Tallinna Toomkool

Tallinna Toomkool (ladina keeles Schola cathedralis Tallinnensis) on Tallinnas tegutsev eraõiguslik üldhariduskool. Kool tegutseb Tallinna vanalinnas Eesti Metodisti Kirikule kuuluvas majas aadressil Apteegi tn 3 ja Tallinna Ülikoolile kuuluvas majas Rüütli tn 4.Toomkooli kodukirikuks on Tallinna Piiskoplik Toomkirik.
Kool jätkab 13. sajandil asutatud ning 20. sajandil enam kui poolesajaks aastaks tegevuse katkestanud Tallinna Toomkooli (saksa keeles Domschule zu Reval) tegevust ja kristliku kultuuripärandi edasikandmist.

Ajalugu

Toomkool oli Toompeal vaheaegadega tõenäoliselt 13. sajandist kuni 1939. aastani tegutsenud õppeasutus. Õppeasutust on korduvalt ümber nimetatud ja reorganiseeritud. Esmakordselt mainitakse toomskolastikut Tallinnas 1266. aastal, kes pidi kirikuelu korraldamise kõrval juhatama toomkiriku juures töötavat kooli. Toomkool, kus õppetöö toimus ladina keeles, kindlustas järelkasvu kohalikele kirikuametnikele ning andis teatavat algharidust ka linnakodanike lastele. 1246. aastal loodi Tallinnas ka kloostrikoolina Tallinna dominiiklaste konvent. Taani kuningas kehtestas 1319. aastal Tallinnas kooliprivileegi, mis andis toomkiriku juhtidele (toomkapiitel) koolipidamise ainuõiguse Tallinnas ja keelas teiste koolide asutamise. Esmakordselt ongi Tallinna toomkooli mainitud 1319. aastal ja esimesed dokumenteeritud teated koolide tegevusest Tallinnas pärinevad samast aastast. 1365. aastal dominiiklaste ja toomkiriku juhtide vahel tekkinud järjekordse vastuseisu tagajärjel tuli aga dominiiklaste konvendil loovutada oma ilmalikud õpilased toomkoolile. Tallinna raad sai loa linnakooli asutamiseks Oleviste kiriku juurde 1428. aastal.
Rootsi võimu ajal muudeti toomkool Toompea käsitööliste laste luterlikuks algkooliks.
Venemaa keisririigis 1765. aastal võttis Eestimaa rüütelkond toomkooli täielikult oma ülalpidamisele ja seos Tallinna Toomkirikuga katkes. Kool muudeti rüütliakadeemiaks (gümnaasiumiks).
19. sajandi algul nimetati kool Eestimaa Rüütli- ja Toomkooliks (saksa keeles Estländische Ritter- und Domschule). Seal võisid õppida Eestimaa aadlike pojad, vabadel kohtadel ka ohvitseride, literaatide ja I gildi kaupmeeste pojad.
1893. aastal kooli tegevus katkes seoses keiser Aleksander III alustatud venestusega.
Uuesti avati toomkool 1906. aastal, mil erakoolides lubati õppetöö ka õpilaste emakeeles. Aastatel 1915–1918 toimus õppetöö Venemaa keisririigi riigikeeles vene keeles.
Eesti Vabariigis allus Tallinna Toomkool (saksa keeles Domschule zu Reval) saksa kultuuromavalitsusele. Kooli tegevus lõppes seoses baltisakslaste ümberasumisega.

Tänapäev

2011. aasta sügisest alustas Toomkooli nime all EELK initsiatiivil tööd kristlik kool. Kooli taasasutajad ja omanikud on EELK konsistoorium ja EELK Tallinna Piiskoplik Toomkogudus. Toomkool alustas Püha Miikaeli kooli alluvuses ja teeb koostööd Vanalinna hariduskolleegiumiga. Vastav leping allkirjastati rukkimaarjapäeval 15. augustil 2011. Esimesse klassi läks 27 õpilast. 31. augustil 2012 väljastas Haridus- ja Teadusministeerium Tallinna toomkoolile koolitusloa ning 1. septembrist alustas kool juba iseseisva koolina. Kooli pidajaks on Tallinna Toomkooli SA, kooli direktoriks Egle Viilma, õppealajuhatajaks Heiki Haljasorg ja kaplaniks Arho Tuhkru.
Kool tegutseb Tallinna vanalinnas Eesti Metodisti Kirikule kuuluvas majas aadressil Apteegi tn 3 ja Tallinna Ülikoolile kuuluvas majas Rüütli tn 4. Sihtasutuse põhikiri näeb ette ajaloolise toomkooli hoone Toom-Kooli tn 11 uuesti kasutusele võtmise.
Kool kuulub Eesti Kristlike Erakoolide Liitu.