google/wiki40b huggingface dataset:
Washingtoni maakond (Nebraska)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41° 32′ N, 96° 13′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Blair.
Maakonna pindala on 1020 km², millest 8 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 234. Aastal 2000 oli elanike arv 18 780.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 1854. aastal. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Timur (eesnimi)

Timur on eesnimi.
Mihkel Võrang

Treenerina

Alates sügisest 2018 on ta ka jäähokitreener klubis HC Panter Tallinn.
Harilik sinerõigas

Levila ja kasvukohad

Harilik sinerõigas on iseloomulik Kaukaasia steppidele ja kõrbealadele. Levib Kesk-Aasiast kuni Siberi idaosani ja Lääne-Aasiani, aga samuti on taimi leitud Kagu- ja Kesk-Euroopast ning Loode-Ameerikast. Eestis kasvab paiguti Lääne-Eesti mererannikul. Kasvukohana eelistab kiviseid, kruusaseid ja liivaseid mererandu.
Teatud riikides peetakse hariliku sinerõigast võõrliigiks või ökosüsteeme kahjustavaks invasiivseks liigiks. Põhja-Ameerika Põllumajandusministeerium on kirjutanud hariliku sinerõika kahjulike umbrohtude nimekirja järgmistes osariikides: Arizona, California, Colorado, Montana, Nevada, New Mexico, Oregon, Utah, Washington ja Wyoming. Montanas on hariliku sinerõika väljatõrjumine olnud väga laiaulatuslik ja edukas.

Vars

Harilik sinerõigas kasvab ligikaudu 40–100 cm kõrguseks. Varre ülemine osa on sinakas roheline, ilma karvadeta ja rohkelt hargnenud.

Õied

Kollased õied on tihedas poolkerajas õisikus, hiljem õisik haruneb. Õisiku läbimõõt on ligikaudu 0,5 cm. Õiekate koosneb neljast kroonlehest (3–4 mm) ja neljast tupplehest. Õied on kahesugulised ehk hermafrodiitsed. Tolmukaid on kuus, millest neli on pikad ja kaks lühikesed. Emakkond on üheosaline, sest koosneb ühest viljalehest tekkinud emakast. Õitseaeg on juunis ja juulis.

Lehed

Juurmised lehed on rootsuga, süstjaselliptilised, serval enamasti väikeste hammastega, ilma sinaka kirmeta, mis on õitseajaks kuivanud. Varrelehed on süstjad, noolja alusega vart ümbritsevad ja terve servaga.

Vili

Kõdrake (12–18 mm) on avanematu ning lapik, laia tiivaga, õlgkollane kuni tumevioletne ning ripub peenikestel raagudel.

Kasutamine

Siniseid õisi on paljudel taimedel, on lõnga külge sinist värvi andvaid taimi vähe. Harilik sinerõigas on Eestis (ja ka ülejäänud Euroopas) ainuke looduslikult kasvav taim, millega lõnga igat tooni siniseks saab värvida. Sinist saab vaid esimese aasta lehtedest.
Värvipigment, mida sinerõigas sisaldab, on indigo. Seega kehtivad sinerõikaga värvimisel kõik indigoga värvimise reeglid – see pigment ei lahustu vees, vaid aluselises hapnikuvabas keskkonnas. Pigmenti on taimes üpris vähe, 100 g lõnga värvimiseks peaks võtma vähemalt 1 kg taimi.
Hariliku sinerõika juurt kasutatakse Hiina meditsiinis. Sügisel korjatud juured kuivatatakse, töödeldakse graanuliteks, mis pannakse kuuma vee või tee sisse. See aitab leevendada kurguvalu, jahutada verd ja alandada palaviku. Võimalikeks kõrvalmõjudeks võivad olla allergilised reaktsioonid ja peapööritus. Suurtes kogustes võib olla kahjulik neerudele.
Carmelo Abela

Carmelo Abela (sündinud 10. veebruaril 1972 Maltal) on Malta poliitik, ta kuulub Tööpartei ridadesse. Ta on 9. juunist 2017 Malta välisminister.
Ta võitis esimest korda parlamendivalimised aastal 2006. Ta on olnud Malta parlamendi asespiiker ja spiiker. 9. detsembrist 2014 kuni 9. juunini 2017 oli ta Malta siseasjade ja julgeoleku minister. 9. juunist 2017 on ta Malta välisminister.
Vietnamikeelne Vikipeedia

Vietnamikeelne Vikipeedia (vietnami keeles Wikipedia tiếng Việt) on Vikipeedia vietnamikeelne versioon.
Vietnamikeelne Vikipeedia sai alguse 2002. aasta novembris. Esialgu jäi see erilise tähelepanuta ja aktiivne tegevus vietnamikeelses Vikipeedias algas 2003. aasta oktoobris.
Seal on 1231568 artiklit, millega see on artiklite arvult 12. keeleversioon.
63% vietnamikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 
Vietnamikeelse Vikipeedia artiklite arv ületas 1 miljoni piiri 15. juunil 2014.
Edgar Hõbemägi

Edgar Johannes Hõbemägi VR II/3 (13. jaanuar 1902 Ambla vald, Järvamaa – 13. aprill 1942 Sverdlovski oblast) oli Eesti diplomaat ja konsul.
Õppis 1922–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Osales Vabadussõjas, teenis Välisministeeriumi keskasutises, Moskva, Helsingi ja Praha saatkonnas (viimati Välisministeeriumi väliskaubanduse osakonna abidirektor). Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, hukati.
Eero Ots

Eero Ots (sündinud 9. mail 1964) on eesti alpinist.
Alpinistina on ta roninud Tian Shanis Džengiši mäel 7100 m kõrgusele – Musta Obeliskini. Kõrgemale on sel mäel eesti mägironijatest tõusnud vaid Ilmar Priimets.

Alpinism

Ta võttis osa 1993. aastal ekspeditsioonist Tian Shani mäestikus asuvale seitsmetuhandelisele Han-Tengrile (7010 m), mille käigus 2. augustil tõusis ta Peedo Nelke juhtimisel tippu.
1994. aasta Eesti-Soome ühisekspeditsioonil Pobedale (7439 m) jõudis ta koos Peedo Nelkega Musta Obeliskini (7100 m), misjärel olid nad muutunud ilmaolude tõttu sunnitud tagasi pöörduma.
Uusklassitsism (muusika)

Uusklassitsism on esteetiline suundumus, mis läbib 1920. aastate Euroopa muusikat. Vastandus teadlikult hilisromantismi dramatismile ja impressionistlikule kõlavärvikultusele. Uusklassitsismi põhijooneks võrreldes eelnimetatud stiilide  muusikaga on harmoonia ja orkestratsiooni üldine lihtsustumine, temaatiline lakoonilisus ja rütmiline motoorsus. Eestis on uusklassitsistliku muusikastiili olulisemaid esindajaid Jaan Rääts, Eino Tamberg ja Eduard Tubin.
Läänetsuuga

Kirjeldus

Läänetsuuga kasvab Põhja-Ameerika loodeosa mägedes, enamasti kuni 100 km kaugusel Vaiksest ookeanist; valdavalt kuni 600 meetri kõrgusel merepinnast. Esineb ka Kaljumäestiku läänenõlvadel ning Kanadas Briti Columbias.
Puu võib kasvada 30...80 meetri kõrguseks. Võra on tihe, lai ja koonusjas, ulatub sageli peaaegu maani. Vanematel puudel võib tüve alumine 30...40 meetrit laasuda. Tihedad oksad on horisontaalsed ja veidi tõusvad, tipust longus. Tüvi on sirge; selle läbimõõt võib ulatuda 2,7 meetrini. Koor on tumepruun ja õhuke.
Võrsed on heledad, kaetud umbes 1 mm pikkuste karvakestega. Pungad on ümarad ja karvased. Lapikud okkad on 5...23 mm pikkused ja 1,5...2 mm laiused; tumerohelised ja läikivad, harvade väikeste sakkidega, otsast tömpteravad. Käbid on rippuvad, piklikovaalsed, 14...30 mm pikkused; läbimõõt on suletuna 7...8 mm, avatuna 18...25 mm.
Noorena on puu kasv aeglane. Läänetsuuga eelistab pool- või täisvarju. Kasvab meelsasti teiste okaspuude varjus. Läänetsuuga on pikaealine; teada on üle 1200 aasta vanuseid isendeid.

Kasutamine

Läänetsuugat kasvatatakse ka aia- ja pargipuuna muu hulgas Euroopas ja Uus-Meremaal. Eesti kliimas on noorena külmaõrn ega kannata talviseid tuuli. Eestis kasvab põõsasjalt või väikese puuna. Euroopasse toodi läänetsuuga 1860. aastal. Suurbritannias ja Uus-Meremaal on puu kohati naturaliseerunud.
Läänetsuugalt saadakse väärtuslikku tarbepuitu.
Soisalo

Soisalo on saar Soomes.
Soisalo on Euroopa suurim järvesaar. Piirneb mitmete erinimeliste järvedega. Need on Kallavesi, Suvasvesi, Kermajärvi, Ruokovesi, Haukivesi ja Unnukka.
On vaieldav, kas Soisalo üldse saar on, sest seda ümbritsev vesi ei ole samal tasapinnal, vee tasapinna kõrguste vahe on 6 meetrit.
Saare pindala on 1635 km².
Elsa Maasik

Elsa Maasik (23. juuli 1908 Vastseliina vald – 30. september 1991) oli eesti ooperilaulja (sopran). 
Aastal 1935 lõpetas ta Tallinna konservatooriumi Aleksander Arderi lauluklassis, hiljem oli täiendõppel Itaalias. 
Aastatel 1933–1935 laulis ta Endlas, 1935–1941 Vanemuises ja 1942–1963 Estonias.
Valgjärve vald (Kanepi kihelkond)

Valgjärve vald (saksa keeles Weissensee) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Valla pindala oli 86 km² ja elanikke oli 1648 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 335 talundit ja elamut ning need kasutasid 6843 ha maad (1929. aasta seisuga).
1891 liideti Valgjärve vallaga Vana-Piigaste ja 1893 Tõdu vald.
Lihula sovhoos

Lihula sovhoos oli sovhoos Haapsalu rajoonis Kirbla külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lihula. Sovhoosi pindala oli 13 100 ha.
Sovhoosi keskmine töötajate arv (1977) oli 547.
Täisarv

Täisarvude järjestamine

Kahest täisarvust loetakse suuremaks see, mille kujutis arvteljel on teisega võrreldes positiivses suunas.
Näiteks:  –2>–5 ehk –5<–2;
–5<0; –2<2; –1<5
Arvteljel:  
–5 –4 –3 –2 –1  0  1  2  3  4  5
Nullist väiksemaid täisarve nimetatakse negatiivseteks täisarvudeks, nullist suuremaid täisarve positiivseteks täisarvudeks.
Kurdsammal

Kurdsammal (Rhytidium rugosum) on kurdsamblalised sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas niitudelt.
Felix Schlag

Felix Oscar Schlag (4. detsember 1891 Frankfurt – 9. märts 1974) oli saksa päritolu kunstnik, kes kujundas 1938–2003 vermitud USA 5-sendise mündi ("Jefferson Nickel").
Ta osales Saksa sõjaväe koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1929. aastal siirdus ta USA-sse.
Abi Zeider

Abi Zeider (31. august 1920 Valga – 12. märts 1999 Tallinn) oli juudi päritolu Eesti trompetist.
Abi Zeider maeti 20. märtsil 1999 Metsakalmistule.

Muusikaline eripära

Abi Zeider oli sünnipäraselt musikaalne, kuid erihariduseta. Tema pillimäng oli omanäoline ja väljendusrikas ning saavutas kuulsuse nii Eestis kui ka väljaspool seda. Abi Zeider oli oma aja tuntumaid Nõukogude Liidu trompetisoliste. Tema esituste juures on rõhutatud kaunist laulvat tooni, tollal teistele trompetistidele kättesaamatuid ülikõrgeid noote ja väljendusrikast mängu. Juba 1940ndate teisel poolel suutis Abi Zeider Eesti Raadio džässorkestri koosseisus kontserdil välja mängida kolmanda oktavi fa. Nii kõrget nooti ei olnud publik trompetilt siis veel kuulnud. Omaaegsed kolleegid on nimetanud Abi Zeiderit kuldaväärt muusikuks hõbehäälse trompetiga.
Tsvana keel

Tsvana keel (tsvana Setswana) on bantu keel, mida kõneletakse Aafrika lõunaosas Botswanas (enamuskeel) ning Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis (enamuskeel) ja Põhja-Kapimaa provintsis, aga ka Namiibias ja Zimbabwes.
Tsvana keel on Botswana üks kahest ja Lõuna-Aafrika Vabariigi üks üheteistkümnest ametlikust keelest.
Kõnelejate koguarv on umbes 4 miljonit, neist Botswanas on umbes 1,5 miljonit.
Tsvana keel kasutab ladina kirja.
Badia (Lõuna-Tirool)

Naabervallad

Badia naabervallad on: Cortina d'Ampezzo, Corvara, Mareo, Livinallongo del Col di Lana, San Martin de Tor, La Val ja Sëlva.

Frazioni

Badia vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) La Ila (La Villa, Stern), San Ciascian (San Cassiano, St. Kassian) ja Badia ise.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,07% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,17% itaalia keelt ja 1,76%  saksa keelt.

Loodusalad

Badia on Puez-Geisleri ja Fanes-Sennes-Pragsi looduspargi osa. Selle lähedal on Lagazuoi (2778 m), Conturines (3064 m), La Varela (3055 m), L'Ciaval (Kreuzkofel) (2907 m) ja Gardenaccia (2500 m) mäed.
Palverännukirik Püha Risti kirik, paikneb Püha Josef Freinademetzi sünnikoha lähedal.

Majandus

Nagu ka teistes ladiinikeelsetes valdades Lõuna-Tiroolis, on turism kõige tähtsam Badia majandusse panustaja. Umbes 69% rahvastikust töötab teenindussektoris, umbes 21% töötab tootmises ja umbes 10% töötab põllumajanduses, kuid enamik neist peab kõrvalt ka teisi ameteid ja talu.
Osa vallast asub Alta Badias, suusakuurordis Badia oru ülemises otsas, mida ümbritsevad Dolomiitide tipud.

Transport

Badiasse pääseb Badia oru kaudu St. Lorenzenist Pusteri orus, samuti üle Dolomiitide kurude kaudu, nagu Valparola kuru ja Gardena kuru, mis on läbitavad ainult lumevabadel kuudel.

Maratona dles Dolomites

Iga-aastase ühepäevase seitset mäekuru läbiva Maratona dles Dolomites jalgrattasõidu start toimub igal aastal La Ilas.
Heino Raudsik

Heino Raudsik (16. veebruar 1929 Tartu – 6. märts 1979 Tallinn) oli eesti näitleja ja korvpallur.
Ta lõpetas 1947. aastal Tartu I Keskkooli, õppis seejärel aastatel 1947–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust. Mängis korvpalli Tartu "Kalevis", NSVL 8 linna turniiri mitmekordne võitja. Töötas aastatel 1952–1954 Jõgeval treenerina. Laulis 1955–1957 Vanemuise kooris. Aastatel 1958–1959 töötas Tallinnfilmis. Oli aastatel 1962–1967 Ugala Teatri ja 1969–1971 Rakvere Teatri näitleja.

Isiklikku

Abielust Tamara Marnevskaga 2 last – Raivo (1948-2003) ja Riina (s.1952).
Abielust Sirje Raudsikuga (Põldots) 3 last – Andres (s.1964), Indrek (s.1965) ja Mari (s.1969, abielus Paenurm).
8 lapselast, 5 lapselapselast.
Fairtrade

Fairtrade´i märgis ja selle tähendus

Fairtrade’i märgis antakse toodetele, mille terve tootmisahel on vastavuses õiglase kaubanduse organisatsiooni poolt kehtestatud standarditega: keelatud on orja- ja lapstööjõu kasutamine, tootmisel lähtutakse keskkonnasäästlikest põhimõtetest, toodete eest maksavad hulgiostjad kehtestatud miinimumhinda, töölistele makstakse õiglast tasu ning hinda on arvestatud ka lisatasu, millega toetatakse Fairtrade’i ühistuid ja kogukondi. Standardite täitmist kontrollitakse. Fairtrade'i märgist ei anta ettevõttele, vaid konkreetsele tootele, milles on kasutatud arenguriigist pärit toorainet.
Rahvusarhiiv

Rahvusarhiiv on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev valitsusasutus, mille põhiülesanne on asutuste või isikute poolt avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud dokumentide hindamine, arhivaalide kogumine ja säilitamine ning neile juurdepääsu võimaldamine ja nende kasutamise korraldamine.
Rahvusarhiiv koosneb Tartu ja Tallinna kogumis-, säilitus- ja kasutusosakonnast, filmiarhiivist, digitaalarhiivist, teadus- ja publitseerimisbüroost, haldusbüroost ning Rakvere ja Valga osakonnast. Rahvusarhiivi süsteemi kuuluvad kõik Eesti avalikud arhiivid, v.a Tallinna Linnaarhiiv ja Narva Linnaarhiiv.

Ajalugu

Rahvusliku arhiivisüsteemi loomist alustati Eesti Vabariigi algusaastatel. 1920. aasta 3. märtsil tuli kokku arhiivikomisjon, mille algatusel loodi ajalooarhiiv asukohaga Tartus ja riigiarhiiv Tallinnas. Kui esimene oli mõeldud ajalooliselt oluliste asutuste dokumentide hoiustamiseks, siis teises pidi säilitatama tegutsevate asutuste dokumentatsiooni. 1935. aastal võeti vastu arhiiviseadus, mis tugevdas arhiivi rolli ühiskondlikult oluliste dokumentide säilitajana.
Nõukogude perioodil läks arhiivide juhtimine Arhiivide Peavalitsuse kätte. Endised keskarhiivid jätkasid tööd, suuremates linnades tegutsenud endised maa-arhiivid nimetati ümber linnaarhiivideks. 1990. aastate alguses taastati arhiivide iseseisev majandamine ja 1998. aastal kinnitatud arhiiviseaduse alusel alustas 1999. aasta 1. jaanuarist tegevust rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv hakkas hõlmama ajalooarhiivi, riigiarhiivi, filmiarhiivi ja maa-arhiive maakonnakeskustes. Arhiivi tegevus alates 1999. aastast on jäädvustatud iga kahe aasta järel ilmuvas aastaraamatus, mis on leitavad arhiivi veebist. 1. jaanuarist 2012 avalikele arhiividele kehtiv arhiiviseadus on peamine rahvusarhiivi tegevust reguleeriv õigusakt koos arhiivieeskirja ja rahvusarhiivi põhimäärusega.

Juhtimine

Rahvusarhiiv tegutseb Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas. Rahvusarhiivi juhib riigiarhivaar, kelleks on alates 2000. aastast olnud Priit Pirsko.

Ülesanded

Rahvusarhiivi põhiülesanded on asutuse või isiku poolt avaliku ülesande täitmise käigus loodud või saadud dokumentide hindamine, arhivaalide kogumine ja säilitamine ning neile juurdepääsu ja nende kasutamise korraldamine arhiiviseaduses ja selle alusel kehtestatud õigusaktides sätestatud ulatuses. Samuti on rahvusarhiivi eesmärk pakkuda kõrgetasemelist uurimistööteenindust: arhiiviteenustega (sh pereloo uurimise alustamisega) tutvuda ja päringuid esitada saab virtuaalse uurimissaali VAU kaudu. Lisaks tegeleb rahvusarhiiv asutuste nõustamisega arhiivide üleandmisel, elektroonilise dokumendihalduse arendamise ja digitaalarhiivindusega.
Piil

Piil on paljude gramnegatiivsete ja mõnede grampostiivsete bakterite ning arhede rakupinnal esinev valguline jätke, mille põhifunktsiooniks on enamasti rakkude kinnitumine erinevatele pindadele. Need on viburitest lühemad, jäigemad ja väiksema diameetriga karvakesi meenutavad struktuurid. Piilid on olulised virulentsusfaktorid, kuna aitavad patogeensetel bakteritel koloniseerida limaskesti ning moodustada biokilet.

Funktsioon

Enamasti on piilide ülesandeks raku kinnitumine erinevatele pindadele, substraadile, teistele rakkudele või kudedele. Näiteks soolekepike seondub P-piili (tüüp I piil) abil neeruvaagna epiteelile ja põhjustab püelonefriiti. Mõned piilid on spetsialiseerunud, näiteks soolekepikese F-piil on abiks bakterite konjugeerumisel, stabiliseerides protsessi käigus kahte bakterit. Osa baktereid (näiteks perekonnast Pseudomonas) kasutavad piile ka liikumiseks. Sellist liikumisviisi nimetatakse piiltõmbumiseks (inglise keeles twitching). Lisaks võib piilide ülesandeks olla ka DNA ja valkude transport.
Kodasoo viadukt I

Kodasoo viadukt I (silla number: 27) on viadukt Tallinn–Narva maantee 32. kilomeetril Kodasoo külas Kodasoo liiklussõlmes. Viadukt asub maantee esimesel sõiduteel (Narva suunas). 
Viadukt on ehitatud aastal 1989, renoveeritud viimati aastal 2005. Silla pikkus on 51,5 m, silla laius on 16,5 m, sõidutee laius sillal on 13 m.
Liina Kersna

Isiklikku

Ta on abielus Vahur Kersnaga, neil on poeg.
Amasya ringkond

Amasya ringkond on ringkond (2. järgu haldusüksus) Türgis Amasya provintsis.
See võtab enda alla 1730 km² suuruse ala, rahvaarv on 133 000, kellest 74 000 elavad Amasya linnas ja ülejäänud ümbritsevates külades.
Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu

Venemaa Nõukogude Vabariigi RKN

Esimene Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu moodustati 1917. aastal ning pidi Nõukogude Kongressi otsuse kohaselt toimima "kuni Ülevenemaalise Asutava Kogu kokkukutsumiseni ajutise tööliste ja talupoegade valitsusena. Venemaa SFNV moodustati alles 1918. aasta jaanuaris III Ülevenemaalise Nõukogude kongressi poolt.
RKN kuulus 13 rahvakomissariaadi rahvakomissari, kelleks olid koalitsioonivalitsuse moodustanud VSDT(b)P ja Vasakpoolsete Sotsialistide-Revolutsionääride (internatsionalistide) Partei ((V)SRP) esindajad. RKN tegutses kuni 1917. aasta detsembrini.
Polaarrebane

Levila

Polaarrebase looduslik levila on põhjapoolkera arktikapiirkonnad, eriti iseloomulik arktilisele tundrale.

Eluviis

Polaarrebased on kohastunud elama karmides kliimatingimustes, seetõttu on neil mitmeid kohastumusi: paks karvkate, eriline organismi soojusvahetussüsteem ja paks rasvkude. Rebasel on väike kehapinna ja -ruumala suhe, mida tingib eeskätt ümar keha, väike koon ja väikesed jalad ning väikesed paksud kõrvad. Väikese kehapindala tõttu on soojuskaod väikesed. Tema karvkatet peetakse teiste loomade omaga võrreldes kõige soojemaks.

Toitumine

Isasloom peab jahti ja toob toitu, samal ajal hoolitseb emarebane poegade eest. Polaarrebase toidubaasi moodustavad lemmingud, kuid ta sööb ka ettejuhtuvaid polaarjäneseid, kahepaikseid, mune ja raipeid.

Paljunemine

Polaartalve lõpul, umbes märtsis-aprillis, moodustuvad paarid, kes valmistavad tulevaste poegade jaoks ette varjulise uru. Urgusid kasutatakse põlvest põlve ja need võivad olla kasutuses üle 300 aasta. Polaarrebase käes on koerlaste arvukaima pesakonna rekord: keskmiselt on rebasekutsikaid 11, kutsikate arv võib ulatuda 22ni. Paar püsib koos umbes neli kuud, kuni kutsikate pesast lahkumiseni.

Konkurents

Olulisimaks looduslikuks konkurendiks on punarebane, kelle areaal nihkub kliimasoojenemise tõttu järjest enam põhja poole.
Inimese kõrval on polaarrebase põhivaenlased hunt, ilves ja jääkaru. Looma kütiti ohtralt 19. ja 20. sajandil.
Oskar Alexander Bruhns

Oskar Alexander Bruhns (18. märts/30. märts 1881 – 29. detsember 1945 Leipzig) oli Eesti vaimulik.
Bruhns õppis Peterburis Püha Anna koolis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1900–1905. Ordineeriti 21. jaanuaril/3. veebruaril 1907 õpetajaks.
Oskar Alexander Bruhns oli aastatel 1907–1909 Tallinna Jaani koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1909–1915 oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Oli aastatel 1915–1917 Siberisse, Minussinskisse välja saadetud. Oli aastatel 1917–1918 Minussinski Kooperatiivide Liidu direktor, aastatel 1918–1919 oli ta Lääne-Siberi asunduste luterlik rändpastor. Aastatel 1919–1920 oli ta Jekaterinburgi poeglastegümnaasiumi inspektor. Saabus aastal 1921 Eestisse, ent lahkus aastal 1922 Saksamaale. Oli aastatel 1922–1934 Leipzigis Reudnitzi linnaosas asuva Markuse koguduse õpetaja. Sai aastal 1932 Leipzigi ülikooli audoktoriks. Oli aastatel 1934–1945 Leipzigi Nikolai kiriku ülemõpetaja ja Leipzigimaa superintendent ja aastast 1936 veel Saksi Maakiriku nõukogu eesistuja ja aastast 1937 Gustav Adolfi Ühingu asepresident.

Isiklikku

Tema isa Emil Johann Heinrich Bruhns oli Nissi Maarja koguduse õpetaja, vanaisa Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vanaonu Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja.
Kersti Tombak

Kersti Tombak (sündinud 30. aprillil 1977) on eesti näitleja. 
Ta lõpetas Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal 1999. aastal. Töötas aastatel 1999–2005 näitlejana Rakvere Teatris.
2001. aastal sai ta Eesti teatri aastaauhindade jagamisel parima naiskõrvalosa eest lavastuses "Kahe maailma hotell".
Alates 2005. aastast on olnud vabakutseline näitleja, mängides kandvaid osi MTÜ Oma Lava lavastuses "Andmed Liina Pihlapuust", Tõstamaa mõisa suvelavastuses "Tsepeliin" jm. 
Tal oli osa Eesti Televisiooni lasteseriaalis "Nõianeiu Nöbinina". 2016. aastal mängis TV3 seriaalis "Doktor Silva" pereõde Ester Käbinit. Ta on mänginud ka seriaalides "Kartulid ja apelsinid" "Pilvede all" ja "Padjaklubi".
Luuviljalised

Luuviljalised on viljapuud, mille viljas on üks seeme, mida katab viljakesta siseosadest arenenud tugev luu. Sellist vilja kutsutakse luuviljaks.
Eesti põhikultuuride hulka kuuluvad luuviljalised on roosõieliste sugukonna ploomipuuliste alamsugukonnast. Erinevalt õunviljalistest on luuviljaliste õis ühe emakasuudmega ja ülemise sigimikuga, millest areneb paljasvili.