Nicaragua

Ajalugu

Esimese eurooplasena jõudis Nicaragua rannikule 16. septembril 1502 Christoph Kolumbus.
1979. aastal kukutati võimult rohkem kui 40 aastat Nicaraguat valitsenud Somoza perekond. Võimu haaras sandinistide juhitud valitsus, mis kukutati omakorda 1990. aastal.

Kliima

Troopikavöötmes asuvas Nicaraguas vältab vihmaperiood maist oktoobrini. Mõnes paigas sajab vihma rohkem kui 3100 mm aastas. Riigi idarannikut tabavad tihtipeale orkaanid. 1998. aastal võttis orkaan Mitch, mis tegi suurt laastamistööd ka El Salvadoris ja eriti Hondurases, 1800 nicaragualase elu ning hävitas peale selle ka suurema osa riigi banaani-, suhkru- ja kohvisaagist. Riigi lääneosa kliima on idaosast kuivem ja seal laiuvad väheste metsade kõrval peamiselt savannid.

Mäed

Riigi lääne- ja idaosa eraldavad teineteisest kaks pikka mäeahelikku, kus leidub rohkem kui 40 vulkaani. Osalt nende tõttu tabavad Nicaraguat ohtrad maavärinad. Näiteks 1992. aastal toimunud maavärin jättis peavarjuta 16 000 inimest.
Nicaragua kõrgeimad mäed on Montes Kilambe (1963 m) ja Momotombo (1865 m).

Madalikud ja järved

Kariibi mere äärset Nicaragua idaosa kutsutakse Moskiitorannikuks. Tegemist on osaliselt vihmametsadega kaetud, ohtrate laguunide ja jõedeltadega palistatud rannikumadalikuga, mis ulatub kohati rohkem kui 70 km kaugusele sisemaale.
Nicaragua lõunaosas domineerib hiiglaslik madalik, kus paiknevad Nicaragua ja Managua järv. Tegemist on Kesk-Ameerika suurimate järvedega. Suurem osa Nicaragua rahvast elab ja töötab Vaikse ookeani ning Nicaragua ja Managua järvede vahele jääval madalikul. Seal on väga viljakad mullad, kus kasvavad jõudsalt nii kodumaise kui ka välisturu jaoks mõledud puuvill, banaanid, mais, riis, ja oad. Järvi ühendab Tititapa jõgi.

Nicaragua järv

Nicaragua järv on 177 km pikkune ja kuni 58 km laiune. Selles asub rohkem kui 400 saart, mistõttu on järv populaarne turismisihtkoht. Tegemist on maailma ainsa järvega, kus elab mitmesuguseid merekalu, teiste seas mõõkkalu ja haisid. Uuringud on näidanud, et need on Kariibi merest pärinevad kalad, kes on ujunud järve San Juani jõge pidi. Lisaks sellele voolab järvest merre veel kolm suuremat jõge.

Taimestik

Taimestik on troopiline ja lähistroopiline. Lopsakust soodustavad Atlandi rannikul maist oktoobrini sadavad ohtrad vihmad. Palju kasvab tammi, mände, seedreid, palsami- ja mahagonipuid, samuti igasuguseid viljapuid.

Loomastik

Nicaragua loomastik on ülikülluslik: ahvid, hirved, eksootilised linnud, sisalikud, muud roomajad jpt.

Eksport

Nicaragua on peamiselt põllumajanduslik riik. Põllumajanduse osatähtsus ekspordist on 60%, mis teeb aastas ligi 300 miljonit USA dollarit. Nicaraguast pärinev Flor de Caña rumm on üks Ladina-Ameerika paremaid. Hea maine on ka tubakal ja loomalihal. Nicaragua põllumajandus põhineb ajalooliselt banaani-, kohvi-, suhkru-, loomaliha- ja tubakaekspordil. Kergetööstus (maquila – välisomanikega ettevõte, mis kasutab ära kohalikku odavat tööjõudu ja väikesi makse), turism, pangandus, kaevandamine, kalastamine ja üldkaubandus on laienemas. Suur osa Nicaragua majandusest sõltub suuresti välismaistest rahasaadetistest, mis tegid 2006. aastal kokku 655,5 miljonit USA dollarit.

Vaesus

SKT poolest elaniku kohta on Nicaragua läänepoolkera teine väikseima majandusega riik. CIA Fact Booki andmetel oli inflatsioon vahemikus 2000–2006 keskmiselt 8,1%, aastal 2009 oli see 9,8%. Maailmapanga andmed näitavad ajavahemikul1995–2004 keskmiselt 5% kasvu. 2005. aastal kasvas majandus 4%, kusjuures SKT oli 4,91 miljardit USA dollarit. 2006. aastal kasvas majandus 3,7%, millega SKT saavutas 5,3 miljardi dollari taseme. 2008. aastaks jõudis see 6,5 miljardi dollarini.
ÜRO andmetel elab 28% nicaragualastest allpool vaesuspiiri (2006. aasta hinnang), töötus on 3,9% ja 46,5% on alahõivatud (2008. aasta hinnang). Nagu mitmes teises arenguriigis, moodustavad Nicaraguas suure osa vaestest naised. Naiste osatähtsus perekonnapeana on üsna kõrge – 39% linnades ja 28% maal. ÜRO andmetel elab 80% põlisrahvast (kes moodustavad elanikkonnast 5%) vähem kui ühel dollariga päevas.
Hädade taga peituvad mitmed tegurid. Nicaragua on palju kannatanud mitmesuguste looduskatastroofide, peamiselt orkaanide ja maavärinate tagajärjel. Lisaks sellele toimusid riigis pikaajalised kodusõjad, kohalikud konfliktid ja muud rahutused. Aastaid kestnud ebastabiilsus on andnud suure löögi avalikele teenustele.

Taristu

1980. aastatel toimunud sõjas ameeriklaste poolt toetatud Contrade ja valitud valitsuse sandinistide vahel sai suur osa taristust kannatada või hävines. Inflatsioon püsis kaheksakümnendatel ligi 30% juures. Pärast Ameerika Ühendriikide kaubandusembargot 1985. aastal, mis kestis 5 aastat, suurenes Nicaragua inflatsioon tugevalt. 1985. aasta tempo oli 220%, kolmekordistus järgmisel aastal ja 1988. aastaks oli 13 000%. Majanduse arendamiseks on viimastel aastatel tugevasti tööstust arendatud.
2005. aastal teatas valitsus plaanist ehitada Atlandi ja Vaikset ookeani ühendav kanal, mis valmimise korral hakkaks konkureerima Panama kanaliga.