google/wiki40b huggingface dataset:
Benedictus XVI teadustööd

Paavst Benedictus XVI (Joseph Alois Ratzingeri) avaldatud entsüklikad, teadustööd ja teadusartiklid.
Kardinal Ratzinger osales Usudoktriini kongregatsiooni prefektina mitmete oluliste dokumentide koostamisel, sealhulgas katoliku kiriku katekismuse redigeerimisel ja dekreedi "Dominus Jesus" koostamisel.
Paldiski mereblokaad

Kaotused

Inglaste "Implacable" laevalt hukkusid David Coming, Robert Miller, William Chugg, Lewis Grouville, George Quinton ja Titus Netherwood. 26 meest said haavata, kaasaarvatud 2 kes ei paranenud ja 3 kellelt amputeeriti jäsemed. "Centaur"-l hukkus 3 ja 27 sai haavata, ning venelaste põlema süüdatud laevalt "Vsevolod" sai 303 surma, haavata või jäi kadunuks.
Pärast inglaste lahkumist Paldiski piirkonnast, uppus Paldiski lahes 21. septembril 1808 Kroonlinna poole teele asunud 48 kahuriga Vene fregatt "Geroi" ("Герой"), kapten Zujevi juhtimisel. Geroi vrakk asub Pakri poolsaare tammi juures, tänapäevasest Paldiski Põhjasadamast mõnisada meetrit loode pool.

Laevastike koosseis

1. september 1808 seisuga
Andy Berman

Andy Berman (sündinud 24. veebruaril 1968 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Pärnu maantee (Viljandi)

Pärnu maantee on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 1201 m.
Hanila kirikumõis

Hanila kirikumõis (saksa keeles Pastorat Hannehl) oli kirikumõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.
Uue Tehnoloogia Teleskoop

Uue Tehnoloogia Teleskoop (New Technology Telescope; NTT) on Ritchey–Chrétieni teleskoop, mille peapeegli diameeter on 3,58 meetrit.
Teleskoop on osa Euroopa Lõunaobservatooriumist ja alustas tööd 1989. aastal. NTT asub Tšiilis, La Silla Observatooriumis ja oli üks esimesi teleskoope, mis kasutab aktiivoptikat. Teleskoop ja seda ümbritsev hoone on ehitatud mitmeid uudseid tehnoloogiaid kasutades, et tagada hea pildikvaliteet.
Willingeni vald

Ajalugu

Willingeni valla maa-ala kuulus kuni 1929. aastani Waldecki Vabariiki, pärast ühendati Preisimaaga, kuhu kuulus kuni Preisimaa likvideerimiseni 1947.
Willingeni vald rajati Waldeck-Frankenbergi Uplandi piirkonda 1974. aastal, kui liideti Willingeni, Bömighauseni, Eimelrodi, Hemmighauseni, Neerdari, Rattlari, Schwalefeldi, Welleringhauseni ja Usselni küla.
26. märtsil 2006 toimunud kohaliku omavalitsuse valimisel valiti 31-liikmeline vallavolikogu, kuhu Kristlik-Demokraatlik Liit sai 11, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 10, Vaba Demokraatlik Partei 5 ja kohalik valimisliit FWG samuti 5 kohta.

Vaatamisväärsused ja üritused

Willingeni vaatamisväärsus on suur raudteesild Uplandbahnil, Der Viadukt, mis on ehitatud 1918. aastal.
Valla põhiline sissetulekuallikas on turism. Linnas ööbis 2003. aastal 1,3 miljonit turisti.
Willingeni populaarseim üritus on igal aastal peetav maailma karikavõistluste etapp suusahüpetes Mühlenkopfschanzel. Sealne suusahüppemägi võimaldab vastu võtta 100 000 pealtvaatajat.
Teine populaarne iga-aastane üritus on maastikurataste võistlus Bike-Festival Willingen Ettelsbergil, mida jälgis 2005. aastal 35 000 pealtvaatajat.
Schola Biotheoretica

Schola Biotheoretica on teoreetilise bioloogia kevadkooli regulaarselt (igal aastal) ilmuv ettekannete kokkuvõtete ja artiklite kogumik.
Esimesel kaheksal aastal (1975–1982) olid kogumikud paljundatud kserograafiliselt, alates üheksandast (1983) on need ilmunud trükis. Köite number vastab kevadkooli järjekorranumbrile.
Kogumike artiklid on eestikeelsed (ent vahel leidub ka üksikuid vene- ja ingliskeelseid). Kõigi köidete kaanekujunduses figureerib tigu.
Muhal Richard Abrams

Muhal Richard Abrams (sündinud 19. septembril 1930 Chicagos Illinoisis) on Ameerika Ühendriikide helilooja, muusik ja muusikapedagoog. 
Ta on ka muusika arranžeerija, klarnetist, tšellist ja free jazz'i mängiv pianist.
Muratsi laht

Muratsi laht on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Lahe ääres asub Muratsi küla.
Lahe koordinaadid on 58° 14′ N, 22° 35′ E.
Emand Karlsson

Emand Karlsson on episoodiline tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". Esimest korda mainitakse teda triloogia teise osa kuuendas peatükis, kus Punaste rooside eest põgenev Kalle Blomkvist tema hoovis peidupaika otsib. Emand Karlsson elab Timukamäel, see on osa Lillköpingu linnakesest, "kus ei ela just piirkonna koorekiht". Emand Karlsson on samuti Timukamäel elava poisi Jonte sõnul "tige nagu herilane", muuhulgas on daam näiteks oma hooviplangule okastraadi peale tõmmanud. Autor ütleb, et emand Karlsson ei kuulunud nende inimeste hulka, "kes oleks sallinud arusaamatut müra oma tagahoovis"; mööda oma aeda ja koda ringijooksvatele marakrattidele ähvardab ta politsei kutsuda.
Oma väikekodanlikkuses on emand Karlsson siiski tõeline daam, alati uudistest pakatamas ja sensatsioonihimuline. Kui linnakeses levib uudis vana Greni tapmisest, on just tema see, kes purjetab poeuksest sisse, et "kirjeldada kõike, mida ta teadis ja veelgi rohkemgi, nii et suu vahutas". Tänu sellele kuulis juhtunust ka isa poes leti taga soolaheeringaid pakkinud Kalle.
Emand Karlsson on üks humoorikamalt kirjeldatud hetkelisi tegelaskujusid kogu raamatus: üksikute lausetega joonistub lugejale suurepärane portree väikelinna mamslist, kelletaoliseid leidub kõikjal.
Eino Pekkala

Isiklikku

Ta oli aastatel 1913–1920 abielus Salme Murrikuga, abielu lahutati. Aastast 1928 oli ta abielus Mary Pekkalaga (neiuna Moorhouse), abielust sündis aastal 1928 tütar Salme Anne. Tütre abikaasa oli Soome diplomaat Risto Hyvärinen (1926–2018). Tema vend Mauno Pekkala oli aastatel 1946–1948 Soome peaminister.
Gagauusi Vabariik

Loomine

1989. aasta 12. novembril toimus gagauusi rahva esindajate erikongress, mille käigus kuulutati välja Gagauusi Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik. Ent järgmisel päeval peatas Moldaavia NSV Ülemnõukogu Presiidium erikongressi otsuste kehtivuse, nimetades neid põhiseadusevastasteks.
1990. aasta 19. augustil kuulutas Moldaavia NSV stepi lõunaosa rahvasaadikute kongress välja sõltumatuse Moldaavia NSV-st ja Gagauusi Vabariigi loomise. Kaks päeva hiljem pidas Moldaavia NSV Ülemnõukogu Presiidium erakorralise koosoleku ja otsustas kuulutada vastloodud vabariigi ebaseaduslikuks ning kongressi põhiseadusevastaseks. Gagauusiasse saadeti teisitimõtlejaid maha suruma salk Moldaavia vabatahtlikke ja politseiüksusi. Punaarmee sõdurite saabumine hoidis ära verevalamise.

Riigi lõpp

1994. aasta detsembris jõudsid Gagauusi Vabariigi ja Moldova esindajad peamistes küsimustes kokkuleppele ning osapooled allkirjastasid lepingu autonoomsete õigustega Gagauusia rahumeelseks ühendamiseks Moldovaga. Ühendamine viidi läbi 1994. aasta detsembrist 1995. aasta juunini, mil Gagauusi Vabariik juriidiliselt likvideeriti ja piirkonnast sai Gagauusia autonoomne territoriaalüksus.
Alba (Itaalia)

Majandus

Maailmakuulus on Alba oma valgete trühvlite (Tuber magnatum) poolest. Trühvlihooaeg kestab oktoobrist kuni detsembrini.
Alba on ka tuntud veinikeskus, kus toodetakse barbera, dolcetto ja barbaresco veine.
Albas asub maiustustetootja Ferrero peakontor.

Ajalugu

Rooma ajal asus seal  tõenäoliselt konsul Gnaeus Pompeius Strabo asutatud Alba Pompeia.

Kultuur

Albas sündis 16. sajandi maalikunstnik Macrino.
Alpheidae

Helide tekitamine

Püstolkrevetlaste hulka kuuluv  Alpheus heterochaelis tekitab valju raksatava heli oma suurema sõra äärmiselt kiire sulgemisega. Antud viisil tekib kiirelt liikuv veejuga, mis võib saakloomi uimastada või isegi tappa. Veejuga on piisava algkiirusega kavitatsiooni tekkimiseks, mis tekitab lõhkevaid õhumulle. Vali heli tekibki enamasti antud õhumullide lõhkemisest, mitte sõrast endast.
Närilised

Süstemaatika

Näriliste seltsi kuulub 33 sugukonda umbes 480 perekonda umbes 2280 liigiga. Seega moodustavad närilised umbes 42% kõigist imetajate liikidest.
Kangelaste prospekt

Kangelaste prospekt (vene keeles проспект Героев) on tänav Narvas Kerese ja Pähklimäe linnaosas ning Kalevi ja Pähklimäe linnaosa piiril. Tänava pikkus on umbes 1,45 km. Tänav algab Tallinna maanteest, ristub Hariduse, Rakvere, Daumani, Pähklimäe tänavaga ja Kangelaste põiguga ning lõpeb Rahu tänavaga ristudes. Oletatavasti sai tänav nime Suures Isamaasõjas langenud kangelaste mälestuseks.
1927. aasta linnaplaanil on samas kohas 2. Roheline tänav.
Praegu on tänaval mitmekorruselised majad ja kauplused.
Aadressil Kangelaste 32 asub Narva Keeltelütseum.
Tarkvara teenusena

Tarkvara teenusena (inglise keeles Software as a service, SaaS) on pilvandmetöötluse pakkumine teenusepakkuja määratud tarkvara rentimisena.
Sel viisil pakutakse tarkvara teenusena interneti kaudu, nii et tarbija ei pea rakendusi oma arvutitesse installima ja käitama, mis lihtsustab tarkvara hooldust.
Sergi Roberto

Barcelona

Roberto debüteeris Barcelona eest 2010. aastal. Ta on tulnud kuus korda Hispaania meistriks ja viis korda karikavõitjaks. 
Ta aitas Kataloonia klubil võita hooaegadel 2010–11 ja 2014–15 Meistrite Liiga
8. märtsil lõi Sergi Roberto Barcelona eest värava, kui katalaanid alistasid Paris Saint Germaini kodus 6:1. Tema 95. minutil löödud värav viis Barcelona Meistrite Liiga veerandfinaali.

Koondisekarjäär

5. septembril 2016 mängus Liechtensteiniga lõi Roberto oma debüütvärava Hispaania koondises.
Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss

Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss on Lepo Sumera Ühingu korraldatav muusikakonkurss. 
2006 toimus II Rahvusvaheline Lepo Sumera nimeline noorte heliloojate loomingukonkurss.
Sündinud 1987

Sellel leheküljel on loetletud 1987. aastal sündinud tuntud inimesi.
Gladys Presley

Gladys Love Presley (sünninimega Gladys Love Smith; 25. aprill 1912 Pontotoci maakond – 14. august 1958) oli Elvis Presley ema ja Lisa Marie Presley vanaema.
21-aastaselt abiellus Gladys Vernon Elvis Presleyga. 8. jaanuaril 1935 sündisid neil kaksikud, Elvis Aron Presley ja Jesse Garon Presley, kellest viimane sündis surnuna.
Gladys suri südameinfarkti tagajärjel 14. augustil 1958 ja ta maeti Memphise Forest Hilli kalmistule, 1977. aastal aga koos Elvisega Gracelandi.
Nelli Abašina-Melts

Nelli Abašina-Melts (sündinud 1944 Uuralis) on Eesti tõlkija.
Eestisse tuli ta 1964. aastal. Ta on lõpetanud Tartu Ülikoolis vene filoloogia eriala.
Ta on töötanud ajalehes tõlkijana ja Eesti Raamatus toimetajana. 1995. aastast on ta ajakirja Tallinn peatoimetaja.
1982. aastast on ta Eesti Ajakirjanike Liidu liige. Ta on vene keelde tõlkinud Jaak Jõerüüdi, Rein Põderi, Mats Traadi ja Andrus Kiviräha teoseid.
Sari (sõel)

Sari on vilja tuulamiseks ja sõelumiseks kasutatud ese.
Ehrenblatt des Heeres

Jalaväe Auplaat (saksa keeles Ehrenblatt des Heeres) oli Saksamaa sõjaväeline autasu Teise maailmasõja ajal alates 22. juulist 1941. Eestlastest autasustati auplaadiga ainsana kapten Oskar Ruutu.
Ristiku tänav (Tallinn)

Ristiku tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Karjamaa asumis.
Tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb loode suunas. Tänavaga ristuvad Ristiku põik, Sõmera, Saue, Telliskivi, Härjapea, Timuti tänav, Kolde puiestee, Maisi, Kõrre, Auna, Orase, Taime, Nisu, Rukki, Luste, Kaera tänav. Ristiku tänav lõpeb Kopli tänaval.
Tänava pikkus on 1,8 km.
Rinda piiskopilinnus

Rinda piiskopilinnus (lätlastel ka Angerminde, saksa Angermünde) oli Kuramaa piiskopile allunud kivilinnus Lätis, Ventspilsi piirkonnas (Ventspils novads), Ance vallas (Ances pagasts), Angerciemsi külas Rinda (Engure, saksa Angerbeke) jõe vasakul kaldal, jõest 200 m läänes. Linnusease jääb u 1 km lõunasse kohast, kus Rinda ja Stende jõed ühinevad Irbe jõeks. Rinda asulast jääb ta 2 km kirdesse. Dundaga–Ventspilsi maantee P77 kurvist 36 m kõrguse Dambkalnsi mäe juures jääb linnuseni u 370 meetrit, kuid Rinda jõgi tõkestab otsetee sinna.

Ajalugu

XIII sajandil jooksis linnusest u 5 km lääne poolt liivlaste Vanema ja Sagara maakondade vaheline piir. Hilisem Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna vaheline piir oli Venta jõel.
1353, 18. oktoobri kokkuleppes Liivi ordu meistri Goswin von Herike ja Kuramaa piiskopkonna vahel märgitakse, et Toomkapiitlile on juba ammustest aegadest kuulunud maad Rinda jõe vasakul kaldal.
1415 ja 1423 peatusid linnuses Kuramaa piiskopid.
1581 kirjeldati Rindat, kui Heuszlein-i, st väikelinnust.

Ehitus

Ehitusstiililt oli tegemist osaliselt loodusega seotud vaba laagerkastelliga. Nagu keldrimüüridest näha, on ringmüüri vastu olnud ehitatud ka kivist hooneid.

Praegune seisukord

Linnusease paikneb madalal künkal otse Rinda jõe vasakkaldal u 3–5 m kõrgusel jõest sõltuvalt veetasemest. Ümberringi jõe vasakul kaldal kasvab vanadel liivaluidetel põhiliselt männimets, mille all jooksevad üksikud pinnasteed. Maapinnal on näha üksikud võssakasvanud vundamendimüürid. Linnus on põhiplaanilt ristkülikukujuline lühemate külgedega põhja-lõuna suunas. Linnuses sees selle läänepoolse kaitsemüüri ääres on näha seal kunagi paiknenud paksude müüridega ruudukujulise hoone; kus võimalik, et algselt võis asuda majalinnus või valdustorn; vundament. Linnuse lääneküljel on aimatav vana madal vallikraav, linnuse lõunaküljel on sügavam suurvee ajal vesine vallikraav või vana jõelooge. Idaküljel voolab jõgi ja põhjaküljel on väike heinamaa. Linnuseala ise on võsastunud metsa all. Suur osa on sellest kadakavõsa, mis näitab, et u 50 aastat tagasi oli linnuseala veel puudeta. 
Linnuseni pääseb kas jalgsi Rinda külast üle väikese jalgsilla ja mööda metsarada (sillast 1,5 km) või autoga teiselt poolt jõge mööda suuremat kruusateed 2 km kaugusele Jansbergi talu väljani. Viimasest kohast saab tegelikult autoga mööda liivast pinnasteed sõita ka kuni linnuseni välja, kuid kuna mingeid suunaviitasid 2017. aasta novembri seisuga ei eksisteeri ja metsa all on palju risti-rästi sõiduradasid, siis esmakülastajal on linnusekohta raske leida. Varemete koht on ka korralikult tähistamata, linnuseala võsastunud ja metsa kasvanud. Vähesed säilinud vundamendimüürid on konserveerimata.
Michael Hutchence

Michael Hutchence (22. jaanuar 1960 Sydney – 22. november 1997 Sydney) oli Austraalia muusik, ansambli INXS laulja.
Ester Lepa

Ester Lepa (aastani 1936 Ester Lepler; 12. jaanuar 1928 Pärnu – 19. mai 2013) oli eesti laulja (sopran) ja laulupedagoog.
Ta lõpetas aastal 1947 Tallinna 8. Keskkooli; aastatel 1945–1948 õppis ta Tallinna Muusikakoolis, mille lõpetas Tiit Kuusiku lauluklassis. Aastal 1953 lõpetas ta lauluerialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Tiit Kuusiku lauluklassis).
Ta laulis aastatel 1949–1950 Eesti Raadio segakooris ja aastatel 1953–1956 Estonia kooris, aastatel 1956–1965 oli ta Estonia solist.
Paralleelselt teatritööga tegutses ta muusikapedagoogina: aastatel 1953–1973 Tallinna Muusikakoolis ja aastatel 1971–1984 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. Tema õpilasteks on olnud Liina Saari, Marvi Taggo, Peeter Tooma, Valentina Rossar, Malle Raid, Jüri Trei, Erich Krieger. Ta on olnud Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudio lauluõpetaja, Eesti Riikliku Nukuteatri ja Draamateatri vokaalkonsultant ning Eesti Kooriühingu juures paljude kooride hääleseadja. Aastatel 1982–2008 oli ta Ellerheina vokaalpedagoog.

Isiklikku

Tema õde on näitleja ja lavastaja Astrid Lepa, kelle poeg on raadioajakirjanik, näitleja ja koomik Margus Lepa.
Saku paekivipaljand

Saku paekivipaljand on kaitsealune paljand Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Pähklimäe 2. Paljand võeti kaitse alla 2006. 
Tegemist on endise kivimurruga. Murru seinas paljandub 100 meetri ulatuses paas, mille jalamil on rusukalle. Kuna paljandit on kasutatud aiakujunduselemendina, pole see kinni kasvanud. Paeseina kõrgus on 3 meetrit, selle all oon meetri jagu seina mattunud rusukalde alla. Põhjapoolsem osa paljandist on võsastunud ja kinni kasvamas. Aastal 1960 oli paljandi kõrgus 3.84 meetrit. Ülemised 1.24 meetrit koosnes õhukesekihilisest mergellubjakivist. Järgnes 43 cm lubjasegust liivakivi. Selle all oli 33 cm lubjakivi lubiliivakivi läätsedega ja mergli vahekihtidega. Seejärel oli paljandis 6 cm savi, selle all aga 38 cm kvartsiteradega lubjakivi. Seejärel oli murrus 34 cm peenekihilise lubiliivakiht, kõige all paljandus aga 1,05 meetri ultuses lubjakivi, mis oli alumises osas dolomiidistunud. 
Sealne paljand on Saku kihistiku stratotüüp.
Najim

Elulugu

Najim sündis Prantsusmaal alžeerlasest isa ja prantslasest ema peres. Pärast vanemate lahkuminekut kolis kolmekuune Najim Alžeeriasse oma vanavanemate juurde Bordj Bou Arréridjisse Ida-Alžeerias. Ta hakkas muusikaga tegelema 6-aastaselt koos oma onudega, kes olid muusikud. Ta esines paljudel seltskondlikel üritustel, lauldes enamasti Sétifiani muusikat. 15-aastaselt lõi ta kampa oma onudega nende muusikaturneel, mis viis teda enamikku Alžeeria linnadest.
Ta on esinenud ka Alžeeria televisioonisaadetes. Aastal 2001 kohtus 17-aastane Najim üle paljude aastate emaga. Aastal 2003 pärast õpingute lõpetamist kolis ta püsivalt Prantsusmaale, kus ta esines mitmel pool Pariisis ja selle ümbruses. Seal kohtas ta Salah Rahouid (araabia صالح رحوي), kes oli kirjutanud laule Khaledile, Cheba Zahouaniale, Cheb Sahraouile, Cheb Akilile ja Gipsy Kingsile. Tulemusena ilmus 2004. aastal Najimi esimene debüütalbum "Kount Enhawes", mis pälvis tunnustust ja mida müüdi 8000 eksemplari. Enamik materjalist ilmus ka tema esimesel ametlikul stuudioalbumil "Hsabtek ana".
Aastal 2007, koostöös Virgin Music France plaadifirmaga, avaldas Najim oma teise ametliku stuudioalbumi "Saba", mille produtsent oli taas Salah Rahoui. Seda albumit iseloomustavad retro- ja nüüdismuusika ning suur abi raï-muusika tuntud nimedelt. Märkimisväärseks sai koostöö Albi Montana ja Larseniga. Suurt toetust sai ka lugu, kus raï-muusika diiva Cheikha Rimitti laulis temaga duetti stuudioalbumi teises laulus "N'rouhou N'zourou".
Aastal 2009 tegi ta prantsuskeelse kaveri Rootsi-Iraani staari Arashi hittlaulust "Suddenly". Uus versioon "Près de toi (Suddenly)" on mitmekeelne laul – selles on esindatud prantsuse, inglise ja pärsia keel. Rebecca Zadig laulab inglise, Arash pärsia ja Najim prantsuse keeles. Selles laulus on kasutatud Alžeeria klassikateose "Abdel Kader" osi.
Eedo Raide

Eedo Raide (28. detsember 1946 – 21. jaanuar 2010) oli eesti rallisõitja.
Aastal 1994 asutas ta omanimelise rändkarika, mis antakse igal aastal Eesti parimale rallisõitjale.
Tema poeg Henri Raide oli samuti rallisõitja.
Peetri (Rae)

Ajalugu

Peetri küla on esmakordselt kirjalikult mainitud aastal 1631 (Petriküll) seoses Mõigu mõisa müügitehinguga. 1857. aastal oli Peetri külas kolm talukohta (Peetri, Allika ja Vägeva) ning 12 saunikukohta, kokku seega 15 majapidamist.
Kuni 20. sajandi keskpaigani hõlmas Peetri vaid tänavküla tüüpi asulat (nn Peetri vana-küla). Vana-Tartu maantee lähedale jäänud talud moodustasid sel ajal omaette Mõigu küla. Maa-asulate liitmise ajal 1970. aastatel liideti Mõigu küla Peetri külaga. 1970. aastatel ehitati Mõigu kortermajade piirkond.
Peetri aleviku vanim ehitis on endine tuuleveski (1868), kus praegu tegutseb restoran-pubi Peetri Tuulik. Külas asub Mõigu-Peetri kivikalme.

Kool ja lasteaed

Alevikus on üle 500 elumaja, nende hulgas mitukümmend kortermaja. Sügisel 2009 valmis Peetri lasteaed-põhikool koos spordihoone, staadioni ja avaliku raamatukoguga. Aleviku väga kiire kasvu tõttu jäi uus hariduskompleks kiirelt väikeseks ja 2013. aasta sügisel avati nii põhikooli kui ka lasteaia laiendus. Peale laiendust on koolis 648 õpilaskohta (enne laiendust oli 432), lasteaias on 360 lasteaialapse kohta (enne laiendust oli 120). Sellega muutus Peetri lasteaed maailma suurimaks eestikeelseks lasteaiaks. Koos lasteaed-põhikooli laiendusega laiendati ka Peetri raamatukogu ja kool sai juurde kaasaegse black box-ruumi.

Kaubandus ja teenindus

2012. aasta suvel avati Peetris Rae Keegel, kus lisaks sportkeegli radadele paiknevad ka jõusaal, piljardisaal, üürisaun, baar ning õues on külastajatele avatud rannavõrkpalli väljak.
14. novembril 2013 avati Veesaare teel aleviku esimene kaubanduskeskus (Peetri Selver), kus lisaks Selveri hüpermarketile paiknevad ka teiste teenusepakkujate müügiboksid (sh apteek).
Toitlustusteenust pakuvad kunagises Lepiku talus tegutsev Peetri Kõrts, Assaku Toidutare (hoolimata nimest paikneb Peetris). Selveri hüpermarketi avamisega lisandusid kiirtoidurestoranid Hesburger ja Subway.
Herberts Cukurs

Herberts Cukurs (17. mai 1900, Liepāja, Kuramaa kubermang, Venemaa Keisririik – 23. veebruar 1965, Montevideo, Uruguay) oli Läti lendur ja väidetav sõjakurjategija.
Cukurs võttis osa Läti Vabadussõjast. Hiljem sai temast rahvusvaheliselt tuntud ja tunnustatud lennunduse pioneer. Ta konstrueeris ja ehitas ise lennukeid ning sooritas pikki lende, muuseas Gambiasse, Jaapanisse, Palestiinasse ja Etioopiasse. Teda kutsuti hüüdnimedega "Balti Lindbergh" ja "Läänemere kotkas".
Teise maailmasõja ajal oli Cukurs Läti paramilitaarse abipolitsei üksuse Arāja Komando (ka: Sonderkommando Arajs) liige.
Pärast sõda süüdistati teda Läti juutide mõrvamises holokausti ajal, kuid tema süüd ei suudetud kunagi tõestada.
Cukurs asus pärast sõda elama Brasiiliasse, kus talle kuulus lennundusega tegelev firma. Saksamaa Liitvabariik ja Iisrael nõudsid tema väljaandmist, kuid Brasiilia keeldus sellest. 
1965. aastal tapsid Cukursi Iisraeli salaluure Mossad agendid.
Mitteraudmetallid

Mitteraudmetallideks ehk värvilisteks metallideks (inglise non-ferrous metals) nimetatakse metallurgias neid metalle ja sulameid, mis ei sisalda rauda (või sisaldavad seda väga vähe).
Mitteraudmetallidele vastandatakse raudmetalle ehk mustmetalle.
Triinu Rajasalu

Triinu Rajasalu (sündinud 12. augustil 1974 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Eesti peakonsul Austraalias Sydneys.
1992. aastal lõpetas Rajasalu Pirita keskkooli, 1992–1996 õppis ta Tartu Ülikoolis.
2000–2003 ja 2005-2006 oli ta Eesti Reformierakonna avalike suhete juht, selle vahepeal 2003–2004 välisministri nõunik ja 2004–2005 Pirita linnaosa vanem Tallinnas.
2006–2008 töötas ta välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna meediabüroo direktori ja 2008–2011 välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna peadirektorina. 2011. aasta augustis sai temast Eesti peakonsul Austraalias. Eesti Vabariigi peakonsulaadi Sydneys avas välisminister Urmas Paet ametlikult 21. novembril 2011.

Isiklikku

Triinu Rajasalu ema on keraamik Ülle Rajasalu, mitte poliitik Ülle Rajasalu, kes oli Pirita linnaosa vanem Tallinnas enne Triinu Rajasalu.
Väärtused

Ühiskond ja väärtused

Ühiskondlikud (sotsiaalsed) väärtused kujundavad ühiskonna keskseid tõekspidamisi ja eesmärke. 
Kuigi paljud väärtused on ühiskonna toimimise seisukohalt olulised, kaitsevad nad tihti ka kehtivat võimu ja laiemalt ühiskondlikku status quo-d, takistades nii oluliste muudatuste tegemist. Kehtivate väärtuste juurde jäämine võib tuleneda pigem pragmatismist ja mugavusest, mitte sügavast veendumusest väärstuste õigsuses. 
Mõnikord hinnatakse väärtuste tähtsust ühiskonna püsimisel ka üle, sest ühiskond võib püsida ka konsensuseta ning selle juhtimine toimub poliitilise ja majandusliku võimu kaudu. 
Jätkusuutliku arengu propageerijad väidavad, et jätkusuutliku ideoloogia juurutamisel on määrava tähtsusega ühiskondlike väärtuste muutmine vajalikus suunas.
Saatserinna nulk

Saatserinna nulk on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast.  Nulga keskus on Saatse (Satserina ehk Saatserinna).
Saatserinna nulga külad: Perdagu, Tsütski, Lädinä, Patvinna, Pitsinä, Tupina, Vedernika, Litvinna, Saabolda, Kundrusõ, Voronka, Kotelnika, Suränkä, Samarinna, Rääptsüvä.
Gottlieb Wilhelm Ploschkus

Gottlieb Wilhelm Ploschkus (11. detsember 1764 Tallinn – 20. aprill 1813 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis ja Jena ülikoolis. Ordineeriti 21. mail 1791 õpetajaks.
Oli aastatel 1791–1795 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1795–1813 (sai õpetajaks 14. detsembril 1795) sama koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema vend Franz Friedrich Ploschkus oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Gottfried Dionysius Ploschkus oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, venna Franz Friedrichi poeg Robert Heinrich Gottfried Ploschkus oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja.
Silva (eesnimi)

Silva on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 306. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Silva 500 naisel.