Päikeseenergeetika

Päikeseenergeetika (inglise solar energetics) on päikeseenergia kasutamisel põhinev elektri ja/või soojuse tootmine. 
Päikeseküttel põhineva sooja vee saamiseks kasutatakse tumedapinnalisi päikesepaneele, millest läbi voolav soojusvaheti (selleks võib olla vesi või muud sobivad vedelikud) kannab soojuse akumulatsioonipaaki, kust seda saab kasutada kas kütteks või pesemiseks. Soojusakumulaatorina toimib ka hoonete lõunakaartesse läbi klaaskatte avanev tumeda pinnaga massiivne sein, millesse päeval salvestuv soojus vabaneb öösel siseruumidesse.

Päikeseenergeetika maailmas

Maapinnale langeva päikesekiirguse maht sõltub koha geograafilisest laiusest – kõige rohkem päikesekiirgust satub maapinnale ekvaatori piirkonnas, kus Päike on seniidis või kõrgel taevas peaaegu aasta läbi, ja kõige vähem polaaraladel, kus kuni pool aastat kestab polaaröö, päike on taevas väikese nurga all ning valge lume ja jääga kaetud maapind peegeldab suurema osa valgusest tagasi. Suure pilvisuse tõttu jõuab aga kõige rohkem kiirgust maapinnale ekvaatori piirkonnas troopikas. Seepärast saab suurimaid päikesekiirguse koguseid kasutada troopilistel ja lähistroopilistel aladel. Päikeseenergia kasutamisel elektrienergia saamiseks on seega parimad eeldused nendel riikidel, mis paiknevad madalatel laiuskraadidel.
Esialgu kasutati päikeseenergiat elektrieneergia tootmiseks väikese ja keskmise suurusega objektide jaoks, alustades ühe päikeseelemendiga taskuarvutist ja lõpetades majadega, mille katused olid kaetud päikesepatareidega. Esimesed päikeseelektrijaamad töötati välja ja võeti kasutusele Ameerika Ühendriikides 1980. aastate keskel.
Eriti kiiresti arenes päikeseelektrijaamade kasutamine elektrieneergia tootmiseks 2010. aastatel seoses sellega, et päikesepaneelide hind vähenes. 2018. aastal toodeti maailmas päikeseelektrijaamades 2,58% elektrienergiast ehk 20% taastuvast energiast.
Elektrienergia tootmise maht päikeseenergia abil maailmas 
aastatel 1990–2018
Maailma võimsaim päikeseelektrijaam on praegu Longyangxia tammi päikeseelektrijaam Qinghai provintsis Hiinas, mille võimsus on 850 MW.
10 suurimat päikeseelektrijaamade installeeritud võimsusega riiki 
2018. aasta seisuga 
Aastal 2018 oli päikeseelektrijaamade installeeritud võimsus maailmas 510 GW. Maailma liidrid olid Hiina (176,1 GW), Euroopa Liit (115,0 GW), Ameerika Ühendriigid (62,2 GW). Edasi tulid Jaapan (56,0 GW), India (32,9 GW) ja Austraalia (11,3 GW). Euroopas olid suurima võimsusega riigid Saksamaa (54,4 GW), Itaalia (20,1 GW), Suurbritannia (13,0 GW), Prantsusmaa (9,0 GW) ja Lõuna-Korea (7,9 GW).
Muud suure päikeseelektrijaamade installeeritud võimsusega riigid (üle 1,0 GW) on Kreeka (2,7 GW), Taiwan (2,7 GW), Pakistan (2,4 GW), Tšehhi (2,2 GW), Brasiilia (1,6 GW), Ukraina (1,6 GW), Rumeenia (1,4 GW) ja Bulgaaria (1,0 GW).
10 suurimat päikeseenergia tootjat maailmas 2018. aastal
Riigid: 1 – Hiina, 2 – Ameerika Ühendriigid, 3 – India, 4 – Jaapan, 5 – Saksamaa, 
6 – Itaalia, 7 – Suurbritannia, 8 – Prantsusmaa, 9 – Austraalia, 10 – Pakistan
10 suurima päikeseenergia osatähtsusega riiki maailmas 2018. aastal
Riigid: 1 – Honduras, 2 – Saksamaa, 3 – Kreeka, 4 – Itaalia, 5 – Tšiili, 
6 – Jaapan, 7 – Austraalia, 8 – India, 9 – Belgia, 10 – Iisrael

Päikeseenergeetika Eestis

Elektrivõrguga ühendatud päikesejaamade 
installeeritud võimsus Eestis
2017. aasta seisuga oli Eestis rajatud päikeseelektrijaamade installeeritud võimsus 18,4 MW, pool nendest olid mikrojaamad võimsusega alla 15 kW. Päikeseeneergia moodustas 0,3% Eestis toodetud taastuvenergiast. 2018. aastal selle osatähtsus tõusis kuni 0,9%. 
2019. aasta alguses oli Eesti päikeseelektrijaamade installeeritud võimsus umbes 110 MW. Selle kiire kasvu põhjuseks oli päikesepaneelide hinna järsk langus. Teiseks põhjuseks oli võimalus saada taastuvenergia toetust, mille taotlemise õigus lõppes 31.detsembril 2018. Seepärast registreeris Elering jaanuari esimese kahe nädala jooksul 165 uut päikesejaama, mis said valmis detsembri lõpuks.