Boosaaso

Rahvastik

Boosaaso elanike arv on 77 000 (teistel andmetel 200 000...500 000; hinnang 500 000 kuulub augustisse 2006). Ta on Muqdisho ja Hargeysa järel suuruselt kolmas linn Somaalias. Veel 1990ndatel oli elanike arv 50 000.
Boosaaso elanikud kuuluvad peaaegu kõikidesse somaalide klannidesse. Kõige rohkem on Harti klanni (Daroodi allklanni) liikmeid. Samuti on seal päris palju araablasi, kes kuuluvad Mehri araablaste (Arab Maxamuud Saalax) hulka.
Boosaaso on eriti viimasel ajal Somaalia kodusõja tõttu kiiresti kasvanud, sest ta pakub inimestele võrreldes suhteliselt ebakindla ümbrusega stabiilsust.  Sinna on elama asunud inimesi kogu Somaaliast. Pärast Somaalia kodusõda rändasid sinna eriti Majeerteeni ja teiste Harti klannide liikmed, kes pidasid Puntlandit oma esivanemate maaks.
Boosaaso ja selle ümbruse kaudu rändavad põhiliselt Somaaliast ja Etioopiast pärit  emigrandid (paljud illegaalselt) paatidega Jeemenisse, Saudi Araabiasse jt Pärsia lahe äärsetesse riikidesse. Igal aastal hukkub merel vähemalt tuhat põgenikku.

Majandus

Boosaasol on hästi väljaehitatud infrastruktuur (Bender Qassimi rahvusvaheline lennujaam, juurdepääs merele, maantee Puntlandi pealinna    Garoowesse, Laascaanoodi ja Gaalkacyosse ning sealt Berberasse ja  Muqdishosse). Pärast Somaalia kodusõja algust 1991 on Boosaaso Somaalia suurima käibega  sadamalinn.
Boosaaso (nagu ka Hargeysa ja Berbera)  ülesehitamist on oluliselt rahastanud Somaalia emigrandid Euroopas ja Põhja-Ameerikas.  Linn on praegu majanduslikult paremal järjel kui enne sõda ning kasvab kiiresti.
Kinnisvarahinnad tõusevad, sest välismaal elanud somaalid tulevasd tagasi Puntlandi ning ostavad sealt kinnisvara.
Keskmine töötasu on kõrgeim Somaalias (1200 USA dollarit) ning kasvab (mujal Somaalias jääb keskmine töötasu alla 600 USA dollari).
Punase mere ja Pärsia lahe vahelises mereliikluses on sellest linnast viimastel aastatel saanud tähtis prahilaevade tankimisjaam ning kauba ümberlaadimiskoht.    Maxamed Siyaad Barre režiim rajas 1980ndatel peasadama koos kaherealise kiirteega,  mida mööda saab transportida veiseid laevaga Lähis-Ida tapamajadesse viimiseks.
Sadama kaudu transporditakse muuhulgas katapõõsa lehti.
Üks Boosaaso põhilisi sissetulekuallikaid on kalatööstus.

Ajalugu

Paljud ajaloolased arvavad, et Boosaaso piirkond (koos naaberlinnade Berbera ja  Saylaciga) on vanaaja Punt, millega Vana-Egiptusel olid kaubandussuhted juba 5. dünastia ajal.  Need suhted jätkusid naisvaarao Hatšepsuti ajast kuni 26. dünastiani.
Raamatus "Periplus Maris Erythraei" märgitakse, et kreeka kaupmehed purjetasid Mosyloni, mida kirjelduste põhjal võib samastada  Boosaasoga.
Boosaaso kasvas välja asulast nimega  Bender Qassim (Qassimi linn), mille legendi järgi rajas 14. sajandil mehri araabia kaupmees Qassim. Tal olevat olnud kaamel, kelle nimi oli Bosa või Boosaas. Tolle looma järgi olevatki linn praeguse nime saanud. Somaalide Majeerteeni allklann ja teised Harti allklannid omistavad linna rajamise oma liikmetele.
Pärast Somaalia keskvalitsuse kokkukukkumist ning järgnevat Puntlandi moodustumist sai Boosaasost tolle kirdeosa keskus.

Haridus

Boosaasos on üle 30 alg- ja keskkooli, sealhulgas Boosaaso Avalik Keskkool (üle 2000 õpilase) ja Sheikh Hamdani Keskkool (umbes 800 õpilast).
Boosaasos asuvad ka Puntlandi juhtiv ülikool Ida-Aafrika Ülikool ning  Puntlandi Õendusinstituut.

Ajakirjandus

Boosaasos on oma telekanal ja telestuudio ETN TV.

Turism ja meelelahutus

Boosaasos on valge liivaga ja kristallpuhta mereveega rannad. Põhiline turismihooaeg on vihmaperioodil septembrist maini. Suvekuude ilma peetakse liiga palavaks.
Linna ümbruses on mäed, järved ja rohtlad, kust avaneb linna panoraam.
Kohvikutes tarvitatakse katapõõsa lehti.