Ameerika Filosoofiaselts

Ameerika Filosoofiaselts (inglise keeles American Philosophical Society, lühend APS) on rahvusvahelise mainega õpetatud selts Ameerika Ühendriikides.
Ameerika Filosoofiaselts asutati 1743. aastal Philadelphias. Ta on vanim õpetatud selts Ameerika Ühendriikides. Oma 270-aastase eksisteerimisaja jooksul on filosoofiaselts mänginud olulist rolli ameerika kultuuri- ja vaimuelus.
APS erineb teistest teadusühingutest sellega, et liikmeteks valitakse lisaks juhtivatele teadlastele väga erinevatelt teadusdistsipliinidelt ka loomeinimesi, poliitikuid, erinevate kutsealade tipptegijaid ning avaliku ja erasektori arvamusliidreid.

Ajalugu

Kaks aastat pärast Benjamin Franklini poolt Philadelphias kooli rajamist (1740) – millest kujunes varsti kolledž ja hiljem Pennsylvania Ülikool – asutati samas linnas Franklini eestvedamisel õpetatud selts Philosophical Society. Eesmärgiks püstitati "edendada kasulikke teadmisi" loodus- ja humanitaarteadustes.
Sel ajal, kui Benjamin Franklin ja tema sõbrad otsustasid asutada Philosophical Society (1743), uurisid nad tundma loodusmaailma ja selle seaduspärasusi ning nimetasid end loodusfilosoofideks (natural philosophers). Tänapäeva vaatevinklist vaadatuna nimetataks neid teadlasteks. Aga seltsi nimesse jäi "philosophical" alles.
1740. aastatel seltsi tegevus soikus ja seda kuni 1767. aastani, kui tegevus taas elavnes. Aastal 1769 Philosophical Society ühines ühinguga American Society for Promoting Useful Knowledge. Ühinemise tulemusena valiti seltsile ka uus nimi: "American Philosophical Society Held at Philadelphia for Promoting Useful Knowledge". Kuid käibele läks nimest lühem versioon "American Philosophical Society" – see ongi seltsi tänane ametlik nimi.
Kuigi olles eraorganisatsioon, täitis Ameerika Filosoofiaselts umbes aastani 1840 paljusid rahvusliku teaduste akadeemia ja rahvusraamatukogu ning muuseumi funktsioone. (Näiteks NAS kui riiklik teaduste akadeemia asutati alles 1869. aastal)
19. sajandi teises pooles olid APSi eelishuvid seotud ameerika paleontoloogia, geoloogia, astronoomiliste ja meteoroloogiliste vaatlustega, samuti India rahvaste etnoloogiaga.

Liikmeskond

Ameerika Filosoofiaseltsil oli 2013. aasta aprilli seisuga 1019 liiget, sealhulgas 884 residentset liiget ja 175 välismaist liiget.
Seltsi varasemate liikmete seas on olnud arvukalt USA rajajaid (Founding Fathers of the United States) ja teisi väljapaistvaid poliitikuid, ametnikke, mõtlejaid ja sõjakangelasi, sealhulgas George Washington (valitud seltsi liikmeks aastal 1780), John Adams (1780), Thomas Jefferson (1780), Alexander Hamilton (1780), James McHenry (1785), Thomas Paine (1785), Owen Biddle, Benjamin Rush, James Madison (1785), Michael Hillegas, John Marshall, John Andrews (1786) ja Nicholas Biddle (1813), samuti Ameerika Iseseisvussõjas ameeriklaste vabaduse eest võidelnud välismaalased Gilbert du Motier, Marquis de Lafayette (1781), Friedrich Wilhelm von Steuben (1780) ja Tadeusz Kościuszko (1785).
Hilisemate liikmete seas on olnud silmapaistvaid teadlasi ja leidureid, teiste seas Alexander von Humboldt, Robert Fulton, Carl Friedrich Gauss, Charles Darwin, James Clerk Maxwell, Louis Pasteur, Alexander Graham Bell, Thomas Edison, Nikola Tesla, Margaret Mead, J. Robert Oppenheimer ja Willard Van Orman Quine.
Tuntumaid praeguseid liikmeid on Stephen Hawking, Edward Osborne Wilson, Noam Chomsky ja Roger Penrose.
Liikmete hulgas on olnud üle 200 Nobeli auhinna laureaadi, sealhulgas Albert Einstein, kaks Nobeli auhinda saanud Marie Curie, Linus Pauling ja John Bardeen ning rahuauhinna laureaadid Theodore Roosevelt, Fridtjof Nansen, Nicholas Murray Butler, George Catlett Marshall, Ralph Bunche, Nelson Mandela, Frederik Willem de Klerk, James Earl Carter ja Albert A. Gore.
USA presidente on teisigi lisaks eespool mainitutele, kes on pälvinud Ameerika Filosoofiaseltsi liikmestaatuse – John Quincy Adams, Ulysses Simpson Grant, William Howard Taft ja Woodrow Wilson.

Ameerika Filosoofiaseltsi presidendid

Benjamin Franklin oli Ameerika Filosoofiaseltsi esimene president (kuni oma surmani 1790).
Thomas Jefferson juhtis presidendina APSi tööd 18 aastat 1797–1815, seejuures aastail 1801–1809 oli ta ühtlasi ka Ameerika Ühendriikide kolmas president.
Aastal 1987 valiti APSi presidendiks psühholoog Eliot Stellar, kes oli ametis kuni oma surmani 1993. aastal.
Praegu juhib Ameerika Filosoofiaseltsi kirurgiateadlane Clyde F. Barker, kes valiti presidendiametisse ka teiseks ametiajaks (2014–2017). Barker vahetas 2011. aastal sellel postil välja surma läbi lahkunud Baruch Samuel Blumbergi, kes valiti ametisse 2005. aastal.
Blumbergi eelkäija APSi presidenditoolis oli kauaaegne Cornelli Ülikooli president Frank H. T. Rhodes.

Philosophical Hall

Filosoofiaseltsil ei olnud oma maja, kõik üritused peeti renditud ruumides. Aastal 1783 võttis APS vastu otsuse ehitada endale residents. 
Ameerika Filosoofiaseltsi esindushoone Philosophical Hall ehitatigi aastail 1785–1789 Vabaduse Palee lähistele. Hoone eskiislahenduse esitas värskelt APSi liikmeks valitud Samuel Vaughan, Briti kaupmees, plantaator ja poliitik, kes Iseseisvussõja lõppedes külastas mitu korda pikemalt Ameerikat ning oli kaastegev filosoofiaseltsi edendamisel. Autor kujundas hoone tol ajal levima hakanud föderaalstiilis. Järgnevail aastail rajati samas stiilis APSi peamaja kõrvale linna raekoda Old City Hall, millest sai ühtlasi ka Fifth Streeti ja Chestnut Streeti nurga arhitektuuriliselt ilmestav lahendus.
Valminud Philosophical Hall oli seltsi hetkevajadusi arvestades esialgu üsna ruumikas, sinna mahtus lahedasti ära ka majja kolinud raamatukogu. Osa ruume renditi välja, sealhulgas ka Pennsylvania ülikoolile loenguruumideks. Tasapisi APSi vajadused siiski kasvasid ning ruumide edasine väljarentimine lõpetati. 19. sajandi lõpul otsustati raamatukogu laiendamiseks ehitada hoonele peale kolmas korrus. Kuid tulemuseks oli see, et arhitektuuriline välisilme sai kannatada ja sellisena see linnapilti ei sobinud. Ehitis restaureeriti aastatel 1948–1950. Selle käigus lammutati hoone kolmas korrus ja taastati ehitise algne projektijärgne olukord. Raamatukogul tuli majast välja kolida ja jälle rendipinnale asuda.
Philosophical Hall arvati Vabaduse rahvusliku ajaloopargi (Independence National Historical Park) koosseisus 1966. aastal ajaloomälestiseks. Aastal 2001 avati majas pärast ümberkorraldusi avalikkusele Ameerika filosoofiaseltsi muuseum.

Library Hall

Edendamaks raamatukogundust Philadelphias, asutas Benjamin Franklin 1931. aastal mittetulundusühingu Library Company of Philadelphia. Pool sajandit hiljem laskis ühing ehitada uue raamatukogu filosoofiaseltsi peamaja vastas.
Välja kuulutatud projektikonkursi võitis arhitektuuris asjaarmastaja William Thornton. Aberdeeni Ülikoolis meditsiinidoktoriks saanud Thornton projekteeris oma elu esimese hooneprojekti Palladio stiilis. Mitmel alal andeka inimesena tuli tal ka projekteerimine kenasti välja.
Hoone oli punastest tellistest valgete pilastritega, katusel balustraad. Võlvitud ukseava kohal oli sellega sarnane võlvitud nišš, kuhu paigutati itaalia skulptori Francesco Lazzarini loodud Benjamin Franklini marmorskulptuur. Hoone valmis 1791. aastal (ehitusaastad 1789–1791).
Hoone vahetas omanikku 1884. aastal. Laiendamaks oma äriettevõtet, laskis uus omanik 1887. aastal maja lammutada. Kuid seoses Vabaduse rahvusliku ajaloopargi rajamisega selles piirkonnas 1950. aastate keskel, ärihoone laiendus lammutati ning selle kohale laskis Ameerika Filosoofiaselts uue omanikuna ehitada aastail 1957–1959 raamatukogu. Hoone South Fifth Streeti poolne fassaad ennistati originaalilähedaselt omaaegset William Thorntoni autorilahendust järgides.

Struktuur

Organisatsiooniliselt jagunevad APSi liikmed viie klassi vahel. Klassid jagunevad omakorda sektsioonideks: