Galil

Ajalugu

Varem Iisraeli sõjaväe kasutuses olnud FN FAL automaadid ei toiminud hästi, mis tuli eriti välja aastal 1967 toimunud Kuuepäevases sõjas. Araabia kõrbe peen liivatolm tekitas tulistamisel palju tõrkeid ning lisaks oli FN FAL suur ja kohmakas jalaväelase jaoks. Seega vajati sellist relva, mis peaks kõrbetingimustes paremini vastu, oleks kompaktne, kergesti hooldatav ning oleks tulistamisel sama täpne, nagu FN FAL või ameeriklaste M16. Lisaks pidi uuele relvale sobima 5,56×45 mm NATO laskemoon, sest see oli logistiliselt lihtsam ning valangutega tulistamisel ka täpsem. Kuna Iisraeli riik toetab enda riigis olevat tootmist ning neil oli oma relvatööstus sel ajal juba olemas, siis korraldati uue relva saamiseks siseriiklik konkurss. 1960-ndate lõpu poole viisid Iisraeli kaitsejõud läbi võrdlevaid katsetusi kahe relva vahel, millest ühe konstruktoriks oli Uziel Gal ja teise Yisrael Galil koos Yaacov Lioriga, kelle relv valiti 1973. aastal ka konkursi võitjaks. Uziel Gali loodud relv Uzi oli juba eelnevalt Iisraeli relvajõududes kasutuses.
Galil on mõeldud kasutamiseks peamiselt just kuumas ja kuivas kliimas, kus õhus levib palju tolmu ja muid osakesi. Kuna Iisraelil on piir Vahemerega, siis pidi relv vastu pidama ka niisketes oludes. Kuna relv oli ettenähtud peamiselt mehhaniseeritud jalaväele, siis üheks nõudeks konkursil oli automaadi kompaktsus, mis saavutati relva küljele klapitava kabaga. Jalaväe tarbeks loodi Galili baasil täiendavalt mitu uut versiooni, näiteks SAR.
Galil oli Iisraeli kaitsejõudude üheks põhirelvaks aastast 1973 kuni 1990-ndate alguseni, kui Iisraeli sõjavägi sai USA-st sõjaväelise abi programmi raames soodsalt automaadid M-16.

AR

Automatic Rifle on standardversioon relvast, millel on plastist püstolkäepide ja relva paremale küljele klapitav metallkaba. See mudel on Eestis 1. jalaväebrigaadi põhiliseks käsitulirelvaks. Koondtulena on efektiivne kuni 600 m. Võimalik tulistada püssigranaate.

ARM

ARM on kergekuulipilduja ning erineb AR-ist, kuna selle laesääre küljes on kandekäepide ja ees on kokkupandav harkjalg, mis tagab rünnakul lamamisasendis tulistamisel stabiilsema täpsuse. Klassikaliseks kergekuulipildujaks ARM-i siiski pidada ei saa, sest relv on sama vintrauaga nagu AR. Efektiivne koondtuli kuni 800 m. Võimalik on tulistada püssigranaate.

SAR

Short Automatic Rifle'il on lühem vintraud (332 mm) ning seetõttu ka lühem gaasitoru ja gaasikolb. Eestis on SAR peamiselt kasutuses Scoutspataljonis.

Galatz

Tegemist on Galili snaiperpüssiga. Relv on 7,62 mm kaliibriga. Erinevalt teistest relvadest saab Galatziga tulistada ainult üksiklaskudega standardlaskemoona 7,62×51 mm NATO. Salv mahutab tavaliselt 25 padrunit. Vintraua suudmes on leegisummuti, vajadusel saab kinnitada ka summuti. Maksimaalse tulemuse saavutamiseks tuleb kasutada alahelikiirusega laskemoona. Relva kaba pikkus on reguleeritav vastavalt kasutaja vajadustele. Lisaks on kaba küljes on põsetugi, mida saab samuti vajaduse järgi reguleerida. Kuigi Galatzil on mehaaniline sihik, saab relvale lisada optilise sihiku või optilise öösihiku.

ACE

Galil ACE on Galili relvade modernseim versioon, mis võeti kasutusele esmakordselt aastal 2008. Kuigi ACE mehaaniline toimimispõhimõte jäi samaks, siis pea kõik muud osad said täienduskuuri. Relva kaba ei ole enam klapitav, vaid edasi-tagasi liigendusega. Valmistatakse 5,56x45 mm NATO, 7,62x39 mm ja 7,62x51 mm NATO laskemoonale kohandatud ACE-sid. Relva vintraua pikkus sõltub mudelist, aga jääb 215–508 mm vahemikku. Kasutusele võeti kahejärguline päästik, mis on ka Galatzil. ACE-l on juba tehasest lukukoja küljel siinid, mis võimaldab lisada erinevaid sihikuid. Erinevalt varasemast asub ACE lukuraami vinnastushoob vasakul poolel, millest on endiselt mugav mõlema käega tõmmata, relva vasakul poolel olev kate, mis liigub lukuraami käiguga üles-alla ega lase lukukotta tolmu ega muud sodi.
Relva on praegu kasutusel 12 riigis, enamik neist Lõuna-Ameerikas.

MAR

Micro Assult Rifle töötati välja 1990-ndatel ning see oli pigem mõeldud politseile, sõjaväe staabipersonalile, politsei eriüksusele ja mehhaniseeritud jalaväele. Relva kaliiber on 5,56 mm. Kokkupandud kabaga on relv 465 mm pikk. Lisaks üksiklaskude ja valangute režiimile on relval ka režiim, mis võimaldab tulistada valanguna täpselt kolm kuuli.

Golani

Tegemist on tsiviilisikutele mõeldud Galili poolautomaatversiooniga.

Eestis

Galil, mis osteti Eesti Kaitseväele Iisraeli relva- ja varustushanke käigus aastatel 1994–1995, on tõestanud end töökindla ja vastupidava relvana. Relva on kaitseväelased kasutatud nii kõrbetingimustes kui ka karmis külmas.
Seoses tänapäevaste öövaatlus- ja sihtimisseadmete kasutuselevõtuga alustati 2004. aastal relvade moderniseerimist. Galillidele lisati punatäppsihik või hologrammsihik. Kuna AR-il, SAR-il ja ARM-il puudub kinnitussüsteem erinevate elektrooniliste sihikute paigaldamiseks, siis 2008. aastal asendati standardlaesäär kergsulamist laesäärega, mille külge saab kiiresti kinnitada või vahetada punatäppsihikut, hologrammsihikut, infrapunasihikut, lasersihikut, taktikalist käepide ja vajadusel ka 40 mm relvaalust granaadiheitjat, millega on võimalik granaate tulistada kuni 400 m kaugusele. Erineva modifikatsiooniga relvi kasutab Eestis peamiselt Scoutspataljon.
Kuna automaattulirelva keskmiseks kasutuseaks loetakse 20 aastat, tuleb Galil üpris varsti välja vahetada uuema 5,56 mm automaadi vastu.
Galil AR, ARM, SAR ja 7,62 mm Galatz on Eesti Kaitseväe põhilised käsitulirelvad.

Konstruktsioon ja tööpõhimõte

Galili automaadi ümberlaadimine toimub kolvile suunatud püssirohugaaside survel ehk püssirohu põlemisel tekkivad gaasid liiguvad vintraua seina 30° nurga all läbiva gaasikanali kaudu gaasikotta, kus lukuraamiga ühenduses olev gaasikolb liigub gaaside survel tagasi, lükates välja vana padrunikesta ning lukuraami ette liikudes haarab pöördlukk kaasa uue padruni, lükkab padruni padrunipessa ning teeb samal hetkel 30° pöörde padruni fikseerimiseks. Samal põhimõttel töötab ka AK-47 ja Rk 62, kuid on lisatud mõned konstruktsiooni täiendused. Näiteks vinnastushoob on lukuraamil nii paremal kui ka vasemal poolel, et relva saaks paremini käsitseda ka vasakukäelised sõdurid. Lisaks on ka tule ümberseadur relva mõlemal küljel, seda saab seada relva mõlemalt poolelt. Kõigist Galili modifikatsioonidest, välja arvatud Galatz snaiperpüss, saab tulistada nii üksiklaskudega kui ka valangutega. Relva raud on õhkjahutusega.
Relv on konstrueeritud nii, et seda oleks lihtne hooldada ja kerge käsitseda. Seega tuleb mittetäielikul lahtivõtmisel eemaldada ainult 7 osa – lukukoja kaas, taandurmehhanism, lukuraam, lukk, gaasitoru, laesääre kinnitus ja laesäär.
Galili sihik on kaheosaline. Relva esiosas gaasikoja kohal asub kirp ning tagapool lukukoja kaanel asub diopter. Dioptereid on kaks, mis on seadistatud 300 m ja 500 m peale. Lisaks on mõlemal sihikul ka öösihik, mis pimedas helendab ja on 100 meetrise efektiivse sihtimiskaugusega. Galil oli üks esimesi pimedas sihtimiseks sihikule kinnitatava helendava valgustäpiga käsitulirelv. Helendavaks materjaliks sihikul on triitium-fosfor fluorosents kapslike. Galili lukukoja väliskülje vasakul poolel asuvatesse soontesse saab kinnitada ka öövaatlusseadmega sihiku.
Kirbu juures vintraua all asub täägifiksaator, kuhu ARM mudelil kinnitud ka harkjalg. Täägiks sobib sinna USA M7 tüüpi nugatääk.
Kaba mehhanism töötab väikese metallpulga ja vedruga. Relva küljele kokkumurdmiseks tuleb kaba enne allasurumise nõksuga nihutada.
Võrreldes eelkäijatega on Galil vastupidavam, ohutum ja töökindlam erinevates maastikutingimustes.