google/wiki40b huggingface dataset:
Peeter Ulas

Peeter Ulas (7. aprill 1934 Tallinn – 15. detsember 2008) oli eesti graafik.

Elulugu

Ulas lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1952. aastal. Ta alustas oma kunstiõpinguid keraamika alal, kuid vahetas peagi ala ning lõpetas 1959. aastal ERKI graafikuna. Joonistas karikatuure, mida avaldati ka ajakirjas Pikker. Seejärel tegutses ta vabakutselise kunstnikuna.
Aastal 1963 asus ta õppejõuna tööle Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, kus töötas üle 30 aasta: 1973. aastast dotsendi, 1992–1998 professori ja 1994–1998 TPÜ kunstiosakonna juhatajana.
Koos Herald Eelmaga viis Ulas eesti graafikas läbi uuendamise: joonistuse ja litotehnika valitsemine asendus eri graafilistes tehnikates (linoollõige, söövitus jne) otsingutega. Ulas ja Eelma olid oma teostega 1960. aastate teise poole ANK rühma estetismi eelkäijad. Legendaarseks said tema kõrgtrükigraafikas valminud teosed "Õhtu sadamas" (1962), "Suur kammeljas" (1963), "Magav laps" (1965) ja mitmed teisedki, milleta ei koostatud ühtegi toonast kaasaegse graafika näitust, mis esindasid Eestit väljaspool. Vähem kui kümne aastaga oli ta sisuliselt jõudnud tippu. 1968. aastal pälvis Peeter Ulas peapreemia I Tallinna graafikatriennaalil teosega "Ohver". 
1970. aastatel võttis Ulase loomingus võimust sürrealistlik vaimsus. Kõige enam inspireerisid teda sellel perioodil linn üldisemas tähenduses, selle rütmid ja arhitektoonika ning Itaalia reisi muljed. Kunstnik avastas enda jaoks pehmelaki tehnika ning kombineeris seda embossinguga (värvita reljeeftrükk), klišeetrükiga jne. 1970. aastatel võitis tema looming juba üleüldise tunnustuse. 
1980. aastatel järgnes suures formaadis tööde sari "Pidulik graafika", mis tõi Ulasele Kristjan Raua nimelise kunstipreemia. 1990. aastate lõpust muutus Ulase looming lakoonilisemaks ja samas värvikamaks. Oluliseks muutusid kompositsioon, rütm ja värv. Just selle perioodi sarjadega pälvis kunstnik 2004. aastal Eesti graafikale suunatud Eduard Wiiralti preemia. Ulase looming oli veenvalt isikupärane, salapärane ning filosoofiline.
Ta oli üks silmapaistvamaid Friedrich Reinhold Kreutzwaldi loomingu illustreerijaid. Kreutzwaldi muinasjutu "Paristaja-poeg" kujundamise eest pälvis ta Jaan Jenseni preemia (1987).

Isiklikku

Peeter Ulase abikaasa oli Concordia Klar. Nende tütar on Maria-Kristiina Ulas. Tema õde Aime Ulas (1937–2012) oli moekunstnik.
Salsgrunne

Salsgrunne (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Sadelsgrundet) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Rumpo küla alal Hullo lahes asuv 0,16 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 361 meetrit.
Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E. Saar asub 400 meetrit Norrsankenist lõunas. Saar on kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
It Happened at the World's Fair

Tegevustik

Mike Edwards ja tema paarimees Danny on lennukipiloodid. Danny mängib aga kogu raha maha ja mehed hakkavad uut rahateenimisvõimalust otsima. Nad sõidavad väljanäitusele World's Fairi, kus Danny proovib õnne hasartmängudega, Mike aga on sunnitud hoolt kandma väikese hiina tüdruku Sue-Lini eest, kelle isa kaduma on läinud. Mike'le hakkab aga silma World's Fairi meditsiiniõde Diane Warren, kes Mike'st esialgu üldse mitte huvitatud ei ole.
Ali Badjo Gamatié

Ali Badjo Gamatié on Nigeri poliitik.
Aastatel 2000–2003 oli ta rahandusminister ja 2. oktoobrist 2009 18. veebruarini 2010 Nigeri peaminister. Gamatié valitsus kukutati sõjaväelise riigipöördega.
Aabrahamlik religioon

Aabrahamlikud religioonid on judaism, kristlus ja islam, mida nimetatakse nõnda sellepärast, et nad kõik on pärit  Aabrahami religioossest traditsioonist. Alternatiivne nimetus on prohvetlik religioon. Islam nimetab kaht ülejäänud monoteistlikku religiooni Raamatu-rahvaks.
Piiblis on enne Aabrahami kuus tähelepanuväärset tegelast: Aadam ja Eeva, nende pojad Kain ja Aabel, Eenok, kelle Jumal võttis ära, ja Noa, tema pojapojapoeg, kes päästis oma perekonna ja kõik loomaliigid Noa laevas. Ent nendest inimestest ei jäänud maha kirja pandud moraalikoodeksid. Nad on lihtsalt head ja halvad käitumiseeskujud, kuid üheski religioonis pole konkreetset osutust, kuidas nende tegusid tõlgendada.
Islam peab Aadamat ja Noad prohvetiteks ning peab ka teiste rahvaste seadusandjaid (Kong Fuzi, Hiawatha) prohvetiteks, kui nad ei kuuluta iseennast jumalaks.
Judaism on ajalooliselt aktsepteerinud, et igal rahval on oma jumal, kellest nende oma on lihtsalt kõige vägevam.
Paljud kristluse suunad kuni 20. sajandini on pidanud mõningaid või kõiki usundeid lihtsalt ebajumalakummardajateks, paganateks, ketseriteks, jumalateotajateks või lihtsalt eksinuteks.
Seega on õigem öelda, et Aabraham ei ole mitte religiooni rajaja, vaid esimene tegelane 1. Moosese raamatus, 1) kes ei ole selgelt jumalikku päritolu, nagu Aadam ja Eeva väidetavalt olid, 2) kes kolme suurema monoteistlikku usundi järgi mängis suurt rolli nende ühise tsivilisatsiooni kujunemises, 3) keda ei peeta kõikide maa peal elavate inimeste esiisaks (nagu sõnasõnalisemates tõlgendustes Noad; Kain seevastu abiellus naisega Noodimaalt, kes ei olnud tema ega Aadama sugulane) ja 4) kes on piisavalt hästi dokumenteeritud.
1. Moosese raamatus antakse Aabrahamile konkreetne juhtnöör lahkuda Kaldea Uurist, et Jumal teeks ta suureks rahvaks, ja sellepärast on tema tegevus hästi dokumenteeritud. Burton Visotzky on kirjutanud raamatu Genesis of Ethics, kus on juttu nende sündmuste tähtsusest tänapäeva eetikale.
Piibli järgi oli patriarh Aabrahamil (araabiapäraselt Ibrahim) kaks poega: Ismael tema naise teenijalt Haagarilt ja Iisak tema naiselt Saarailt. Selle jutu järgi pärinevad juudid Iisaki pojast Jaakobist, keda hüütakse ka Iisrael.
Judaism põhineb lepingul Jumala ning "Iisraeli laste" (Iisraeli 12 poja järeltulijate) vahel Siinail.
Kristlus tunnistab Jeesust, kellel oli vähemalt ema juut, oma messiaks, Jumala pojaks ning osaks Jumalusest endast.
Islam tunnistab Jeesuse ja juudi prohvetid pärast Aabrahami (nagu Moosese) Jumalast inspireerituks (kuigi mitte Jumalast sündinuks) ning tunnistab islami rajaja Muḩammadi viimaseks prohvetiks.
Kuigi Baha'i usku ei arvata traditsiooniliste aabrahamlike religioonide hulka, tunnistab ta samu prohveteid pluss Bahá'u'llá'hi.
Ka rastafarism tunnistab Piibli autoriteeti ning peab end tulenevast Aabrahami religioonist. Ta tunnistab enamikku Piibli prohveteid pluss keiser Haile Selassiet ja Marcus Garveyt.
On ka teisi religioone, mis suuremal või vähemal määral tunnistavad Piibli prohveteid; mitmesugused vodu usundid (sünkretistlik segu kristlusest ja Aafrika paganlikest religioonidest) ja unitaaruniversalism.
Tihemetsa mõisa kalmistu

Tihemetsa mõisa kalmistu on kalmistu Saarde kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tihemetsa alevikus Saarde vallas Pärnu maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajasid arvatavasti millalgi 19. sajandil Tihemetsa mõisa tollased omanikud Strykid. Kalmistule maetute üldarv pole teada.

Kirjeldus

Kalmistu jääb kunagisest mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele lõunaedelasse. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on mõned hauatähise osad ning mõlema värava postid.
Vincent (Taani prints)

Vincent (Vincent Frederik Minik Alexander; sündinud 8. jaanuaril 2011) on Taani prints ja Montpezat' krahv. Ta on Taani kroonprintsi Frederiki ja Taani kroonprintsessi Mary kolmas laps. Printsil on kaksikõde printsess Josephine.
Prints on Margrethe II ja prints Henriku kuues lapselaps.
Vincent on troonipärilusjärjekorras oma isa ja vanema venna prints Christiani ja vanema õe printsess Isabella järel neljandal kohal.

Sünd

Prints sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas (Rigshospitalet) kell 10.30. Ta kaalus 2,67 kg ja oli 47 cm pikk.
Sama päeva õhtul lasti Kronborgi lossist ja Holmeni mereväebaasist printsi auks 21 kahuripauku.

Ristimine

Prints ristiti 14. aprillil 2011 Holmeni kirikus ning ta sai nimeks Vincent Frederik Minik Alexander. Tema ristivanemad on Hispaania kroonprints Felipe, prints Gustav Sayn-Wittgenstein-Berleburg, krahv Michael Ahlefeldt-Laurvig-Bille, paruness Helle Reedtz-Thott, Caroline Heering ja emavend John Stuart Donaldson.
Homsed uudised

Tegevustik

Tegevus toimub Chicago linnas, Illinoisi osariigis, kus üks mees saab salapärastel põhjustel igal hommikul järgmise päeva ajalehe Chicago Sun-Times, mis on tegelikult veel ilmumata. Mees hoiab ajalehe abil ära selles kajastatud õnnetused, mis sel päeval juhtuma hakkavad.
Struuma

Struuma ehk hõõtsik (ladina keeles struma) on osadel loomadel, sh inimestel esineda võiv püsiv suurenenud kilpnääre või kilpnäärmekude, mis on patogeneesist või kilpnäärme funktsionaalsest seisundist sõltumatu.
Struuma põhjuseid on mitmeid, sh joodipuudus organismis. Selle ennetamiseks lisatakse tänapäeval köögisoolale joodi.
Eesti Squashiföderatsioon

Eesti Squashiföderatsioon (algselt Eesti Squashi Liit) on 1997. aastal loodud spordialaliit, mis ühendab squash'iga (ehk seinatennisega) tegelevaid Eesti spordiklubisid ja eraisikuid. Tegu on mittetulundusühinguga, mis kuulub Eesti Olümpiakomitee ja Euroopa Squashiföderatsiooni liikmeskonda.

Põhitegevus

Eesti Squashiföderatsiooni (edaspidi ESqF) põhitegevuseks on squash'i arendamine ning sellealase tegevuse koordineerimine ja üldistamine Eestis. ESqF ühendab squash'iga tegelevaid ja squashi propageerivaid klubisid, sportlasi, noori ja harrastajaid ning esindab nende huvisid Eestis, Rahvusvahelises squashiföderatsioonis (WSF), Euroopa Squashiföderatsioonis (ESF) ja mujal väljaspool Eestit.
ESqF väärtustab ausat mängu, võrdsust, ühtekuuluvust, tervislikku ja aktiivset elu ning elukestvat enesearendamist.

Juhatus ja liikmed

Eesti Squashiföderatsiooni juhatusse kuuluvad alates 10.09.2014 Aliis Allas ja Ardo Nõmm. Liikmeskonna moodustavad Eesti squashiklubid: MTÜ Castor Squash, OÜ Eesti Squashiakadeemia, Spordiklubi Saarde, Spordiklubi Tääksi, Tallinn Squash Rackets Club MTÜ, Tartu Squashiklubi.

ESqF Maailma Squashiföderatsiooni täisliikmena

Eesti Squashiföderatsioon on alates 2017. aasta 3. detsembrist ka WSF-i (Maailma Squashiföderatsiooni) täisliige. Prantsusmaal Marseilles toimunud WSF-i konverentsil ja üldkoosolekul, kus hääletati ka Eesti Squashiföderatsioon täisliikmeks. ESqF on Euroopa Squashiföderatsiooni täisliige ja siiani on olnud WSF-i hääleõiguseta lihtliige. Täisliikme staatus annab ESqF-ile üldkoosolekul hääleõiguse, võimaluse osaleda WSF-i erinevate komisjonide töös ning kandideerida ka WSF-i juhtkonda. Osalemine WSF-i töös aitab ESqF-il kaasa rääkida ala arendamisel ja sisuliste otsuste langetamisel, samuti tuua Eestisse uusi teadmisi, oskusi, kontakte ja muid ressursse ala arendamiseks.
Uno Soomere

Uno Soomere (19. september 1930 – 19. märts 2010) oli eesti helilooja, muusikapedagoog ja pianist.
Ainja kalmistu

Ainja kalmistu (ka Aine kalmistu) on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ainja külas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 1,1 ha.

Ajalugu

Kalmistu rajati arvatavasti koos esimese õigeusu koguduse rajamisega Karksi kihelkonda 1846. aastal, sellepärast on selle kohta ka kasutatud nime 'Karksi vana õigeusu kalmistu'. 
Viimane matus kalmistul toimus 3. augustil 1958, sinna maetute arv ei ole teada. Praegu on kalmistu kasutuseta.
Koorküla vald

Koorküla vald (saksa keeles Korküll) oli vald Valgamaal (enne 1921. aastat Viljandimaal) Helme kihelkonnas. 
Valla pindala oli 57 km² ja elanikke oli 754 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 128 talundit ja need kasutasid 2964 ha maad.
Vallas asus Koorküla asundus. Valla alale jäid Koorküla ja Asu mõis.
Rainer Vassiljev

Rainer Vassiljev (sündinud 19. juulil 1983 Rakveres) on Eesti Eesti võrkpallikoondise abitreener.
Ta lõpetas aastal 2002 Rakvere Gümnaasiumi, aastal 2006 Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal kehakultuuriteaduskonna, aastal 2006 lõpetas ta sama teaduskonna terviseteaduste magistrina.
Oskar Raunam

Elulugu

Oskar Raunam oli pottsepa poeg. Lõpetas 1932 Paide Ühisgümnaasiumi. 1938 astus ta Riigi Kunsttööstuskooli, kus õppis August Janseni, Roman Nymani ja Johannes Greenbergi juhendamisel dekoratiivmaali. Lõpetas 1942. aastal, tolleks ajaks juba K. Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli maalija-dekoraatorina. 
II maailmasõja ajal oli mobiliseeritud Nõukogude armeesse. Aastatel 1939–1940 töötas ta Tallinna Poeglaste Eragümnaasiumis ja 1940–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumis joonistamisõpetajana, 1946–1970 ja 1978–1992 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna: 1952–1961 õppe- ja teadusprorektor, 1978–1992 üldmaalikateedri juhataja, aastast 1951 dotsent, aastast 1961 professor, 1970–1978 TPedI joonistus- ja graafikaprofessor.

Looming

Oskar Raunami maaliloomingule on iseloomulik savipruunikas või sinakas-roheliste varjunditega koloriit. Oskar Raunam paistis silma 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel. Arhitekt Aleksander Nürnbergi kavandatud Balti riikide ühispaviljoni üldhalli kujundusena karjanduse, metsanduse, põllumajanduse, kalanduse, laulu- ja jaanipeo teemadel loodud seinapannoode eest pälvis kunstnik maailmanäituse grand prix.
Sõjajärgsetel aastatel nihkus vabalooming tagaplaanile ning Raunam teostas end kunstipedagoogina.  Ta oli hinnatud õpetaja ja kunstiõpikute autor. Koostanud õpikuid ja käsikirjalise monograafia "Eesti tarbegraafika".
Banská Bystrica

Ajalugu

1255. aastal sai Banská Bystrica linnaõigused. 
Linna ajalugu on tihedalt seotud vasekaevandamisega.
Kümnesendine münt (1931)

Eesti Vabariigi 10-sendine metallvahetusraha lasti käibele 1. aprillil 1932 (kuigi mündile on vermitud aastaarv 1931). 1934/35. eelarveaastal vermiti täiendavalt juurde 1 721 000 kümnesendist münti.

Majanduseministeeriumi rahanduseosakonna teadaanne Eesti Vabariigi 10-sendise metallvahetusraha kupüüri liikvelelaskmise kohta ja nimetatud vahetusraha kirjeldus.

RTL 1932, 23.
Rahaseaduse § 5 põhjal (RT 48 – 1927) Vabariigi Valitsuse poolt 12. aprillil 1929, 12. novembril 1930 ja 19. augustil 1931 kinnitatud 10-sendise metallvahetusraha välise kuju, mõõtude, raskuse ja metallide koosseade järgi valmistatud Eesti Vabariigi 10-sendised metallvahetusrahad Majanduseministeeriumi rahanduseosakond laseb liikvele, sama seaduse § 4 põhjal, alates 1. aprillist 1932.
10-sendise vahetusraha esikülje joonistuseks on reljeefis: vahetusraha nimesväärtuse number “10”, numbri kohal kaares tekst “EESTI VABARIIK”, mille alul ning lõpul punkt ja numbri all sirge reana sõna “SENTI”.
Vahetusraha tagakülje joonistuseks on reljeefis: väikese riigivapi kujutis ja vahetusraha väljaande aastaarvu number “1931”.
Vahetusraha ääred on reljeefist kõrgemad, äärte sisekülgedele rööbastikku mõlemal küljel ümbritseb reljeefe sõõrina pärlinöör. Vahetusraha ringpind on sile.
Vahetusraha läbimõõt on 17,75 mm ja normaalkaal – 2,5 grammi, milles lubatud tolerants võib olla 1% pluss või miinus.
12. märtsil 1932. Nr. 376/L.
Majanduseministeeriumi rahanduseosakonna direktor A. Keller.
Riigi laenude ja keskarvepidamise büroo juhataja N. Puura.
Raul Sepper

Raul Sepper (sündinud 6. aprillil 1951 Raasikul) on eesti muusik. 
Ta õppis Aruküla koolis ja Tallinna 16. Keskkoolis (praegu Sikupilli keskkool). 
Ta on kuulunud ansamblitesse Ruja, Polyphon, Vitamiin, Singel, Oomen.
Jamie-Lee Kriewitz

Jamie-Lee Kriewitz (rohkem tuntud ainult esinejanime Jamie-Lee järgi; sündinud 12. märtsil 1998 Bennigsenis) on Saksamaa laulja ja loomaõiguslane.
Ta saavutas tuntuse talendisaate "The Voice of Germany" viienda hooaja võitjana.
Ta esindas Saksamaad 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Ghost". Finaalis jäi ta 11 punktiga viimasele kohale.
Ta on avaldanud ühe stuudioalbumi "Berlin", mis ilmus 2016. aasta aprillis.
Patrick Swayze

Patrick Wayne Swayze (18. august 1952 Houston – 14. september 2009 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, tantsija, laulja ja laulukirjutaja.
Ta oli abielus soome päritolu näitlejanna Lisa Niemiga.
Ta suri kõhunäärmevähki.
Jõesete

Jõesete ehk uhtsete ehk alluviaalsete ehk alluuvium (ld alluvium 'uhe') on purdsetteist koosnev, võrdlemisi hiljuti (geoloogilises ajaskaalas) vooluvee poolt setitatud sete.
Et alluuvium on setitatud vooluvee poolt, on ta reeglina terasuuruse järgi hästi sorteeritud, erinedes seega oluliselt liustikust settinud moreenist. Samuti on purdosakesed reeglina ümardunud.
Jõesetete lõimis ja mineraalne koostis sõltuvad eelkõige jõe langust, aluspõhjakivimitest ja kvaternaarisetteist.
Alluuviumi põhilised koostisosad on savi, aleuriit, liiv ja kruus. Jõesetted settivad kas jõe sängis, lammil või deltas. Mägedes on vooluvete moodustatud uhtekuhikuid.
Järve- ja meresetteid, isegi kui nad on transporditud jõgede poolt, ei nimetata jõesetteiks.
Ene Sepp

Ene Sepp (sündinud 17. juulil 1991 Raplas) on eesti kirjanik.

Haridus ning kirjanduslik tegevus

Ene Sepp lõpetas aastal 2010 Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi (ta oli aastal 2009 gümnaasiumi õpilasesinduse liige) ja aastal 2015 Tallinna Ülikooli Sotsiaaltöö erialal. Kirjutamisega on ta tegelenud alates 2005. aastast, kui alustas esimese noorsooromaani "Medaljon" kirjutamist.
2005. aastal alustas ta ka kirjutamist toonases Rapla maakonna ajalehe Nädaline noortelisas "Skriim". Hiljem on ta kas osaliselt või täiskohaga töötanud ka Delfi Noortekas, Raplamaa Sõnumites ning Õhtulehes.
Ene Sepa viies raamat "Vabandust, aga mis asja?" ja seitsmes raamat "Taeva tühjad tribüünid" valiti eesti lastekirjanduse ingliskeelsesse messikataloogi. 2018. aasta maikuus osales Sepp rahvusvahelisel kirjandusfestivalil Walesis .
Bratislava Milan Rastislav Štefániki lennujaam

Ajalugu

Esimene regulaarlennu Praha ja Bratislava vahel tegi Czechoslovak Airlines 1923. aastal tollasesse Vajnory lennujaama. Ettevalmistustööd praeguse lennujaama ehitamiseks algasid 1947. aastal ja ehitus algas 1948. aastal. Kahe rajaga lennujaam avati 1951. aastal.
Päikki Priha

Päikki Priha (sündinud 2. juulil 1948 Helsingis) on soome tekstiilikunstnik, kunstiteaduste doktor. Doktorikraadi teemal «Soome Käsitöö Sõprade Seltsi kirikutekstiilid» kaitses Päikki Priha 1991. aastal.
Päikki Priha on Soome Tarbekunsti kõrgkooli tekstiili- ja rõivadisaini professor.

Looming

Päikki Priha loominguline tegevus algas kohe pärast Tarbekunsti kõrgkooli lõpetamist 1972. aastal. Tema loomingut on paljudes ühiskondlikes hoonetes.
Alates 1982. aastast on Päikki Priha kavandanud kirikutekstiile ligikaudu 40 kirikule, sealhulgas Kuopio, Helsingi, Lapua, Tampere ja Espoo piiskopkondade piiskopirõivad.
Aastatel 1998–2004 kavandas ta kirikutekstiilid Helsingi toomkiriku, selle kabeli ja krüpti jaoks.
Ta on kavandanud Sibeliuse Akadeemia, Jyväskylä ülikooli, Joensuu ülikooli ja Tarbekunsti kõrgkooli rektorite ametirüü.
Päikki Priha osaleb näitustel alates 1973. aastast. Tal on olnud ka mitu isikunäitust.
2.–27. mail 2009 eksponeeriti Päikki Priha kirikutekstiilinäitust "Seitse teerada" EELK Tallinna Jaani kiriku lõunasaalis.
August Tuulse

August Tuulse (sündinud August Tenson; 30. september 1894 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 23. juuni 1940 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Elulugu

August Tenson sündis Kastre-Võnnu vallas Tartumaal ning õppis Võnnu kihelkonnakoolis.
Aastatel 1913–1917 töötas A. Tuulse politsei Tartu linna kriminaaljaoskonnas, esialgu kirjutajana ning Vene Ajutise Valitsuse ajal juba komissari abina.

Esimeses maailmasõjas

1917. aastal mobiliseeriti ja tegutses 12. armee peastaabi vastuluure osakonna käsundusametnikuna ning hiljem 2. Siberi korpuse staabi vastuluure salga juhina. Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni vastuluureasutused likvideeriti detsembris ja vabastati ametist.
1918. aasta kevadel jätkas A. Tuulse teenistust Tartu kriminaaljaoskonnas ja tegi 1918. aastal Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures apteekri õpilase eksami, 1918. aasta lõpus töötas ta ajalehe Postimees toimetuses.

Eesti Vabadussõjas

Pärast Eesti Vabadussõja algust liitus ta 1919. aasta alguses vabatahtlikuna Eesti rahvaväkke, kus võeti Tartumaa komandandi juurde erakorraliste kohustustega ametnikuks, 1919. aasta 1. veebruarist kuni 1. juunini 1920. aastal teenis Tuulse Sõjaväe Operatiivstaabi teadete kogumise osakonna Tartu punktis ülema abina.

Teenistus Eesti Vabariigis

1920. aasta juunis määrati ta Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema abi kohusetäitjaks ning kinnitati lõplikult Kaitsepolitsei Peavalitsuse ülema abiks 16. septembril 1921. aastal. 
1924. aasta 2. juulil nimetati A. Tuulse Politsei Peavalitsuse kaitsepolitsei osakonna ülemaks ja asus töö kõrvalt asus õppima Tallinna Rahvaülikoolide Seltsi Kolledži eragümnaasiumisse, mille lõpetas 1926. aastal.
1926. aasta 20. veebruaril määrati ta politsei inspektoriks, kelle ülesandeks oli poliitilise politsei töö sisuline korraldamine. 1929. aasta 1. juulil tema ametinimetust täpsustati ning temast sai poliitilise politsei inspektor. 
1933. aastal lõpetas A. Tuulse Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
1935. aasta 29. oktoobrist alates töötas A. Tuulse Siseministeeriumis siseministri abina, ta osales 1937. aastal uue Eesti põhiseaduse väljatöötamises.  
1938. aastal täitis ta lühikest aega sisekaitseülema ülesandeid ning määrati samal aastal riikliku katsekomisjoni esimeheks. 
August Tuulse sooritas 23. juunil 1940. aastal, pärast juunipööret Tallinnas enesetapu.
Sestriere

Sestriere (prantsuse keeles Sestrières) on alpiküla Itaalias Torino suurlinnapiirkonnas.
Küla asub 17 kilomeetri kaugusel Prantsusmaa piirist ning paikneb 2035 meetri kõrgusel merepinnast.
Sestrieres elab 838 elanikku (2003).
Geograafilised koordinaadid on 44°57′N 6°53′E.
Sestriere oli Torino taliolümpiamängude üks tegevuskohtadest, kus toimusid mõned mäesuusaalad. Külast saavad alguse ka mõned Tour de France'i ja Giro d'Italia jalgrattaetapid.
Uhtna klubi

Uhtna klubi on klubi Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Uhtna külas.
Klubi asutati 1948.
Mohe maakond

Mohe maakond (漠河县 (traditsioonilises kirjas 漠河縣; Mòhé Xiàn)) on maakond (3. järgu haldusüksus) Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonna loodeosas. See on Hiina kõige põhjapoolsem maakond; seal asub Hiina põhjapoolseim punkt (53°34' N).
Maakonna põhjapiiri moodustab Amuuri jõgi, mis on Hiina piiriks Venemaaga. Läänes ja lõunas piirneb maakond Sise-Mongooliaga (Hulun Buir Shi), idas Tahe maakonnaga.
Maakonna pindala on 18 367 km² või 18 233 km². Elanike arv oli 2004. aasta andmetel umbes 80 000.
Maakond on nime saanud Mohe rahva järgi.
Sihtnumber on 165100.

Loodus

Mohe maakonnas on Suur-Hingani mäestiku kõige põhjapoolsem osa.

Haldusajalugu

Mohe maakond asutati ametlikult 14. mail 1981 ning alustas toimimist 16. augustil 1981.
Kirna mõis (Hageri)

Kirna mõis (saksa keeles Kirna) oli eramõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 1637 Kohatu mõisast eraldatud alast.
Barbagia di Belvì

Barbagia di Belvì (sardi keeles Barbàgia de Brevìe) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.
Piirkonnas on kuus Nuoro provintsi valda: Aritzo, Belvi, Desulo, Gadoni, Meana Sardo ja Tonara. Barbagia di Belvì piirneb Barigadu, Mandrolisai, Barbagia di Seulo, Ogliastra ja Sarcidano provintsiga.