google/wiki40b huggingface dataset:
Otto Grotewohl

Otto Grotewohl (11. märts 1894 Braunschweig – 21. september 1964 Ida-Berliin) oli Saksamaa poliitik ja Saksa Demokraatliku Vabariigi riigitegelane.
Otto Grotewohl oli pärit rätsepa perekonnast, elukutselt oli ta trükitööline. Alates 1912. aastast kuulus ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Võttis mobiliseerituna osa Esimesest maailmasõjast. 1920–1930 oli ta Braunschweigi Maapäeva liige. Alates 1921. aastast oli ta Braunschweigi Vaba Riigi haridusminister ja 1923. aastast siseminister ja justiitsminister. 1925. aastal sai Grotewohl Riigipäeva liikmeks.
Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel pidi ta ametitest lahkuma. Mitmel korral oli ta arreteeritud.
1945–1946 oli ta Ida–Saksamaal Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei Keskkomitee esimees. 1946. aasta aprillis valiti ta koos Wilhelm Pieckiga Saksamaa Kommunistliku Partei ja Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ühinemiskongressil Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei esimeheks ja Keskkomitee liikmeks. Otto Grotewohl oli 12. oktoobrist 1949 kuni oma surmani 1964. aasta septembris Saksa Demokraatliku Vabariigi Ministrite Nõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).
Nebraska

Rahvastik

2012. aastal elas Nebraska osariigis 1 845 525 inimest.
Veidi valjem kui vaikus

"Veidi valjem kui vaikus" on The Suni teine album ja DVD, mis anti välja 2005. aasta detsembris.
Enamik lugusid on eelmise albumi "The Greatest Hits" laulude akustilised versioonid.
Ants Kiilaspea

Ants Kiilaspea (10. august 1909 Sultsi küla, Aidu vald – 12. juuni 1974 Tallinn) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
Ta õppis aastatel 1928–1932 Tallinna konservatooriumis klarnetit Bernhard Luki juhendamisel ja kompositsiooni Artur Kapi juhendamisel. 1934. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogiumi. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimise eriala Tuudur Vettiku klassi.
1930. aastatel töötas koolides lauluõpetajana. Aastatel 1945–1960 töötas ta Tallinna Muusikakoolis, 1951–1957 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis ja 1956–1974 Tallinna Pedagoogilises Instituudis koorijuhtimise õppejõuna. 1957. aastast oli ta TPedI koorijuhtimise kateedri juhataja, 1973. aastast professor. Tema õpilasi on Taavi Esko, Roland Laasmäe, Valve Lepik, Peeter Lokk, Uuno Taremaa, Harry Vilpart.Tiina Ergma.
1949. aastal asutas ta Jaan Tombi Nimelise Kultuuripalee segakoori (hiljem Segakoor Kaleva) ja oli selle koorijuht 1966. aastani.
Ta oli XIII (1950), XIV (1955) ja XVI üldlaulupeol (1965) segakooride üldjuht ning segakooride dirigent ka XVII üldlaulupeol (1969).
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Kolm risti

Kolm risti on märk, mida kirjaoskamatud kasutavad allkirja asemel.
Balti Eraseaduse § 3038 kohaselt pidid kirjaoskamatud kristlased allkirja asemel omakäeliselt dokumentidele kirjutama kolm risti (†††). Asjast mittehuvitatud kolmas isik pidi kolmele ristile lisama nende kirjutaja nime koos märkusega tema kirjaoskamatuse kohta ja oma allkirja. Kolme ristiga kirjutatud allkirja võis tõestada ka ametiasutus või notar.
Kirjaoskamatutel juutidel oli vastavaks märgiks kolm nulli (000).
Saksa korporatsioonides märgitakse allkirjale lisatud ühe, kahe või kolme ristiga ametikohti.
Riigikeel

Riigikeel on keel, mis on riigi, osariigi või muu territooriumi konstitutsioonis riigikeeleks määratud.
Pooltel maailma riikidel on riigikeel. Mõnel riigil, näiteks Eestil ja Albaanial, on ainult üks riigikeel. Mõnel riigil on mitu riigikeelt, näiteks Belgial, Soomel, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveitsil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.
Mõnel riigil, näiteks Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, on üks üleriiklik riigikeel, kuid mõned keeled on kaasriigikeeled mõnes tähtsas piirkonnas. Mõnel riigil, näiteks Ameerika Ühendriikidel, riigikeelt küll ei ole, kuid mõnes osariigis on riigikeeled (vaata Keeled Ameerika Ühendriikides). Mõnel riigil ei ole üldse riigikeelt, näiteks Austraalial, Eritreal, Luksemburgil, Rootsil, Tuvalul ja Suurbritannial.
Mõnes Aafrika riigis ja Filipiinidel ei ole riigi- ja õppekeeleks riigi kõige levinum keel. Iirimaal aga on riigikeelt (national language) iiri keelt kõnelejaid väga vähe, kuna enamik rahvast kõneleb ametlikult madalama staatusega inglise keelt. Sarnane olukord on Uus-Meremaal, kus elanike enamik kõneleb inglise keelt, kuid ainus riigikeel on maoori keel.
Mõnes riigis on keelte kasutamine poliitiliseks tüliküsimuseks (vaata keeletülidega riikide loendit).
Eesti riigikeel on eesti keel.
200-eurone rahatäht

Turvalemendid

200-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni konstellatsioon, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvust muutev nimiväärtus, vöötkoodid ja seerianumber. Trükiplaadi kood asub rahatähel (kellaosuti liikumise suunas) seitsmenda Euroopa tähe kohal.

Kasutamine

200-eurone rahatäht on euroalal kõige ebapopulaarsem. 2012. aastal oli 200-euroseid euroalal käibel ainult 178 838 200.
Drina

Drina on jõgi Euroopas Balkanil.
Jõgi algab Dinaari mäestikust Piva ja Tara jõe ühinemiskohalt . Nii Piva kui Tara algavad Montenegrost ning ühinevad Montenegro ja Bosnia piiril . Tara jõgi on 144 km pikk, millest 110 asub Montenegros ning 34 km on Montenegro ja Bosnia piirijõgi. Drina voolab valdavalt põhja ja suubub paremalt Savasse . Jõe pikkus on 346 km, aga tema suudmest kõige kaugema, Tara jõe allikast lugedes 487 km.
Drina voolab esmalt põhja Bosniasse kuuluva Serblaste Vabariigi territooriumil. Foča Srbinje linnas suubub temasse paremalt Cehotina jõgi, mis samuti Montenegrost algab. Ühtlasi pöördub jõgi kirdesse ja voolab Goražde linnani, läbides vahepeal Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsiooni maa-ala ja jõudes Serblaste Vabariiki tagasi. Järgmine linn Drina kaldal on Višegrad, kus jõge ületab Mehmed-paša Sokolovići sild. Natuke enne seda suubub Drinasse paremalt Lim, mis algab Montenegro ja Albaania piirilt. Višegradis pöördub jõgi loodesse, jõuab Serbia piirini ning voolab kuni suudmeni Serbia (paremal) ja Bosnia (vasakul kaldal) piirijõena. Selles kohas voolab ta läbi Bosniasse jääva Javori ja Serbiasse jääva Zlatibori mäeaheliku vahelt. Pärast piirijõeks saamist pöördub ta itta, pärast Serbias asuvat Bajina Baštat jälle loodesse, möödub Bosnias olevast Bratunacist ja jõuab pärast Drinjaca suubumist vasakult Bosnias asuvasse Zvornikisse, kus pöördub põhja. Ta voolab läbi Bosniasse jääva Majevica ja Serbiasse jääva Vlašići aheliku vahelt. Edasi voolab ta läbi Serbias oleva Loznica ja Bosnias oleva Janja ning suubub paremalt Savasse. 
Drina jõgi ei ole laevatatav. See-eest on ta koos Taraga Montenegro ja Bosnia üks peamisi parve ja kanuuga sõitmise kohti.
Piva orus paikneb peamine maantee, mis ühendab Montenegrot Bosniaga. Jõeorus kulgeb maantee kuni Višegradini. Pärast Bajina Baštat tuleb jõe Serbia kaldale maantee ja kulgeb seal Janjani. Bosnia kaldal on maantee üksnes aeg-ajalt, Drinjaca suudmest Dvornikini ja Loznicast Janjani. Raudtee ületab jõge ainult ühes kohas, Zvorniki ja Loznica vahel. 
Bajina Baštast pisut ülesvoolu voolab Drina läbi Tara rahvuspargi.
Johannes Bugenhagen

Johannes Bugenhagen (24. juuni 1485 – 20. aprill 1558) oli saksa usureformaator, Martin Lutheri üks lähedasemaid kaastöölisi.
Bugenhagen sündis Wollini (Wołini) raehärra Gerhard Bugenhageni pojana ning õppis aastatel 1502–1504 Greifswaldi ülikoolis vabu kunste. Seejärel asus ta tööle Treptow an der Rega (Trzebiatówi) toomkooli rektorina. Üks tema õpilastest oli ka hilisem Liivimaa reformaator Andreas Knopken. Alates 1509. aastast täitis Bugenhagen samaaegselt ka Treptow' kiriku vikaari ülesandeid.
1517. aastal asus Bugenhagen Johann Boldewani kutsel Belbucki, kus temast sai piibliloo lugeja, temast kujunes peagi üks Pommeri olulisemaid humaniste. Juba järgmisel aastal tegi Pommeri hertsog Bogislaw X talle ülesandeks kirjutada ladinakeelne Pommeri ajalugu.
Luterliku reformatsiooniga puutus Bugenhagen esimest korda kokku 1520. aastal. Esialgu talle Lutheri ideed ei meeldinud, kuid pärast nendega sügavamat tutvumist sai temast reformaatori veendunud toetaja. Ta kolis Wittenbergi ning temast sai Lutheri lähedaseimaid sõpru. Temast sai ka Wittenbergi teoloogiaõppejõud. 1533. aastal sai temast kolmas protestantlik teoloogiadoktor.
Bugenhageni tegevus oli eriti oluline Põhja-Euroopa jaoks. Ta koostas protestantlikud kirikukorraldused Hildesheimi, Hamburgi, Lübecki, Pommeri, Ida-Friisimaa, Schleswig-Holsteini, Braunschweigi, Braunschweig-Lüneburgi, Taani ja Norra jaoks. Ta oli ka viimase kahe riigi esimese ametlikult luterliku valitseja Christian III kroonijaks. Bugenhageni tegevus tõi talle hüüdnime: teine Põhja apostel.
1539. aastal sai Bugenhagenist Saksimaa kiriku superintendent, samal aastal reformis ta ka Greifswaldi ülikooli, muutes selle luterlikuks õppeasutuseks.
Kui Martin Luther 1546. aastal suri, pidas just Bugenhagen tema matusekõne ning hoolitses tema lese ja laste eest. Bugenhagen ise suri 1558. aastal 72-aastasena.
Bugenhagen oli lisaks teoloogilistele kirjutistele tuntud eduka organisaatori ja muusikaarmastajana. Hinnatud on ka tema piiblitekstide tõlkeid alamsaksa keelde.
Pro Tools

Pro Tools on digitaalse helitöötlussüsteemi platvorm Mac OS X ja Microsoft Windows operatsioonisüsteemides kasutamiseks. Pro Toolsi arendaja ja tootja on Avid Technology divisjon Digidesign.
Pro Tools on levinud helitöötlustööstuse professionaalide seas, kes kasutavad paketti salvestamiseks ja töötlemiseks muusika tootmisel, filmide helindamisel ning televisioonis järeltöötluses.
Pro Toolsil on kolme tüüpi süsteeme: HD, LE ja M-powered. HD on kõige täiuslikum pakett, mille näol on tegemist tarkvara ja riistvara integratsiooniga. Riistvara sisaldab välist A/D konverterit ja sisest PCI või PCIe helikaarti koos digitaalsignaali protsessoriga (DSP). Tavatarbija tasemel pakett Pro Tools LE süsteemis teostatakse andmetöötlus kasutaja arvutis. Pro Tools LE ei tööta tavaliste üldlevinud tasemel helikaartidega. Salvestamiseks ja taasesitamiseks on tarvis Digidesign helikaarti. M-Powered paketi kasutamiseks on tarvis M-Audio riistvara ning iLok litsentsi.
Pro Tools on põhimõtteliselt sarnane mitmerealise lintmaki ja miksimispuldiga, lisaomaduseks on võimalused, mida saab teostada vaid digitaalses keskkonnas. Kõige täiuslikum pakett toetab diskreetimissagedusi kuni 192 kHz ning bitisügavusi kuni 16- ja 24-bit, avada saab WAV, AIFF, MP3, SDII helifaile ja QuickTime videofaile. Kasutada saab ajakoode, tempokaarte, automaatseid seadeid ja ruumilise heli võimalusi.
Nikolai Strutškov

Nikolai Konstantinovitš Strutškov (jakuudi keeles Николай Константинович Стручков; sündinud 6. jaanuaril 1986 Pokrovskis Hangalassõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetaja, mitmekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister.
Ta on 4-kordne maailmameister 64-ruudulises kabes (vene kabes 2006, 2013, 2014 ja brasiilia kabes 2007). Ta on kahel korral tulnud maailmameistriks kadettidele vene kabes (1998, 2000).
Ta on osa võtnud ka lühema ajakontrolliga kabevõistlustest. Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises välkkabes pälvis ta 2015. aastal hõbemedali vene kabes.
Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 2001. aastal. 2006. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded. 2007. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks.

Haridustee

Strutškov lõpetas 2003. aastal vabariikliku füüsika-matemaatikakolledži Jakutskis. Aastatel 2003–2010 õppis ta Moskvas Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonnas.

Isiklikku

Nikolai Strutškovi vanemad on teadlased: geoloogia-mineraloogiakandidaat Konstantin Strutškov on Kirde föderaalülikooli dotsent ja geoloogia-mineraloogiakandidaat Galina Strutškova töötab Jakutskis asuvas Teemantide ja väärismetallide geoloogia instituudis. Nikolai vend German Strutškov on kabetaja, Venemaa meistersportlane.
Riine Pajusaar

Riine Pajusaar (sündinud 8. jaanuaril 1971) on eesti helilooja.
Ta töötab Keila muusikakoolis klaveriõpetajana.
Marioni maakond (Indiana)

Marioni maakond (Marion County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°78' N, 86°14' W.
Maakonna halduskeskus on Indianapolis.
Maakonna pindala on 1044 km², millest 17 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 903 393. Aastal 2000 oli elanike arv 860 454.

Ajalugu

Marioni maakond moodustati 1. aprillil 1822. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja brigaadikindrali Francis Marioni järgi.
1970. aastal ühines maakond Indianapolise linnaga ühiseks omavalitsusüksuseks, moodustades Unigovi ühise linna/maakonna omavalitsuse.
Paleontoloogia

Paleontoloogia on bioloogia ja geoloogia piirteadus, mis uurib taimede (paleobotaanika) ja loomade (paleozooloogia) jäänuseid (kivistisi) ning teeb nende põhjal kindlaks ammu elanud organismide kuju, ehituse, arengu, sugulussuhted ja eluviisid. Sõna paleontoloogia tuleb kreeka keelest:  παλαιός, palaios, ehk "vana, muistne, iidne", ὄν, on (gen. ontos), ehk "olev" ja λόγος, logos, ehk "mõiste, õpetus" - kivististeteadus.
Eesti paleontoloogid uurivad muu hulgas Ordoviitsiumi ja Siluri ajastu käsijalgseid, trilobiite ja muid selgrootuid loomi, Devoni ajastu kalu ning Kvaternaari ajastu taimede õietolmu.
Malle Rute

Malle Rute (aastani 1962 Mägi, sündinud 11. detsembril 1931 Helsingis) on Eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu

Malle Rute on maamõõduinseneri tütar.
Lõpetas 1950 Tallinna 3. Keskkooli ja 1955 EPA agronoomiateaduskonna agronoomina; pedagoogikakandidaat (1974, Moskva, NSVL Pedagoogikateaduste Akadeemia), väitekiri "Индивидуализация обучения зоологии в седьмом классе". Töötas 1962–86 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis: 1962–70 nooremteadur, 1970–86 vanemteadur, 1979 tööõpetuse ja kutsesuunitluse sektori juhataja, 1985–86 geograafia-bioloogia sektori juhataja. 1988–90 NSVL Pedagoogikateaduste Akadeemia kutsepedagoogika instituudi Tallinna labori vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: õppetöö individualiseerimine; õpimeetod ja selle oskuse kujundamine; kutseinformatsioon koolis. Üle 60 teadustrükise, koostanud metoodika materjale.
Busójárás

Busójárás ('Busóks käimine') on iga-aastane festival Ungaris Mohácsi linnas.
Seda peetakse pidutsemisperioodi lõpus enne tuhkapäeva, mis märgib paastu algust. Festival kestab kuus päeva ja toimub tavaliselt veebruaris. See algab neljapäeval ja kestab kuni teisipäevani.
Festivali tähtsaimad tegelased on Busó'd ehk inimesed, kes kannavad traditsioonilisi maske. Festivalil kuuleb rahvamuusikat, näeb maskeraade, rongkäike ja tantsu.
Festivali aluseks on legend, mille järgi Osmanite võimu ajal põgenesid linna inimesed armee eest lähedalasuvasse metsa ja sohu. Ühel ööl, kui nad lõkke ääres istusid ja juttu vestsid, ilmus eikusagilt vana mees, kes ütles "Ärge kartke, teil läheb varsti jälle hästi ja te saate koju tagasi minna. Seni valmistuge lahinguks, valmistage relvi ja hirmsaid maske ning oodake tormist ööd, kui tuleb maskis rüütel." Seda öelnud, kadus ta sama järsku, kui oli ilmunud. Põgenikud tegid nii, nagu ta oli öelnud, ja paar päeva hiljem tuligi maskis rüütel, kes käskis neil maskid ette panna ja minna linna tagasi, tehes nii palju lärmi kui võimalik. Türklased ehmatasid mürast, maskidest ja tormist nii ära, et arvasid deemonid neid kimbutamas olevat, ja lahkusid linnast enne päiksetõusu.
Teine, vanem ja vähem levinud lugu räägib, et peletati mitte türklasi, vaid talve.
2009. aastal kanti festival UNESCO immateriaalse pärandi nimekirja.
Superlove

Eesti laul

Laul osales ka konkursil Eesti laul 2015. Lugu saavutas kolmanda koha Elina Borni ja Stig Rästa ning Daniel Levi laulude järel.
Henrik Normann

Isiklikku

Ta abiellus augustis 2008 Katre Kütiga.  
Tema isa on endine muusikaõpetaja ja endine Tallinna Muusikakooli direktor Toots Normann.
Wilhelm Friedrich Eichhorn

Wilhelm Friedrich Eichhorn (16/28. september 1827 Merja, Väinjärve vald, Järvamaa – 5/17. september 1896 Peterburi) oli eesti ajakirjanik, tõlkija ja maamõõtja.
Ta elas Väike-Maarjas, Nõmmel ja Paldiskis.
Aastail 1879–1895 oli ta kodurahu propageeriva ajalehe Tallinna Sõber toimetaja.
Ta tõlkis luulet ja proosat saksa keelest eesti keelde, näiteks Friedrich Schilleri “Das Lied von der Glocke".
Ta suri Peterburi lähedal Udelnaja vaimuhaiglas ning maeti Paldiski kalmistule.
Uus-Peetri kalmistu

Uus-Peetri kalmistu on kalmistu Tartus.
Kalmistu asub Puiestee ja Muru tänava ristumiskohas.
Uus-Peetri kalmistu on Tartu Peetri koguduse kalmistu.
Kalmistu on rajatud 19. sajandi lõpul.
Randall Duk Kim

Randall Duk Kim (sündinud 24. septembril 1943) on korea päritolu USA teatri-, tele- ja filminäitleja.
Alates 18. eluaastast ja suurema osa oma karjäärist on ta näidelnud teatrilaval. Tema tuntuim filmiroll on filmis "The Matrix Reloaded".
Valter Eenmaa

Valter-Aleksander Eenmaa (kuni 8. juunini 1936 Einmann; 24. jaanuar 1898 Riia – 20. juuli 1948 Tallinn) oli eesti poksija. 
Ta lõpetas 1914. aastal Tallinnas kaubanduskooli.

Poksija ja poksitegelasena

Ta alustas poksiga tegelemist 1920. aastalTallinna "Spordis", kus tema treener oli Arkadi Harlampijev. 
Ta kuulus Spordi meeskonda selle esimesel avalikul võistlusel, kohtumisel 1. oktoobril 1921 Helsingi Poksiklubiga (see oli ka helsinglaste esimene avalik võistlus üldse). Ta võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) oma kohtumise Helsingi klubi esindajaga. Ta võitis 1922. aastal Helsingis peetud rahvusvahelisel võistlusel (selle võistluse täpne nimetus on teadmata) ainsa eestlasena esikoha kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg). 
Ta oli 1925. aastal Eesti meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg).
Ta oli Tallinna Poksiklubi üks asutajaid ja selle esimene esimees. Ta tegutses hiljem ka poksikohtunikuna.

Elukäik

Eenmaa võttis osa Vabadussõjast soomusrongil "Kapten Irv".
Ta töötas hiljem Tolliametis raamatupidajana. Ta osales II maailmasõjas Saksa sõjaväes. 
Ta arreteeriti Nõukogude võimu poolt 21. aprillil 1948. Eenmaa suri veel kohtu või erinõupidamise otsuseni jõudmata, tema surma- ja matuseolusid ei ole teada.
Oksana Jermakova

Isiklikku

Tema abikaasa on Venemaa vehkleja Aleksandr Širšov.
Adam Hlebowicz

Adam Hlebowicz (sündinud 7. novembril 1962) on poola ajakirjanik ja ajaloolane.
Ta on olnud Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktor.
18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades teda Gdanski Läänemere kultuurikeskuse direktorina tehtud töö eest.
Jaan Reinhold

Jaan Reinhold (sündinud 13. jaanuaril 1970 Valgas)  on Eesti Vabariigi diplomaat.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ajaloo erialal. Enne 2003. aastal välisteenistusega liitumist töötas Jaan Reinhold ajakirjanikuna raadiojaamas Vaba Euroopa.
Aastatel 2006–2010 oli ta Vilniuse suursaatkonna 2. sekretär EL ja majandusküsimustes, seejärel välisministeeriumi välismajanduse ja arengukoostöö osakonna äridiplomaatia ja analüüsi büroo direktor. A. 2011-2014 töötas Reinhold peakonsulina Eesti Vabariigi Peakonsulaadis Shanghais, jätkates seejärel kuni 2017. aastani Eesti Vabariigi erakorralise ja täievolilise suursaadikuna Kasahstani Vabariigis, kaasakrediteeringuga Kirgiisi Vabariigis, Tadžiki Vabariigis ja Türkmenistanis.
2016-2019 oli ta Välisministeeriumi Idapartnerluse erivolitustega diplomaatiline esindaja ja Eesti Idapartnerluse Keskuse Sihtasutuse direktor.
Alates 2019. aasta augustist on Jaan Reinhold erakorraline ja täievoliline suursaadik Araabia Ühendemiraatides, reisideerimisega Abu Dhabis.
Wietmarschen

Geograafia

Wietmarschen asub umbes 8 km Lingenist läänes ja 13 km Nordhornist kirdes. Valla kõrgeim koht on Rupingberg Lohnes, 50 m üle merepinna. Kavas on ehitada sinna vaatetorn.

Partnerlus

Mortagne-au-Perche, Prantsusmaa, 2. juulist 1989.

Haridus

Marien-Schule Wietmarschen (algkool ja Hauptschule)
Grundschule Lohne (algkool)
Schulzentrum Lohne (Hauptschule ja Realschule)
Eesti NSV teeneline õpetaja

Eesti NSV teeneline õpetaja oli Eesti NSV-s aunimetus, mida Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium andis aastast 1945 õpetajatele.
Frédéric Mistral

Frédéric Mistral [freder'ik mistr'al] (provansi keeles Josèp Estève Frederic Mistral, Mistrali ortograafias Frederi Mistral; 8. september 1830, Maillane (Maiano), Provence, Prantsusmaa – 25. märts 1914, Maillane) oli provanssaali luuletaja. 1904. aastal jagas ta Nobeli kirjandusauhinda Hispaania näitekirjaniku José Echegaray y Eizaguirrega.
Mistral oli pühendunud provanssaali keele ja kultuuri edendamisele. Tema peateos on provansikeelne poeem "Mireio", mis avaldati 1859 ja on pühendatud prantsuse kirjanikule ja poliitikule Alphonse Lamartine'ile . Poeem tõlgiti umbes 15 Euroopa keelde, prantsuse tõlke tegi Mistral ise. 1863. aastal esietendus selle alusel loodud Charles Gounod' ooper "Mireille". 1906. aastal nimetati poeemi järgi asteroid 594 Mireille.
Oluline osa Mistrali elutööst oli leksikograafiline ja keelekorralduslik. Ta koostas mahuka oksitaani keele sõnaraamatu "Lou Tresor dóu Félibrige", mis ilmus kahes köites 1878–1886 ja on tänini kõige ulatuslikum provansi sõnaraamat. Kakskeelne (prantsuse-oksitaani) sõnaraamat hõlmab kõiki oksitaani keele harusid, sh provansi keelt. Ühtlasi lõi Mistral provansi keelele uue ortograafia, nn Mistrali ortograafia.
Mistral oli üks seitsmest provansi kultuuritegelasest, kes asutasid 21. mail 1854 provansi kultuuri edendamiseks organisatsiooni Félibrige, mis tegutseb tänini. Liikumine kaasas ka katalaani luuletajaid, kelle tegevus Hispaanias oli tollal riiklikult tõrjutud. Oma osa Nobeli auhinnarahast kulutas Mistral Arles'i muuseumi Museon Arlaten loomiseks, kus paikneb suurim Provence'i rahvakultuuri kogu.
Lisaks Nobeli auhinnale pälvis Mistral ka Auleegioni ordeni, mis on erandlik juhtum, kuna seda antakse teenete eest Prantsusmaa ees, Mistrali tegevus oli aga rõhutatult provintslik.
1943. aastal avati Mistrali kodukülas Maillane'is majas, kus Mistral elas 1875. aastast kuni surmani 1914. aastal, tema majamuuseum.
Tema (ja Gabriele d'Annunzio) järgi valis oma kirjandusliku pseudonüümi tšiili luuletaja Gabriela Mistral, kes esimese Ladina-Ameerika kirjanikuna pälvis Nobeli kirjandusauhinna 1945. aastal.
Elueerimine

Elueerimine on keemias kasutatav protseduur, mille korral rakendatakse täidiskolonnis toimuvaid sorptsiooni ja desorptsiooni protsesse kasutades eluendi (gaas, vedelik) kolonni täidisest läbivoolutamist. Eesmärgiks võib olla ainete puhastamine või kuivatamine (adsorptsiooni- ja absorptsioonikolonnis), ainete segu lahutamine (kromatograafilises kolonnis) või kolonni täidise regenereerimine.
Eluent on gaas või vedelik (vesi, vesilahus, solvent, solventide segu), mis kannab keemilised ained läbi kolonni, seejuures toimuvad molekulide sorptsiooni ja desorptsiooni aktid.
Eluaat on täidiskolonni läbinud eluent koos elueerunud ainetega, mille komponentide sisaldus ajas reeglina muutub.
Kromatograafias on elueerimine ainete segu eluendi vooluga läbi kromatograafilise kolonni voolutamine, kusjuures kolonni lõpus väljuvad teatud ajalises järjestuses üksikud komponendid (või fraktsioonid) koos eluendiga. Segu komponentide spetsiifilise sorptsiooni ja desorptsiooni tulemusena toimub nende jaotumine kolonni täidise ja liikuva faasi vahel vastavalt jaotuskoefitsientidele ning nende aktide paljude korduste tagajärjel komponendid liiguvad edasi erinevate kiirustega. Kõrgsurve vedelikukromatograafias, kolonnkromatograafias ja planaarkromatograafias on eluent solvent või solventide segu. Gaasikromatograafias on eluendiks kandegaas. Elueerimise protsessi iseloomustab elueerimise aeg , see on aeg proovi (analüütide) kolonni sisenemisest kuni väljumiseni.
Mare Vint

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1961 Tallinna 9. Keskkooli. Aastatel 1962–1967 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, ta lõpetas selle klaasikunstnikuna.
Ta töötas aastatel 1967–1969 Tallinna 46. Keskkoolis kunstiõpetajana, seejärel vabakunstnikuna. Ta on aastast 1973 Eesti Kunstnike Liidu liige.
Ta on viljelenud tuši- ja pliiatsijoonistust, aastast 1972 valdavalt litotehnikat. Mare Vindi 1960. aastate teise poole ja 1970. aastate alguse loomingus kerkis tugevalt esile laad, mida iseloomustas joonistuste mustvalge kontrast, milles värv kui essents on tinglikum ja pigem markeeriv. Kunstniku 1980.–1990. aastate pildiruum kujutas sageli aedu, parke ja linnu. Motiivid on edasi antud kohati filigraanse joone, täpikeste, rütmide ja vaba pinna mängu abil.

Isiklikku

Ta oli aastatel 1967–1976 abielus Tõnis Vindiga, aastast 1987 Andres Toltsiga.