google/wiki40b huggingface dataset:
Kalju Enniko

Kalju Enniko (14. september 1952 Tudu – 12. jaanuar 2012 Haapsalu) oli eesti luuletaja ja pedagoog.
Ta on kasutanud ka pseudonüümi Mart Murde.
Enniko sündis lasterohke pere viimase lapsena. Keskhariduse omandas ta Rakveres, seejärel jätkas õpinguid Tallinna Pedagoogilises Instituudis, kus õppis aastatel 1972–1977 eesti keelt ja kirjandust. Ta töötas pikka aega eesti keele ja kirjanduse õpetajana. Tema esimeseks töökohaks oli aastatel 1977–1986 Tudu 8-klassiline kool. Hiljem töötas ta õpetajana Vaeküla Eriinternaatkoolis, Peetri Põhikoolis ja Haapsalu koolides.
Luuletajana debüteeris Enniko 1976. aastal ajakirjas Noorus. Tema luulet ilmus ka 1979. aastal trükivalgust näinud kogumikus "Noori autoreid '77". Autorikogusid ilmus Ennikolt eluajal ainult üks, "Roheline süda" (1980).
Hilisemat loomingut esitas ta peamiselt erinevatel luuleüritustel. Tema loomingut tunnustati Eesti Luuleliidu võistlusel "Kuldne kaseleht" 1997. aastal ja Kalju Lepiku mälestuseks korraldatud luulevõistlustel aastatel 2003–2006.
Viimased Enniko eluajal ilmunud luuletused avaldati ajakirjas Looming 2010. aastal Mart Murde varjunime all.
Sandla mõis

Sandla mõis (saksa keeles Sandel) oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandi keskel.
Huygensi printsiip

Huygensi printsiip on meetod, mille järgi saab määrata lainefrondi kuju mingil järgneval hetkel, kui on teada laine levimiskiirus ning selle kuju antud hetkel.
Huygensi printsiibi kohaselt on lainefrondi iga punkt uue elementaarlaine allikas, millest lähtuvad homogeenses (isotroopses) levimiskeskkonnas sfäärilised (või ringjoonelised) sekundaarlained (moodustub ka tagasilaine). Kõikide elementaarlainete kohtumispaik moodustab tasalainete puhul uue lainefrondi, mis on kõigi elementaarlainete mähispind. Lainefrondi uue asendi määrab kõigi elementaarlainete superpositsioon. 
Kuna paralleel- või ristlaine frondist kiirguvad elementaarlained igas suunas, siis on võimalik, et lained painduvad tõkete taha.
Huygensi printsiibi sõnastas esialgsel kujul Christiaan Huygens ning täiendatud kujul Augustin Jean Fresnel, mistõttu seda nimetatakse ka Huygensi-Fresneli printsiibiks. 
Huygensi printsiibist moodustub palju erijuhtumeid, näiteks difraktsioon kaugväljas (Fraunhoferi difraktsioon) ja difraktsioon lähiväljas (Fresneli difraktsioon).

Üksikasjad

Leviv lainefront osutub elementaarlainete mähispinnaks, sest elementaarlained levivad samas levimiskeskkonnas ja sama kiirusega nagu algne laine. Eri keskkondades on  laine levimiskiirus ja seetõttu ka levimissuund erinev, mida on näha murdumise järgi. Tõkke äärel tuleneb Huygensi printsiibist difraktsioon.

Ajalugu

Huygens suutis oma teooriaga seletada valguse difraktsiooni ja murdumist, mida suutis siiski seletada ka Isaac Newtoni korpuskulaarteooria. Alles siis, kui määrati valguse kiirused erinevates keskkondades, saao otsustada, kumb teooria paika peab. Valguslainete levimiskeskkonnaks postuleeris Huygens eetri. Pärast Albert Einsteini 1905 avaldatud erirelatiivsusteooria üldist omaksvõttu osutus eetri mõiste üleliigseks.
Mihkel Melesk

Mihkel Melesk (15. märts 1864 Võisiku vald - ...) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Õppis Nõmavere algkoolis ja Põltsamaa kihelkonnas ning omandas Tartus õpetajakutse.
Töötas aasta Elistvere algkoolis, aasta Rutikvere algkoolis ja aasta Kõpus. Alates 1887. aastast kuni pensionile minekuni oli ta Pajusi vallas üle 40 aasta Lahavere algkooli õpetaja ja juhataja.
27. oktoobril 1929. aastal tähistas Mihkel Melesk Lahavere algkoolis oma 45-aastast kooliõpetajana töötamise juubelit. Sel puhul õnnitles teda telefoni teel haridusminister Jaan Hünerson ning teatas, et Meleskile on määratud autasuks 20 000 senti.
1932. aasta sügisel läks ta pärast 47 aastat õpetajana töötamist pensionile.
Kaunis tulp

Kaunis tulp (ladina keeles Tulipa humilis, inglise keeles Crocus tulip) kuulub liilialiste perekonda. On levinud Türgist Kaukaasiasse ja Afganistani. Õis on roosat värvi, kuid suure kollase põhjalaiguga ja kollaste tolmukapeadega. Kaunil tulbil on 2-5 lineaarset valkja kirmega rohekashalli lehte, mis on kuni 15 cm pikkused. Tal on tähekujulised õied, mis on kuni 7,5 cm pikkused ja paigutatud ümber ümara aluse. On külmakindel, kuid ei vaja pikka külmaperioodi õitsemiseks. Kauni tulbi sordid on pärit Kagu-Türgist, Iraanist ja Kaukaasiast, varieerudes nii värvilt kui ka vormilt. Kaunis tulp kasvab kõige meelsamini kiviktaimlas, kuivemas mullas ja päikesepaistelisel kasvukohal. Vajab head veeläbilaskvust, et sibulad mädanema ei läheks. Enne õitsemist vajavad kastmist ja väetamist.
Vello Lipand

Vello Lipand (16. september 1926 – 18. august 2000) oli eesti helilooja.
Vello Lipand õppis aastatel 1954–1959 Tallinna Konservatooriumis professor Eugen Kapi kompositsiooniklassis. Ta töötas aastatel 1957–1973 Rahvaloomingu Maja muusikaosakonnas, 1973–1976 koondise Eesti Kolhoosiehitus õppekeskuses, oli 1971–1972 Mongoolias Ulaanbaatari Muusika- ja Koreograafiakooli õppejõud ning 1976–1986 Tallinnas Nõmme Muusikakooli direktor.
Vello Lipandi muusikalisse pärandisse kuuluvad Süit (1953) ja Variatsioonid (1956) sümfooniaorkestrile, koori- ja soololaule, puhkpilli- ja rahvapillimuusikat. Esmajoones on Vello Lipand aga tuntud oma laululoomingu poolest. Populaarsed on olnud tema laste- ("Piparkoogipoisid", "Minu õpetaja") ja estraadilauludlaulud ("Musta kassi jenka", "Vana türklane").

Isiklikku

Tema isa oli Karl Lipand.
Tema äi oli helilooja Adolf Vedro.
Jorma Ollila

Jorma Jaakko Ollila (sündinud 15. augustil 1950 Seinäjoel) on soome majandustegelane ja tippjuht.
Jorma Ollila on omandanud nii ühiskonnateaduste ja majandusteaduse magistrikraadi kui ka inseneri eriala. Aastal 1985 asus Ollila tööle Nokias, kus alates 1990. aastast asus juhtima mobiiltelefonide tootmist. Aastatel 1992–2006 oli Jorma Ollila Nokia tegevjuht. Tema juhtimisel sai Nokiast maailma suurim mobiiltelefonide tootja.
Pärast Nokia tegevjuhi ametist lahkumist sai Ollilast Royal Dutch Shelli juhatuse esimees. Ta on esimene Shelli juhatuse esimees, kes pole Suurbritannia ega Hollandi kodakondne. Shelli juhina lõpetas ta tuuleenergia arendamise projektid, sest ei näinud, kuidas need end ära tasuksid. Ollila lahkus Shelli juhi kohalt 2015. aastal.
Ta kuulub ka mitme teise ettevõtte ja organisatsiooni juhtkonda.
Jorma Ollilat on tunnustatud paljude aumärkide ja -nimetustega, sealhulgas Valgetähe III klassi teenetemärgiga 1995. aastal. Ollila keeldus mäenõuniku tiitlist, mis on Soome kõrgeim tööstusjuhtidele antav aunimetus.
Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Jorma Ollila 51. koha.
Tsentraalse valu sündroom

Tsentraalse valu sündroom (ka keskse valu sündroom; inglise keeles central pain syndrome, ICD9 kood 338.0, ICD10 kood G89.0) on neuroloogiline seisund, mis seostub kesknärvisüsteemi niisuguse kahjustuse või talitlushäirega, mis põhjustab valusüsteemi ülitundlikkuse. Valu tugevus ja kahjustatud piirkondade ulatus sõltub vigastuse põhjusest.

Sümptomid

Valu võib piirduda konkreetse kehaosaga või levida üle kogu keha. See on tavaliselt püsiv, mõõduka kuni tugeva intensiivsusega. Sageli süvendavad valu puudutused, liikumine, emotsioonid, õhurõhu ja temperatuuri muutused (tavaliselt külm), ning veel paljud sarnased "ajendid". Kõige levinum tunne on põletav valu, kuid esinevad ka torkiv valu, survetunne, ülitugevad valuhood, püsiv terav valu jts. Valusündroomist mõjutatud kehapiirkondades võib puutetundlikkus langeda. Enamasti, ehkki mitte alati, mõjutab tsentraalse valu sündroom eelkõige kaugemaid kehaosi nagu käe- ja jalalabad, kust see võib laieneda ülejäänud kehasse. Tugevamatel juhtudel võib sündroom põhjustada tugevaid reaktsioone nagu lakkamatu iiveldus ja oksendamine. Valu võib põhjustada ka hüperventilatsiooni ning tõsta vererõhku.

Põhjused

Kesknärvisüsteemi kahjustused võivad tuleneda autoõnnetustest, jäsemetest amputatsioonist, traumadest, seljaaju vigastustest, kasvajatest, insuldist, immuunsüsteemi häiretest või haigustest nagu sclerosis multiplex, Parkinsoni tõbi, Graves'i haigus või Addisoni haigus, reumatoidartriit ja epilepsia. Sündroom võib välja kujuneda mitme kuu või isegi aasta vältel pärast kesknärvisüsteemi vigastust või kahjustumist.

Diagnostika

Tsentraalse valu sündroomi diagnoos põhineb iseloomulike sümptomite kindlakstegemisel, patsiendi üksikasjalikul anamneesil, põhjalikul kliinilisel hindamisel ja mitmesugustel spetsiaalsetel testidel. Tsentraalse valu sündroomi kahtlustatakse isikutel, kes kaebavad valu või muude ebanormaalsete tajude üle pärast kesknärvisüsteemi vigastusi. Enne tsentraalse valu sündroomi diagnoosimist võib osutuda vajalikuks teiste võimalike valu põhjustavate seisundite välistamine.

Ravi

Valuvaigistid annavad keskvalu sündroomi all kannatavate inimeste valule sageli leevendust, kuid ei vabasta sellest täielikult. Kasulikud võivad olla tritsüklilised antidepressandid nagu nortriptüliin või antikonvulsandid nagu neurontiin (gabapentiin). Valu näib vähendavat ka stressitaseme alandamine. Regulaarseks leevenduseks kasutatakse vahel kogu kehapikkuses kuumutuspatju või sooja vanni.

Prognoos

Tsentraalse valu sündroom ei ole fataalne, kuid põhjustab enamikul inimestel kroonilist valu ja kannatusi.
Cameron Diaz

Modellina

16-aastaselt hakkas ta moemodelliks. Ta asus tööle agentuuri Elite Model Management. Pärast keskkooli lõpetamist läks ta tööle Jaapanisse, kus tutvus videorežissöör Carlos de la Torrega, kellega tal oli pärast kodumaale tagasipöördumist kuni 21-aastaseks saamiseni viieaastane suhe. 1990. aasta juulis oli ta ajakirja Seventeen esikaanel.

Näitlejana

Ta kandideeris 21-aastasena eelneva näitlemiskogemuseta filmi "Mask" naispeaosa täitjaks, sest tema modelliagentuur oli teda sinna soovitanud.
Diazit pole kunagi nimetatud Oscari kandidaadiks. Küll on ta neli korda nimetatud Kuldgloobuse kandidaadiks: peaosa eest filmis "Kõiges on süüdi Mary" (1999) ning kõrvalosade eest filmides "Olles John Malkovich" (2000), "Vanilla Sky - ava oma silmad" (2002) ja "New Yorgi jõugud" (2003). Ta ei võitnud neist ühtegi.
22. juunil 2009 sai Diaz oma tähe Hollywoodis kuulsuste kõnniteel.
ETwinning

eTwinning on Euroopa koolide töötajatele mõeldud virtuaalne keskkond, kus osalejad saavad omavahel suhelda, koostööd teha ja projekte luua. 
Programm käivitati 2005. aastal Euroopa Komisjoni eÕppe programmi raames.
Eesti koolide töötajad ühinesid programmiga 2015. aastal.
Kalervo Hovi

Kalervo Hovi (sündinud 1942. aastal) on Soome ajaloolane. Ta oli alates 1986. aastast kuni 2007. aastani Turu Ülikooli üldajaloo professor, tema paljud tööd on pühendatud Baltimaade ja Eesti 20. sajandi ajaloole. Eesti keelde on tõlgitud tema uurimus Tallinna kohvikukultuuri ajaloost.
Tekkel

Tekkel on üliõpilase või õpilase vormimüts. Eesti teklid on nokkmütsi kujuga ja jagunevad üldmütsiks, mida võivad kanda kõik tudengid, ning värvitekliks, mis on õppeasutuse või üliõpilasorganisatsiooni värvides ja mida võivad kanda vaid vastava institutsiooni liikmed.
Rebasteklid on ühevärvilised, enamasti mustad; neid kannavad värve kandvate üliõpilasorganisatsioonide noorliikmed.
Ampersand

Ampersand ehk & on logogramm, mis tähistab sidesõna "ja". See on arenenud tähtedest ladinakeelses sõnas et ('ja').
See märk on ka üks konjunktsiooni tehtemärke loogikas.
Liivika Hanstin

Muud

Lugenud raadiojärjejutte ja dubleerinud multifilme (sh "Autod", "Garfield 2", "Jääaeg 2", "Charlotte koob võrku").
Benedict Witte vanem

Benedict Witte (november/detsember 1735 Tallinn – 16. mai/27. mai 1781 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Immatrikuleeriti 17. septembril 1753 Helmstedti ülikooli. Tallinna linnakooli rektoriks kutsuti aastal 1758. Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks kutsuti 16. juunil/27. juunil 1764.

Isiklikku

Tema poeg Benedict Witte oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, tema väimees Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja.
Lin Yining

Lin Yining (hiina keeles 林以寧, pinyinis Lín Yǐníng; 1675- u 1730), liignimega Yaqing (亞清), oli hiina naisluuletaja, kes tegutses Qingi dünastia ajal. Ta oli ka tuntud kunstnik ja helilooja.
BEST

BEST – Board of European Students of Technology (Euroopa Tehnikaüliõpilaste Kogu) on Euroopa suurim üliõpilaste endi juhitud apoliitiline ja mittetulunduslik organisatsioon.

Ajalugu

BEST loodi 1989. aastal Berliinis eesmärgiga edendada tehnikaüliõpilaste koostööd ja kommunikatsiooni rahvusvahelisel tasandil. Sellest ajast on BEST kiirelt arenenud nii liikmete arvult kui ka korraldatavate projektide mahult. Praegu ühendab BEST 94 liikmesülikooli üliõpilasi 32 Euroopa riigis.

Eesmärk

BEST korraldab üritusi eesmärgiga lähendada Euroopa tehnikaüliõpilasi, et nad oleksid avatud rahvusvahelisele koostööle ja tunneksid eri rahvaste kultuuri. BESTi liikmetel on võimalus omandada mitmesuguseid kogemusi, korraldades vastutusrikkaid projekte rahvusvahelisel tasandil. 
BESTi asutamise hetkest on selle eesmärk ja tegevusvaldkond jäänud suhteliselt muutumatuks. Organisatsioonis on toimunud siiski suur areng. 1991. aastast alates hakkasid toimuma BESTi suvekursused, mis aasta-aastalt aina populaarsust on kogunud. Nüüdseks toimuvad kursused igal BESTi hooajal – talvel, kevadel ja suvel. Kursustel annab BEST noortele võimaluse sulanduda Euroopa kultuuri, sõlmida sõprussuhteid ning õppida uut ja huvitavat. 
Kursused pole ainus rahvusvaheline projekt BESTi aktiivses elus. Eesmärkide saavutamiseks korraldatakse lisaks meelelahutuslikele kultuurivahetustele, väljasõitudele ja matkadele aastaringselt akadeemilisi üritusi nagu rahvusvahelised seminarid ja koolitused. Samas aitab BEST üliõpilastel osaleda kõikvõimalikel karjäärimessidel, foorumitel ja üliõpilasfestivalidel, mida korraldavad teised üliõpilasorganisatsioonid nagu bonding, CFES jts.

Partnerid

1997. aastal algas BESTi partnerlus Saksamaa üliõpilasorganisatsiooniga bonding Studenteninitiative. Alates 2002. aastast teeb BEST koostööd ka Kanadas asuva sarnase organisatsiooniga CFES (Canadian Federation of Engineering Students).
BESTi eesmärk on pakkuda Euroopa tehnikaüliõpilastele kõrgekvaliteedilisi võimalusi, tuues üksteisele lähemale üliõpilased, ettevõtted ja ülikoolid.

Struktuur

BESTi rahvusvahelisel tasandil on kuueliikmeline juhatus. Igal liikmel on oma kindel funktsioon ja vastutusala.
Ameenah Gurib

Bibi Ameenah Firdaus Gurib-Fakim (sündinud 17. oktoobril 1959) on Mauritiuse keemik ja poliitik, kes oli aastatel 2015–2018 Mauritiuse president.

Lapsepõlv ja haridus

Ameenah Gurib sündis 17. oktoobril 1959 Mauritiusel Surinami külas. Ta kasvas üles Plaine Magnienis ning õppis Saint-Patrice'i algkoolis. Hiljem kolis ta Mahébourg Loreto Conventi ja lõpetas seal keskkooli. Seejärel suundus Gurib Inglismaale Surrey ülikooli keemiat õppima. 1987. aastaks oli ta kaitsnud Exeteri ülikoolis orgaanilise keemia erialal doktorikraadi ning naasis Mauritiusele, et Mauritiuse ülikoolis töötama hakata.
Aakre Kivivare

Aakre Kivivare (ka Aakre Kivivare muinaslinnus ja Pangamägi) on kunagine linnusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamuste külas 3,5 km kaugusel Aakrest idas.

Muinaslinnus

Viikingiajale omapärane muinaslinnus oli rajatud 11 m kõrgusele astangulisele liivakünnisele. Linnuse siseõue mõõtmed on 60 x 77 m. Tugevamaid kindlustustöid nagu vallide rajamised, vallikraavi kaevamised linnusel ehitusel tehtud ei olnud. Kuid kahel arheoloogiliste kaevamistel leitud tugevasti põlenud korrapäraselt reastatud  palke, oli muinaslinnus kindlustatud vaid palktarandiga.

Arheoloogilised Uuringud

Proovikaevamised mäel korraldas Tartu Ülikooli arheoloogia kabinet (Heiki Valk, Maarja Olli) 2011. aasta suvel. Ilmnes, et linnuse esimene kasutusjärk jääb eelrooma rauaaega – 4.–1. sajandisse eKr. Siis on mägi olnud ümbritsetud puust kaitsetaraga. Samast ajast pärinev nõgine, põlenud kividega kultuurkihiosa seostub ilmselt mingi hoone jäänustega. Teist korda on mäel linnus olnud viikingiajal, 8.–10. sajandil. Sel ajal paiknes linnamäe lõunaküljel oleval madalamal platool ka asula (kaevanud Mare Aun aastail 1972 ja 1973). 2011. aasta proovikaevamistel leiti rohkesti käsitsi tehtud savinõude kilde.
  Viikingiajast pärinevad luust ripatsi katke, luust nooleots, tuluskivi, savist helmed, västrapoolik ja kolm õngekonksu, eelrooma rauaajast rauast kaeluskirves.
Linnusest 150 m loode pool paikneb Aakre kivikalme.
Linnamäe külje all voolavat oja on rahvasuus kutsutud Veriojaks.
Risto Mätas

Risto Mätas (sündinud 30. aprillil 1984 Viljandimaal Pärstis) on endine Eesti odaviskaja.   
Tema isiklik rekord on 83.48 m (31. augustil 2013, Kohila). Ta esindas Eestit 2012. aasta suveolümpiamängudel, kuid finaali ta tulemusega 78.56 ei pääsenud.
Stewarti maakond (Georgia)

Ajalugu

Stewarti maakond moodustati 23. detsembril 1830. aastal Randolphi maakonna osast. Maakond sai nime Ameerika iseseisvussõja veteran Daniel Stewarti järgi.
Florence Littauer

Florence Littauer (sündinud 28. aprill 1928) on Ameerika Ühendriikide kristliku taustaga eneseabikirjanik, motivatsioonikõneleja, suhtluskoolitaja ning seminaride korraldaja.
Florence Littaueri eneseabiraamatutest on populaarseim isiksuse tüüpe käsitlev "Personality Plus: How to Understand Others by Understanding Yourself" (ISBN 978-0800754457, eesti keeles "Isiksus Pluss. Tunne ennast, mõista teist: temperament ja tegelikkus", 2011, Oomen, ISBN 9789985994283).
Illustrated London News

The Illustrated London News (otsetõlkes Selgitavate piltidega Londoni uudised) oli ajakiri, mille esmanumber ilmus 14. mail 1842 Londonis. Kuuepennise hinnaga ajakirjas oli kuusteist lehekülge ja kolmkümmend kaks puugravüüri. Esinumbris olid pildid Afganistani sõjast, rongiõnnetusest Prantsusmaal ja aurupaadi plahvatusest Kanadas ning ballipildid Buckinghami paleest. Nädalakirjana trükiti ILN-i kuni 1971. aastani, seejärel juba kuukirjana. Aastast 1989 ilmus ajakiri kaks korda kuus, hiljem kord kvartalis. Enam ajakirja välja ei anta.
Jaanus Pöial

Jaanus Pöial (sündinud 6. aprillil 1959 Toris Pärnumaal) on eesti matemaatik ja arvutiteadlane.

Elulugu

Tema ema vanemate kodukoht asub endise Reiu mõisa lähedal (praegu Pärnu linna Paikuse osavald, Silla küla), isa on pärit Hiiumaalt. Abielus, tütar ja poeg.
Lõpetas 1977 Nõo Keskkooli, 1982 Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna, 1985 aspirantuuri Tartu Riiklikus Ülikoolis, tehnikakandidaat (1987, Küberneetika Instituut), väitekiri "Спецификции ФОРТ-программ и их применение в системах построения трансляторов". Oli 1985–1986 Tartu Riikliku Ülikooli rakendus­matemaatika labori teadur, 1986–1989 programmeerimise kateedri vanemõpetaja, 1989–1993 sama kateedri dotsent, 1993 loodud Arvutiteaduse instituudi esimene juhataja, 1993–2004 sama instituudi dotsent, 2001 instituudi juhataja. 2004–2017 Eesti Infotehnoloogia Kolledži juhtivõppejõud. 2017–... Tallinna Tehikaülikooli IT Kolledži dotsent. Õpetanud programmeerimist ja programmeerimiskeeli, arvutikasutust, algoritme ja andmestruktuure, programmeerimist Javas, UNIXi-süsteeme, graafiliste kasutajaliideste disaini, programmianalüüsi; koostanud õppevahendeid. Külalisõppejõud Viini Tehnikakõrgkoolis aastatel 2011–2015.
Jaanus Pöial kuulus Eesti UNIXi Pruukijate Seltsi asutavasse toimkonda. Aastatel 2012–2018 Eesti Kõrghariduse Kvaliteediagentuuri hindamisnõukogu liige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: arvutiteadus – programmeerimis­­keeled, translaatorid, programmide spetsifitseerimine, programmi­analüüs, matemaatilised poolrühmad. Forth Interest Groupi (USA) liige, EuroFORTH programmikomitee liige. 35 teadustrükist.
Claes Tott

Perekond

Tema vanemad olid kammerjunkur ja hilisem feldmarssal Åke Henriksson Tott (1598–1640) ning tema esimene naine vabapreili Sigrid Bielke (1607–1634).
Claes Tott abiellus Stockholmis 6. juulil 1665 Tallinna linnuses sündinud krahvitari Anna Margareta Oxenstiernaga (1650–1672), kes oli riiginõuniku ja riigikantsleri Södermore krahvi Erik Oxenstierna (1624–1656) ja Elsa Elisabeth Brahe (1632–1689) tütar. Abielust nad lapsi ei saanud.
Niko Phirosmani

Niko Phirosmani (gruusia keeles ნიკო ფიროსმანი; tõeline nimi Nikoloz Phirosmanašvili: ნიკოლოზ ფიროსმანაშვილი; 1862 Mirzaani, Thbilisi kubermang, Venemaa keisririik – 5. mai 1918 Thbilisi, Taga-Kaukaasia) oli gruusia iseõppinud maalikunstnik (alustas maalimist 1895. aastal), primitivismi esindaja. 
Kunstnik jõudis teatava tunnustuseni alles elu viimastel aastatel, professionaalsed kunstnikud märkasid tema töid 1912. aastal. Phirosmani oli esindatud Moskvas 24. märtsil 1913 avatud futuristide näitusel. Suurema osa elust oli Phirosmani väga vaene, ta suri alatoitluse ja haiguse tõttu. Maetud arvatavasti vaeste ühishauda.
Teda on kujutatud Gruusia 1-larisel rahatähel.
Eestis on Phirosmani teoste näitus toimunud 1976. aastal Kadrioru kunstimuuseumis ja 2019. aastal Mikkeli muuseumis.
Sony Mobile Communications

Muu

Sony Ericsson oli aastatel 2005–2012 Women's Tennis Associationi (WTA) ülemaailmne sponsor.
Arnold Graf

Arnold Andreas Werner Graf (13. detsember 1887 Mõisaküla – 15. jaanuar 1960 Gadebusch, Mecklenburg-Vorpommern, Saksa Demokraatlik Vabariik) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Viljandis gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1909–1926. Vahepeal, 1915–1920 oli armees. Oli prooviaastal Vastseliina Katariina koguduses. Ordineeriti õpetajaks 29. mail 1927.
Oli Võru Katariina koguduse õpetaja 1927–1939.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1941–1946 pastoriks Wittenburgis. Teenis 1948–1960 Gadebuschis, kus ta ka suri.
Vat-tegevusnimi

'vat-tegevusnimi' ehk vat-infinitiiv, nt magavat, lugenuvat, on tegusõna käändeline vorm. Päritolult on see oleviku kesksõna osastava käände vorm, mis on partitsiibi paradigmast väljunud ja käitub lauses nagu infinitiiv.
Kirurg

Kirurg on arst, kes tegeleb kirurgiaga.
Mai Murdmaa

Mai-Ester Murdmaa (sündinud 31. märts 1938 Tallinnas) on eesti ballettmeister, endine baleriin ja stsenarist.
Mai Murdmaa on lõpetanud Tallinna Balletikooli 1956 ning Moskva GITISe ballettmeistri erialal 1964.
Ta on töötanud Estonias tantsijana 1956–1960, Estonia ballettmeistrina 1964–1973 ning peaballettmeistrina 1974–2001.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Valdis Jancis, tema pojad on helilooja ja muusik Rainer Jancis ning animaator ja muusik Kaspar Jancis. Filmirežissöör Helle Karis (Murdmaa) on Mai Murdmaa vennanaine. Tema vanem vend Ivar Murdmaa on Venemaa ja Eesti meregeoloog, noorem vend Allan Murdmaa oli arhitekt, õde Kai Murdmaa on füüsik.
Kuressaare valla lipp

Kuressaare valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Kuressaare valla lipp.
Lipp oli kasutusel 14. veebruarist 1995 kuni oktoobrini 1999, mil vald ühines Kaarma vallaga.

Lipu kirjeldus

Kuresaare valla lipp oli jaotatud horisontaalselt kolmeks võrdseks laiuks: sini-valge-sinine. Valge laiu keskel oli kollane ovaal.
Laiuse ja pikkuse suhe oli 1:2.
Puhatu turbamaardla

Puhatu turbamaardla on üleriigilise tähtsusega turbamaardla, mis asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse, Narva-Jõesuu linna ja Toila vallas. Maardla pindala on 21 064 ha.
Tootsa kihi paksus on hästilagunenud turba puhul keskmiselt 2,9 m ja vähelagunenud turba puhul 1,7 m.
Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada nt kütteks, vähelagunenud turvast nt aiandusturbaks.
Neetute kuninganna

"Neetute kuninganna" on 2002. aastal valminud USA vampiirifilm, mis põhineb Anne Rice'i "Vampiirikroonikad" teisel ning kolmandal osal.
Toortellis

Toortellis (ka plonn) on põletamata tellis, päikese käes kuivatatud korrapärase kujuga ehituskivi.

Ajalugu

Sumerlased leiutasid toortellise, seda tunti sealmail juba 3. aastatuhande alguses eKr. Toortelliste ladumisel kasutati mörti, mis segati kokku savist, tuhast ja looduslikust asfaldist.