google/wiki40b huggingface dataset:
Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia

Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia (vene keeles Российская академия медицинских наук) oli Venemaa Föderatsiooni üks riiklikke teadusakadeemiaid, mille tegevuse eesmärk oli koordineerida alusuuringuid meditsiini valdkonnas. Akadeemia eksisteeris aastatel 1992–2013.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ilmus 4. jaanuaril 1992 Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlus, millega kujundati NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia ümber Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemiaks. 1992. aastal anti akadeemiale Venemaa Föderatsiooni riikliku akadeemia staatus.
Akadeemia eesotsas oli president. Neid on olnud 1992. aastast saadik kolm: Valentin Pokrovski (1992–2006), Mihhail Davõdov (2006–2011) ja Ivan Dedov (2011–2013).
Karbid

Ehitus

Erinevalt teistest limustest on karpide pea redutseerunud.
Tavaliselt koosneb nende koda kahest poolmest, mis ümbritseb ja kaitseb isendi sisust. Ülal ühendab poolmeid eriline lukuside ehk ligament. Poolmeid tõmbab kokku tugev sulgurlihas. 
Mantliõõnes asuvad neil suu ja pärak ning õõne mõlemal pool lõpused.

Eluviis

Karbid on eranditult vee-elulised, elutsedes nii mere- kui ka magevees. Mõned rannakarbid suudavad vastu pidada ka lühemaajalisi kuivi perioode.
Karbid on limuste seas ainulaadsed, sest nende suus puudub toitumiseks vajalik hõõrel ehk raadula. Karbid toituvad kas vett filtreerides (on filtrijad) või putkeste abil. 
Karpidele on omapärane ka elamine üksteisega kokku kinnitunult või liiva ja teiste setete all. Mõned karbid (näiteks kammkarbid) suudavad ka ujuda.
Enamik karpe on lahksoolised.
Merelistel karpidel esineb vastsena kas trohhofoor või veeliger ehk purjukvastne.
Drybin

Ajalugu

Drybinit mainitakse esimest korda aastal 1569. Administratiivselt kuulus see Mstsisłavi vojevoodkonda. Aastal 1633 mainis küla oma testamendis Lew Sapieha. valdusse. Uputuse ajal võitsid aastal 1660 küla lähistel Rzeczpospolita väed maale tunginud vene vägesid. Põhjasõja järel olid aastal 1708 külas laagris Vene väed.
Poola jagamisel läks Drybin aastal 1772 Venemaa koosseisu. Seal kuulus alev algselt Valgevene ja hiljem Mogiljovi kubermangu. Aastal 1784 sai asulast Ciechanowieckite mõisa keskus. Toona olid seal veski ja õigeusu kirik. Aastal 1830 rajati sinna viinavabrik. XIX sajandil elas alevis palju kingseppasid, kes lõid oma salakeele «катрушніцкі лемезень». Aastal 1903 asutati seal tuletõrjeühistu. Aastal 1909 olid 40% asula elanikest juudid.
Aastal 1924 hakkas Drybin kuuluma Valgevene NSV koosseisu. kus sellest sai rajoonikeskus. Peagi Drybini rajoon aga kaotati. Teise maailmasõja ajal rajati Drybinisse surmalaager, kus hukkus 2500 inimest. Ametlikult sai Drybinist alev alles aastal 1997, mil Tšornobõli katastroofi tõttu asustati külasse ja selle ümbruskonda ümber hulgaliselt inimesi.
Alexander Scherer

Alexander Nicolaus Scherer (30. detsember 1771 Peterburi – 16. oktoober 1824 Peterburi) oli keemik.
Kirjanikust professori poeg. Töötas Tartu Ülikoolis keemiaprofessorina 1803–1804, hiljem ka Halle Ülikoolis ja Peterburis.
Colfaxi maakond

Ajalugu

Colfaxi maakond moodustati 1869. aastal. Maakond sai nime USA asepresident Schuyler Colfaxi järgi.
Laiakivi viirpuu

Laiakivi viirpuu on viirpuu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Metskülas Laiakivi talu alal.
Puu rinnasümbermõõt on 173 cm ja kõrgus 15 m.
Kõrrelised

Iseloomustus

Kõrrelisi on umbes 600 perekonda 9000–10 000 liigiga. On hinnatud, et taimekooslused, kus domineerivad kõrrelised, katavad umbes 20% maakera maismaast. Kõrreliste hulka kuuluvad tuntud teraviljad nisu, rukis, kaer, oder ning kõik muru- ja heintaimed. Teatud kõrrelised, näiteks aruheinad, kastikud, siidpöörised, helmikad ja stepirohud, on aianduses kasutusel dekoratiivtaimedena.

Kõrs

Kõrrelised on rohttaimed, kellele on omased seest õõnsad silindrikujulised varred. Lehed paiknevad varrel vahelduvalt. Lehel saab eristada lehetuppe, mis ümbritseb kõrt ja lehelaba. Eri liikidel võib lehetupp olla nii avatud kui ka kinnine, viimasel juhul on lehetupe servad tangentsiaalselt kokku kasvanud. Kõrrelistele on omane (ehkki esineb ka teistes taimesugukondades) lehelaba ja -tupe üleminekukohas olev keeleke (näiteks päiderool) või karvaring (näiteks pillirool). Lehelaba alusel võib teatud rühmadel eristada nn kõrvakesi, mis ümbritsevad mõlemalt poolt vart.

Pähik

Kõrreliste õisik on harilikult tipmine ja see koosneb osaõisikutest, mida nimetatakse pähikuteks. Pähikud võivad koosneda ühest või sageli mitmest õiest (kuni 20); botaaniliselt saab eristada tähki, pööristähki ja pöörist, esineb ka siirdetüüpe.

Sõklad

Pähiku alusel paiknevad libled, enamasti on neid 2, vahel ka 1 või 3. Kõrreliste õit ümbritsevad sõklad, kusjuures eristatakse välissõkalt ja sisesõkalt. Esimene neist on suurem ja tugevam, kattes ja kaitstes ka sisesõkalt. Välissõkla tipuosast turritab mõnikord välja ohe. Välissõklalt (ka liblelt) võib leida ka nn anduri, mis on vastava struktuuri seljaosa (välimist osa) läbiv eenduv keskrood.

Õied ja viljad

Nende õied on enamasti hüpogüünsed ehk ülemise sigimikuga. Kuna kõrrelised on tuultolmlejad, ei vaja nad tolmeldajate ligimeelitamiseks suuri ja värvilisi õisi. Kõrreliste õite värvivalik ulatub beežist pruunini ning oranžist kuldseni. Viljaks on enamasti teris. 
Kõrrelised on välisehituselt sarnased lõikheinalistega.

Majanduslik tähtsus

Kõrrelistel on majanduslikult tähtis väärtus, näiteks bambust kasutatakse Ida-Aasias ja Aafrika Sahara piirkonnas ehitustöödel, söögiks kasvatatakse aga nisu, otra, rukist jne.
Anna-Liisa Supp

Anna-Liisa Supp (sündinud 3. veebruaril 1987) on eesti laulja.
Ta on telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja finalist. Anna-Liisa saavutas telesaate teises voorus teise koha. 
Anna-Liisa Supp ja Fredi Kaasik osalesid duona Aphro Tito 2006. aasta Eurolaulul lauluga "Sweet Separation", mis saavutas üheksanda koha. Anna-Liisa on ka osalenud saates "Kaks takti ette". Augusti lõpus läks ta koos DJ Widenskiga house-muusika tuurile ja nüüd ongi selle muusikastiili peale jäänud. Ta andis välja promosingli «Bigger than Everything».
Ilu

Antiikaja ilukäsitlus

Antiikses esteetikas ei olnud ilu keskne väärtus ega ainus esteetilise hinnangu saanud nähtus, vaid see oli tihedas seoses teiste, tähtsamate esteetiliste väärtustega. Demokritose, Platoni, Aristotelese ja Plotinose järgi põhines ilu eelkõige mõõdul, korral, kindlapiirilisusel, harmoonial ja sümmeetrial. Algseks peeti vaimset ilu, mis ei avaldu niivõrd kauni vormi ega sellest saadava meeldiva meelelise muljena kui otstarbekuse, korra ja mõistuspärasusena.
Vaimne ilu arvati väljenduvat kehalises ilus. Klassikalisel ajajärgul sai kunstiteose täiuslikkuse kriteeriumiks vaimu ja keha ilu harmooniline ühtsus (arhailise ajastu kunst selleni veel ei küündinud). Hellenismi ajal jäi see taas tagaplaanile ja asendus ilusa eseme idealiseerimisega ilma harmooniat taotlemata.
Aristotelese järgi kehastus eeskuju andev ilu kõiki ideaale ühendavas ilusas inimeses. Eriti kauniks peeti tema järgi vaba inimese ühiskondlikke tunnuseid: kuulsust, väärikust, autunnet, rikkust ja sõltumatust tööst. Eriti alandav oli niisugune töö, mis ei nõudnud kunstimeelt.
Ilu pidi pakkuma ka naudingut, kuid Sokratese ja Cicero järgi oli ta lahutamatu kasulikust ning Platoni järgi võis ilu paljudel juhtudel samastada heaga.
Pärast Kreeka linnriikide ja neis kehtinud ühiskondlike suhete langust kandus ilukäsitluse peatähelepanu ilult kui ühiskonna ja kunsti nähtuselt nii-öelda loomulikule ilule – seda lootis stoa avastada looduses ja kosmoses.

Keskaja ilukäsitlus

Giovanni Boccaccio ei kirjeldanud oma raamatus "Dekameron" ilusaid inimesi, vaid üksnes inetuid. Nimelt oli ta veendunud, et inimene saab ilus olla ainult ühel viisil, inetu aga väga paljudel. "Tuhandes ja ühes öös" ilusaid inimesi küll kirjeldati, aga neid kirjeldati kõiki ühesugustena. Tänapäeval seevastu usutakse, et inimene saab ka ilus olla paljudel viisidel.
Mali poliitika

Kuni 2012. aasta märtsi ja detsembri riigipööreteni toimis Mali poliitika poolpresidentaalse esindusdemokraatliku vabariigi raamistikus. Mali riigipea on president, kes nimetab ametisse valitsusjuhi, peaministri. Riigis on mitmeparteisüsteem.
Täidesaatev võim kuulub valitsusele. Seadusandlik võim jaguneb valitsuse ja parlamendi, rahvusassamblee, vahel. Kohtuvõim on seadusandlikust ja täidesaatvast võimust eraldatud.
Economist Intelligence Unit'i demokraatia indeksi järgi on Malis "hübriidrežiim".
Ao Pae

Ao Pae (sündinud 29. jaanuaril 1942 Tartus) on Eesti aiandusteadlane ja taimefüsioloog.

Elulugu

Pae on füüsik Aleksander Pae poeg.
Lõpetas 1960 Tartu 5. keskkooli, 1966 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna, põllumajandusmagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Kasvuhoonete õhu süsihappegaasirežiim turvassubstraadi kasutamise korral", Ph.D. (taimekasv, 1995, EPMÜ), väitekiri "Katmikkultuuride CO2-ga rikastamise uurimine". Oli 1966–67 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi vaneminsener, 1967–86 nooremteadur, 1986–93 teadur, 1993–2004 EPMÜ agronoomiateaduskonna dotsent, ühtlasi 1999–2004 aianduse instituudi juhataja, 2005– EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi aianduse osakonna dotsent. Õpetanud taimefüsioloogia biokeemilisi aluseid, katmikehitisi ja katmikkultuure, taimebiotehnoloogiat.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: taimefüsioloogia, katmikkultuuride tehnoloogia, puuviljandus. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Üle 70 teadustrükise.
Nunnadetagune torn

Nunnadetagune torn kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. 
Ümarkaarega konsooltorn paikneb linnamüüri põhjaküljel, Tornide väljaku ja Balti jaama lähedal, Kuldjala torni ja Loewenschede torni vahel. Tänapäeval on selle aadress Kooli tänav 1/3, torn on ehitatud kokku hilisema naabermajaga.
Nime sai Nunnadetagune torn asukoha järgi tsistertslaste ordu Püha Miikaeli nunnakloostri taga. See kuulus nn Kanne müüri tornide hulka. Varasemat Margrete kaitsemüüri asendava müüri rajamist alustati 1310. aastal Tallinna asehalduriks määratud Johannes Canne (Jens Kanne) juhtimisel.
Torni kujutisega on valmistatud vaskne rinnamärk.
Kopli kalmistu

Kopli kalmistu oli kalmistu Tallinnas Kopli poolsaarel tänapäeva Kopli asumis.
Kopli kalmistu rajati 1774. aastal pärast seda, kui Venemaa keisririigis keelati kirikutesse ja elamute lähedusse matmine. Kalmistule maeti saksakeelsete Niguliste ja Oleviste koguduste liikmeid: kalmistu idapoolne osa kuulus Oleviste ja läänepoolne osa Niguliste kogudusele. Esimene kalmistule maetu oli Taani päritolu maaler Hildebrand Hildebrandsen.
1833. aastal laiendati kalmistut veelgi ida- ja läänesuunas ning oma lõpliku suuruse, umbes 10 hektarit, sai kalmistu aastatel 1868–1869.
Kopli kalmistust sai omaaegne Eesti kõige suurema kabelite arvuga nekropol. Kopli kalmistule maeti hulk baltisaksa kultuuritegelasi.
28. mail 1933 maeti kalmistule enesetapu sooritanud kommunist Martin Vaarmann. See oli esimene ilmalik matus Kopli kalmistul. Matusekõnes ütles Riigikogu liige Priidik Kroos: "Meie asetame su tagasi mulda, et laguneksid jälle algosakesteks, millest sa saadud. Siit hauast ei ole enam mingisugust ülestõusmist. On ainult ees suur töörahva ülestõusmine, mis purustab kodanlise korra, millega Vaarmann võidelnud kuni oma elu lõpuni."
1951. aastal kalmistu likvideeriti Nõukogude Liidu võimuorganite poolt ja kõik hauad tehti maatasa. Ümber maeti ainult kolm inimest: Eduard Bornhöhe, Netty Pinna ja Konstantin Türnpu.
1993. aastal võeti endine Kopli kalmistu looduskaitse alla. Aastail 2002–2006 rekonstrueeriti kalmistu ala arhitekt K. Lootuse projekti järgi Kopli kalmistupargiks.
2006. aastal lõpetati Kopli kalmistupargis ulatuslikud korrastustööd.
Kert Haavistu

Isiklikku

Tema vend Mikk Haavistu mängib jalgpalli Nõmme Kalju ridades.
Krüüdneri abikirik

Krüüdneri abikirik on Kambja koguduse endine abikirik, mis asub Kanepi vallas Sulaoja külas (Krüüdnerist umbes 5 km kaugusel).
Kiriku ehitas Kambja kihelkonna lõunapiirile kolme kihelkonna (Kambja, Kanepi ja Otepää) piirimaile Krüüdneri mõisa omanik von Maydell. Parun kinkis kirikule oreli, paruni proua aga kroonlühtri ja altaripildi. Abikirik pühitseti 2. oktoobril 1904 (19. septembril 1904 vkj).
Kiriku tegevust korraldas kohalik vennastekogudus, kuus korda aastas käis siin teenimas Kambja koguduse õpetaja, lisaks käisid siin teenimas nii Kanepi ja Otepää koguduste õpetajad (kumbki üks kord aastas).
Viimased jumalateenistused Krüüneri abikirikus pidas 1950. aastatel õpetaja Harald Tammur. Seejärel võeti pühakoda koguduselt ära ja see muudeti kolhoosi laoruumiks. Krüüdneri abikiriku altar asub praegu Kambja kirikus ja positiivorel Nõo kirikus. Aastal 2001 tagastati hoone Kambja kogudusele.
Endel Jaanimägi

Endel-Johannes Jaanimägi (14. veebruar 1919 Vastse-Antsla vald – 1. märts 1974 Tallinn) oli eesti ühiskonnategelane (ELKNÜ KK ja EKP KK liige).
Ta oli aastatel 1957–1974 Eesti Televisiooni- ja Raadiokomitee esimees.
Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus

Süžee

Will Turner (Orlando Bloom) ja Elizabeth Swann (Keira Knightley) otsivad koos kapten Barbossaga (Geoffrey Rush) meeleheitlikult võimalust päästa Kapten Jack Sparrow (Johnny Depp) Davy Jonesi (Bill Nighy) needuse käest. Meeskond peab reisima Singapuri ning varastama piraadipealiku Sao Fengi (Chow Yun-Fat) käest navigatsioonikaardi, mis neid maailma lõppu juhatab.
Äriplaan

Äriplaani koostamine

Äriplaani koostamise põhjuseks võivad olla näiteks ettevõtte sisemised vajadused (eesmärkide ja tegevuskava dokumenteerimine ja selle tutvustamine, tegevuse planeerimine), investorite kaasamine, laenuvõtmine ja toetuste taotlemine.
Äriplaan koostatakse valdavalt 3–5 aastaks. Samas sõltub valitud ajaperiood äriplaani sisust, eesmärgist ja kavandatava investeeringu elueast. Näiteks on mõistlik tööstuskinnisvara arendamisel koostada äriplaan 15–20 aastaks.
Äriplaan on konfidentsiaalne dokument. Selle tagamiseks kasutatakse sageli konfidentsiaalsuslepinguid. Toetuse taotlemisel on niisuguste lepingute rakendamine keeruline. Sellepärast on mõistlik ettevõtte ärisaladuse seisukohalt oluliste teemade käsitlemisel jääda mõistlikult ülevaatlikuks.
Mikro- ja väikeettevõtte äriplaani mõistlikuks pikkuseks on 15–25 lehekülge pluss lisad.
Hellat Rumvolt

Hellat Rumvolt (11. mai 1935 Tallinn – 18. aprill 2011 Tallinn) oli Eesti poksija ning liiklustegelane. 
Ta lõpetas 1953. aastal Tallinna 22. Keskkooli.
Rumvolti treenerid oli Artemi Tepp, Rinald Bamberg, Raimond Turja ja Evald Seepere. Ta pidas üldse 83 kohtumist ning võitis neist 61.
Rumvolt oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Eesti NSV meister (1957). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel sulgkaalus (kuni 57 kg) kolmanda koha (1955).
Rumvolt töötas hiljem liikluspolitseis (ta oli ka Nõukogude ajal Eesti NSV Siseministeeriumi Riikliku Autoinspektsiooni ülem).
Vaivina mõis

Vaivina mõis (saksa keeles Sophienhof) oli eramõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 1811 Voka mõisast eraldatud alast.
Soinaste

Ajalugu

Soinaste küla maad, kuulusid algselt Tartu kreisi Tartu-Maarja kihelkonna Ropka mõisa maade hulka.
Kõnnu vald (Torma kihelkond)

Kõnnu vald (Gemeinde Kondo) oli vald Torma kihelkonnas Tartumaal aastatel 1866–1892.
Kõnnu vald liideti aastal 1892 Võtikvere vald vallaga.
Kronbergi loss

Kronbergi lossihotell (originaalnimega Schloss Friedrichshof) on Kronberg im Taunuse linnas Frankfurt am Maini lähistel Hesseni liidumaal asuv viietärnihotell, mis kuulub Hessenitele.

Ajalugu

Historitsistlikus stiilis loss ehitati Saksa keisri ja Preisimaa kuninga Friedrich III lesele Suurbritannia kuninglikule printsessile Victoriale tema abikaasa surma järel kuningliku peaarhitekti Ernst von Ihne projekti järgi aastatel 1889–1893. Leskkeisrinna (Kaiserin Friedrich) elas lossis kuni surmani 1901. aastal ning valduse koos kunstikoguga päris tema noorim laps Preisi printsess Margarethe.
Christian Ehrenfried Baumann

Christian Ehrenfried Baumann (? Frankenstein Sileesia – 24. november 1755 Vigala) oli Eesti vaimulik.
Baumann sündis 18. sajandi alguses Frankensteinis Sileesias, praeguste nimede ja haldusjaotuse järgi Ząbkowice Śląskies Ząbkowice Śląskie maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Poolas. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 28. aprillil 1747) Jena ülikoolis. Ordineeriti õpetajaks 27. septembril 1752.
Ta oli (kutsuti 6. juulil 1752) aastatel 1752–1755 Vigala Maarja koguduse adjunktõpetaja.

Isiklikku

Tema äi oli Harju-Madise koguduse õpetaja Samuel Stricker.
Psammon

Psammon on veekogu niiske kaldaliiva pinnal ja selle õhukest ülakihti asustavate mikroskoopiliste veeorganismide kogum.
Psammoni alla kuuluvaid veeorganisme võib leida veepiirist kuni paari meetri kaugusele kaldale ulatuval madalal liivasel ülakihil (kuni 4–5 cm). Kõige rohkem mikroorganisme leidub 0,1–1 cm sügavuses kaldaliivas.
Kaldaliiva pinnal elavaid psammonisse kuuluvaid organisme nimetatakse mõnikord epipsammoniks, liiva sees elavaid aga endopsammoniks.
Tüüpilised psammonisse kuuluvad mikroorganismid on vetikad (eriti sini-, räni- ja rohevetikad), protistid, keriloomad ja väheharjas- ning ümarussid.
Larissa Netšeporuk

Larissa Netšeporuk (aastani 1998 Teterjuk; sündinud 24. detsembril 1970 Romnõs Ukrainas) on Ukraina päritolu Eesti endine kergejõustiklane.
Netšeporuk esindas kuni 2001. aastani Ukrainat.
2002. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Viinis saavutas viievõistluses kaheksa koha 4319 punktiga, mis oli ühtlasi Eesti rekord. 2002. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis saavutas ta seitsmevõistluses 5953 punktiga 12. koha.
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis saavutas ta 6154 punktiga seitsmenda koha.
2004. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Budapestis sai ta viievõistluses 4227 punktiga seitsmenda koha.
Ta tuli aastatel 2002–2003 kaugushüppes kolm korda (sh ühe korra sisevõistlustel) Eesti meistriks.
Ta on kaks korda parandanud Eesti rekordit seitsmevõistluses.
Ta valiti 2001 ja 2003 Eesti aasta naiskergejõustiklaseks.
Maarjamõisa vald

Maarjamõisa vald (saksa keeles Marienhof) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Ropka vallaga.
Granti maakond (New Mexico)

Granti maakond (Grant County) on maakond USA-s New Mexico osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32° 43′ N, 108° 22′ W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Silver City.
Maakonna pindala on 10 227 km², millest 5 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 29 514. Aastal 2000 oli elanike arv 31 002.

Ajalugu

Granti maakond moodustati 1868. aastal.
Hangelind

Levila

Hangelind on levinud Euraasia ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Eestis on ta harilik läbirändaja ja väikesearvuline talvituja. Sügisene läbiränne kestab septembri lõpust novembri lõpuni, kevadine läbiränne märtsi teisest poolest aprilli lõpuni. Hangelind rändab talveks mererannikule ja põldudele. Hangelind tegutseb rändel salkades, milles harva võib olla sadasid linde. Meil talvituvate hangelindude arvukust hinnatakse 200–1000 isendile .

Välimus

Üldpikkus 15,5–18 cm. Hundsulestikus hangelinnu isaslind on eksimatult määratav. Hangelind tegutseb peamiselt maapinnal. Suured valged tiivalaigud on lennul hästi näha. Kutsehüüde on mitmeid. Laul on tasane sädin, sarnaneb põldlõokese ja kivitäksi lauluga.

Elupaik ja pesitsemine

Hangelind pesitseb tundravööndis. Tema iseloomulikeks elupaikadeks on kivitundra klibused alad, jõgede ja mereranniku kaldajärsakud ja kaljud. Arktikas pesitseb tihti ka asulates. Hangelind saabub pesapaikadele varakult, olenevalt piirkonnast alates märtsi lõpust kuni maikuu esimese pooleni. Emaslinnud saabuvad isaslindudest palju hiljem, enamasti maikuus. Paarid moodustuvad alles mai lõpul-juuni algul.
Hangelind rajab pesa kivide alla, kaljulõhedesse, harvem nõlvakule mätta või majade jm ehitiste varjulistesse kohtadesse. Tavaliselt 5–6 munaga kurna leidub juunis ja juuli esimesel poolel.
Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanuselt. Suve teisel poolel kujunevad parved. Hangelinnud lahkuvad enamikust pesitsuspiirkondadest septembris.

Toitumine

Talvel söövad hangelinnud peamiselt rohttaimede seemneid, suvel putukaid.
Koit (selts)

Ajalugu

Selts asutati 1865. aastal Jaan Adamsoni eestvedamisel.
1902. aastal ostis selts hoone Harjutuse (tänapäeval Koidu) ja Veske (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni) tänava nurgal ja ehitas selle ümber umbes 500 inimest mahutavaks seltsimajaks (Kultuuriseltsi "Koit" maja). 
1940. aasta sügisel selts suleti. 
1991. aastal selts taastati õigusliku järjepidevuse alusel ja Viljandi Linnavalitsus tagastas seltsimaja seltsile 1994. aastal.
Põhjafriisi keel

Keele seisund

Ametlikes andmetes räägitakse 8000 kuni 10 000 põhjafriisi keele kõnelejast. Keeleteadlase Nils Århammari hinnangul oli 2007. aastal Põhja-Friisimaal umbes 5000 ja väljaspool seda 1500–2000 keele kõnelejat. Suurema kõnelejate arvuga on Föhri-Amrumi ja Bökingharde murre.
You're My Best Friend

"You're My Best Friend" on Briti rokkbändi Queen basskitarristi John Deaconi kirjutatud laul. Laul avaldati Queeni neljandal albumil "A Night at the Opera" ning lasti hiljem ka singlina välja. Ballaad ilmus ka kontsertalbumil "Live Killers" ja kogumikalbumitel "Greatest Hits" (1981), "Absolute Greatest" (2009) ja "Queen Forever" (2014). Deacon kirjutas laulu oma naisele Veronica Tetzlaffile. Laulus on ikooniline süntesaatoririff. Seda Queeni laulu on kasutatud nii mitmeis filmides kui ka seriaalides, nagu näiteks "Hot in Cleveland", "Will & Grace", "EastEnders", "My Name Is Earl", "The King of Queens", "I Now Pronounce You Chuck and Larry" lõputiitrites, "Simpsonites", "Shaun of the Dead", "Peter's Friends", "Lemmikloomade Salajane Elu" ja ühes "Perepea" episoodis "Farmer Guy". Laul on kirjutatud 4/4 taktimõõdus svingitunnetusega. Süntesaatorit mängib seal Deacon, kuna eeslaulja Freddie Mercury polnud nõus seda tegema.
 
„I refused to play the damn thing [the Wurlitzer]. It's tinny and horrible and I don't like them. Why play those things when you've got a lovely superb grand piano? No, I think, basically what he [John] is trying to say is it was the desired effect."
"Ma keeldusin seda pagana asja (süntesaatorit) mängimast. Need on kohutavad ja ei meeldi mulle. Milleks neid asju mängida, kui sul on endal imeline tiibklaver? Ei, ma arvan, et mida ta [John] põhimõtteliselt tahtis saavutada, oli soovitud efekt.“
 – Mercury