahad sa või mitte, aga Jumal on sind määranud rahvast patutöö pealt pöörama, suurte ja kõrgete ülekohut paljastama ja vaevatute kaitseks üles astuma.” 
Aleksander Toom jutlustas kiriku uste ees peaaegu kõigis Saaremaa kihelkondades, eriti Valjalas ja Kaarmal ning tegi seda surmani. Oma jutlusi alustas ta kohe pärast jumalateenistuse lõppu ning jäi rahvale meelde värvika ning otsekohese kõnega. 
1874. aastal läks ta Valjalast ära Püha kihelkonda ja elas Uduvere külas. Elu lõpul elas ta Kaarmal. Seal oli ta Rudolf Kallase ristiisaks. 
Aleksander Toom on maetud Kaarma surnuaeda. Eluajal olevat ta lasknud valmistada endale hauakivi tekstiga „Siin hingab Aleksander Toom, see Jumala loom, kes sõdis Saaremaa saatanate ja Kuressaare kuraditega ja võitis.“ Omaksed häbenesid plaati ja asetasid selle matusel haua põhja ning katsid haua teise plaadiga.
Karel Voolaid

Karel Voolaid (sündinud 4. juulil 1977) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur, alates 3. juulist 2019 Eesti jalgpallikoondise peatreener.
Genil

Genil on jõgi Hispaanias.
Algab Sierra Nevada põhjanõlvult, Seejärel voolab läbi Andaluusia mägede valdavalt loodesse ja läände. Alamjooksul laskub Andaluusia tasandikule. Suubub vasakult Guadalquivirisse.
Jõe kaldal asub Granada linn.
Georg Veigelin

Georg Veigelin (vene Георгий Евгеньевич Вейгелин; 20. veebruar 1886 Tallinn – kevad 1945 Gdanski lähedal) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).
8. oktoobril 1920 otsustati talle anda Vabadusristi II liigi 3. järk.
Perodua Kancil

Perodua Kancil (ka Perodua Nippa ja Daihatsu Ceria) on Malaisias toodetav sõiduauto. Autot toodab alates 1993. aastast Perusahaan Otomobil Kedua. Perodua Kancil on 5-ukseline luukpäraga sõiduk. Autot turustati 2000–2006 ka Suurbritannias ja Indoneesias.
Kancilil on 660 cm³ või 850 cm³ Daihatsu I3 mootor.
Eesti Tõuloomakasvatuse Liit

Eesti Tõuloomakasvatuse Liit (lühend: ETLL) on aastal 1993 asutatud liit, mis ühendab looma- ja linnutõugude aretamisega tegelevaid ühistuid ja mittetulundusühinguid.
Põhikirja järgi on ETLLi eesmärgid "Eesti Vabariigis aretatavate looma- ja linnutõugude genofondi säilitamine ja rikastamine, nende geneetilise potentsiaali suurendamine, tõuaretusalase teadustöö ja tegevuse arendamine".
Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia on Sahha riiklik auhind silmapaistva ühiskondliku tegevuse eest, ka panuse eest Sahha rahvaste vaimse kultuuri taassünnil, rahvussuhete tugevdamisel ning panuse eest Sahha vabariigi sotsiaalsesse ja majandusarengusse.
Kulakovski-nimelist riiklikku preemiat antakse välja 1992. aastast. Auhind on nimetatud Aleksei Kulakovski auks. Auhind määratakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea seadlusega ning laureaadi nimi kuulutatakse välja 4. märtsiks – Aleksei Kulakovski sünniaastapäevaks. Auhinnaga kaasneb rahaline preemia.
Eistuk

Eistuk (rootsi keeles ekstock/ökstock 'tammepalk', soome keeles eistokka; Saaremaal ja Hiiumaal joll, mooses) oli algselt ühepuuvene, hiljem laudadest lühike kiiluta kumera kujuga ja tömpide otstega rannavee kalapaat, mille põhjalaud on küljelaudadest paksem ja otstest ülespoole painutatud. Ka lootsik. 
Eistuk oli tüürita, 1–2 paari aerudega paat.
Algne nimetus tähistas ühepuuvenet.
Bolgo keel

Dialektid

Keelel on kaks väiksemat dialekti- Bolgo Kubar (Suur Bolgo) ja Bolgo Dugag (Väike Bolgo)

Keelenäited

Keelenäited bolgo keele kohta: in-nāṇ rīm nāṇ n'ini (anna mulle vett mina joon), "anna mulle vett juua”
ibéri koko ao léti (mees abiellus naine kaks), "mees abiellus kahe naisega"

Lauseehitus

Tüüpiline sõnade järjekord lauses on subjekt-verb-objekt. Mitmust bolgo keeles otseselt ei eksisteeri, küll aga liide –gi sõna lõpus näitab, et räägitakse rohkem kui ühest asjast. Kui tahetakse näidata verbi eitust. Siis lisatakse ta lause lõppu.
Georg Wilhelm Pabst

Georg Wilhelm Pabst (G. W. Pabst; 25. august 1885 Roudnice nad Labem, Böömimaa, Austria-Ungari – 29. mai 1967 Viin) oli filmilavastaja.
Noorpõlves oli ta näitleja ja teatrilavastaja. Filmilavastajana tegutses ta 1920ndate algusest Berliinis, 1933 Prantsusmaal, samast aastast USA-s, 1936. aastast jälle Prantsusmaal, 1939. aastast Austrias. Pärast sõda tegi ta filme ka Itaalias ja Saksamaal. Teda peetakse üheks 1920ndate tipprežissööriks. Eriti hinnatud on "Pandora laegas" ja "Tagebuch einer Verlorenen" (mõlemas mängis Louise Brooks).
Hunnebergi lade

Hunnebergi lade on ordoviitsiumi ladestu regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Varasemates käsitlustes on lade olnud Latorpi lademe alamlade. Billingeni lademe all lamab alamordoviitsiumi ladestiku Varangu lade ja sellel lasub Billingeni lade. Lademe vanus on 483,4...476,4 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Kunda lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele ülemises osas Flo lade, alumises osas aga Tremadoci lade.
Seda hakkas esimesena eristama T. E. Tjernvik aastal 1956. Oma nime on see saanud Hunnebergi mäe järgi Rootsis.
Lademe paksus Eestis on 1 (1,5) – 4 m (Loode-Eestis), Lääne-Eesti saarestikus lade valdavalt puudub. Billingeni lademe alampiiri ja Hunnebergi lademe vahelise piiri määratlemine on seal problemaatiline. Lademe kivimid puuduvad Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal, samuti ka Nõvalt üle Hiiumaa keskosa edelasse kulgevas vööndis. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda lubjakivi.
Litostratigraafiliselt vastab sellele Leetse kihistu Joa kihistik. Lademe avamusala on Põhja-Eesti klindi allosas.
Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Leetses, Keila-Joal ja Ontikal.
Lademe kivimkoosseisus on palju rohelist glaukoniitliivakivi, kiltkivi ja liiva. Kagu-Eestis ka Zebre kihistusse kuuluvat glaukoniitlubjakivi.
Varangu ja Hunnebergi lademete vaheline piir on globaalses stratigraafias piiriks Tremadoci ja Flo lademete vahel.
Joan Robinson

Joan Robinson (31. oktoober 1903 – 5. august 1983) oli inglise majandusteadlane.
Gustav Saar (tehnikateadlane)

Gustav Saar (29. aprill 1920 Petrograd – 28. aprill 1972 Tallinn) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Gustav Saar oli teenistujate poeg.
Lõpetas 1937 Tallinnas J. Westholmi Gümnaasiumi, 1948 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-mehaanikuna. Oli 1940–47 TTÜ j.a Riikliku Katsekoja mehhaano-tehnilise ja soojustehnilise osakonna ning soojusenergeetika kateedri abijõud, 1947–60 TPI soojusenergeetika kateedri tunnitasuline õppejõud, 1960–66 vanemõpetaja, 1966–68 matemaatika kateedri tunnitasuline õppejõud.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: soojusenergeetika – soojusvõrkude arenguprobleemid Tallinnas; soojustehnilised mõõtmised; soojusprotsesside automatiseerimine; kütused, nende omadused ja põletamine (eriti eesti põlevkivi). Uurinud ka soojusprotsesse sulfaattselluloosi tootmisel. Loonud Gustav Saare valemina tuntuks saanud valemi Eesti põlevkivi kütteväärtuse määramiseks. Kuulus I. Öpiku koolkonda. Tegeles energeetika küsimuste tutvustamise ja propageerimisega. 14 teadustrükist.
Utværi kabel

Utværi kabel oli kabel Norras Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværi saarel praegusest hoonestusest lõuna pool.
Kabel oli puust. Ta oli umbes 7,5 m pikk ja 6,3 m lai. Istekohti oli umbes 120.
Pole täpselt teada, millal see rajati. Arvatavasti mainib seda Bjørgynar Kalveskinn 1320.
Kabeli tulud tulid annetustest ja kalapüügikümnistest. 17. sajandil oli kabelil 15 lehma ja 27 lammast. Hiljem röövisid seda šoti piraadid.
Aastast 1641 pärinev kirikukell on praegu eksponeeritud Kaupangeris Heibergske Samlingaris.
Kabelis peeti aastas neli jutlust. Kirikuõpetaja tuli paadiga Eivindvikist. Sageli jäi ta halva ilma tõttu toppama mõnel mandrile lähemal asuvale saarele.
Aastal 1718 viidi kabel üle Husøy saarele.
Kui 19. sajandil pühitseti sisse Straumeni kirik, siis kabel lammutati.
Starki maakond (Ohio)

Starki maakond (Stark County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40° 49′ N, 81° 22′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Canton.
Maakonna pindala on 1504 km², millest 14 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 375 586. Aastal 2000 oli elanike arv 378 098.

Ajalugu

Starki maakond moodustati 13. veebruaril 1808. aastal Columbiana maakonna osast. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja ohvitseri John Starki järgi.
Harilik paprika

Kirjeldus

Taim on püstise varrega 20–125 cm kõrge. Lehed pikkade rootsudega, munajad kuni piklikmunajad, läikivad, hele- kuni tumerohelise värvusega. 
Õied on valged, kollased või violetsed.  
Vili, rahvapäraselt kaun, on paljuseemneline 2–4 kambriline ebamari.
Maitse järgi eristatakse maguspipart ja kibepipart. Jaotuse aluseks on alkaloid kapasitsiini sisaldus, mis võib kõikuda üsna suurtes piirides (0,007–1,9%). Üks kibedaid sorte on 'Jalapeño'.
Magusate sortide viljad on pikliku kuni ümmarguse kujuga, rohelise, kollase või punase värvusega. Kaaluvad 10–200 g. Kibedatel sortidel on tavaliselt ümmargused või piklikud terava otsaga viljad.
Kibepipra valmimata kuivatatud vilju (Capsici fructus) kasutatakse droogina.
Sappho

Biograafia

Arvatakse, et Sappho oli Skamandronymose ja Kleïsi tütar ning Sapphol oli kolm venda. Ta oli ilmselt abielus (Atika komöödia järgi rikka kaupmehega), kuid kindlaid tõendeid selle kohta pole. On leitud ka tõendeid, et Sapphol võis abielust olla tütar Kleïs, kellele Sappho ka mitmeid luuletusi pühendas.
Sappho rajas Mytilenes tütarlasteringi, kus õpetas tüdrukuile kombeid ja kodumajapidamist. Ehkki Vana-Kreekas ei olnud kombeks tüdrukuid harida, oli Lesbose saarel neidude kasvatus vabamas vormis. Nõnda on arvatud, et tütarlasteringis võis Sappho õpetada ka kehalise naudingu võtteid. Siit pärineb ka mõiste lesbism ehk sapfism, mida eeskätt seostatakse Sappho tegevusega Lesbose saarel.
Sappho temaatikat on käsitlenud paljud kirjanikud, samuti on temast inspireeritud mitmed kunstitaiesed.

Looming

Oletatakse, et Sappho kirjutas ühtekokku 12 000 värssi, neist on säilinud aga umbes 193 fragmenti, tervikuna ka luuletus "Palve Aphroditele", mida loetakse maailma vanimaks säilinud luuletuseks. Tema luuletustes kajastatakse sageli sügavaid tundeid ja elamusi. Tänapäeva luules kasutatakse ka Sappho stroofi.

Tekstinäide

Δέδυκε μὲν ἀ σελάννα

καὶ Πληίαδες· µέσαι δὲ

νύκτες, πάρα δ᾿ ἔρχετ᾿ ὤρα·

ἔγω δὲ μόνα κατεύδω

Tõlge

On loojunud ammu kuu ning
Plejaadidki loojas, kesköö

käes, aeg läheb mööda aina,

kuid üksi ma voodis ikka.
(fragment 168B Lobel–Page; tõlkinud Janika Päll)
Amblyodipsas polylepis

Levila

Neid võib kohata roomamas Lõuna-Aafrika Vabariigis, Angolas, Botswanas, Keenias, Malawis, Mosambiigis, Namiibias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Somaalias, Tansaanias, Sambias ja Zimbabwes.
Sotsiaaldarvinism

Sotsiaaldarvinism on sotsioloogia suund, mis püüab ühiskonna arengut seletada olelusvõitluse ja loodusliku valikuga. 
Sotsiaaldarvinism tekkis 19. sajandi teisel poolel. Selle suuna tuntuimad esindajad on teiste seas Ludwig Gumplowicz ja William Graham Sumner. 
Sotsiaaldarvinistid kasutasid ühiskonna arengu selgitamiseks Darwini evolutsiooniteooria põhimõtteid. Ühiskonnas valitsevat ebavõrdsust, konkurentsi ning majanduslikku ja sotsiaalpoliitilist rõhumist mõistsid nad loodusliku paratamatusena.
Francesco Totti

Francesco Totti (sündinud 27. septembril 1976) on Itaalia endine jalgpallur, kes mängis ründaja või poolkaitsjana terve oma karjääri Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma.

Isiklikku

Francesco Totti on 180 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Püstkivirik

Püstkivirik (Saxifraga adscendens) on kiviriku perekonda kivirikuliste sugukonda kuuluv õistaim.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub paekividel, loodudel.
Eden Hazard

Algusaastad

Hazard alustas jalgpallitreeninguid 4-aastaselt Belgia klubis Royal Stade Brainois. 
Ta mängis seal kaheksa aastat, enne kui liitus teise Belgia klubiga Tubize.

Lille

2005. aastal siirdus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Lille. 
Debüüdi Lille'is tegi ta 1. septembril 2007 16-aastaselt liigakohtumises Racing Club de France vastu, tulles teisel poolajal vahetusest mängu. 
Hazard valiti oma teisel hooajal Ligue 1 parimaks noormängijaks, ta võitis selle sama auhinna ka järgmisel hooajal.
2010–11 hooajal tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks ja aitas klubil võita ka Coupe de France'i. Hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 nimetati ta Ligue 1 aasta parimaks mängijaks.

Chelsea

4. juunil 2012 liitus Hazard 32 miljoni Inglise naela eest Inglismaa kõrgliiga klubiga Chelsea. 
Debüütmäng toimus 12. augustil 2012 FA Community Shieldi mängus Manchester Cityga. Hazard lõi oma esimese värava 25. augustil 2012 Newcastle Unitedi vastu.
2012–13 hooajal tuli ta Chelseaga Euroopa Liiga võitjaks.
Hooajal 2014–15 võitis ta klubiga Premier League'i ja tuli ka FA Cupi võitjaks. Hazard lõi kõikide sarjade peale 19 väravat ning valiti liigahooaja parimaks mängijaks.
2016–17 hooajal tuli ta Chelseaga teist korda Premier League'i võitjaks.
Hooajal 2018–2019 andis ta Premier League'is 15 resultatiivset väravasöötu, millega oli liiga parim mängija. Samal hooajal võitis ta Chelseaga teist korda Euroopa Liiga.
Chelsea aasta mängijaks on ta valitud aastatel 2014, 2015, 2017 ja 2019.

Real Madrid

Juunis 2019 siirdus Hazard ligi 100 miljoni euro suuruse üleminekutasuga Real Madridi.

Koondisekarjäär

Debüüdi Belgia jalgpallikoondises tegi Hazard 18. novembril 2008 Luksemburgi vastu. Esimese värava lõi ta 7. oktoobril 2011 mängus Kasahstaniga.
Hazard lõi ühe värava ja jagas 4 resultatiivset söötu 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 
2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta kolm väravat: kaks väravat teises alagrupimängus Tuneesia vastu ja värava Inglismaa vastu pronksimängus. Ta võitis turniiril hõbepalli auhinna.
Ta on koondise koosseisus mänginud ka 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel.
Klaasliimuklased

Klaasliimuklased (Naididae) on väheharjasusside klassi kuuluv sugukond. Raskesti märgatavad kuni 20 mm pikkused läbipaistvad ussid.
Kanepi Jaani kogudus

EELK Kanepi Jaani kogudus on luterlik kogudus Kanepis.
Kogudus kuulub Võru praostkonda. 
Koguduse õpetaja on Margit Lail, organist Meeli Rammul. Juhatuse esimees on Mart Kukk.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.30 Kanepi Jaani kirikus.