Ester Mägi

Lapsepõlv

Tema vanemad said kokku Keava mõisas, kus nad mõlemad töötasid ning kust nad 1905. aasta revolutsiooni ajal Tallinna kolisid. Tallinnas sai tema isast käsitööline ja emast koduperenaine. Neil oli kolm last, kellest noorim oli Ester. Tal oli vend Paul, kes õppis laulmist ning hakkas hiljem lavastajaks, ning õde Hilda, kellest hiljem sai suure pere pereema ning kelle tütar on tuntud pianist Vilma Mallene. Hilda oli ühtlasi ka pere kolmest lapsest kõige vanem.

Õpingud

Oma esimesed sammud muusika poole tegi Ester Mägi siis, kui perekonda soetati klaver, mis oli Estri õe soov, kes hakkas oma sõbratari eeskujul klaverimängu õppima. Peagi sai Ester esimesed noodid mängitud ning varsti tegeles ta õe repertuaari järelemängimisega ja seda vaid kuulmise järgi. Nii tegutses ta iseõppijana 16-aastaseks saamiseni, mil algasid tema süstemaatilised klaveriõpingud. Ester käis 18. algkoolis ja Tütarlaste Kommertskoolis. Kui ta esimest korda klaveritundi läks, mängis ta ette Beethoveni "Esimese sonaadi" esimese osa. Klaveriõpingutest unistas helilooja enda sõnul ise juba lapsest saadik ning keegi talle neid peale ei sundinud.
Pärast poolt aastat klaveritunde soovitas Estri klaveriõpetaja Karin Prii astuda tal Tallinna konservatooriumi. 1938. aastal ta seda tegigi ning sealsesse klaveriosakonda jäi ta võrdlemisi pikaks ajaks. Kuna vahepeal algas sõda, oli tal klaveriõpetajaid üsna mitu. Need olid Helm Viitol-Mohrfeld, Artur Lemba, Anna Klas ja viimasena Erika Franz.
Ester Mägi suutis kokku viia nii üldhariduse omandamise koolis, kui ka muusikalise hariduse saamise üheaegselt. Nii lõpetas ta 1941. aastal keskkooli, kuid siis algas sõda, mida helilooja kirjeldab kui väga rasket aega tema elus. 1945. aastal tabas teda tagasilöök – käed haigestusid ning tema edasised õpingud klaverialal olid seatud küsimärgi alla. Konservatooriumis soovitati, et ta võiks minna ajutiselt teise kateedrisse, näiteks muusikateadusse. Karl Leichteri soovitusel astus ta hoopis kompositsioonikateedrisse. Enese tutvustamiseks esitas ta Heino Ellerile kaks laulu, mis ta eelmisel päeval kirjutanud oli, ning ta võetigi vastu. Seal pääses ta Mart Saare klassi, kus tema käe all algas Estri komponistiks õppimise teekond.
Mart Saare osa tema heliloojaks saamisel oli väga suur. Tema õpetamismeetod, mis oli üsna aeglane ja põhjalik, meeldis Estrile ning tänu sellele hakkas talle loominguline töö meeldima. Saar juhtis esmakordselt tema tähelepanu rahvamuusikale ja üldse rahvuslikkusele ning rääkis oma rahvaviiside kogumise ekspeditsioonidest, millest Ester Mägi inspiratsiooni sai ja käis viise ka ise kogumas.
1951. aastal lõpetas Ester Mägi konservatooriumi ja läks kolmeks aastaks Moskvasse aspirantuuri, kus täiendas end professor Vissarion Šebarini käe all.

Õppejõutöö

1954. aastal naasis ta Eestisse ning 1984. aastani oli Ester Mägi Tallinna Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõud.

Looming

Ester Mägi on viljelenud erinevaid muusikažanreid ja loonud muusikat erinevatele koosseisudele. Tema loomingus on tähtis koht kammermuusikal. Tema loomingus on sageli rahvamuusikaelemente.
Ester Mäe looming on arvukas, žanridelt ja koosseisudelt mitmekesine. Tema loomingule on iseloomulik kammerlik väljenduslaad. Ta on loonud suurel hulgal kammermuusikat ning koorilaule.
Ester Mäe loomingu allikaks on tihtipeale just rahvaviisid, millega tegelema suunas teda tema õpetaja Mart Saar. Mäe muusika on enamasti lüüriline. See on küll vaoshoitud, kuid ilmekas, tundeline, kuid ilma suurte tundepuhanguteta. 
Ester Mägi on kirjutanud palju kooriteoseid, kus tema väljendus toetub rahvaviisidele, mida ta siiski väga harva otseselt tsiteerib.
Ühe oma suurimatest kooriteostest, ballaadi "Tuule tuba" pühendas Mägi oma õpetajale Mart Saarele, kelle loominguline suhe rahvalaulu on Ester Mäele olnud üheks tähtsamaks eeskujuks. Enamikku Mäe kooriloomingust iseloomustab väga ere ja koorile sageli üpris nõudlik harmoonia.
Ester Mäe peenekoelist muusikat on Eestis imetletud ja armastatud juba pool sajandit. Teistes Balti riikides ja Venemaal hakati teda märkama ja hindama 1960. aastate keskpaiku. 1980. aastate lõpust, mil Eesti avanes maailmale, on Mäe teoseid esitatud menukalt ka paljudes Lääne-Euroopa maades, Skandinaavias ja Austraalias, ta on saanud uute teoste tellimusi Rootsist ja Saksamaalt.

Tähtsus

Helilooja Ester Mäge peetakse tihtipeale „Eesti muusika esimeseks leediks“. Tema tähtsus seisneb armastuses rahvaviiside vastu, mida ta ka ise kogumas käis, ning Eesti rahvalaulude kasutamises oma loomingus.