Ilmatar (koor)

Ajalugu

Suure-Jaani ärksa vaimuelu aluseks oli üldisemaltki tuntud avaliku elu tegelane ja koolimees Joosep Kapp (1833–1894), kes aastal 1853 tuli Suure-Jaani kösterkooliõpetaja J. Petschi abiliseks ja 1857 valiti kihelkonna kantriks ning kohapealse kihelkonnakooli juhatajaks. Enne segakoori oli Suure-Jaanis tegutsenud meeskoor (asutati 1862 Joosep Kapi algatusel), 1890. aastal võtsid ka naised asja aktiivsemalt käsile ja loodi segakoor. Lauljaid ei olnud esialgu küll palju, kuid koor oli väga tegus – kindlasti mõjusid üldisele erksale vaimsusele läbi aegade ka Suure-Jaani suur dünastia, heliloojad Kapid, ja Hüpassaare laulik Mart Saar.
1891. aastal toimus Tartus IV üldlaulupidu, mis sai Ilmatari segakoorile esimeseks laulupeoks ning siiani on koor kõikidest laulupidudest osa võtnud.
1894. aastal korraldati Suure-Jaanis esimene laulupidu ja sellest sai traditsioon. 
1950. aastatel oli kooril Stalini-aegses surutises mõnd aega keelatud Ilmatari nime kanda. Kaua keeld õnneks ei kestnud.
Uno Jürisson: "Aga nüüd tuli metsamajandisse tööle Ain Erik ja hakkas aktiivselt segakoori organiseerima. Dirigendikepp usaldati Ain Eriku abikaasa ja keskkooli muusikaõpetaja Mare Eriku kätte. Üldse hakkas nüüdsest sedasi olema, et kes aga muusikaõpetajaks Suure-Jaani tuli, see "Ilmatari" dirigendiks ja koorijuhiks ka pidi hakkama. Koor sai 70 liikmeline ja töö läks lahti. Innustas ka see, et kooril lubati hakata kandma jälle endist nime "Ilmatar". Vahepeal oli see ära keelatud. Oli saabunud aasta 1962 ja 8. juulil peeti XVII piirkondlik laulupidu koos "Ilmatari" 75. aasta juubeliga. Sügisel oli kontsert Mart Saare 80. juubeli puhul, millest võttis ka juubilar isiklikult osa. Juhtus aga nii, et järgmisel aastal Mart Saar suri. 1963. aastal tähistati "Ilmatari" audirigendi Villem Kapi 50. juubelit ja järgmisel aastal suri ka tema. Siis arutati tõsimeeli, et ei julgegi enam kellegi juubelit tähistada, läheb viimaks ka manalasse."
"Sügisest 75 seisis koori ees Ülle Ernits ja 1976. aastast Albert Pettinen. 1977. aasta 9. juulil toimus Lembitu linnamäel XIX piirkondlik laulupäev ja "Ilmatari" 90. aastapäev. 1979. aasta 20 jaanuaril tähistasid Suure-Jaani "Ilmatar" ja Olustvere "Lehola" ühise kontserdiga Gustav Ernesaksa 70. juubelit. Õnneks ei juhtunud juubilariga midagi hullu. 1. detsembril andisd Tallinnas ühise kontserdi võõrustaja "Tungal," "Ilmatar" ja "Kajakas" Saaremaalt. Esines ka "Ilmatari" meesansambel. 1980. aasta laulupeol oli "Ilmatari" lauljaid 45." 
Koorivanem Ain Erik meenutab Villem Kapi huvi ja kaasaelamist koori tööle:
"Üks meeldejääv külaskäik oli 1963. a septembrikuus Tallinnas tema kodus Kungla tänaval. See toimus peale tema 50 a juubelikontserti Estonia kontsertsaalis (27. sept), mil ta tegi meie koori esindusele (Mare, Jaan Joandi ja mina) ettepaneku teda kodus külastada. Nii me ka tema soovil tegime, ehkki kartsime teda juubeliõhtul segada. Tema aga pidas oma kodupaiga külalisi kõige tähtsamateks ja nii see kodune sundimatus õhkkonnas toimunud õhtu (ja ka osa ööst) toimuma sai. Eelnevalt olime juubilari tervitanud Estonia laval ja koos lilledega üle andnud ka kena kristallvaasi. Aga selle viimasega oli niisugune lugu, et esimest korda andsime selle talle juubeliõhtul Suure-Jaanis (14. sept). Ta keelas meil uut kingitust osta ja kulutusi selleks teha ja andis sama vaasi meile teistkordseks üleandmiseks!"