google/wiki40b huggingface dataset:
Nõmme linnaosa

Looduskaitseobjektid

Suurim looduskaitseobjekt on Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala. 
Pääsküla raba on teine suur looduskaitseobjekt. 

Harku raba ja mets, mis peamiselt asuvad Harku valla territooriumil, pole senini kaitse alla võetud Harku valla soovimatuse tõttu.

Taimkate

Nõmme kõrghaljastuse moodustavad põhiliselt männid, millest tuleneb ka Nõmme nimi.

Veestik

Nõmme lõunapiiril voolab Pääsküla jõgi.
Järvi on Viljandi maantee ümbruses.
Männiku karjääridesse on tekkinud veekogud.
Pääsküla rabas ja Harku rabas on samuti veekogusid, mis on tekkinud turbavõtmise või muu inimtegevuse tagajärjel.

Pargid ja haljastus

Puiesteed ja pargid on olnud Nõmme oluliseks tunnuseks.

Enamus Nõmme parke ja puistud on nüüdseks kaitse alla võetud.

Puiesteedega pole asi nii hästi läinud - Vabaduse puiestee, Pärnu maantee ja Männiku tee laiendamistega transiitmagistraalideks ja rekonstrueerimistega on puiestikud nendel kas maha võetud või asendatud muu taimestikuga.

Infrastruktuur

Rongiliiklus on olnud oluline tegur Nõmme arengus.
Bussiliiklus on oluline ühendusviis Tallinnaga. Kahjuks on seda arendatud peamiselt Tallinna linna vaatevinklist lähtudes. Seetõttu on Nõmmel valdavaks liiklusvahendiks saanud autod. Kergliiklusvahendid, eeskätt jalgrattad, on liikluse ohtlikkuse tõttu aja jooksul tagaplaanile surutud, seda vaatamata suuremas osas Nõmmel 30 km/h piirkiiruse kehtestamisele.

Linnaosa tänavad

Linnaosa läbivad neli suuremat magistraali - Pärnu maantee, Vabaduse puiestee, Männiku tee, Kadaka puiestee ja Viljandi maantee. Nõmme keskusesse suubub ka Ehitajate tee Mustamäelt.

Hooned ja elamud

Suur osa Nõmmel ehitatud majadest on miljööväärtuslikud. Erinevates Nõmme piirkondades kuuluvad nad erinevatesse ajajärkudesse.
Osa ehitistest on muinsukaitsealused objektid.
Karin Kneissl

Karin Kneissl (sündinud 18. jaanuaril 1965 Viinis) on Austria poliitik. Ta oli alates 18. detsembrist 2017 kuni 3. juunini 2019 Austria välisminister.

Isiklikku

Ta elas kuni abiellumiseni Seibersdorfis Alam-Austrias, kus tal oli talumajapidamine. 18. augustil 2018 abiellus ta ettevõtja Wolfgang Meilingeriga Gamlitzis Leibnitzi ringkonnas Steiermargi liidumaal, Sloveenia piiri lähedal. Nende pulmakülaliseks oli Vladimir Putin.
Lisaks emakeelele, milleks on saksa keel, valdab ta araabia, inglise, prantsuse ja hispaania keeles; veel on ta võimeline suhtlema heebrea, ungari ja itaalia keeles.
Keel

Keele uurimine

Inimkeelt üldiselt ja eri keeli uurib keeleteadus ehk lingvistika. Tähtsamad keeleteadlased maailmas on olnud Ferdinand de Saussure, Noam Chomsky ja William C. Stokoe.
Keelefilosoofiasse kuuluvad küsimused, nagu näiteks kas sõnad saavad esindada kogemusi, on huvitanud juba Gorgiast ja Platonit Vana-Kreekas. Mõned mõtlejad, näiteks Rousseau, on arvanud, et keel lähtub emotsioonidest, samas kui teised, näiteks Kant, et ratsionaalsest ja loogilisest mõtlemisest. 20. sajandi filosoofid, näiteks Wittgenstein, on pidanud filosoofiat tegelikult teaduseks keelest.

Inimkeele teke

Ei ole täpselt teada, millal inimene fülogeneesi käigus keelt kasutama hakkas; arvamused varieeruvad paarist miljonist neljakümne tuhande aastani tagasi. Üldiselt arvatakse, et kui inimene umbes 100 000 aastat tagasi Aafrikast üle maailma laiali levima hakkas, kõneles ta juba täiesti arenenud sõnavara ja grammatikaga keelt. Keele arengu käigus sai areneda ka inimese teadvus ja maailmapilt. Loomast kujunes inimene. Arenes tema kultuur, usund (religioon), teadus.
Koos keele arenguga arenes inimese võime teadvusteooria kujundamiseks. See on arusaam, et endal ja teistel on teadvusseisundid (uskumused, kavatsused, soovid, teadmised) ja et enda ja teiste teadvusseisundid on lahusseisvad ja erinevad.
Inimesed omandavad keele varases lapsepõlves sotsiaalse läbikäimise abil ning tavaliselt valdavad nad keelt umbes kolme aasta vanusena.

Keelte mitmekesisus

Inimkeeled jagunevad iseloomulike joonte järgi keelkondadeks. Teadlased pole üksmeelel, kas tänapäeval kõneldavad keeled on kõik arenenud ühisest algkeelest ning lahknenud "keelepuu" eri harudeks või on keel tekkinud eri aegadel ja eri kohtades ning keelkonnad on kujunenud hoopis lähedastel aladel kõneldud keelte sarnastumise käigus. Esimene ehk divergentsi teooria on levinum, teist ehk konvergentsi teooriat pooldab keeleteadlaste vähemik.
Keelepiirid võivad tänapäevalgi olla hägused. Võib esineda murrete ehk dialektide kontiinuum, kus geograafiliselt lähedastel aladel kõneldavad murded on üksteisega väga sarnased ja vastastikune arusaadavus väheneb sujuvalt vahemaa suurenedes. Ühemõtteline eristus keele ja murde vahel puudub, lisaks keeleteaduslikele kaalutlustele arvestatakse keelte ja murrete eristuses ka geograafilisi ja poliitilisi. Osalt seetõttu, et keele ja murde eristamine on tihti problemaatiline, on keeruline määrata keelte täpset arvu. Hinnangud maailma keelte arvu kohta jäävad enamasti 5000 ja 7000 vahele.
Lisaks geograafiliselt eristatud murretele võivad keele sees eksisteerida erinevate sotsiaalsete gruppide, klasside või subkultuuride kõneldavad alamkeeled ehk sotsiolektid (ka släng, argoo, žargoon). Üksikisiku keelekasutust nimetatakse idiolektiks.
Janne Ahonen

Janne Petteri Ahonen (sündinud 11. mail 1977 Lahtis) on Soome suusahüppaja.
Suusahüpetega hakkas Ahonen tegelema 7-aastaselt. Ta imetles 1980-ndate suuri suusahüppajaid Matti Nykäneni, Jens Weissflogi ja Andreas Felderit ning tema suurim soov oli olla ühel päeval sama edukas kui nemad. 
Soome esindusmeeskonda jõudis ta juba 15-aastaselt. Oma esimese maailma karika etapi võitis ta 1993 Šveitsis Engelbergis. Alates sellest on ta pidevalt olnud suusahüppemaailma tipus ja oma rahvusmeeskonna kindel liige. 
Lillehammeri olümpiamängudel 1994 oli ta suurel mäel 25. ja meeskondlikult 5.
1995 tuli ta Kanadas Thunder Bays esimest korda maailmameistriks, sedapuhku meeskondlikult. 
1997 Norras Trondheimis tuli Ahonen esimest korda individuaalselt maailmameistriks, võites normaalmäel.
Hiljem sai Ahonen endale igavese neljanda maine. Neljas oli ta normaalmäel nii Nagano olümpial 1998 kui ka Salt Lake City olümpial 2002. 1999. aasta maailmameistrivõistlustel Ramsaus suutis ta neljas olla kõigil kolmel alal: suurel mäel, normaalmäel ja meeskonnavõistluses.
Täistabamusest jäi pisut puudu ka Salt Lake City olümpiamängude meeskonnavõistluses, kus Saksamaa meeskonnale kaotati 0,1 punktiga ning saadi hõbemedalid.
Lisaks neljandatele kohtadele on vahepeal siiski tulnud ka medaleid. Kodustel Lahti maailmameistrivõistlustel 2001 sai Ahonen suurel mäel pronksi. Ka suusalennu maailmameistrivõistlustelt on ta medaleid saanud.
Aastal 2005 valiti ta Soome aasta sportlaseks.
5. märtsil 2011 teatas ta, et lõpetab selle hooajaga oma tippsportlase karjääri.
Jaanuaris 2013 teatas Ahonen, et kavatseb siiski sportlaskarjääri jätkata ning pürgida Sotši olümpiamängude koondisse, et võita puuduolev individuaalne olümpiamedal.

Maailmakarikavõistlustel

Janne Ahonen on osalenud 344 maailmakarikavõistluste etapil (seisuga 17. mai 2008) ja jõudnud poodiumile 105 korda, millest 36 korral kõige kõrgemale astmele.

Isiklikku

Janne Ahonen abiellus 2004. aasta suvel oma kauaaegse kihlatu Tiiaga. Neil on pojad Mico (sündinud 2001) ja Milo (sündinud 2008).
Ahoneni hobiks on kõik autode ja mootorratastega seotu. Tal on ka oma võidusõidumeeskond. 2007. aastal tegi Ahonen debüüdi Top Fueli auto roolis Euroopa meistrivõistluste etapil Soomes Alastaros.
Samuti on ta tuntust kogunud disainerina: tema loodud on Põhjamaade hüppenädala (Lahti, Falun, Lillehammer) logo.
Meelis Michelson

Meelis Michelson (lavanimega Mike Sun; sündinud 8. septembril 1970) on eesti raadiotöötaja ja diskor. 
Diskorina on Michelson tegutsenud alates aastast 1985. Ta on mänginud muusikat mitmes Eesti ööklubis ja olnud pikka aega klubi Atlantis alaline DJ.
1989. aastal käivitas ta Tartus põrandaaluse raadiojaama Sunlight. Raadiotööd alustas Michelson Raadio Tartus, kus tegutses DJ-na 1991–2000. Juulist detsembrini 2007 töötas ta raadios Ring FM. 
Tema hobideks on raadioamatörism ja raadiosidevahendid.
Ajavahemikus 25. veebruar 1997 – 23. aprill 2009 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 4. juunist 2010 on ta Eesti Reformierakonna liige.
Omega (Ukraina)

Omega (ukraina keeles Загін спеціального призначення по боротьбі з тероризмом «Омега») on Ukraina Rahvuskaardi taktikaline eriüksus.
Falkirk

Ajalugu

Falkirki ala oli strateegilise tähtsusega juba 2. sajandil, kui roomlased ehitasid Clyde'i lahte ja Forthi lahte ühendava Antoninuse valli, mille üks kindlustornidest asus tänapäeva linna kohal. 6. ja 7. sajandil piirkonda jõudnud misjonärid ehitasid kiriku, mille järgi sai tänapäeva linn oma nime (gaeli An Eaglais Bhreac ja šoti Fawkirk tähendavad 'täpiline kirik').
22. juulil 1298 said Falkirki lahingus šotlased William Wallace'i juhtimisel lüüa kuningas Edward I vägedelt.
Teises Falkirki lahingus 7. jaanuaril 1746 said valitsusväed lüüa jakobiitidelt.
18. sajandi lõpus rajati linna rauasulatustehas ja hakati rajama Forth-Clyde'i kanalit.

Sport

Linna jalgpalliklubi FC Falkirk mängib Šotimaa esiliigas.
Kulina vald

Kulina vald (Gemeinde Kullina) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas.
Vald moodustati 1866. aastal ning liideti 1893. aastal mõne naabervallaga.
Klingenthal

Klingenthal on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Vogtlandi kreisis.
Linn asub Tšehhi piiri ääres, Plauenist 29 kilomeetrit kagus ja Karlovy Varyst 33 kilomeetrit loodes.
Klingenthalis asub suusahüppemägi Vogtland Arena.
Linnas elas 2009. aasta lõpus 8432 inimest.
Gyllenschmidt

Gyllenschmidt (vene keeles Гилленшмидт) on Rootsi ja Liivimaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Suguvõsa rajajaks oli Riia vaeslastekohtu assessor Martin Schmidt, kes  aadeltati 1689. aastal Rootsi kuninga Karl XI poolt ja võttis perekonnanimeks von Gyllenschmidt. Suguvõsa introdutseeriti Rootsi rüütelkonda (nr 1178). 1747. aastal immatrikuleeriti perekond Liivimaa rüütelkonda matriklisse.
Teadusandmed

Teadusandmete (inglise research data) all mõistetakse (mis iganes vormis või meediumis) talletatud teavet, mis on vajalik uurimisprojekti jooksul tehtud tähelepanekute ja saadud tulemuste või väljundite kinnitamiseks või tõendamiseks. Samuti võib olla teadusandmeid vaja kasutada selleks, et tagada vastavus õigusnormidega. Teadusandmete puhul on tegemist teabega, eelkõige faktide ja arvudega, mida kogutakse eesmärgiga seda analüüsida ja võimalusel kasutada argumentatsiooni, arutelu või kalkulatsiooni alusena. Teadusandmete hulka kuuluvad näiteks statistilised andmed, katsete tulemused, mõõtmisandmed, välitöödel kogutud vaatlusmaterjal, uuringutulemused, intervjuusalvestised, artefaktid ja pildimaterjal.  
Avatud teadusandmed (inglise open research data) on teadlaste, uurimisrühmade, uurimisasutuste poolt loodud ja teadustöös kasutatavad andmed, mis on tehtud elektrooniliselt vabalt kättesaadavaks ja taaskasutatavaks . Avaandmeid võib piiranguteta alla laadida, levitada ja teadustöös kasutada, nõudeks on korrektne viitamine autorile ja andmete kasutamine vastavalt litsentsitingimustele .
Teadusuuringu kavandamise käigus on oluline läbi mõelda ja kirja panna, kuidas toimub andmete kogumine ja nendega töötamine uuringu vältel, kellel on ligipääs andmetele ja vastutus andmete eest, mis saab andmetest pärast projekti lõppemist jne. Selleks tuleb luua andmehaldusplaan ning edasise töö käigus seda järgida.  Teadusandmete halduse all mõistetakse kõiki tegevusi andmetega, mis tagavad teadusandmete kõrge kvaliteedi: andmete organiseerimine, dokumenteerimine, säilitamine, arhiveerimine, mis võimaldavad andmetele juurdepääsu ja andmete taaskasutust .
Konstantinos Adeneler ja teised v Ellinikos Organismos Galaktos (ELOG)

Konstantinos Adeneler ja Teised v Ellinikos Organismos Galaktos (ELOG) (2006) C-212/04 on Euroopa Liidu kohtulahend, milles olid täpsustatud direktiivide kaudse õigusmõju (kooskõlalise tõlgendamise) ajalised piirid.

Asjaolud

Kreeka piimaettevõtes Ellinikos Organismos Galaktosis töötas 18 inimest (proovide võtjatena, sekretäridena, tehnikutena ja veterinaaridena). 2001. aasta maist kuni 10. juulini 2002 sõlmisid nad mitu järjestikuid tähtajalisi töölepinguid, mis kestsid kaheksa kuud. Viimased tähtajalised lepingud lõppesid 2003. aastal juunist septembrini ilma seda uuendamata.
Hagejad esitasid Kreeka kohtusse hagiavalduse, mille kohaselt nad palusid kohtult, et lepinguid tuleb käsitleda tähtajatu töölepingutena vastavalt tähtajaliste töölepingute raamlepingule, mis on lisatud EÜ tähtajalise töö direktiivile 1999/70/EMÜ. Kuid Kreeka ei võtnud lõplikku kuupäevaks ehk 10. juuliks 2002 aastaks direktiivi 1999/70/EMÜ üle.
Kreeka kohus esitas EL kohtule mittu küsimust, kuid peamine neist oli: "Kas siseriiklik kohus peab siseriiklikku õigust tõlgendama, nii palju kui võimalik, vastavuses siseriiklikku õigusesse hilinenult üle võetud direktiiviga alates kuupäevast, mil direktiiv jõustus, või kuupäevast, mil möödus ülevõtmiseks määratud tähtaeg, millest ei oldud kinni peetud?"
Inno Salasoo

Inno Salasoo (aastani 1932 Sogenpits; sündinud 6. septembril 1929 Tartus) on eesti keemik ja botaanik.

Elulugu

1944. aastal läks Inno Salasoo koos vanematega Saksamaale, 1949. aastast elab Austraalias Sydneys.
1947. aastal lõpetas ta Kemptenis (Baier) eesti Gümnaasiumi, õppis 1951–56 Uus-Lõuna-Walesi Ülikoolis (õhtuses osakonnas) keemiat. 1957 kaitses ta Sydney Tehnikakolledžis teadusbakalaureuse kraadi, 1963 Uus-Lõuna-Walesi Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi orgaanilises keemias.
Salasoo töötas 1963–64 Alginates Australia uurimislaboris, oli 1965–67 Uus-Lõuna-Walesi Ülikooli arstiteaduskonna patoloogialabori teadur, 1968–92 orgaanilise keemia õppejõud, 1991–94 Eesti Arhiivi Austraalias arhivaar, ühtlasi 1979 ja 1985 Oregoni Ülikooli ning 1989 Lääne-Austraalia Ülikooli ja Aberdeeni Ülikooli külalisprofessor.

Teadustöö

Inno Salasoo on kirjutanud uurimusi orgaanilisest, bio- ja fütokeemiast. Ta on avastanud alpi-nõmmeküünla (Richea continentis) ja mitmete teiste kanarbikuliste pinnavahast diterpeense süsivesiniku rimueeni, mis oli varem teada peamiselt okaspuudel, ning uusi taimeliike, andnud rööpkanarbikuliste sugukonnale ja reale selle liikidele eestikeelsed nimed.
Ta on The Royal Australian Chem. Institute'i (aastast 1957), The Chemical Society (1963–83) ja Phytochemical Society of Europe'i (1983–92) liige.
Salasoo on pidanud ettekandeid Tallinnas ja Tartus. Ta on käsitlenud ka eesti keele võõrkeelena õppimise küsimusi ning osalenud algajaile keeleõppevahendite (helikassettide) koostamisel.

Muu looming

Inno Salasoo on avaldanud mitu mälestusteraamatut ja kirjutisi eestlastest Austraalias. Samuti on ta viisistanud umbes 20 soolo- ja koorilaulu.

Tegevus Austraalia eestluses

Salasoo on osalenud aktiivselt Austraalia eestlaste ühistegevuses ja organisatsioonides. Ta on olnud Eesti Üliõpilaskonna Sydneys (EÜkS) esimees (1956–57) ja EÜkS-i ajakirja Mõttekriips toimetaja (1957–58), EELK Sydney Jaani koguduse juhatuse (1957–60) ja nõukogu liige (1963–66, 1981–), Austraalia Eesti Seltside Liidu juhatuse liige (1970–72), Austraalia eestlaste nädalalehe Meie Kodu toimetuskolleegiumi liige (1970–81), Metsaülikooli Austraalias asutaja ja juhataja (1971–).

Isiklikku

Inno Salasoo on Hugo Salasoo poeg, Nony Salasoo vend ning Evald Abram Jalaku tütre Tiiu-Ann Salasoo abikaasa.
Aleksei Kurgvel

Teises maailmasõjas

Alates 16. augustist 1944 oli ta Eesti Omakaitse ja Eesti SS-leegioni Kindralinspektuuri kindralinspektori sideohvitser operatiivgrupp "Narva" ülemjuhataja juures.

Peale Teist maailmasõda

Aleksei Kurgvel lahkus Tallinnast 22. septembril 1944 laevaga Liibavi. Sõja lõppedes oli ta Saksamaal, Saksa mereväeluures ja pärast seda USA-s.

Elu Ameerika Ühendriikides

Viimane aadress Ameerikas oli "Mr. Aleks Kurgvel. 3602 16th Street, N.W.. Washington, D.C. 20010" .
Aleksei Kurgvel suri Ameerika Ühendriikides 16. juulil 1982.
Helgi Loik

Helgi Loik (sündinud 3. mail 1950 Kolga-Jaanis) on eesti tõlkija.
Ta lõpetas 1968. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1973. aastal TRÜ saksa filoloogina.
Ta on tõlkinud poola keelest Zenon Kosidowski, Wisława Szymborska ja Bohdan Czeszko, saksa keelest Karl Jaspersi, Martin Walseri, Kurt Tucholsky, Michael Ende ja Max Frischi teoseid.
Aleksander Blaubrück

Aleksander Blaubrück (alates 1940 Hugo Aleksander Kajara) pseudonüümiga H. Sinisild (3. detsember 1895 Tartu – 13. oktoober 1971 Tartu), oli eesti kooliõpetaja, karikaturist, tarbekunstnik.
Voorimehe poeg. Aastatel 1911–1914 õppis Treffneri gümnaasiumis, mida ei lõpetanud, kuna läks 1914–1918 aastatel õppima Petrogradi A. Stieglitzi kunstikooli rakenduskunsti, mida samuti ei lõpetanud. 1918–1919 oli kooliõpetaja Simbirski kubermangu eesti asunduses. 1919–1926 oli joonistamis- ja laulmisõpetaja Türil, Tallinnas, Paides ja Väike-Maarjas. Samal ajal (1925–1926) avaldati tema karikatuure ja illustratsioone pilkeajakirjas Sädemed. 1926 oli ERMi taluplaanide joonistaja ja vahepeal 1927 täiendas end Itaalias. Tagasi tulles oli kuni 1940 aastani ajakirja Taluperenaine toimetuse liige, kus joonistas lõike- ja mustrilehti ning kirjutas nõuandvaid artikleid kodukujunduse alal. Tegi ka kaastööd karskusliidu ajakirjas Külvaja ja tegi kaastööd (illustratsioonid jm) ajakirjale Eesti Naine. 1927–1931 avaldas artikleid ja reisikirju Tartus kuukirjas Olion. Samal ajal kujundas raamatukaasi ja illustreeris raamatuid. Esimesel Nõukogude okupatsiooniaastal 1941 oli tõlkija kirjastuses Teaduslik Kirjandus ja joonestaja Tartu tööstuskombinaadis. Saksa okupatsiooni 1941–1944 ajal töötas puutöölisena firmas "Mäng ja kool". 1944–1945 oli H. Heidemanni nimelise trükikoja majandusjuhi kohatäitja ja laohoidja. 1945–1957 kunstiõpetaja Tartu kergetööstus- ja ehitustehnikumides ja 1957–1968 Eesti etnograafiamuuseumi kunstnik.
Hugo Kajara suri 13. oktoobril 1971 Tartus ja ta maeti Raadi kalmistule.
Ulukalleel

Ulukalleel ehk metsalleel (inglise wild allele) on looduslikes populatsioonides mingi geeni peamine alleel (n-ö standardalleel), vastandatuna harvadele mutantsetele alleelidele.
Terminit on kasutatud peamiselt loomageneetikas.
Königsbergi observatoorium

Königsbergi observatoorium oli Königsbergi ülikooli observatoorium. Hoone hävines teise maailmasõja ajal.
Aastail 1809/1810 otsustas Preisimaa valitsus Napoleoni sõdades tekkinud rahupausi kasutades Wilhelm v. Humboldti haridusreformi kava kohaselt välja ehitada Königsbergi ülikooli, sealhulgas rajada observatooriumi.
1809 kutsuti Königsbergi astronoom Friedrich Wilhelm Bessel (1784–1846) Lilienthali tähetornist, et ta võtaks üle astronoomia õpetamise ja tulevase tähetorni juhatamise. Bessel sai osaleda tähetorni rajamises alates asukoha valikust ja ehitusplaanide koostamisest. Asukohaks valiti linnast kirdesse jääv Butterberg linnamüüri läheduses. Kui 1811 ehitust alustati, sai kõik Besseli soovide kohaselt. 
Tähetorni varustusse kuulusid 1819 muretsetud Reichenbachi meridiaanring ja 1829 saadud Fraunhoferi heliomeeter.
Bessel oli Königsbergi tähetorni direktor 1810. aastast kuni oma surmani ning kujundas enda juhitava asutuse üheks juhtivaks tähetorniks Euroopas.
Königsbergi tähetorn oli kaasatud F. G. W. Struve kraadimõõtmisse. Struve ja tema partner Carl Tenner saatsid oma tulemused Besselile, et saada sõltumatult autoriteedilt vastused Maa täpse kuju ja suuruse kohta. 1833. aastal osales Königsbergi tähetorn koos teiste Läänemere-äärsete tähetornidega Vene kronomeetrilises ekspeditsioonis, mille eesmärk oli kronomeetrite ja astronoomiliselt määratud kohaliku aja võrdlemise abil teha kindlaks Läänemere-äärsete sadamalinnade täpsed geograafilised pikkuskraadid ja luua ühine koordinaatide võrgustik.
1838. aastal määrasid kolm meest enam-vähem ühel ja samal ajal tähe parallaksi ja selle abil kauguse Maast: Struve Tartus, Bessel Königsbergis ja Šoti kuninglik astronoom Thomas Henderson Lõuna-Aafrikas.
1851. aastal tehti Königsbergi tähetornis esimene täieliku päikesevarjutuse foto (dagerrotüüp).
Uuesti küündis Königsbergi tähetorni kuulsus peaaegu Besseli-aegsele tasemele F. G. W. Struve lapselapse Karl Hermann Struve (1854–1920) ajal, kes oli direktor aastail 1895–1904.
Observatoorium purustati 1944. aasta augustis, mil Königsbergi pommitasid Suurbritannia õhuväe lennukid.
Ehitaja (ajakiri)

Ehitaja on aastast 1995 ilmuv Eesti ehitusajakiri.
Ajakirjas on artikleid nt ehitustööde, ehitiste projekteerimise kohta. Samuti tutvustatakse ehitusalaseid õigusakte.
Oru valitseja

Tegevustik

Noor Archie MacDonald naaseb pärast Londonis restoranipidamist kodukohta Šoti mägismaal. Ta pärib oma isa Hector MacDonaldi võlgadesse sattunud tohutud maavaldused ning Glenbogle'i lossi ning saab ülesandeks lapsepõlvekodu endisaegne hiilgus taastada. Seejuures on talle abiks Glengoble'i palgal olevad Lexie, Golly ja Duncan. Läbi suurte raskuste õnnestub Archiel koht võlgadest välja tuua.
Peagi leiab Archie, et maaomaniku amet ei ole talle enam väljakutse ning läheb Uus-Meremaale viinamarju kasvatama. Glenbogle'i võtab üle Archie vend Paul MacDonald.
Auditoorne õpe

Auditoorne õpe (ingl face-to-face teaching) on õppevorm, mille korral toimub õpe õpetaja juhendamisel füüsilises klassiruumis.
Auditoorse õppe vastand on iseseisev õpe. Auditoorne õpe on kontaktõpe.
Robot

Robotite ajalugu

Tuntakse robotite kolme põlvkonda, mida eristatakse sõltuvalt sellest, kui täpselt on roboti töö täidetav ning millise määramatuse korral suudab ta oma ülesandeid täita.

Esimene põlvkond

Esimesse põlvkonda kuulusid ja kuuluvad suhteliselt lihtsad robotid, mis talitlesid edukalt vaid täpselt määratletud (determineeritud) tingimustes. Kuna mällu salvestatud programmi töötamise ajal ei muudeta, on tegu jäiga programmjuhtimisega robotitega. Neil puudub ümbrusetaju ja järelikult pole ka väliseid tagasisideahelaid. Manipulaatori liikumist ruumis juhitakse üksnes sisemistelt asendi- ja kiiruseanduritelt saadud signaalide järgi. Esimese põlvkonna robotid suudavad haarata esemeid, mille asend ja paigutus ruumis on roboti suhtes täpselt fikseeritud. Seetõttu kasutatakse robotsüsteemis tehnoloogilisi abivahendeid, näiteks orienteeritakse töödeldavad detailid eelnevalt ruumiliselt või paigutatakse need fikseeritud pesadega kassettidesse. Nii suureneb oluliselt robotsüsteemi hind ning väheneb töö paindlikkus. Kokkuvõtteks võib öelda, et esimese põlvkonna robotite juhtseadmete ülesandeks on realiseerida jäigalt etteantud programm.
Esimesse põlvkonda kuulub enamus kasutusel olevatest tööstusrobotitest.

Teine põlvkond

Teise põlvkonda kuuluvad ümbrusetajuga robotid, mis kohastuvad keskkonnas toimuvate muutustega. Ümbrusetajuks vajaliku välise informatsiooni allikateks on mitmesugused puute-, lähedus- ja lokatsiooniandurid ning tehisnägemine. Teise põlvkonna robotite juhtalgoritm sõltub konkreetsest olukorrast töötsoonis. Eri olukorrad nõuavad robotilt erilaadset tegutsemist. Seepärast peab teise põlvkonna robotite juhtseade lisaks juhtalgoritmi realiseerimisele vajaduse korral ka algoritmi ümber häälestama. Roboti tööd juhib kõrgema tasandi programm, mis sõltuvalt olukorrast muudab roboti tööprogrammi. See tähendab, et keerukuse tõttu on otstarbekas jaotada juhtimisfunktsioonid eri tasandite vahel ning kasutada hierarhilist juhtimist.

Kolmas põlvkond

Kolmas robotite põlvkond ehk tehisintellektiga robotid on seni veel laboratoorsete uuringute tasemel. Vähimad on nanorobotid ja suurima koostöövõimega kogum on parvintellektrobotid (swarm robots).