google/wiki40b huggingface dataset:
Tanker

Tanker ehk vedellastilaev on kaubalaev, mida kasutatakse vedellasti - kõige sagedamini vedelkütuste, eriti nafta -, aga ka kemikaalide, vedeldatud gaasi, toiduõli ja muu vedellasti vedamiseks.

Kirjeldus

Tankeri lastiruume nimetatakse tankideks. 
Maailma kõige suuremad laevad on tankerid. Suurimate toornaftatankerite kandevõime ulatub poole miljoni tonnini.
Tankereid lastitakse ja lossitakse torujuhtmete kaudu.
Väiksemaid tankereid kasutatakse sadamais ja merel teiste laevade punkerdamiseks ehk neile kütuse andmiseks.

Ajalugu

Maailma esimene tanker oli 1886 valminud "Glückauf", mis oli 91,4 m pikk, 11,3 m lai ja 9,5 m kõrge. Laeva kandevõime oli 2300 t.
Maailma suurim tanker ehitati Jaapanis 1975. Esialgu kandis ta nime "Oppama" ega olnud veel maailma suurim. Suurimaks sai ta 1980, kui laevatehases "Nippon Kokkan" pandi talle keskkohta 82 m pikkune vahetükk. Pärast seda oli laev 440,0 m pikk, 68,8 m lai ja 29,0 m kõrge. Tema kandevõime oli enne ümberehitust 422 000 t ja pärast 564 763 t. Hiljem kandis see laev nime "Knock Nevis". 2010 läks see laev vanarauaks ja lammutati.
2005. aasta seisuga oli maailmas 4024 tankerit, mille kandevõime oli vähemalt 10 000 tonni. Neist 2582 olid topeltpõhjaga.
Kõige rohkem tankereid kannab Panama (592), Libeeria (520), Marshalli Saarte (323), Singapuri (274), Kreeka (233) ja Bahama (215) lippu. Ka kogutonnaaži poolest olid need kuus riiki maailma suurimad laevandusriigid. Kuid kui vaadata, mis riikides registreeritud ettevõtetele need laevad kuulusid, siis reederite hulgas olid kolmel esimesel kohal Kreeka (733), Jaapan (394) ja USA (311). Nende kolme riigi ettevõtetele kuulus 36% maailma tankeritest. Ent 2822 neist tankeritest ehk üle 70% oli ehitatud kas Lõuna-Koreas, Jaapanis või Hiinas.
Miroslavas

Ajalugu

Asula tekkis XVII sajandi lõpus. Algselt kandis see nime Slabada ja kuulus Bendriai mõisale. Aastal 1710 sai Slabadast alev. Sealsed elanikud olid ametlikult vabad, kuid neil oli mõisa ees teokohustus. Aastal 1719 ehitati sinna esimene kirik ja asula sai kohaliku kihelkonna keskuseks. Aast1l 1744 ehitati vana kiriku asemele uus; samal aastal sai alev mõisa omanike Mirosławskite järgi tänapäevase nime.
Aastal 1781 rajasid mariaanid alevisse oma kloostri, mille juures aastast 1781 tegutses ka kool. Aastal 1847 ehitasid nad ka vana kiriku asemele uue. Jaanuariülestõusu järel sealne klooster suleti. Tsaariaja lõpuaastatel oli Miroslavasest saanud küla.
8. augustil 1941 küüditasid saksa okupatsiooniväed sealsed juudid Alytusesse. Ka nõukogude võimud küüditaid 29 Miroslavase elanikku. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil sai Miroslavasest kohaliku kolhoosi keskasula.
Heleri All

Heleri All (sündinud 22. mail 1995) on eesti ajakirjanik.
Ajakirjandust ja kommunikatsiooni on ta õppinud Tartu Ülikoolis, mille lõpetas 2017. aastal.
Ta on teinud kaastööd ajalehele Postimees, ajakirjale UT ja praegu töötab Eesti Televisioonis. 
Alates 2014. aasta sügisest on ta tegutsenud ka näitlejana Tartu Üliõpilasteatris.
Otepää vapp

Otepää valla vapp on Valga maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Otepää valla vapp.
Otepää valla moodustamisel Pühajärve valla baasil 1999. aastal jäeti valla sümboolikaks Otepää linna vapp ja Otepää linna lipp.
Vapp on kinnitatud 24. juulil 1992.

Vapi kirjeldus

Mustal kilbil kuldse rebitud servaga karupea kujutis.
1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva Otepää linna vapi kirjeldus: Otepää linna vapiks on kilbi mustavärvilise välja südamikus kuldne karupea, vaatega ette. Ettepaneku kujutada Otepää vapil karu pead tegi alevivanem Julius Niklus.
Theophil Eichler

Theophil Eichler (10. september 1685 Geising – 22. juuli/2. august 1740) oli Eesti vaimulik.
Eichler sündis Geisingis (praegu Altenbergi linnaosa), Saksimaal. Ta õppis Dresdeni Kreuzschules. Usuteadust õppis ta aastast 1708 Leipzigi Ülikoolis.
Ta oli aastatel 1713–1715 Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduses (Andreas Stålfoti abilisena) adjunktõpetajaks. Aastatel 1715–1740 oli ta Rõngu Mihkli koguduse õpetajaks.

Isiklikku

Teophil Eichler oli kolm korda abielus. Tema esimese abikaasa isa oli Tarvastu ja Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Andreas Stålfot. Tema teise abikaasa Christina isa Michael Dau oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja, hiljem Tartu Ülikooli professor ja rektor. Tema kolmanda abikaasa isa oli Kanepi ja Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Lorenz Quist. Tema väimees oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Gottfried Rulcovius.
Antoine Abel

Antoine Abel (27. november Anse Boileau, Mahé 1934 – 19. oktoober 2004) oli Seišellide prantsus- ja kreoolikeelne kirjanik, keda on nimetatud Seišellide lühiproosa ja luule isaks või koguni üldse Seišellide kirjanduse isaks. Ta on olnud üks vähestest Seišellide prantsuskeelsetest kirjanikest.

Elulugu

Pärast algkooli õppis ta müürsepaks. Nelja-aastase keskharidusega Šveitsis sai ta 1959 algkooliõpetaja kutse. Hiljem sai ta Readingi Ülikoolist kõrghariduse maapiirkondade kasvatusteaduse alal. Ta naasis Mahéle, kus ta õpetas maal põllumajandust. Seejärel stažeeris ta Bristoli Ülikoolis, et hakata õpetama Victoria Kõrgemas Normaalkoolis, mis õpetab välja õpetajaid. Sinna jäi ta tööle kuni pensionile minekuni 1986.
Peale kirjandusliku tegevuse avaldas ta 1970ndatel regulaarselt ingliskeelseid uudiseid väljaannetes Seychelles Bulletin ja Seychelles-Culture.

Looming

Ta on kirjutanud lühiproosat ja luuletusi. Tema lühiproosa meenutab rahvajutte. Enamikus juttudes on tegelaseks trikster Soungoula. Belinda Jack on neid nimetanud proosaluuletusteks. Luuletused räägivad enamasti karjaste elust ja loodusest, mõned aga on poliitilise suunitlusega ja väga emotsionaalsed.
Oma luulekoguga "Paille en queue" ('Punasaba-troopikalind'; 1969) sai ta esimese Seišellide kirjanikuna rahvusvaheliselt tuntuks. See oli esimene Seišellidel välja antud luulekogu. Seal rääkis ta oma noorpõlvemälestustest.
Suur osa luuletustest on avaldamata. Neid on avaldatud ka 1983. ja 1984. aastal kolmes antoloogias, millest üks ilmus Seišellidel, üks Réunionil (Anthologie de poésie seychelloise, ARS Terres créoles, U.D.I.R., C.R.I., S.E.R.O.I. Coll. Anchaing, 1984) ja üks Antillidel (Anthologie de la nouvelle poésie créole, tome 3, coordonnée par Lambert Félix Prudent, Editions caribéennes, ACCT, 1984).
Jutukogus "Une tortue se rappelle!" laseb ta "jutustada Seišellide ajaloo saarestiku vanimal elanikul, maismaakilpkonnal, kes elab mitusada aastat vanaks."  
Pariisis P.-J. Oswaldi kirjastatuna ilmusid tema jutukogud "Coco sec" (1969), "Une tortue se rappelle!" (1977; hiljem ka Harmattani kirjastatuna). Aastal 1977 avaldati Pariisis P.-J. Oswaldi kirjastatuna tema lühiproosa- ja luulekogu "Contes et poèmes des Seychelles". 1981 jutukogu "Contes des Seychelles" Pariisi kirjastuses CLE international.     
Tema trükis avaldamata näidendeid  on lavastatud Seišellide kreooli teatris.
Aastal 1982 ilmus Abeli kreoolikeelne romaan "Mon tann en leokri".

Hinnangud

Antillidel avaldatud antoloogias (lk 501) öeldakse tema luule kohta: "Abel tahab olla argipäeva laulik oma tagasihoidlike rõõmudega ja oma muredega." 
Réunionil väljaantud antoloogias (lk 52) öeldakse: "Missugusesse koolkonda Antoine Abeli paigutada? Oma armastusega elu lihtsate asjade vastu on temas kahtlemata midagi Francis Jammesist. On ka midagi Jacques Prévertist, mitte laulude Prévertist, vaid eitamise omast. On midagi Robert Desnos'st fantaasia poolest, mis on luule tõeline õis. On kõike seda, mis ei lase teda sildistada."

Antoine Abeli auhind

Seišellide kreooli festival (Festival Kreol des Seychelles) annab välja iga-aastast Antoine Abeli auhinda (Prix Antoine Abel).
Albu vaeslastekool

Albu vaeslastekool oli vaeslastekool, mis 1718–1740 tegutses Järvamaal Albu mõisas.
Kooli asutas 1718 parun M. Nierod ja see oli eeskätt mõeldud orbunud ja vaesunud aadlilastele.
Koolis õpetati muu hulgas saksa, prantsuse ja ladina keelt, maateadust, ajalugu, filosoofiat, arvutamist, geomeetriat, joonistamist, arhitektuuri.
Erik Gabrielsson Oxenstierna

Vabahärra Erik Gabrielsson Oxenstierna (umbes 1546 – 5. juuni 1594) oli Rootsi riigitegelane.
Sündis riiginõuniku ja admirali Gabriel Kristiernsson Oxenstierna (u.1506–1585) ja Beata Eriksdotter Trolle (u.1520–1591) pojana.
29. juunil 1561 sai ta isa Rootsi vabahärratiitli ja tema järglased immatrikuleeriti 1625. aastal vabahärrasuguvõsana nr. 1 Oxenstierna af Eka och Lindö nime all Rootsi rüütelkonda.
28. augustist 1573, määrati sõjakomissariks Liivimaal. 22. juulist 1580 Tallinna linnuse komandant ja 15. juunist 1590 kuni 7. juulini 1592 Tallinna ja Eestimaa asehaldur.
Ta maeti Linköpingi toomkirikusse (rootsi Linköpings Domkyrka).
Talle kuulusid Lindö, Björnö, Årsta ja Eka mõisad.
Rein Zupping

Rein Zupping (30. detsember 1935 – 13. oktoober 2001) oli eesti neuroloog, neurokirurg ja kergejõustiklane (vasaraheitja).
Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal TRÜ arstiteaduskonna. Meditsiinidoktor (1970).
Alo-Martin Mathiesen

Alo-Martin Mathiesen (sündinud 19. veebruaril 1987) on eesti muusik, ansambli Bedwetters endine trummar.
Ta lõpetas 2007. aastal Pärnu Hansagümnaasiumi.
Ilze Viņķele

Isiklikku

Ta on abielus arsti ja poliitiku Juris Viņķelisega (abikaasa on samuti olnud Läti sotsiaalminister), neil on kolm poega. Tema isa Juris Vidiņš on olnud arst, poliitik (oli Seimi 6. ja 7. koosseisu liige) ja dissident (kuulus organisatsiooni Helsinki-86).
Johan Vonlanthen

Johan Vonlanthen Benavidez (sündinud 1. veebruaril 1986 Colombias Santa Martas) on Šveits jalgpallur, ründaja. Ta mängib Šveitsi esiliiga klubis FC Wil. Ta esindas Šveitsi jalgpallikoondist aastatel 2004–2010 kokku 40 mängus ja lõi 7 väravat.

Klubikarjäär

Johan Vonlanthen debüteeris Šveitsi meistriliigas klubis Berni Young Boys 16-aastaselt. Esimesel hooajal mängis ta 9 kohtumises, neist 8-s algrivistuses. Kokku mängis ta Young Boysi eest 37 kohtumist ja lõi neis 6 väravat.
2003. aasta suvel läks ta PSV Eindhovenisse, kus ta mängis 29 kohtumist ja lõi neis 6 väravat. Eindhovenis mängis ta 1006. aastani, olles vahepeal laenul Brescia Calcios (9 mängu, 0 väravat) ja Breda NACis (32 mängu, 6 väravat).
2006. aasta suvel läks Vonlanthen mängima Salzburgi Red Bulli. Selles klubis pidas ta 85 kohtumist ja lõi 11 väravat. 2009. aasta suvel laenati ta üheks hooajaks FC Zürichisse, kus ta esimese 17 mänguga lõi 7 väravat.

Koondisekarjäär

Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris Vonlanthen 6. juunil 2004 Liechtensteini jalgpallikoondise vastu, sekkudes 81. minutil vahetusest.
Vonlanthen osales 2004. aasta EM-i finaalturniiril, kus pääses platsile kahes viimases alagrupimängus, Inglismaa jalgpallikoondise vastu 84. minutil vahetusest ja Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu algrivistuses. Šveits kaotas mõlemad mängud ja jäi alagrupis viimaseks, kuid Vonlanthen lõi 21. juunil Prantsusmaa vastu šveitslaste ainsa värava sel EM-il. Ühtlasi sai ta noorimaks mängijaks, kes iial EM-finaalturniiril värava löönud. Eelmise rekordi oli püstitanud Wayne Rooney kõigest 4 päeva varem, 17. juunil, kui ta lõi kaks väravat just Šveitsi vastu (Vonlanthen siis platsil ei viibinud). Vonlanthen on Rooneyst 3 kuud noorem.
2006. aasta MM-il ei saanud Vonlanthen osaleda reielihase vigastuse tõttu. Šveits võitis MM-il alagrupi, kuid langes seejärel välja penaltiseerias Ukraina jalgpallikoondise vastu, löömata ühtki väravat normaal- ja lisaajal ning suutmata realiseerida ainsatki penaltit.
2008. aasta EM-il osales Vonlanthen kõigis 3 finaalturniiri alagrupimängus, kuid mitte kordagi täit matši. Ta ei löönud väravaid. Šveits jäi alagrupis viimaseks.
2009. aasta alla 20-aastaste Euroopa meistrivõistlustel tohtis Vonlanthen osaleda – see õigus anti 1. jaanuaril 1986 või hiljem sündinuile. Šveits võitis 16 punktiga 8 mängust selle alagrupi, kus Eesti jäi viimaseks. Šveits jagas esikohta Hollandiga, kuid tunnistati võitjaks parema väravate vahe tõttu (+11 +7 vastu). EM-finaalturniirile pääsemiseks tuli läbida play-off Hispaania vastu. Šveits võitis kodus 2:1 ja kaotas võõrsil lisaajal 1:3 ega jõudnud finaalturniirile.

Isiklikku

Johan Vonlanthen on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Kaater

Omadused

Kaater on mootorpaadist autonoomsem, suurem või ilmastiku- ja merekindlam ning väikese süvise ja hea liikuvusega veesõiduk. Kaater võib olla nii sise-, kui päramootoriga, kuid tavaliselt on mootor paigutatud statsionaarselt. Kaatris on üldjuhul kajut vähemalt paar magamiskohaga ja sisse ehitatud mageveepaak. Kaatri kasutamiseks on vaja tavaliselt vähemalt kaheliikmelist laevaperet, kuid väiksema ja lihtsama kaatri puhul võib toime tulla ka 1 liikmega. 
Paljud kaatrid on otstarbelt era-väikelaevad, kuid on ka töökaatreid.
Rabivere vald

Rabivere vald (saksa keeles Rabbifer) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Rabivere vald Hageri vallaga.
Valla alal asus Rabivere mõis.
Erastvere mõis

Erastvere mõis (saksa keeles Errestfer) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
Erastvere mõisa on esimest korda mainitud 1452. aastal kui Johann Soye ostis mõisa Tartu piiskopilt.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli parun Gerhard von Ungern-Sternberg.
Crawfordi maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1816. aastal.
Must huumor

Must huumor on huumori alaliik, milles naljana tajutakse agressiooni, sadismi vm vägivalda.
Psühhoanalüütiliste teooriate kohaselt tuleneb musta huumori naljana tajumine psüühikasse kogunenud ja seal alla surutud agressiivse energia vallandumisest, mis on omamoodi mäss vaimsete ja loogiliste "tsensorite" vastu (Spencer, Freud, Redlich, Levine, Deleanu jt). Samal põhjusel võivad naljakana tunduda ka vägivalla- ja õudusfilmid.
Bastet

Bastet ehk Bast on egiptuse mütoloogias kassjumalanna, Ra tütar.
Tema kujutised on sarnased Sahmeti omadega.
Vaskna järv

Kirjeldus

Vaskna järve pindala on 37 ha, suurim sügavus 9,5 m ja asub merepinnast 242 m kõrgusel. Järv on praeguseks jagunenud kaheks eraldunud osaks Suur- ja Väike-Vasknaks.
Järve kaldad on võsastunud ja kõrged, kohati põllumaa all. Suur-Vaskna kaldad on enamasti kruusased või liivased, Väike-Vasknal aga pehmed ja soostunud.

Läbivool

Läbivool on suhteliselt tugev, sisse voolab Järvepera oja Tuulijärvest ja esineb allikaid, välja voolab Iskna jõgi.
Anija valla lipp

Lipu kirjeldus

Anija valla lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11. Lipuks on 7 siniseks ja 6 valgeks horisontaaltriibuks jaotatud kangas, mille vasakpoolses ülemises nurgas on Anija valla vapp. Lipu aluseks on võetud varasem Kehra linna lipp. Vapiks on kuldne kilp sinise vesiveskiratta ja sinise lainelise päisega, millel kolm hõbedast hane. Hanede nokad ja jalad on kuldsed.

Põhjendus

Lipul olevad triibud viitavad valla suurematele küladele, vapp aga tähistab vallavalitsust.

Anija valla lipp 1993–2002

Enne Kehra linna ja Anija valla ühinemist koosnes Anija valla lipp horisontaalselt asetsevatest rohelisest ja sinisest võrdsest värvilaiust. Lipu vardapoolses ülanurgas oli Anija valla vapp. Vapil oli kujutatud sinisel hõbedase raamiga kilbil hõbedane hani. Lipu laiuse ja pikkuse vahekord oli 1:2.

Sümboolika konkurss 2002. aastal

2002. aasta 11. juulil moodustati Kehra linna ja senise Anija valla baasil uus omavalitsusüksus Anija vald. Uus vald vajas ka uut sümboolikat ning 2002. aasta lõpus kuulutatigi Anija vallavalitsuse poolt välja Anija valla uue lipu ja vapi leidmiseks konkurss. Kuna sellele ei laekunud ühtki tööd, telliti kavandid Eesti Heraldikakolleegiumi esimehelt Priit Herodeselt.
Lipu kavandeid tegi Priit Herodes kaks, neist esimese puhul oli aluseks võetud varasem Kehra linna lipp. Lipul oli 7 sinist ja 6 valget horisontaaltriipu ning keskel valla vapp. Lipu pikkuse ja laiuse suhe oli 7:11.
Teiseks lipuvariandiks oli vapilipp, kollasel kangal sinine vesiveskiratas ja sinine laineline päis, millel oli kolm valget hane. Hanede nokad ja jalad olid kollased. Selle lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 6:7 nagu vanadel rüütlilippudel.
Kavandeid oli palutud hindama nii vallavolikogu liikmed kui ka koolide töötajad. Tollane Anija vallavanem Olav Eensalu pooldas esimest lipuvarianti, kuid arvas, et vapp ei peaks olema lipu keskel, vaid vardapoolses ülanurgas.
19. juunil 2003 otsustas Anija vallavolikogu 10 poolthäälega kinnitada lipu, millel on vapp vardapoolses ülanurgas. 19. augustil samal aastal kinnitas lipu ka riigisekretär.
Audru kirikumõis

Audru kirikumõis (saksa keeles Pastorat Audern) oli kirikumõis Audru kihelkonnas Pärnumaal.
Täielik kosmoloogiline printsiip

Täielik kosmoloogiline printsiip ehk absoluutne kosmoloogiline printsiip on kosmoloogias postulaat, mille kohaselt Universum on igal pool ja igal ajal ühesugune.
Ta erineb Albert Einsteini 1917. aastal kasutusele võetud kosmoloogilisest printsiibist, mis ütleb, et kindlal ajahetkel on kõigil Universumi punktidel ühesugused omadused.

Ajalugu

Täieliku kosmoloogilise printsiibi esitasid statsionaarese seisundi teooria autorid Fred Hoyle, Thomas Gold ja Hermann Bondi. See printsiip meenutab antiikaegset taeva muutumatuse, kuid 20. sajandil esitati see alternatiivina Suure Paugu teooriale, mis mõningatele kosmoloogidele eesotsas Albert Einsteiniga ei meeldinud.
Sellest printsiibist ja statsionaarse seisundi teooriast loobuti, sest avastati kosmoloogiline mikrolaine-taustkiirus, mille olemasolu ning eriti absoluutselt musta keha kiirgusspekter on statsionaarse seisundi teooria raames seletamatu. Hiljem on vaadeldud mitmesuguseid galaktikate parvede evolutsiooniefekte ning mõõdetud taustkiirguse temperatuuri muutumist. Need vaatlused on otseselt näidanud, et täielik kosmoloogiline printsiip ei pea paika.

Täieliku kosmoloogilise printsiibi järelmid

Kui Universum on kogu aeg ühesugune, peab selle energiatihedus olema konstantne. Selle pärast peab kas Universum olema staatiline (ilma paisumiseta) või siis küll paisuv, kuid mingi mehhanism peab tema energiatihedust konstantsena hoidma. Staatilise universumi mudeli esitas 1917. aastal Albert Einstein (Einsteini universum). Selle mudeli puhul kasutatakse harva väljendit "täielik kosmoloogiline printsiip". Einstein ise rääkis lihtsalt kosmoloogilisest printsiibist; see väljend ei viita tema mudeli statsionaarsusele ehk staatilisusele. Kui aga Universum on paisuv, siis paisumise kiirus (Hubble'i konstant) peab olema muutumatu. Säärast konfiguratsiooni nimetatakse de Sitteri universumiks, sest selle esitas 1920ndate alguses Willem de Sitter. De Sitteri versioonis on Universumi aineline sisu kosmoloogiline konstant, mida võib käsitada aine väga ebatüüpilise vormina, mille energiatihedus on konstantne olenemata ruumalast, mille ta enda alla võtab. See mudel ei vasta vaadeldavale Universumile, sest on teada, et viimane koosneb tavalisest ainest, mida Universumi paisumine hõrendab. Statsionaarse seisundi teooria eeldab, et ainsad eksisteerivad aine vormid on elementaarosakeste füüsika standardmudelis tuntud barüonaine, elektronid, neutriinod ja footonid, kuid neid luuakse pidevalt juurde, et tasakaalustada paisumisest tulenevat hõrenemist. Seda pidevat loomist tingib hüpoteetiline väli C.
Ellamaa raudteepeatus

Ellamaa raudteepeatus oli raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Ellamaa külas.
Läbi Ellamaa kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Ellamaa raudteepeatusele eelnes Keila poolt tulles Turba raudteejaam ja järgnes Metsa raudteepeatus.

Ajalugu

Ellamaa pooljaam rajati 1917. aastal. 1980. aastate alguseks oli jaama tegevusest järele jäänud vaid piletimüük. 1983. aastaks oli endisest jaamast kujunenud raudteepeatus. Raudtee kaguküljel asetsenud jaamahoone lammutati 1990. aastail. Nüüd on hoonest säilinud üksnes vundament.
Hans Trass

Hans-Voldemar Trass (2. mail 1928 Tallinn – 14. veebruar 2017) oli eesti botaanik (lihhenoloog).
Hans Trass on uurinud Eesti samblikke.

Elukäik

Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1952 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.
Ta on olnud Tartu Ülikooli botaanika kateedri juhataja (1956–1991), Eesti Looduseuurijate Seltsi president (1964–1973, 1985–1991) ja on Eesti Teaduste Akadeemia liige (1975).

Kirjanduslik tegevus

Hans Trass on avaldanud luuletusi (Looming 1974, nr 5), reisikirju, publitsistikat ning memuaariraamatu "Üksi ja ühes. Mnemograafia" (Ilmamaa, Tartu 2002, 256 lk), mis sisaldab ka luulepõimiku.
Aastal 2010 ilmus publitsistikakogumik "Hellrange loodus ja inimene" (artikleid aastatest 1970–2007, Ilmamaa, 356 lk).

Isiklikku

Tema tütar esimesest abielust on Riina Kütt.
Ta teine abikaasa oli näitleja Raine Loo, nende poeg on helilooja ja organist Toomas Trass.
Kaarma valla lipp

Kaarma valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Kaarma valla lipp.
1999. aastal ühinesid Kaarma vald ja Kuressaare vald ühtseks omavalitsusüksuseks. Uue valla nimeks sai Kaarma vald ja kasutusele jäi senine Kaarma valla lipp.
Lipp on kinnitatud 11. märtsil 1993.

Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks laiuks: valge, sinine, valge. Ülemine ja alumine valge laid moodustavad kumbki kolm osa, keskmine sinine aga ühe osa lipu laiusest. Normaalsuurusega lipu laidude mõõtmed on 45:15:45 cm. 
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Lyoni maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Blackburn

Blackburn on linn Inglismaal Lancashire'i krahvkonnas.
Vastavalt Suurbritannias 2001. aastal toimunud rahvaloendusele elas Blackburnis 105 085 inimest.

Sport

Blackburnis tegutseb Premier League'i jalgpalliklubi Blackburn Rovers, mis hooajal 1995–1996 sai Inglismaa meistriks. Klubi kodustaadion on Ewood Park.
Kõzõl

Ajalugu

Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime Belotsarsk. 
1918 sai linna nimeks Hem-Beldõr, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast. 
Alates 1921 oli linn Tuva Rahvavabariigi, alates 1944 Tuva autonoomse oblasti, alates 1961 Tuva ANSV ja alates 1991 Tõva Vabariigi pealinn.

Haridus

Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.

Muuseumid

2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum.

Teatrid

Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. 
Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater. 
Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia

Religioon

Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.

Vaatamisväärsused

Väidetavalt asub Kõzõl Aasia keskpunktis. Suur- ja Väike-Jenissei ühinemiskohas on seda tähistav obelisk, mille juurest Kõzõli koolide vilistlased ja vastabiellunud alustavad oma eluteed.

Transport

Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.
Linnas on lennujaam ja jõesadam.
Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.
Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.
Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.
Uranos

Uranos (ladina keeles Uranus) on kreeka mütoloogias taevajumal, Gaia esimene poeg.
Uranose ja Gaia järeltulijad olid titaanid, hekatonheirid ja kükloobid.
Ulmi Ülikool

Ulmi Ülikool (saksa keeles Universität Ulm) on ülikool Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Ulmis.
Ülikool asutati 1967.
Ülikoolis õpib üle 9000 üliõpilase (2018).