google/wiki40b huggingface dataset:
Tartu akadeemiline gümnaasium

Tartu akadeemiline gümnaasium oli luterlik õppeasutus, mis tegutses Tartus 1630–1632. 
1632. aastal muudeti see Rootsi kuninga Gustav II Adolfi kinnitatud asutamisürikuga Tartu Ülikooliks. 
Mitmed gümnaasiumi õppejõud jätkasid õpetamist ülikoolis, näiteks ülikooli esimene retoorikaprofessor Heinrich Oldenburg.
Ba (vanaegiptuse usund)

Ba on vanaegiptuse usundis jumala ilming või inimese surmajärgne eluvorm toonekure kujul, vaimne elujõud.
Ba oli mõnes mõttes kõige lähedasem lääne nägemusele hingest, kuid see oli samas ka kõik, mis teeb inimese ainulaadseks ja isikupäraseks, sarnanedes iseloomu mõistega. (Selles mõttes on ka võimalik, et elutud olendid omavad bad, unikaalset karakterit, ning tõepoolest viidati Vana Riigi püramiididele kui nende omanike badele.) Nagu hingki, oli ba osa inimesest, mis elas edasi pärast maist surma ning seda on tihti kujutatud inimpeaga linnuna, kes lendab hauast välja, ühinemaks kaga hauataguses elus.
Nagu ka inimestel, võis jumalustel olla ba, kuid nende puhul seostati seda veel enam nende võimu, reputatsiooni ja ülevusega. Kui jumal sekkus inimasjadesse, öeldi, et jumalate bau (ba mitmus) on töös. Selles suhtes peeti vaaraot jumalate baks.

Ajalugu

Kõige vanemates religioossetes tekstides oli ba anonüümsete jumalate nimetus, hiljem jumala väline, käegakatsutav kuju, kultusvorm: näiteks Apist austati Memphises Osirise ba'na.
Vana Riigi lõpus hakati seda sõna kasutama seoses inimestega. Surma hetkel eraldus ba kehast ning lendas linnu kujul ära. Teispoolsuses säilitas ba konkreetse inimese iseloomu.

Kunst

Ba'd kujutati linnuna, alates 18. dünastiast inimpeaga linnuna, kes lendab haua lähedal, istub puul või joob tiigist või järvest vett.
Rahvusvahelise Olümpiakomitee istungjärk

Rahvusvahelise Olümpiakomitee istungjärk on Rahvusvahelise Olümpiakomitee kõrgeim organ.
ROK-i istungjärgud toimuvad reeglina kord aastas. Kõik istungjärgud on kinnised, osa võtavad ainult ROK-i liikmed ja auliikmed.
Istungjärkude vaheajal tegutseb ROK-i täitevkomitee, mille koosseisu kuuluvad president, kolm viitsepresidenti ja viis liiget.
Mirko Vučinić

Mirko Vučinić (sündinud 1. oktoobril 1983 Nikšićis Jugoslaavias) on Montenegro jalgpallur (ründaja), kes mängib Serie A klubis AS Roma.
Kuni 2006. aastani mängis ta US Lecce klubis, siis siirdus Rooma.
Montenegro koondisesse kuulub Vučinić 2007. aastast. Varem on ta mänginud ka Serbia ja Montenegro eest. 17. oktoobril 2007 lõi ta värava Eestile. Kokku on ta Montenegro eest löönud 8 väravat.
Meeme Põldme

Elulugu

Meeme Põldme on riigiteenistuja poeg ja Juta Põldme abikaasa.
Lõpetas 1958 Jõgeva Keskkooli, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiateaduskonna, keemiakandidaat (1972, Leningradi Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Разделение меди, кадмия, цинка, свинца и серебра методом тонкослойной хроматографии и денситометрическое определение меди и цинка", tehnikadoktor (1995, TTÜ), väitekiri "Phase transformations in hydrothermal sintering processing of phosphate rock". Täiendas end termilise, instrumentaal- ja kalorimeetrilise analüüsi alal Budapesti Tehnikaülikoolis (1974, 1978, 1980, 1988, 1990), analüütilise keemia alal Leningradi Tehnoloogia Instituudis (1983), röntgenfaasianalüüsis Berliini Humboldti Ülikoolis (1979), materjalide korrosiooni ja elektrokeemia alal Helsingi Tehnikaülikoolis (korduvalt, 1991–96) ja keskkonnakeemia alal Sunderlandi Ülikoolis (1995). Oli 1965–72 TPI anorgaanilise ja analüütilise keemia kateedri labori juhataja, 1972–81 mineraalväetiste ja -söötade probleemlabori vanemteadur, 1981–92 anorgaanilise ja analüütilise keemia kateedri dotsent, 1992–98 TTÜ üldkeemia õppetooli juhataja, dotsent, 1998– anorgaanilise keemia õppetooli dotsent. Õpetanud keemia, analüütilise keemia, anorgaanilise keemia ning keemia ja materjaliõpetuse kursusi.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: eksperimentaalse analüütilise keemia, anorgaanilise keemia ja anorgaanilise tehnoloogia kokkupuutepiirkonnad, ehitistes ja rajatistes kasutatud materjalide kahjustuste põhjuste uurimine ja kahjustuste (korrosiooni) vältimine. Analüütilises keemias täiendanud termilise analüüsi ning kromatograafia, termilise ja kvantitatiivse röntgenfaasianalüüsi kooskasutamise metoodikaid. Anorgaanilises tehnoloogias tõestanud looduslike fosfaatide (apatiitide) fosforhappelis-termilise töötlemise protsessi kemismi-mehhanismi. Üle 100 teadustrükise, 4 autoritunnistust.
Diana Laev

Diana Laev (21. november 1919 Pärnu – 31. august 2002 Tallinn) oli eesti tarbegraafik.

Elukäik

Õppis aastatel 1935–1938 Pärnu 2. Progümnaasiumis. 1938. aastal asus õppima Tarbe- ja kujutava kunsti kooli (Tallinna kujutava ja rakenduskunsti kooli), mille lõpetas 1942. aastal tarbegraafika erialal. Aastatel 1942–1946 oli tegev kunstnik Aarne Mõttuse Dekoratiivkujunduse Ateljees Tallinnas. 1946–1967 töötas Üleliidulise Kaubanduspalati Eesti osakonna reklaamibüroos. 1967–1973 oli koosseisuline kunstnik kondiitrivabrikus "Kalev". 1973–1974 Toiduainetetööstuse Ministeeriumi tehnoloogiabüroo peakonstruktor.
Diana Laev oli aastakümneid tegev ka teenistuskoerte kasvatajate klubi instruktor-dresseerijana.

Looming

Kujundanud plakateid, reklaambrožüüre, diplomeid, auaadresse, etikette ja pakendeid, sh "Kalevile" peene graafilise joonistusega maiustustekarpe. Kasutanud kollaažtehnikat. Viljelenud 1940. aastail rahvapiltide laadis koloreeritud linoollõiget, hiljem guašškollaaži ja maalinud akvarellmaastikke.
1944. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige. 1969 valiti ta Kunstnike Liidu tarbegraafikute sektori esimeheks.
Eivere mõis

Eivere mõis (saksa keeles Eyefer) oli rüütlimõis Anna kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna territooriumile Järva maakonnas.

Ajalugu

Eivere mõisa mainiti esmakordselt 1552. aastal, mil see kuulus Zoegedele. 1621. aastal sai mõisa omanikuks Pärnu kreisiülem ooberst Richard Rosencrantz. Rosencrantzidele kuulus mõis 1726. aastani. 1776. aastal omandasid mõisa Pilar von Pilchaud. 1836–1919 kuulus mõis Stackelbergidele.

Mõisakompleks

Osa mõisa peahoone müüridest pärineb 18. sajandist, kuid on võimalik, et leidub ka 17. sajandist pärit müüriosi. 19. sajandil hoonet laiendati ja uuendati. Eivere mõisahoone sai praeguse väliskuju 1912. aastal lõppenud ehitustööde käigus.
Kuni 2000. aastani asus endises härrastemajas lastekodu ja vanurite hooldekodu. 2003. aastal läks mõisahoone erakätesse ja seal alustati restaureerimistöid, mille eesmärgiks on taastada mõis sellisena, nagu see oli 20. sajandi alguses. Praegu asub härrastemajas hotell.
Mõni kõrvalhoone on säilinud, mõnest on alles varemed.
Komplekssus

Komplekssus (inglise complexity) on omadus, millega iseloomustatakse süsteemi, kus ühe probleemi aspekte ei saa väljendada ainsast vaatenurgast lähtudes.
Komplekssust peetakse loodus- ja sotsiaalse süsteemi loomupäraseks omaduseks.
Terviklik süsteemikäsitlus vastandub reduktsionismile.
Antetsedent

Antetsedent (inglise antecedent) on hüpoteetilise propositsiooni ehk otsustuse esimene pool (teist poolt nimetatakse konsekvendiks).
Nt lauses "Kui sajab lund, siis muutub maa valgeks" on antetsedent "sajab lund".
Alšany

Ajalugu

Alšanyt mainitakse esimest korda aastal 1392. Poola jagamisel läks Alšany aastal 1793 Venemaa koosseisu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus küla Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Aastal 2009 sai Alšanyst agrolinnake.
Anton Heinrich Lücke

Isiklikku

Tema abikaasa Catharina Margaretha isa Christoph Schnabel oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, abikaasa vend David Christoph Schnabel oli Koeru ja Tallinna toomkoguduse õpetaja.
Armeenia president

Armeenia Vabariigi president (armeenia keeles Հայաստանի Հանրապետության Նախագահ, Hajastani Hanrapetuthjan Nahhagah) on Armeenia riigipea ja kaitseväe ülemjuhataja. Praegune president Serž Sargsjan on ametis 9. aprillist 2008.
Armeenia iseseisvus 21. septembril 1991 toimunud rahvahääletusel. Esimesed presidendivalimised toimusid 17. oktoobril 1991. Valimised võitid Levon Ter-Petrosjan, kellest sai iseseisva Armeenia esimene president. Ta valiti 1996. aastal taas ametisse, kuid astus 1998. aastal tagasi. Talle järgnes ametis Robert Khotšharjan, kes oli president 2008. aastani. President Serž Sargsjan valiti ametisse 2008. aasta veebruaris ning võitis valimised uuesti 2013. aasta veebruaris. Alates aprillist 2018 on president Armen Sargsjan
Ekvaatorilised koordinaadid

Ekvaatorilised koordinaadid on taevasfääri sfäärkoordinaadid, mille põhitasandiks on taevaekvaatori tasand.
Üks ekvaatorilisi koordinaate on otsetõus ja teine on kääne ehk deklinatsioon; neid kahte määratlevad käändering ja taevaparalleelid.
Ivan Rubtsov

Ivan Rubtsov (1902–1993) oli vene entomoloog.

Elulugu

Ivan Rubtsov on oli pikka aega NSVL Teaduste Akadeemia Zooloogia Instituudi (Leningrad) teadur ja vanemteadur.
Uuris verdimevaid kahetiivalisi (eriti kihulasi), samuti kiuduslaste sugukonda (Mermithidae). Oli tihedas koostöös Eesti hüdrobioloogidega, uuris ka nende poolt peamiselt järvedest kogutud kiudusse, avaldades neist raamatu ja artiklite seeria. Viimases käsitletakse koos Venemaalt jm leitud materjalidega 120 liigitaseme taksonit, sh Eestist leitud 96 liigist ja alamliigist on Rubtsov teadusele uutena kirjeldanud 90. Eestis Zooloogia ja Botaanika Instituudi väljaandel ilmunud raamatut (1973) täiendas Rubtsov uute andmetega, see tõlgiti inglise keelde ja avaldati Indias.
Burromeeter

Burromeeter (< hispaania burro 'eesel' + kreeka metreō 'mõõdan') on multifunktsionaalne instrument, mille eesmärk on heita nalja meteoroloogiliste vaatluste üle.
Burromeetri põhiosaks on puust, metallist või mõnest muust materjalist eesel. Eesli sabaks võib olla näiteks pikk nöör. Saba on eriti oluline, sest selle järgi valitsevaid ilmastikutingimusi määrataksegi. Ühe kirjelduse järgi on instrumendi ehituse juures tähtis, et teivas, mille otsa "eesel" kinnitatakse, oleks täpselt 71 cm sügavusele maa sisse löödud ning eesli kõrvad peavad olema 59,5 cm kaugusel teiba ülemisest otsast.

Ajalugu

1948. aastal kirjastuselt Prentice-Hall ilmunud raamatus Neuberger, H.H. ja Stephens, F.B. "Weather and Man" kirjeldatakse burromeetrit kui hästi tuntud meteoroloogilist instrumenti.
Ambatoharana (Masoala)

Ambatoharana ehk Ambatoarana on küla Madagaskaril Sava piirkonnas Antalaha ringkonnas Vinanivao vallas Masoala poolsaare lõunaosa idarannikul. Geograafilised koordinaadid on 15°56' S, 50°14' E.
Kõrgus merepinnast on umbes 78 m.
Hommikleht

Hommikleht oli ajaleht, mis ilmus 1. juulist 1933 kuni 1934. aastani Tallinnas. 
Väljaandja oli Vaba Maa ja toimetaja A. Grünberg. Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 5
Ajaleht ilmus 6 korda nädalas.
Ajaleht hakkas ilmuma pärast seda, kui ajalehes Sõnumed ilmus artikkel, mis käsitles krooni langemist. Sellepeale leidis kohtu-siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat, ning ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte Hommikleht.
Kuntagani mõis

Kuntagani mõis (ka Kuntaugani mõis) oli mõis Venemaa keisririigis Simferopoli maakonnas Tauria kubermangus Krimmis.
Mõisa ostis 1882 Johan Köler koos sealsete eesti asunikega (Krimmi eestlased). Mõisa pindala oli 6310 tiinu (umbes 6941 ha) ja mõisa hind oli 271 362 rubla. Kölerile ja sealsetele asunikele käis mõisa ostmine üle jõu ning Köleril ei õnnestunud laenu saada ka Eesti Aleksandrikooli kapitalist. 1889 läks mõis oksjonile.
Spinaalganglion

Spinaalganglion ehk seljaajuganglion (ladina keeles ganglion spinale; inglise keeles dorsal root ganglion) on närvirakkude kogum, mis paikneb seljaajunärvi selgmisel juurel selgroolülidevahelises mulgus. Seljaajuganglionis paiknevad valu-, sügelus-, temperatuuri- ning puutestiimulite poolt aktiveeritavate sensoorsete närvirakkude rakukehad.
Lea Lepmann

Lea Lepmann (aastani 1970 Täll, sündinud 29. augustil 1948 Tartumaal Aravu külas) on Eesti matemaatikadidaktik, koolimatemaatika õpikute autor.

Õpingud

Põhihariduse omandas Aravu algkoolis ja Mehikoorma 8-klassilises koolis. Tartu Pedagoogilise Kooli lõpetamise järel 1967. aastal astus Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) Matemaatikateaduskonda, mille lõpetas 1972.a matemaatiku, matemaatikaõpetaja kvalifikatsiooniga. Aastatel 1978–1980 õppis aspirantuuris TRÜ matemaatika õpetamise metoodika kateedri juures. Kandidaadiväitekirja "Предметная подготовка учителей математики и возможности её совершенствования" ("Matemaatikaõpetajate ainealane ettevalmistatus ja selle parandamise võimalused") kaitses 1982. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis, juhendajaks Olaf Prinits. Pedagoogikakandidaadi kraadi sai 1983. aastal. Täiendanud ennast Läti Ülikoolis (1987), Helsingi Ülikoolis (1992, 1998) ja Loránd Eötvösi Ülikoolis (2002).

Tööalane ja teaduslik tegevus

Pärast ülikooli lõpetamist töötanud Tartu (Riikliku) Ülikooli matemaatikateaduskonnas ja matemaatika-informaatikateaduskonnas matemaatika õpetamise metoodika kateedris laborandi, assistendi, stažöör-uurija ja vanemõpetaja ametikohtadel. Aastatel 1987–2014 sama kateedri (hilisema nimetusega puhta matemaatika instituudi matemaatika didaktika õppetooli) dotsent. Alates 2014. aasta sügisest Tartu Ülikooli emeriitdotsent.
Ülikoolis õpetanud matemaatika didaktika üldkursusi ja nendega seonduvaid erikursusi, samuti elementaarmatemaatikat ja kõrgemat matemaatikat. Juhendanud kahte magistritööd ning hulgaliselt matemaatikateaduskonna üliõpilaste diplomitöid ja õpetajakutse lõputöid. 
Olulisemateks uurimissuundadeks on olnud matemaatikaõpetajate ettevalmistatuse tase ja seda mõjutavad näitajad, õpilaste ja õpetajate arusaam matemaatikaõpetusest ning matemaatika didaktika üldküsimused.
Põhitöö kõrvalt olnud matemaatikaõpetajaks Tartu I Keskkoolis (Hugo Treffneri Gümnaasiumis) ja Tartu X Keskkoolis (Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumis).

Muu erialane tegevus

Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige, Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) liige, Saksa matemaatika didaktika ühingu Gesellschaft für Didaktik der Mathematik (GDM) liige.
Olnud koolinoorte üleriigilise täppisteaduste olümpiaadi žürii liige, üleriigiliste matemaatikaõpetajate päevade korralduskomisjoni liige, viinud läbi matemaatikaõpetajate täiendkoolitusi.

Isiklikku

Abikaasa on Tiit Lepmann, neil on tütred Karmen Puis ja Karin Pärli.
Ageri

Majandus

Preesi talu, mida peavad Kalle ja Tiina Sommer, kasvatatakse teravilja ja šoti mägiveiseid. Talul on 84 ha maad, sellest haritavat maad 77 ha ja metsa 7 ha.
Ageris on ka Aedniku talu ja ka tänavatalu.
Tänavad on valgustatud. Kauplust ei ole.

Haridus

Ageri lapsed käivad Ahula Lasteaed-Algkoolis ja Aravete Keskkoolis.

Ajalugu

Ageri külas on linnamägi, mida kutsutakse Suurmäeks. Selle juures on teada kaks ohvrikohta.
Küla on esmakordselt mainitud 1447 (Ackers). Küla on kuulunud Järva-Madise kihelkonda.
Ageri perekonnanimed on olnud Baum (Paum), Ellmann (Elman), Issi (Isi), Kangur, Karro (Karu), Kask, Kaunisaar (Kaunissaar), Kirschbaum (Kirsbaum), Kotkas, Kuusk, Laast, Martens, Messilanne (Mesilane), Mets, Michelsen (Mihelsen), Nugga (Nuga), Ohhakas (Ohakas), Orrawas (Oravas), Otsa, Pilw (Pilv), Raudsep (Raudsepp), Rebbane (Rebane), Reino (Reinu), Schneider (Shneider), Seppik (Sepik), Sinnikas (Sinikas), Tommingas (Toomingas), Waht (Vaht), Waino (Vainu, Vaino), Weinberg (Veinberg), Wiol (Viol).
Nõukogude ajal kuulus küla "Kaardiväelase" kolhoosi alla. Lisaks külale eristati Ageri asundust. Aastal 1967 elas mõlemas kokku 106 inimest.
Muinsuskaitseala

Muinsuskaitseala (inglise historic area) on ajalooline asula või selle asula osa, millel on kultuuriline väärtus; mõnikord on muinsuskaitsealaks nimetatud ka looduse ja inimese koostegevuse tulemusena moodustunud ala, millel on kultuuriline väärtus. 
Sageli koosneb muinsuskaitseala kinnismälestistest, maa-alast, loodusobjektidest, tänavatevõrgust ja muust, mis ühtlasi moodustab kultuuriväärtusliku terviku.
Helin-Mari Arder

Helin-Mari Arder (sündinud 12. mail 1974 Tallinnas) on eesti laulja.

Hariduskäik

Õppinud nii Jakob Westholmi Gümnaasiumis (endine Tallinna 22. Keskkool) kui ka Tallinna Muusikakoolis, kus omandas viiuli eriala õpilasena baasteadmised muusikast. Keskkooli lõpetas Soomes, Ressu Lukio's. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis 3 aastat prantsuse keelt ja kirjandust. 25-aastasena asus ta õppima G. Otsa muusikakooli pop-jazz laulu erialale Mare Väljataga juhendamisel ja lõpetas selle aastal 2003. Arder on lõpetanud ka Helsingi Ülikooli Metropolia (end Stadia) pop-džässlaulu ja muusikapedagoogika erialal.

Isiklikku

Helin-Mari Arder on pärit tuntud lauljate perekonnast. Tema vanavanaisa Aleksander Arder oli enne Teist maailmasõda tuntud laulja ning vanaisa oli pastor Arpad Arder. Isa Jaan Arder tegutses ansamblites Apelsin, Trio Naturale, Lust Fest, Kolm Krooni ja Hortus Musicus. Helin-Mari lell oli luuletaja Ott Arder. Tema isapoolne vanavanaema oli Eesti riigimehe Jaan Poska tütar Tatjana Poska (1900–1988).
Koiva puisniit

Koiva puisniit on puisniit Valga maakonnas Valga vallas, Koiva jõe ääres.
Puisniit võeti 1957. aastal kaitse alla (Koiva puisniidu kaitseala). Praegu kaitstakse puisniitu Koiva-Mustjõe maastikukaitseala koosseisus.
Riigieksamid

Riigieksamid on gümnaasiumi lõpus kõikides Eesti üldhariduskoolides samaaegselt toimuvad eksamid, mida peab sooritama iga abiturient. Alates 2014. aastast on kolm kohustuslikku riigieksamit: eesti keel või eesti keel võõrkeelena, võõrkeel ning matemaatika. Riigieksameid saavad teha ka kutseharidusasutuses õppijad ning need, kes on keskhariduse varem omandanud, kuid pole sooritanud riigieksameid.
Harald Pärn

Harald Pärn (28. november 1912 Tartu – 26. november 1943 Pihkvamaa) oli eesti poksija.
Ta alustas poksiga tegelemist 1931. aastal.
Pärn oli Eesti meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1935. aastal. Ta osales kaks korda Eesti – Poola maavõistlustel (1935 ja 1938) ning Eesti – Läti maavõistlustel (1935).
Pärn töötas Tartus metallitöölisena. Ta võitles Saksa sõjaväe politseiüksustes ning langes Idarindel. Ta maeti Pihkvasse ning tema haua seisukorrast pole praegu midagi teada.
Lõkke tänav

Lõkke tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis. Lõkke tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Toom-Kuninga tänaval.
Lõkke tänav on ligikaudu 120 meetri pikkune.

Tänava nimed ja ajalugu

Aastail 1879–1880 oli tänava nimi Bienerti tänav (saksa keeles Bienert-Strasse, vene keeles Бинертская улица) sealse suure maa-ala omaniku, apteeker Friedrich Ernst Bienerti järgi. 1882. aastal pandi sellele tänavale maa-ala hilisema omaniku Tallinna raehärra Eugen Eduard Erbe järgi nimeks Erbe tänav (saksa keeles Erbe-Strasse, vene keeles Эрбеская улица).
Praeguse nime sai Lõkke tänav 7. juulil 1954. Nime valikut mõjutas lähedal asunud Pioneeride tänav (praegu Toom-Kuninga tänav).
47 rōnin'it

47 rōnin'it olid peremeheta jäänud samuraid ehk rōnin'id, kes 18. sajandil maksid kätte kohtuametnikule Kira Yoshinakale oma isanda daimjo Asano Naganori enesetapule sundimise eest. Aasta hiljem tapsid 47 rōnin'it kohtuametniku ning tegid seejärel ise enesetapu (seppuku), demonstreerides nõnda oma lojaalsust, austust ja ohvrimeelsust surnud isanda vastu.

Muu kasutus

Kaur Kender nimetas 47 rōnin'iks neid oma poolehoidjaid, kes taasavaldasid nihilist.fm-is jaanuaris 2015 kirjatüki "UNTITLED-12", mille valmistamise ja teistele isikutele kättesaadavaks tegemise tõttu algatati kirjanik Kenderi suhtes kriminaalasi.
Hans Leoke

Hans Leoke (27. detsember 1852/8. jaanuar 1853 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 16. august 1919 Viljandi) oli eesti kirjastaja ja raamatukaupmees.
Lotharingia

Lotharingia kuningriik

Aastal 855, kui Kesk-Frangi kuningas (843–855) Lothar I oli Prümi kloostris oma surivoodil, jagas ta kuningriigi Prümi lepinguga oma kolme poja vahel. Vanimale, Ludwig II-le Itaalia kuninga (844–875) tiitel, koos Frangi keisri tiitliga, aastast 855–875. Noorimale, veel alaealisele Karlile läks Provence. Keskmisele ja isa nimekaimule, Lotharile läks ülejäänud territoorium Provence'ist põhjas, kuningriik, milles puudus rahvuslik või keeleline ühtsus samavõrd kui Kesk-Frangi riigis oli puudunud. Sellise identiteedi puudumise tõttu olid kaasaegsed ebakindlad, kuidas kutsuda kuningriiki ja nii sai sellest regnum quondam Lotharii või Lotharii regnum ja selle asukad Lotharii, Lotharienses või Lotharingi (saksa: Lothringen, mis on provintsi nimi). Viimane mõiste, moodustatud saksa sufiksiga -ing, mis tähistab põlvnemise või perekonna sidemeid, tekitas 10. sajandil ladina mõiste Lotharingia (ladina sufiksiga -ia, mis tähistab maad). Hiljem tuletati mõisteid nagu "Lotring" ja "Lothier" sellest ladina mõistest.
Kui Lothar II aastal 869 suri, ei olnud tal seaduslikke lapsi, kuid oli üks ebaseaduslik poeg, Hugo. Ida- ja Lääne-Frangi kuningad, Ludwig Sakslane ja Charles II Paljaspea leppisid kokku Lotharingia omavahel jagada ja aastal 870 jõudsid nad Meerssenis kokkuleppele. Lotharingia lääneosa läks Lääne-Frangi riigile ja idaosa Ida-Frangi riigile. Aastal 876 tungis Charles Lotharingia idaossa, kuid kaotas Andernachis Ludwigile. Aastal 879 kutsuti Ludwigi poeg Ludwig Noorem Lääne-Frangi aadlikildkonna poolt Charlesi poja, Louis Kogeleja järglaseks troonile. Vastuseks loovutasid Louis Kogeleja pojad, Carloman II ja Louis III Lotharingia lääneosa Ludwigile. Piir kahe kuningriigi vahele loodi Saint-Quentinis järgmisel aastal (880).
Kui Arnulf Kärntenist kutsus novembris 887 Ida-Frangi aadlike nõukogu üles kukutama Karl Paks, kes valitses kõiki keisririigi kuningriike aastast 884, olid lotharingialased ühed nendest, kes temaga ühinesid. Nad valisid Arnulfi oma kuningaks, võib-olla sunniviisiliselt. Arnulfi vastu olid alguses Guido Spoletost, kes lõpuks tegi endast Itaalia kuninga, ja Rudolf Auxerre'ist, kes valiti kuningaks Lotharingia lõunaosas, Ülem-Burgundias. Rudolf kavatses teha endast kuninga üle kogu Lothar II kuningriigi, kuid pidi rahulduma jäänukriigiga. Aastal 895 nimetas Arnulf oma ebaseadusliku poja Zwentiboldi Lotharingia kuningaks. See valitses sõltumatult, kuni ta mässulise suurniku poolt aastal 900 troonilt tõugati ja tapeti.
Silujan (Kravtsov)

Silujan (kodanikunimega Stefan Kiprijanovitš Kravtsov; surnud 5. jaanuaril 1941) oli Belaja Krinitsa metropoliit aastail 1939–1941.
Ta teenis 1905–1920 Odessa kogudust, siis emigreerus Rumeeniasse. Rumeenias teenis ta Chișinău kogudust (esipreester, ikoonikirjutaja). 1935–1939 oli ta Izmaili piiskop (pühitsetud 28. juulil 1935), 25. juunil 1939 valiti Brailas Belaja Krinitsa metropoliidiks ja 9. juulil seati ametisse. Varsti pärast seda jäi ta voodihaigeks. 1940. aastal loovutas Rumeenia Põhja-Bukoviina Nõukogude Liidule, 30. juunil ilmusid punaarmeelased Belaja Krinitsa kloostrisse. 3. augustil 1940 peetud vaimulike koosolekul otsustati metropoliidi aujärg viia Brăilasse, kus ta suri 5. jaanuaril ja maeti 11. jaanuaril 1941.
Marko Pachel

Marko Pachel (sündinud 25. septembril 1972 Tallinnas) on endine eesti ujuja. Tema treenerid olid Tiit Reiter ja Tõnu Meijel.
Ta osales 1992. aasta olümpiamängudes Barcelonas, kus sai 19. koha.

Isiklikku

Tema pikkus on 187 cm ja kaal 77 kg. Tema vend on ujuja Raiko Pachel.
Saare vald

Ajalugu

Vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Jõgeva maakonnas asuv Mustvee vald.

Külad

Saare vallas oli 22 küla (sulgudes elanike arv 2007): Halliku (54), Jaama (70), Kallivere (27), Kiisli (33), Koseveski (46), Kääpa (206), Levala (32), Maardla (37), Nautrasi (20), Odivere (82), Pedassaare (15), Putu (52), Pällu (63), Ruskavere (59), Saarjärve (33), Sirguvere (48), Tarakvere (15), Tuulavere (20), Vanassaare (46), Vassevere (45), Veia (47), Voore (341).
Perkinsi maakond (Nebraska)

Ajalugu

Perkinsi maakond moodustati 1887. aastal. Maakond sai nime raud teepresident Charles E. Perkinsi järgi.
Hotell Astoria

Hotell Astoria on Peterburis asuv 213 toaga viietärnihotell, mis avas uksed 1912. aasta detsembris. 
Hotell asub Püha Iisaku väljaku ääres. Suurbritannia ettevõttele Palace Hotel Companyle kuulunud hoone projekteeris vene-rootsi arhitekt Fjodor Lidval stiilis, milles leidus uusklassitsismi ja art nouveaux' elemente. Ehitise tarindas saksa ettevõte Wais und Freitag.