google/wiki40b huggingface dataset:
Vladimir Bobrinski

Vladimir Aleksejevitš Bobrinski (vene Владимир Алексеевич Бобринский; 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1824 – 3. juuni (vkj 22. mai) 1898 Smela, Kiievi kubermang) oli Venemaa riigimees. Kindralmajor (1863). Tõeline salanõunik.

Päritolu ja haridustee

Ta oli pärit aadliperekonnast, krahv. 1846. aastal lõpetas ta Keiserliku Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna.

Karjäär ja töökäik

Sõjaväelised auastmed: kornet (1854), porutšik (1855), staabirittmeister (1856), rittmeister (1859), polkovnik (1861) ja kindralmajor (1863).
Aastatel 1854–1855 osales ta Krimmi sõjas kindralfeldmarssal Ivan Paškevitši (1854. aasta juunis) ja kindral Mihhail Gortšakovi (alates 1854. aasta 10. juulist (ukj)) käskjalana. 1855. aasta mais ülendati ta keisri tiibadjutandiks.
1858. aasta jaanuaris viibis ta Pihkva ja Vitebski kubermangus ülesandega üles otsida ja väevõimuga tagasi saata Peterburi–Varssavi raudtee ehitusele sealt ärakaranud talupojad. 1863. aasta aprillis määrati ta Grodno sõjakuberneriks. Sama aasta mais ülendati ta kindralmajoriks ja arvati keisri kaaskonda. 1863. aasta augustis vabastati ta sõjakuberneri ametist omal soovil.
1868. aastal sai Bobrinski keisrilt ülesande viia läbi Nikolai raudteel ja Moskva–Kurski raudteel revisjon. Sama aasta juunis määrati ta teedeministri asetäitjaks.
1869. aastal määrati ta Pavel Melnikovi asemele Venemaa Keisririigi teedeministriks. Ta pooldas riigiraudteede erakätesse andmist (aastatel 1870–1871 anti erakätesse üle 1939 km raudteid). Ta üritas ebaõnnestunult riigis juurutada kitsarööpmelisi raudteid. 1871. aasta septembris vabastati ta ministri ametist tervislikel põhjustel.

Isiklikku

Tema isa Aleksei Bobrinski oli Katariina II lapselaps.
Fiskaalpoliitika

Rahanduspoliitika ja rahapoliitika

Rahanduspoliitikat ehk täitevvõimu (valitsuse) eelarvepoliitikat ei tohi segi ajada rahapoliitika ehk monetaarpoliitikaga, mis juhib rahapakkumist ja valuuta stabiilsust, pidades tihti silmas tarbijahindade inflatsiooni. Euroala rahapoliitikat kujundab täitevvõimust ehk Euroopa Komisjonist ja liikmesriikide valitsustest sõltumatu Euroopa Keskpank, samas kui riikide rahanduspoliitika allub liikmesriikide valitsuste ja parlamentide poliitilisele juhtimisele.
Krista Fischer

Krista Fischer (sündinud 5. augustil 1970) on eesti matemaatik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonna 1992. aastal rakendusmatemaatikuna. 
Ta töötab Tartu Ülikoolis vanemteadurina. Tema teadustöö on seotud matemaatilise statistika ja biomeetriaga.
Uus tänav (Rakvere)

Uus tänav on tänav Rakvere linna põhjaosas, Kukeküla linnaosas.
Loode-kagusuunaline Uus tänav on 390 m pikkune. Ta saab alguse Terase tänavalt, ristub ida poolt Herne tänavaga ja lääne poolt Saue tänavaga ning lõpeb Kurikaküla linnaosas Tuleviku tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult 0,6 km.  
Tänaval paiknevad peamiselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud põhiliselt 20. sajandi teises pooles.
Tänava keskosas paiknevad ka nõukogudeaegsed garaažiühistute ehitised. Tänav külgneb lõunaoas Rakvere kunstmurustaadioniga.
Wengen

Wengen on 1274 meetri kõrgusel asuv mägiküla Berni kantonis Šveitsis. Külas elab aasta läbi umbes 1300 inimest. Küla lähedal on ka samanimeline mäesuusakeskus, kus peetakse igal aastal maailma karikavõistlusi mäesuusatamises. Wengen on ilma autodeta küla ja sinna ei lähe ka ühtegi maanteed. Peamine liikumise viis külla on mööda kitsast raudteed Wengeralpbahni, mis saab alguse Lautterbrunnenist. Liiklus raudteel toimub igal päeval iga 15 minuti tagant.
Ametlikes ürikutes mainiti Wengenit esimest korda 1268. aastal. Wengenis oli algul väike talupidamine. Esimesed turistid saabusid 1800. aastatel ja esimene hotell avati 1859. aastal. Turism kasvas ruttu, kui Wengernalpbahni ehitamine 1890. aastatel lõppes ja turistid pääsesid külla kergemini.
Wengeni mäesuusakeskus asub naabruses asuva Lauberhorni nõlval. Hooldatud laskumisradu on 160 km ulatuses. Lauberhorni mäesuusatamisvõistlusi on Wengenis peetud alates 1930. aastast. Mäesuusatajate väljakutsele lisaks on Lauberhorni kiirlaskumine ka maailma karikavõistlustel pikim ning seal saavutatakse suurimat kiirust, mis võib olla kuni 150 kilomeetrit tunnis. Keskmine mäesuusataja laskub 4455-meetriselt rajalt umbes kahe ja poole minutiga.
Lääne-Nigula valla vapp

Lääne-Nigula valla vapp on Lääne maakonnas asuva Lääne-Nigula valla vapp.
Vapp võeti kasutusele 25. märtsil 2014.
Sisuturundus

Sisu loomine

Tavaliselt käivad ettevõtted sisu luues läbi kolme etappi:

Sihtrühma ja selle vajaduste kindlakstegemine

Eduka sisuturunduse kampaania loomise esimene samm on määratleda sihtrühm, mida üldiselt tuntakse kasutaja segmenteerimisena. Edukad sisuturunduse tellijad ei mõtle ainult oma toodete ja teenuste müügile, vaid mõistavad ka klientide vajadusi ning soove. Näiteks, kui turundada food truck´i, siis võib klienti defineerida kui noort 20. sajandi lõpus sündinud inimest, kes töötab viie minuti kaugusel San Fransisco kesklinnast ja naudib tervislikku toitu. Mida kitsamalt on võimalik klienti määratleda, seda lihtsam on kirjutada sisu, mis on suunatud sihtrühmale.

Sisuhaldussüsteemi loomine

Selleks et selle reklaamivormiga alustada, on ettevõtetel vaja luua sisuhaldussüsteem (content management system ehk CMS). Kuigi sisuhaldussüsteeme on palju ja need kõik pakuvad erinevaid väärtusi, on enamikul neist eri funktsioone, mis aitavad luua teksti ning hõlmavad väljaandeid ja andmeid, et jälgida oma postituste edukust.
5. september

Nimepäevad

Eesti kalendrites on 5. september nimepäevaks järgmiste nimede kandjatele: Priit, Priidu, Vidrik.
Minister

Minister on riigihalduse mõnd konkreetset valdkonda, harilikult ministeeriumi juhtiv poliitik. Sõltuvalt riigist kuuluvad valitsusse kas kõik või ainult tähtsamate ministeeriumite ministrid. Ministeeriumita ministrit nimetatakse portfellita ministriks.
Mõnes riigis nimetatakse valitsust ministrite kabinetiks või ministrite nõukoguks. Samas võidakse Eesti mõistes ministritega samaväärseid valitsusliikmeid ja riigiametnikke nimetada teisiti, näiteks täidavad Mehhikos seda funktsiooni riigisekretärid ning Nõukogude Liidus olid 1946. aastani rahvakomissarid.
Jaan Pelt

Elulugu

Jaan Pelt on kooliõpetaja poeg.
Lõpetas 1965 Tallinna 10. Keskkooli, 1974 TÜ rakendusmatemaatika erialal, 1979 aspirantuuri (Teaduste Akadeemia (TA)), füüsika-matemaatikakandidaat (1981, Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut (AAI)), väitekiri "Частотный анализ астрономических временных рядов" (Tallinn, 1980). Oli 1974–82 TA AAI eksperimentaalse astrofüüsika sektori nooremteadur, 1982–92 teoreetilise astrofüüsika sektori vanemteadur, 1993– (aastast 1994 Tartu Observatoorium) tähefüüsika töörühma vanemteadur. Lühemat aega töötanud ka Ungari, Soome, Taani, Norra ja Saksamaa observatooriumides. 1987–96, 2004–05 oli ühtlasi TÜ (osalise koormusega) lektor, 1996, 2003 Oulu Ülikooli lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: statistiliste meetodite rakendamine astronoomias ja astrofüüsikas, sh astronoomiliste aegridade sagedusanalüüs. Eesti Statistikaseltsi, Rahvusvahelise Astronoomia Liidu liige. Üle 50 teadustrükise.
Jan Trei

Haridus

1998. aastal lõpetas ta Tallinna 21. Kooli ning 2004. aastal Tartu Ülikooli õigusinstituudi. 2006. aastal jätkas Trei magistriõpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastast 2013 on ta Tallinna Ülikooli riigiteaduste magistrant.

Ühiskondlik tegevus

Jan Trei on Eesti Juristide Liidu ja Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige. Alates 2001. aastast kuulub ta erakonda Isamaa (kuni 2006. aastani erakonda Res Publica). On kandideerinud 2009, 2013 ja 2017 Viimsi Vallavolikokku Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas ning olnud ühtlasi valituks vallavolikogu liikmeks. 2015 Harjumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige ja 2016–2017 kultuuri- ja hariduskomisjoni aseesimees. Alates 2015. aastast Euroopa Regioonide Komitee Eesti delegatsiooni asendusliige ja (SEDEC töökomisjoni liige) Sotsiaalpoliitika, haridus-, tööhõive-, teadus- ja kultuurikomisjoni (SEDEC) liige.
Avaldanud erinevaid arvamuslugusid riigihaldusest ja kohaliku omavalitsuse korraldusest.

Isiklikku

Jan Trei on abielus, peres kasvab kaks last.
Tartu Hansapäevad

Tartu Hansapäevad on Hansa Liidu aegsele olustikule pühendatud festival Tartus. Hansapäevi peetakse Tartus 1995. aastast saati.
Hansapäevade ulatus on aastate jooksul kasvanud nii ajaliselt kui ka geograafiliselt. Kõige ulatuslikumad senistest olid 2005. aasta rahvusvahelised hansapäevad. 2010. aastast peetakse hansapäevade raames ka hansapulmi, kus noorpaari paneb paari Tartu linnapea.
Tegevus Tartu Hansapäevadel jaguneb valdkonniti Tartu kesklinna eri paikades asuvate "linnade" vahel. Nii oli 2012. aasta hansapäevadel kaheksa "linna", nende seas Keskpargis asuv Lastelinn, Emajõe vasakkaldal paiknev Jaanilinn ja paremkaldal tegutsev Kunstilinn, Toomemäel asuv Teaduslinn jt. Varem on jaotatud tegevusi temaatiliselt ka eri päevadele.
Korraldatakse kontserte ja etendusi, raeplatsil ja selle ümbruses kaubitsetakse hansalaadal, toimuvad õpitoad, kinoseansid jpm. Hansalaadale on omane väikeettevõtete, käsitöö ja maatoidu suur ülekaal. Suur osa esitatavast muusikast ja etendustest seostub keskaja või renessansiga. Esinejate ja müüjate kõrval osalevad hansapäevadel ka muuseumid, ülikoolid jt õppeasutused, samuti eluviisidele või haridusele keskenduvad mittetulundusühingud.
2015. aastal toimusid Tartu hansapäevad 11.-12. juulil.
Turuhind

Turuhind on nõudmise ja pakkumise kompromissina välja kujunenud hind.
Sooru vald

Sooru vald (saksa keeles Soorhof) oli vald Valgamaal Luke kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Sooru mõis.
Toimetulekutoetus

Toimetulekutoetus on üks sotsiaaltoetuse liike. Toimetulekutoetust maksab kohalik omavalitsus riigieelarve vahenditest.
Toimetulekutoetust on õigus saada üksi elaval isikul või perekonnal, kelle kuu netosissetulek pärast eluruumi alaliste kulude mahaarvamist on alla kehtestatud toimetulekupiiri. Toimetulekupiiri kehtestamisel lähtutakse minimaalsetest tarbimiskuludest toidule, riietusele ja jalanõudele ning muudele kaupadele ja teenustele esmavajaduste rahuldamiseks. 2014. aastal on toimetulekupiiri määr 90 eurot kuus üksi elavale inimesele või perekonna esimesele liikmele ning 72 eurot pere teisele ja igale järgnevale liikmele.
Toimetuleku toetuse taotlemise, arvestamise, määramise ja maksmise tingimused on ära toodud sotsiaalhoolekande seaduses.
Hüpolimnion

Hüpolimnion (eesti keeles nimetatud ka alusveeks) on kihistunud veekogu (enamasti sügava järve) kõige alumine veekiht.
Üldjuhul on see kiht kõige külmem suvel ja kõige soojem talvel, mil veekogu võib olla jääga kaetud.
Sügavates parasvöötme järvedes on hüpolimnioni veemassiiv aasta ringi 4 °C ringis. Väiksematel laiuskraadidel (soojema kliimaga aladel) võib hüpolimnioni veemassiivi temperatuur olla palju kõrgem kui 4 °C.
Olga Padosep

Olga Padosep (1899 – 1969) oli eesti õpetaja.
Ta töötas Tartu 4. Keskkooli õpetajana.
Boone'i maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1798. aastal.
Nizariidid

Nizariidid on islamiusuliste kogukond, šiiitide hulka kuuluvate ismailiitide suurim rühm.
Neid on umbes 20 miljonit. Nad elavad põhiliselt Indias, Pakistanis, Tadžikistanis, Süürias ja paljudes lääneriikides.
Erinevalt kõikidest teistest šiiitide harudest tunnevad nizariidid tänini elavat imamaati, mida antakse saadik (prohvet) Muhammadi suguvõsas tema tütre Fatima ja tema õepoja ‘Alī kaudu tänaseni edasi. Praegune ja 49. nizariitide imaam on Karim Agha Khan IV. Esimesed seitse on loetletud artiklis "Imaam".
Enamik nizariite (umbes 75%) elab praegu Pakistanis ja neid kiusatakse rängalt taga. Halvasti käis käsi ka miljonitel Afganistani nizariitidel, kes elavad peamiselt keskprovintsides ja keda Taliban pitsitas. Pärast lühikest pausi tagasikiusamises on taas tugevnevad konservatiivsed jõud Afganistanis hakanud jälle nizariite diskrimineerima. Süürias elab umbes 200 000 nizariiti, kellesse suhtutakse suure sallivusega. Ka Tadžikistanis on umbes 200 000 nizariiti, kelle olukord on pärast kodusõda stabiliseerunud. Ida-Aafrikas on nad majanduslikus viletsuses ning Indias tunnevad nad ohtu hinduistliku fundamentalismi poolt, kuigi nad on seal seni saanud rahus elada.
Ajaloost on nizariidid tuntud peamiselt assassiinide rühmituse kaudu, mis rajati pärast Fatimiidide kaliifi al-Mustassimi poja Nizari surma. Rühmituse rajaja Hassan as-Sabbah kuulutas end imaamiks ning alustas võitlust kõigi teiste moslemite vastu. Ta vallutas mitu Lääne-Iraani mägikindlust ning hakkas moslemiülikuid mürgipistodadega tapma. Oma jüngritele andis ta hašišit, millest usutakse ka rühmituse nimi tulenevat. Assassiinid purustati mongolite poolt 1258. aastal.
Arthur Ashkin

Arthur Ashkin (sündinud 2. septembril 1922) on Ameerika Ühendriikide füüsik.
2018. aastal anti talle pool Nobeli füüsikaauhinda "optiliste pintsettide" (laservalgus, mille abil saab liigutada aatomeid ja molekule) leiutamise eest. Ashkin oli auhinda saades 96-aastane ja sellega vanim Nobeli auhinna laureaat.
Annuiteet

Annuiteet (ingl annuity) on võrdsete intervallide järgi toimuvad võrdse suurusega maksed kindla tähtaja jooksul. Annuiteet on üks raha ajaväärtuskontseptsiooni levinumaid rahavooge.
Annuiteet jaguneb harilikuks annuiteediks ja rentannuiteediks. Iga tüübi puhul saame rääkida annuiteedi nüüdisväärtusest ja tulevasest väärtusest. Ajavahemikku kahe järjestikuse osamakse vahel nimetatakse annuiteedi makseperioodiks ja ajavahemikku annuiteedi esimese makseperioodi algusest kuni viimase makseperioodi lõpuni annuiteedi tähtajaks.

Harilik annuiteet

Harilikuks annuiteediks või tavaannuiteediks nimetatakse rahavoogu, mille osamaksed toimuvad makseperioodi lõpus. Harilik annuiteet on näiteks tüüpiline pangalaen: iga kuu makstakse pangale tagasi täpselt sama summa, kuhu on sisse arvestatud ka intress.

Näide

Noor investor soovib paigutada raha üheks aastaks kogumisfondi, mis teeb väljamakseid iga kuu ja on reklaaminud enda kuiseks intressimääraks 2%. Investor soovib iga kuu fondist saada 300 eurot. Kui palju peab noor investor aasta alguses fondi raha paigutama?
 eurot

Hariliku annuiteedi tulevikuväärtus

Hariliku annuiteedi tulevikuväärtuse arvutamiseks kasutatakse valemit
,
kus tähised on samad, mis nüüdisväärtuse arvutamiseks kasutatud valemis.

Näide

Noor investor soovib hakata raha koguma ja leiab endale kogumisfondi, mille aastane intressimäär on 6%. Investor plaanib iga aasta fondi kanda 500 eurot. Kui palju raha on investoril fondis viie aasta pärast?
 eurot

Rentannuiteet

Rentannuiteediks ehk avanssannuiteediks nimetatakse rahavooge, mille osamaksed toimuvad makseperioodi alguses. Rentannuiteedi nüüdis- ja tulevikuväärtuse valemid on sarnased hariliku annuiteedi omaga. Kuna osamaksed toimuvad makseperioodi alguses, tuleb osamakse läbi korrutada veel ühe perioodi liitintressiga. Vastavad valemid on
 ja
.

Pangalaenu kuumakse arvutamine

Kui pangalaenu suurus on 5000 eurot ja kuine intressimäär 0,5% ning laenu pikkus on viis aastat, saab igakuise osamakse leida hariliku annuiteedi nüüdisväärtuse valemi abil.
 eurot
Sellise pangalaenu kuumakse koos intressiga oleks 96,66 eurot, arvestades, et makseperioode oleks .

Kasvav annuiteet

Kasvava annuiteedi korral ei ole osamaksed enam konstantsed, vaid kasvavad konstantse määra alusel. Kasvava annuiteedi puhul kehtivad samuti nüüdis- ja tulevikuväärtuste valemid:
 ja
, kus g on rahavoo kasvumäär.
Kui rahavoo kasvumäär on võrdne intressimääraga , siis taanduvad valemid lihtsamale kujule:
 ja
.

Näide

Noorele investorile pakutakse võimalust paigutada raha kogumisfondi aastase intressimääraga 4%. Ta otsustab raha koguda viis aastat ja kanda iga aasta fondi 5% rohkem raha kui eelmisel aastal. Investori esimene sissemakse on 200 eurot. Kui palju on investoril fondis raha viie aasta pärast?
 eurot
Seega on noorel investoril viie aasta pärast kogumisfondis 1192,57 eurot.
Thanka

Ajalugu

Läbi ajaloo olid paljud thankamaalijad lihtsalt kunstnikud, kes dekoreerisid kloostreid, templeid ja muid ehitisi. Sageli oli kunstniku amet pere traditsiooniks, tavaliselt läbi mitme põlvkonna.
Mis puutub thankadesse, siis selles osas on Tiibetis alati domineerinud kloostrid, kes lõid kaanoni ja nõudsid, et thankamaalijad ka seda järgiksid.
Samuti on kuulsaid laamasid ja munki, kes olid väga meisterlikud thankamaalijad. Näiteks X karmapa Chos-dbjings-rdo-rje (1604–1674) ja Si-tu pan-chen chos-kji-'bjungs-gnas (1700–1774).
Eike Joasoo

Eike Joasoo (aastatel 1948–1952 Eike Käsper; 1952. aastast Eike Ülevain; 28. märts 1930 – 22. jaanuar 1971) oli eesti baleriin.
Õppis tantsu Robert Roodi erastuudios, 17-aastaselt tuli Estonia balletiõpperühma. 1950. aastal esines esimest korda peaosas (Tanja, Igor Morozovi balletis "Doktor Aibolit"). Aastatel 1950–1967 oli ta Estonia balletisolist.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema abikaasa oli balletitantsija Erich Ülevain.
Ranna Tuhandeaastane tamm

Ranna Tuhandeaastane tamm (ka Sooküla tamm, Kodavere tamm, Rannaküla tamm, Ranna ohvritamm, Rootsiaegne tamm) on pühapuu Jõgeva maakonnas (endisel Tartumaal) Kodavere kihelkonna Ranna külas. 
Puu kasvab Aovere-Kallaste-Omedu maantee ääres Sookülast loode pool ning on avatud maastikus ja on Jõhvi poolt lähenedes eemalt silmatorkav. Puu ümber on istutatud nooremaid tammesid.
Põlisest ohvritammest on praeguseks säilinud ainult üks haru. Puuõõnsusi on täidetud, saetud üksikuid kuivanud oksi ning toestatud metallteivastega. Puu ümbermõõt on 4,7 meetrit ja kõrgus 15 meetrit. Kuigi rahvasuus on tamme peetud tuhandeaastaseks, on puu vanus tõenäolisemalt 400 aastat.
Ranna Tuhandeaastane tamm on looduskaitse all ja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Kohapärimus

Sääritsa külast 1966. aastal kogutud pärimuse järgi on varem, kui puust oli alles rohkem kui praegune üksik haru, tamme õõnsusse mahtunud magama kümme meest. Rootsi sõja ajal olla tamme alla  kivihunnikusse maetud paaditäis või kastitäis kulda. Tamm on olnud seotud põliste kohalike usutavadega: "Eestlased on käind oma usku seal tamme all nõidmas, sõjaõnnesid ja." Pärimuse järgi on tamme toonud Venemaalt praegusse kasvukohta vesi, Peipsi järv. Arvatakse, et puu on ainus, mis on jäänud alles varasemast hiiemetsast: 
"see oli vana hiiemets ja üks puu alles jäänud".
Telescopus finkeldeyi

Levila

Need maod on levinud Angola kaguosas ja Namiibias.

Nimi

Maoliik on nimetatud Helmut Finkeldey'i auks.
Kaufmani maakond

Kaufmani maakond (Kaufman County) on maakond USA-s Texase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 32° 36′ N, 96° 17′ W
Maakonna halduskeskus on Kaufman.
Maakonna pindala on 2090 km², millest 54 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 103 350. Aastal 2000 oli elanike arv 71 313.

Ajalugu

Kaufmani maakond moodustati 1848. aasta veebruaril Hendersoni maakonna osast. Maakond sai nime diplomaadi David S. Kaufmani järgi.
Rahvusvaheline Punane Rist

Rahvusvaheline Punane Rist on rahvusvaheline liikumine, mille ülesandeks on töö inimeste tervise heaks.
Punase Risti rajajaks peetakse Jean Henri Dunant'i, kes 1859. aastal Solferino sõjaväljal kogus kokku haavatuid ja organiseeris kannatanute abistamiseks kohalikest külanaistest erapooletu abistamise rühma. Dunant kirjutas sellest raamatu "Solferino mälestus", mis avaldati 1862. 
1863. aastal loodi Genfis Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja 1919. aastal sealsamas Punase Risti Seltside Liiga
Eesti-Iraani suhted

Eesti-Iraani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Iraani vahel.
Iraan (tollal Pärsia) tunnustas Eestit 22. septembril 1921, kui oli Eesti vastuvõtmise poolt Rahvasteliitu.
10. septembril 1991 tunnustas Iraan Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 18. augustil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Iraanis, kes resideerib Ankaras. Tegutseb ka Iraani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Ukraina Julgeolekuteenistus

Ajalugu

25. märtsil 1992 võttis Ukraina Ülemraada vastu Ukraina Julgeolekuteenistuse seaduse. SBU osales Donbassi sõjas. 2017. aastal teatas president Petro Porošenko, et pärast 2014. aastal alanud Venemaa Föderatsiooni agressiooni Ukraina vastu vallandati SBU-st umbes 2000 reeturit ja korruptanti.
Ciutat de les Arts i les Ciències

Ciutat de les Arts i les Ciències (katalaani keelest 'kunstide ja teaduste linn') on mitmeotstarbeline keskus Hispaanias Valencias.
Kunsti- ja teaduslinnaku arhitekt on Santiago Calatrava. Okeanaariumi ehitiste arhitekt on Félix Candela.
John Willard Toland

John Willard Toland (29. juuni 1912 – 4. jaanuar 2004) oli riklased|ameerika ajaloolane ja kirjanik.
Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks oli Teine maailmasõda, millest ta on kirjutanud arvukalt raamatuid. Tema tuntuimad teosed on Adolf Hitleri biograafia "Adolf Hitler: The Definitive Biography" ja Jaapani rolli Teises maailmasõjas käsitlev "The Rising Sun", mille eest anti Tolandile 1971. aastal Pulitzeri preemia.
Lisaks ajalooalastele uurimustele kirjutas Toland ka kaks ajaloolist romaani – "Occupation" ja "Gods of War".
Eesti keeles John Tolandi teoseid avaldatud ei ole.
AEG

AEG (saksa keeles Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft Aktiengesellschaft) oli aastatel 1883–1997 tegutsenud Saksamaa aktsiaselts, mis tootis elektriseadmeid ja kodumasinaid.

Asutamine

Emil Rathenau (11.12.1838–20.06.1915) asutas 1883. aastal nn Saksa-Edissoni tarbeelektri ettevõtte (saksa keeles Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität), mis 1887 nimetati ümber Üldelektriliseks ettevõtteks (saksa Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft).
Kai Laitinen

Kai Leonard (ka Leo) Kaarlo Laitinen (tavapäraselt Kai Laitinen; 27. september 1924 Suonenjoki – 11. märts 2013 Helsingi) oli soome kirjandusteadlane, kriitik ja estofiil. 
Laitinen õpetas Helsingi Ülikoolis Soome kirjandust professorina 1986–1989. Ta kirjutas raamatuid Soome kirjandusest; eesti keeles on ilmunud nii tema mitmesse keelde tõlgitud "Soome kirjanduse ajalugu" Piret Saluri tõlkes (Tallinn: Vagabund, 1994) kui ka "Aleksis Kivi: mees ja töö" Ilmar Talve tõlkes (Stockholm: Vaba Eesti, 1956; tõlgitud autori käsikirjast) ning "Aino Kallas: uurimus Aino Kallase loomingu peateemadest ja taustast" Sirje Kiini tõlkes (Tallinn: Sinisukk, 1997). Ta oli Soome Kirjanduse Seltsi esimees.
Juhani Salokannel on nimetanud Laitist Aino Kallase esiletoojaks Soome kirjandusteaduses ning Kallase sõbra, kirjanduskriitik Anna-Maria Tallgreni mantlipärijaks. Kallase loomingu uurimist alustas Laitinen juba väitekirja kirjutades, mil Kallas oli veel elus ning Laitinen sai teda intervjueerida. Aino Kallase uurimine võimaldas Laitisel pääseda ühena esimestest soome teadlastest ka seni suletud Eesti NSV-sse, kus ta külastas nii Kallase suvekodu Kassaris kui ka Eesti Kirjandusmuuseumi Tartus.
Laitise Eesti-huvi pärines siiski juba kodust ning sai uue hoo, kui ta 1950. aastail tutvus USA-s elanud Eesti kirjandusteadlase ja poeedi Ivar Ivaskiga, kes kaasas ta enda toimetatava ajakirja Books Abroad/World Literature Today toimetuskolleegiumi. Laitinen osales ka 1980. aastate algul Soome-Eesti suhete edenduseks loodud Tuglase Seltsi töös.
Kai Laitinen esines mitmes kirjandusteemalises filmis ("Herra Oblomov", 1963; "Lahti '66 – kansainvälinen kirjailijakokous", 1966; "Sininen laulu – Suomen taiteiden tarina", 2004 jt) kommenteerijana, kuid näitlejana tegi ta vaid ühe rolli: Kirsti Petäjäniemi 1997. aasta filmis "Palava rakkaus" ("Kuum armastus").
Eesti kunstnik Enn Põldroos on maalinud Kai Laitise portree.

Tunnustused

1989. aastal pälvis Laitinen kirjandusorganisatsioonilt Suomen tietokirjailijat Wareliuse kirjandusauhinna. 1993. aastal valiti Laitinen Finlandia kirjandusauhinna laureaadiks. Samuti oli ta Eesti Kirjanduse Seltsi auliige ja Olavi Paavolaineni medali laureaat. 1999. aastal sai ta Maarjamaa Risti III klassi teenetemärgi.
Ranna vald

Ranna vald (saksa keeles Tellerhof) oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus Ranna mõis.
Karisilla–Petseri maantee

Asulad Karisilla–Petseri maanteel

Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Treski küla, Soe küla, Riihora küla, Kõvera küla, Nedsaja küla, Säpina küla, Matsuri küla, Koidula küla.