google/wiki40b huggingface dataset:
Jaganid

Nimetus

Yámana on jagani keeles 'mees'. Nad ise eelistavad enda ning oma keele kohta nimetust yagán (keelt nimetatakse mõnes allikas yamaníhasha).
Sõna yagán tuleb sõnast Yaga, mis on Murray väina nimi. See oli koht, kus jaganid kogunesid ja mille lähedusse inglise misjonärid rajasid misonijaama.
Käibel on veel nimetused Yagan, Yaghan, Yahgan, tekenika, yappú.

Päritolu

Nad on seal elanud umbes 6000 aastat.
Jaganite ja ühtlasi alakalufide päritolu kohta on kaks hüpoteesi. Ühe järgi on nad tulnud põhjast Chiloé väinade kaudu üle Ofqui maakitsuse. Teise hüpoteesi järgi on nad tulnud lõunast, Magalhãesi väinast lõuna poole jäävatelt saartelt Hoorni neemeni.

Sotsiaalne korraldus

Jaganid elasid salkades, millel ei olnud pealikke.
Talviti otsiti varju kuivalt maalt, kuhu ehitati onne.
Perekonna pea oli isa. Igal perekonnaliikmel olid oma kohustused. Perekonnad elasid kõrvuti ja käisid väikeste seltskondadega koos jahil. Nende seltskondadega liiguti ka mööda väinasid ja varuti toitu.

Kanuud

Nagu alakalufidelgi, oli ka neil elu keskmeks kanuu: nendes vedasid nad oma perekondi ja kogu vara, samuti tuleaset ühest puhkepaigast teise.
Kanuu pikkus oli 8...9 m ja sellesse mahtus terve perekond. Kanuu oli perekonna liikuv kodu, sest selles veedeti palju aega.
Neid kanuusid valmistati eelistatavalt kääbus-lõunapöögi (lenga) koorest.

Usund

Usuti ainsasse vägevasse olendisse Watauinewasse, kelle poole palvetati enam-vähem iga tegevust alustades.
Usuti ka kurjadesse vaimudesse (Curspi).

Tervendajad ja matused

Jaganitel etendasid olulist osa tervendajad või šamaanid, keda kutsuti Yekamush. Need ravisid haigeid ja emotsionaalselt tasakaalutuid ning kutsusid vaime appi.
Kui jagan suri, mähiti ta nahkadesse ning tema asjad pandi talle kaasa. Ta kaeti mullaga ja okstega ning sellesse kohta enam tagasi ei tuldud.

Riietus

Õlgadel kanti merilõvi või mõne saarmaslase nahku, mis olid kaelast ja pihast seotud. Teine nahk kattis genitaale.
Naised kandsid linnuluudest või väikestest merikarpidest kaelakeesid.

Elamud ja laagripaigad

Kui jaganid kuival maal laagris olid, elasid nad puuokstest valmistatud elamutes. Elamute kuju olenes aastaajast, sest ilmad olid erinevad. Sajandeid olid jaganid laagris oma lemmiklaagripaikades, mida ümbritsesid mägedest lahti murdunud teokarbid.

Toiduhankimine

Söödi põhiliselt merelõvide, saarmaslaste ja vaalade liha. Neid loomi kütiti suurte harpuunidega. Jahti pidasid mehed.
Peale selle söödi mitmesuguseid mereande, sealhulgas rannakarplasi, merisiilikuid, roosasid ämblikkrabisid ja mõningaid kalu. Nende järele sukeldusid jääkülma vette naised.
Laagris olles söödi täielikult ära guanako ja lindude liha. Samuti söödi seeni, marju ja mune.
Maaharimisega ei tegeldud.

Tööriistad

Jahi- ja kalapüügiriistu valmistati luust, puust ja kivist, kasutades ka loomade nahku, kõõluseid ja närve ning taimseid kiude.
Alexander Frei

Alexander Frei (sündinud 15. juulil 1979 Baselis) on endine Šveitsi jalgpallur, ründaja. Ühtlasi oli ta Šveitsi jalgpallikoondise ründaja, debüteerides rahvusmeeskonnas 24. märtsil 2001 mängus Jugoslaavia vastu. Frei oli Šveitsi rahvuskoondise kapten.
Hooajal 2004–2005 nimetati ta Šveitsi parimaks jalgpalluriks. Ühtlasi on ta kõigi aegade kõige enam väravaid löönud Šveitsi jalgpallur (42 väravat).
7. juunil 2008 toimunud Euroopa meistrivõistluste avamängus Baseli St. Jakob-Park staadionil sai Frei tõsiselt vigastada ja pidi ülejäänud meistrivõistluste mängud vahele jätma.

Isiklikku

Alexander Frei on 179 cm pikk ja kaalub 73 kg.
Katrina Koppel

Katrina Koppel (sündinud 9. septembril 1992 Tallinnas) on Eesti tudengi- ja kodanikuühiskonna aktivist.

Hariduskäik

Ta on lõpetanud Tallinna Ülikooli riigiteaduste ja politoloogia eriala. Tema uurimisteema on olnud populism ja tema juhendaja oli politoloog Mari-Liis Jakobson.
Gdański ülikool

Gdański ülikool (poola keeles Uniwersytet Gdański) on ülikool Poolas Gdańskis.
Ülikool asutati 1970.
Ülikoolis õpib üle 27 000 üliõpilase.
Ott Köstner

Ott Köstner (sündinud 9. novembril 1963) on eesti majandustegelane ja poliitik.
Alates 1991. aastast on Köstner üks arvutifirma Tigma asutajaid ja omanikke, praegu nõukogu liige.
Köstner oli Eesti Kongressi liige. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas ja sai 335 häält, kuid ei osutunud valituks. Ta on reservohvitser ja kaitseliitlane ning sai 1998. aastal leitnandi auastme.
Ott Köstner on kuulunud Erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse. Äriregistri andmeil astus ta erakonda 7. mail 2005, lahkus erakonnast aga viis korda: 18. mail 2010, 24. mail 2010, 28. mail 2010 (kaks korda) ning 21. jaanuaril 2011.
Raadiolokatsioon

Raadiolokatsioon on teaduse ja tehnika valdkond, mis ühendab meetodeid ja vahendeid objektide lokaliseerimiseks (asukoha kindlaksmääramiseks) ja tuvastamiseks raadiolainete abil. Selleks rakendatav seade on raadiolokaator ehk radar. Esimesed raadiolokatsioonisüsteemid võeti kasutusele Suurbritannias II maailmasõja ajal õhukaitse otstarbel.

Kasutatavad sagedused

Antenni võimendus ja suunatoime on seda paremad, mida suuremad on antenni mõõtmed, võrreldes raadiolaine pikkusega. Seepärast kasutatakse lühikesi raadiolaineid, mis jäävad peamiselt detsimeeter- ja sentimeeterlainete piirkonda.

Aktiivlokatsiooni põhialused

Antenn saadab kitsasse ruuminurka perioodiliselt võimsaid raadiolaineimpulsse. Väljasaadetud raadiolained hajuvad nende levialas olevatelt objektidelt, millel on teistsugused elektromagnetilised omadused. Osa hajunud raadiolainetest peegeldub tagasi vastuvõtuantenni (selleks on tavaliselt vastuvõtule ümberlülitatud saateantenn). Nõrk vastuvõetud signaal suunatakse edasi ülitundlikku vastuvõtjasse.
Peegeldunud impulsi hilistus on võrdeline objekti kaugusega, kusjuures 1-sekundisele hilistusele vastab vahemaa 150 meetrit.
Kui peegeldava objekti kaugus antennist muutub, siis erineb vastuvõetava signaali sagedus Doppleri efekti tõttu väljakiiratud võnkumise sagedusest; see sageduste erinevus võimaldab kindlaks määrata objekti radiaalsihilise liikumiskiiruse.
Objekti suunanurk ühtib antenni telje suunaga, sest elektromagnetlaine levib sirgjooneliselt.
Árpád Göncz

Isiklikku

Árpád Göncz oli abielus ja nelja lapse isa. Tema tütar Kinga Göncz on psühhiaater ja poliitik, ta oli Ungari välisminister aastatel 2006–2009.
Kukunor

Kukunor (tiibeti Co Ngoinbo või Mtsho-sngon-po, hiina 青海湖 Qinghai Hu 'sinine järv') on järv Hiinas (Tiibetis) Qinghai provintsis. Asub Tiibeti kiltmaa idaservas 3205 m kõrgusel merepinnast. Järve pindala on 5694 km².
1960. aastatel suubus järve 108 jõge. Aastal 2004 oli 85% nende jõgede suuetest kuivanud, sealhulgas ka suurima lisajõe Buhi suue. Alates 1959. aastast on järve veetase alanenud.
Järve nimi tuleb mongoli keelest ja tähendab 'sinine järv'.
Jon Voight

Jonathan Vincent "Jon" Voight (sündinud 29. detsembril 1938 Yonkersis New Yorgi osariigis) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA näitleja.
Voighti teekond Hollywoodi tähetaevasse algas 1969. aastal filmiga "Midnight Cowboy", milles osatäitmise eest saavutas ta oma esimese Oscari nominatsiooni. Järgnevatel aastakümnetel on Voight teinud kaasa väga mitmekülgsetes filmides, nende hulgas 1972. aastal filmis "Deliverance" ja 1978. aastal filmis "Coming Home" ("Kojutulek"), võites viimases osalemise eest ka parima meesnäitleja Oscari. Oma neljanda Oscari nominatsiooni saavutas ta Howard Coselli kehastamisega 2001. aasta biograafilises draamafilmis "Ali".
Voight on ka Oscari võitnud näitlejanna Angelina Jolie isa.
Hilli maakond (Texas)

Hilli maakond (Hill County) on maakond USA-s Texase osariigi keskosas. Geograafilised koordinaadid on 31°99' N, 97°13' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Hillsboro.
Maakonna pindala on 2554 km², millest 62 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 089. Aastal 2000 oli elanike arv 32 321.

Ajalugu

Hilli maakond moodustati 1853. aastal. Maakond sai nime sõja– ja mereväe minister George Washington Hilli järgi.
Hiiu Teataja

Hiiu Teataja oli Hiiu maakonna leht, mis ilmus aastatel 1934–1938 ja aastatel 1995–1999.
Aastatel 1934–1938 andis lehte välja A. Tamverk (Tammver).
Aastatel 1995–1999 oli lehe toimetaja Agnes Kallit.
Comodoro Arturo Merino Beníteze rahvusvaheline lennujaam

Comodoro Arturo Merino Benítez rahvusvaheline lennujaam (hispaania keeles: Aeropuerto Internacional Comodoro Arturo Merino Benítez) (IATA: SCL, ICAO: SCEL), tuntud ka kui Santiago rahvusvaheline lennujaam ja Nuevo Pudahueli lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Santiagot Tšiili pealinna. Lennujaam asub umbes 15 kilomeetrit Santiago kesklinnast. 
Lennujaam on LATAM Airlinesi üks kodulennujaamadest.
Aed-mädarõigas

Morfoloogia

Vars on 50–150 cm kõrgune, paljas, püstine ja harunev. Moodustab laia tugeva lehekodariku. Juurmised lehed suured, terveservalised, alumised varrelehed sulglõhised. Lehed on kergelt lainelised ning võivad kasvada meetrikõrguseks. Nelja kroonlehega valged õied asetsevad kohevates pööristes, mis kinnituvad 1,5 meetri kõrgusele õisikuvarrele. Pealt pruunikas ja seest valge juur on jäme ja lihav.

Levila

Pärineb Ida- ja Lõuna-Euroopast. Kultiveeritakse laialdaselt kogu maailmas. Aed-mädarõika looduslik vorm kasvab Venemaa idaosas ja Ukraina steppides.

Kasvukoht

Eestis vana kultuurtaim. Kasvab metsistunult raudteede ääres, maanteede ümbruses, mahajäetud aedades ja jäätmaadel.

Kasvatamine

Aed-mädarõigas on vähenõudlik kultuur. Paljundatakse juurpistikutega.
August Alle tänav

August Alle tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadriorus.
Tänav on sirge, kulgeb läänest itta ja on 200 meetrit pikk, algab Tormi tänavalt ja lõpeb Lahe tänaval.
Tänav tekkis 1928. aastal, kui Narva maantee ja A. Weizenbergi tänava vahelise maa-ala tükeldamisel nimetati Lahe ja Tormi tänava vaheline lõik Voolu tänavaks.
Aastail 1940–1941 ja 1944–1952 elas Voolu tänava lähedal (Narva mnt 78) eesti luuletaja ja publitsist August Alle. Luuletaja mälestuseks anti Voolu tänavale 25. septembril 1959 A. Alle nimi.
Eesti NSV aegse haldusjaotuse järgi asus tänav Mererajoonis.
Basaalstimulatsioon

Basaalstimulatsioon on 1970. aastatel Saksamaalt alguse saanud raske ja sügava vaimse alaarenguga laste ning täiskasvanute arenduskontseptsioon.
Kontseptsiooni rajas Andreas D. Fröhlich. Basaalstimulatsioon oli murdelise tähtsusega kogu pedagoogika ajaloos. Sellega tõestati lõplikult, et kõik inimesed on õpivõimelised ja arendatavad. Ning vaimupuudega inimeste kõrvale jätmine koolist ja arendamistegevusest pole põhjendatud. Basaalstimulatsiooni välja töötamisel oli juhtiv roll Mainzi Ülikooli eripedagoogika osakonnal (prof. Ernst Begemann; hiljem prof. Ursula Haupt).
Basaalstimulatsioon arendab inimese kõige lihtsamaid ja elementaarseid oskusi. Eesmärk on avardada inimese esmaseid tajuelamusi ning suurendada tema kontakti maailma ja teiste inimestega, suurendades inimese psühhosotsiaalset kompetentsi. Teraapia on intensiivne ja suunatud kehataju arendamisele. Sensoorse stimulatsiooni harjutuste valikul lähtutakse inimese individuaalsusest. Patsient saavutab oma kehalise mina tunnetamise ja saab suurema iseseisvuse oma tegevustes kaasa rääkida. Kõnetust ja teadvusetust ei käsitleta vastastikuse interaktsiooni takistusena. Edu tunnuseks on see, kui inimeses tekib vastusreaktsioon, kui see talle elamuse valmistab ja tema võimekust arendab. Kui ta omandab elementaarse omakehapildi, elementaarse aeg-ruumi orientatsiooni ja keskkonnatunnetuse.
Basaalstimulatsioon oli esialgu mõeldud individuaalse arengu toetamiseks, mis oli suunatud väga raske puudega lastele ja noortele. 1980. aastatel hakati basaalstimulatsiooni rakendama ka meditsiinis. See sai võimalikuks tänu Fröhlichi ja Christel Biensteini koostööle.
Basaalstimulatsiooni sihtrühma kuuluvad kõik inimesed, kelle taju, liikumine ja kommunikatsioonivõime on tugevalt kahjustunud või peaaegu puudub. Siia kuuluvad teadvusekaotus, kuutõbised, raske ajukahjustuse või traumaga inimesed, hüpoksilise ajukahjustus, Alzheimeri tõbi, komatöösne sündroom, liikumisvõimetud patsiendid, raske vaimupuudega ja enneaegsed lapsed.
Lootos

Mütoloogia ja sümboolika

Antiikajal nimetati lootoseks mitmesuguseid taimi, näiteks egiptuse lootost ja india lootost, mesikat ja mõnd puuliiki. Vesiroosi õiepunga ja õie kujutist on kreeka ja rooma kunstis sageli kasutatud ornamendi, näiteks lootospalmettornamendi loomisel.
Vanakreeka mütoloogias elasid Liibüas Suure ja Väikese Syrdi rannikul lotofaagid (tõlkes 'lootoseõgijad'). Kes oli sealseid lootosi söönud, ei tahtnud enam iial sellelt maalt lahkuda.
Nefertem (oli kas Ptahi ja Sehmeti või Ptahi ja Basti poeg). Teda on joonistatud kui suletuttidega kroonitud meest, kes mõnikord seisab ka lõvi seljas. Mõnedel maalidel on tal lõvi pea ning muumia keha. Varastel aegadel sümboliseeris teda lootoseõis, ta oli hea lõhna ehkaroomi jumal (nagu öeldakse Püramiiditekstis, "ta on lootoseõis Ra nina juures"). (Egiptus)

Sinine lootos

Lilleke, mis leiti Egiptuse püramiididest ja Tutanhamoni hauakambrist 1922. aastal, oli samuti lootos. Enam on see tuntud Niiluse liiliana. Tegelikult on see sinine vesiroos (Nymphaea caerulea), mitte lootos. Väidetakse, et sinine Niiluse lilleke sisaldab uimastit apomorfiini, millel on psühhoaktiivne toime.
Awwinorm

Awwinorm oli Avinurme valla ajaleht. Nimi Awwinorm on Avinurme saksakeelne nimi. Ajaleht ilmus 2009-2017; enne seda ilmus 1997-2008  Avinurme Valla Leht. Ajalehte andis välja Avinurme vallavalitsus
Malawi lipp

Malawi lipp on Malawi riigilipp. See võeti kasutusele 29. juulil 2010, kui Demokraatliku Progressiivse Partei juhitud valitsus esitas uue lipu kavandi. Muudeti lipu värvisiilude järjekorda, et see vastaks Pan-Aafrika lipu algsetele värvidele. Tõusev päike lipu ülemisel siilul asendati keskel asuva valge täispäikesega, mis sümboliseerib Malawi majanduslikku edu pärast iseseisvumist. Opositsiooniline Ühendatud Demokraatlik Rinne on lipu muutmise kohtus vaidlustanud. Malawi President Bingu wa Mutharika kinnitas uue lipu 29. juulil 2010.

Endine lipp

Malawi eelmine riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 6. juulil 1964. See oli must-puna-roheline Malawi Kongressi Partei lipp, mille mustal väljal on kujutatud punast 32 kiirega tõusvat päikest, "kvatša". Malawi Kongressi Partei lipu eeskujuks on võetud Kariibi mere piirkonnas Marcus Carvery juhtimisel tegutsenud mustanahaliste vabastusliikumise lipp.
Must kujutab aafriklasi, punane vabaduse eest valatud verd ning roheline loodust. Päike sümboliseerib lootust ja vabadust Aafrika rahvastele.

Riigipea lipp

Malawi presidendi standartiks on punane kangas, millel on kujutatud kollast lõvi mustade küüniste ja musta keelega, lõvi all on aga kollane lint kirjaga "Malawi". Lipu proportsioonid on 2:3 ja see võeti kasutusele 1964. aastal.

Merelipp

Malawi merelipuks on valge kangas, mille jagab neljaks punane rist (Püha Jüri rist). Vardapoolse ülemise välja hõivab rahvuslipp, lehvipoolsel alumisel väljal on aga kujutatud kollane ankur ja selle kohal punane lõvi. Lõvi ja ankru vahel on kiri "MALAWI ARMY" ja ankru all "NAVAL UNIT". Lipu proportsioonid on 2:3.

Malawi ajaloolised lipud

Aastatel 1914–1953 oli Njassamaa (Malawi endine nimi) lipuks sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Njassamaa vapikilp, kuni 1919 aastani oli see valge sõõri sees. Kilbil ülemisel väljal oli kujutatud mustal taustal kollast tõusvat päikest, alumisel väljal aga künkal seisvat kollast mustade tähnidega leopardi.
Aastatel 1953–1964 Kuulus Njassamaa Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni ning kasutusel oli ka selle lipp. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Föderatsiooni vapilt pärit vapikilp. Njassamaad tähistas vapil kollane tõusev päike.
1991. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1991. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 26. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 19.–24. veebruarini Lahtis Soomes.
Shahram Shabpareh

Karjäär

Ta alustas karjääri trummimängijana 1960. aastate alguses, kui ta oli 13 aastat vana. 17-aastaselt hakkas ta esinema ansambliga Rebells. Pärast 1979. aasta islamirevolutsiooni ei saanud paar aastat varem Californiasse elama asunud Shahram enam kodumaale naasta. Sellest ajast saadik on ta elanud Ameerika Ühendriikides. Oma 50-aastase karjääri jooksul on ta saanud populaarseks artistiks Iraani inimeste seas. Tema kontserte on hästi vastu võtnud iraanlased üle kogu maailma. Shahram on pärsia talendisaate kohtunik.
Olga Usar

Olga Usar (aastani 1942 Arras; 18. märts 1917 Tallinn – 23. oktoober 1998 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane.
1936 lõpetas ta Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi.
1932–1948 tuli ta 11 korda Eesti meistriks kõrgushüppes. Peale selle sai ta meistrivõistlustelt eri kergejõustikualadel veel kokku 6 hõbedat ja 2 pronksi. 1940 võitis ta Balti matšil kõrgushüppe kuldmedali. Ta sai meistrivõistlustelt medaleid ka võrk- ja korvpallis.
Ta töötas 23 aastat Normas. Ta oli Norma Spordiklubi ja Tallinna Spordiveteranide Koondise juhatuses.
La Pazi maakond

La Pazi maakond (La Paz County) on maakond USA-s Arizona osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 33°50' N, 113°56' W.
Maakonna halduskeskus on Parker ja suurim linn Quartzsite.
Maakonna pindala on 11 690 km², millest 35 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 489. Aastal 2000 oli elanikke 19 715.

Ajalugu

La Pazi maakond moodustati 1. jaanuaril 1983 Yuma maakonna põhjaosast. La paz tähendab hispaania keeles 'rahu'.
Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega klooster

Ajalugu

Klooster on rajatud peaingel Miikaeli auks. Kloostri peakirik (hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998) on ühtlasi Ukraina Õigeusu Kiriku peakirik. Kloostri hoonetekompleksi kuuluvad lisaks Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega peakirikule trapesa (refektoorium) Johannes Jumalasõnaõpetaja kirikuga (1713) ja kellatorn (1716–1719; hävitatud 1930. aastatel, taastatud 1997–1998).
Baikali järv

Üldandmed

Järve pikkus on 636 km ja laius kuni 80 km.
Baikal on maailma sügavaim ja suurima mahuga mageveejärv. Järves on viiendik maailma vedelast mageveest (üle nelja viiendiku Venemaa omast). Baikali vesi on väga selge.
Baikal asub mäeahelikevahelises tektoonilises nõos. Järves on 27 saart; neist suurim on Olhon. Idaosas asuvad suuremad lahed (Barguzini, Tšivõrkui ja Provali laht) ja poolsaared (Svjatoi Noss).
Järve suubub 1123 jõge ja oja, millest suurimad on Selenge, Ülem-Angara ja Barguzin. Välja voolab Angara, mis suubub Jenisseisse ning on mitmes kohas üles paisutatud.
Hoolimata suurest sügavusest on Baikali vesi hästi segunenud, osaliselt kuumaveeallikate tõttu, mis asuvad neljasaja meetri sügavusel.
Baikali sadamad on Baikal, Baikalsk, Tanhol, Turka, Ust-Barguzin ja Nižneangarsk.
Baikali valglas, mis ulatub Mongooliasse, elab 5 miljonit inimest. Suurimad linnad on seal Ulan-Ude ja Ulaanbaatar.

Geoloogia

Baikal on maailma vanim järv. Järve vanuseks hinnatakse umbes 25 miljonit aastat. Vanuselt teisel kohal on Tanganjika, mis on 2 miljonit aastat vana. Järved ei ole tavaliselt geoloogilises ajaskaalas eriti püsivad, seega on Baikal väga unikaalne nähtus. Baikal on tekkinud riftivööndisse.

Elustik

Baikalis elab üle 2600 tuntud taime- ja loomaliigi. 960 looma- ja 400 taimeliiki on endeemsed. Järves elab üle 50 kalaliigi, ligi pooled neist on endeemsed (suur ja väike õlikala). Tähtsaim töönduskala on omul.
Kuulsaim ja salapäraseim Baikali asukas on baikali viiger (Phoca sibirica). Salapäraseks teeb ta asjaolu, et ei mõisteta, kuidas selle liigi eellased Baikalisse jõudsid. Baikali viiger on ka ainus Baikalis elav imetaja.
Suurt endeemide hulka seletab järve vanus ja väga kiire adaptatiivne radiatsioon.
Baikali idakaldal asub Barguzini ja lõunakaldal Baikali looduskaitseala.
Järve uurib Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Limnoloogiainstituut (Listvjankas).

Reostus

Baikali valglasse on rajatud tselluloositehaseid (Baikalskis), soojuselektrijaamu ja keemiatehaseid. Erakordselt puhta järvevee saastumise vältimiseks kasutatakse puhastusseadmeid, kuid ikkagi on ettevõtted seda õrna ökosüsteemi kahjustanud. Tugevasti on vähenenud kalasaak ja hävinud on suur osa põhjaelustikust.
Nairobi rahvuspark

Nairobi rahvuspark on rahvuspark Keenias Nairobist vahetult lõunas, umbes 7 km kaugusel kesklinnast.
Rahvuspargi geograafilised koordinaadid on 1° 22′ 0″ S, 36° 51′ 0″ E.
1946. aastal loodud Nairobi rahvuspark oli Keenia esimene rahvuspark. Rahvuspargi pindala on 117,21 km². Seda haldab Keenia looduskaitseamet.
Nairobi rahvuspark moodustab umbes kümme protsenti Athi-Kapiti ökosüsteemist ning on selle ainus kaitse alla võetud osa. Piirkonna kõrgus merepinnast jääb 1533 ja 1760 meetri vahele. Jaanuarist märtsini on kuum ja kuiv, aprillist juunini kuum ja niiske ning juulist oktoobrini väga soe ja niiske.
Põhjast, idast ja läänest on park piiratud elektritaraga, lõunapiiri moodustab Mbagathi jõgi. Teisel pool jõge paikneb Kitengela kaitseala. Jõgi ei piira muu hulgas mitmesuguste sõraliste aktiivset liikumist.

Ajalugu

Kui Briti kolonistid 19. sajandi lõpus praeguse Nairobi piirkonda saabusid, oli seal rikkalik loomastik, kellega kõrvuti elasid masai rändkarjakasvatajad ja kikuju põlluharijad. Kui linn kasvas, sagenesid kokkupõrked loomadega. Metsloomad tõrjuti tasapisi Nairobist lääne ja lõuna pool asuvatele tasandikele, kus loodi kaitseala, millel kehtisid piirangud eelkõige küttimise suhtes, kuid kogu ülejäänud tegevus oli reguleerimata. Rahvusparkide loomise eestkõnelejaks sai Mervyn Cowie, kes pärast eemalolekut Keeniasse tagasi tulles avastas, et loomade arvukus oli märgatavalt vähenenud. Rahvuspark avati 1946. aastal. Selle alal elanud masaid koliti mujale. Mervyn Cowie sai rahvuspargi direktoriks ning jäi sellesse ametisse kuni 1966. aastani.

Taimestik

Suurema osa rahvuspargi alast moodustab üksikute akaatsiapõõsastega rohtla. Lääneosa kõrgustikel on levinud lehtmetsad, kus kasvavad muu hulgas õlipuud, krootonid, Brachylaena hutchinsii ja Calodendrum. Madalamatel nõlvadel kasvavad punaheina-, küpressi-, paelhirsi- ja penihambaliigid ja üksikud Acacia xanthophloea'd. Rahvuspargis domineerivad akaatsiad ja lühter-piimalilled. Esinevad ka Apodytes dimidiata, Canthium schimperiana, Elaeodendron buchananii, viigipuu Ficus eriocarpa, Aspilia mossambicensis, sumahh Rhus natalensis ja Newtonia liigid. Kaljustel mäenõlvadel kasvavad piimalill Euphorbia brevitorta, driimia Drimia calcarata ja Murdannia clarkeana.

Loomastik

Et Mbagathi jõgi on rahvuspargi juures üles paisutatud, kogunevad loomad (eelkõige herbivoorid, eriti gnuud ja sebrad) põuaperioodil pargi alale.
Rahvuspargis on esindatud teiste seas aafrika pühvel, paavianid, teravmokk-ninasarvik, Burchelli sebra, gepard, kongoni, Granti gasell, jõehobu, leopard, lõvi, Thomsoni gasell, kanna, impala, kaelkirjak Giraffa camelopardalis tippelskirchi ja vohlu.
Rahvuspargi alal elab umbes 500 linnuliiki, sealhulgas jaanalind ja raisakotkas.
Alates 1963. aastast tegutseb vigastada saanud ja orvuks jäänud loomade pelgupaik, kuhu tuuakse peamiselt elevandi- ja ninasarvikupoegi kõikjalt Keeniast.
Corigliano Calabro

Haldus

Corigliano Calabro piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acri, Cassano all'Ionio, Longobucco, Rossano, San Cosmo Albanese, San Demetrio Corone, San Giorgio Albanese, Spezzano Albanese.
Corigliano Calabro halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Apollinara, Baraccone, Cantinella, Costa, Fabrizio Grande, Fabrizio Piccolo, Piana Caruso, San Nico, Scalo, Schiavonea, Simonetti, Thurio (Thurii), Torricella, Villaggio Frassa.

Loodus

Corigliano Calabro piirneb kirdes ja idas Joonia mere Taranto lahega .

Ajalugu

Esimesed teated Corigliano kohta on pärit aastast 977, kui maa vallutas Napoli emiir al Quasim.
Tuisusikk

Kirjeldus

Tuisusikk on 11–20 mm pikkune, tagaosas kitseneva kehaga. Kattetiivad on kollased nelja musta laiguga, mis võivad mõnikord olla kokku sulanud. Pikad ja saledad jalad on mustad, nagu ka pea ja rindmik. Tuisusiku elutsükkel kestab kolm aastat ja elupaigaks on neil okaspuumetsad, sageli mägedes. Vastsed arenevad lagunevas kuuse või männi puidus. Täiskasvanud isendeid võib suvel leiduda lilleõitel, peamiselt sarikalistel.
Saduküla vald

Saduküla vald (saksa keeles Saddoküll) oli vald Tartumaal Kursi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Saduküla vald Puurmani vallaga.
Valla alal asus Saduküla mõis.