google/wiki40b huggingface dataset:
Carl Hugo Hahn

Carl Hugo Hahn (22. september 1886 Tallinn – 5. november 1957 Dresden) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Saksamaa vaimulik ning Saksi piiskop.
Hugo Hahn õppis 1900–1904 Peterburis Püha Anna koolis. 1904–1910 õppis ta Tartu-, Leipzigi- ja Berliini Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinnas ja Hageris. Ordineeriti 14. novembril 1910 õpetajaks. 
Aastatel 1910–1916 teenis Carl Hugo Hahn Risti koguduse õpetajana, seejärel 1916–1919 Nissi koguduse õpetajana.
Aastal 1919 lahkus Carl Hugo Hahn Saksamaale. 1919–1927 oli ta Worbisi koguduse õpetaja (praegusel Tüüringi liidumaal), 1927–1930 Leipzigi Tooma koguduse õpetaja, 1930–1938 Dresdeni Jumalaema koguduse õpetaja ja 1940–1945 Dresdeni maapiirkonna praost. Natsionaalsotsialismi ajal juhtis Hugo Hahn Tunnistuskirikut Saksimaal. Selle eest saatis Gestapo ta Saksimaalt välja. Aastatel 1946–1947 jätkas ta vaimulikku tegevust Württembergi kirikus olles linnavikaar Stuttgardi Hedelfingeni linnaosas ja Zuffenhauseni koguduse õpetaja Stuttgardis.
Aastatel 1947–1957 oli Carl Hugo Hahn Saksimaa piiskopiks.

Isiklikku

Tema isa Elieser Traugott Hahn Oli Rõuge, Valjala ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema vanaisa Carl Hugo Hahn oli misjonär Lõuna-Aafrikas, vend Gotthilft Traugott Hahn oli Tartu Ülikooli usuteaduse professor ja Ülikooli koguduse õpetaja, kelle kommunistid tapsid. Õemees Woldemar Paul Sielmann oli Pärnu Nikolai ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema kaks poega valisid samuti vaimuliku ameti.
Sündmus (matemaatika)

Näide

Kujutame ette kasti, mis on täidetud mustade ja valgete kuulidega. Katse võib sel juhul toimuda näiteks nii, et kastist võetakse pimesi üks kuul, kusjuures elementaarsündmuseks on mõne konkreetse kuuli võtmine. Juhuslikuks sündmuseks on nüüd näiteks valge kuuli võtmine, kusjuures selle sündmuse toimumine pole sugugi kindel, sest pihku võib jääda ka must kuul. Paneme tähele, et viimati kirjeldatud sündmus on määratud väitega "kastist võetakse valge kuul", kuid samaväärselt vastab sellele hulk – kõigi kastis olevate valgete kuulide hulk. Sellises katsekorralduses on kindlaks sündmuseks valge või musta kuuli võtmine, võimatu sündmus aga on näiteks punase kuuli võtmine, sest kastis pole ühtegi punast kuuli.
Kündmine

Kündmine ehk künd on mullaharimisviis, mille käigus pööratakse muld ümber. Kündmist kasutatakse, et mulda külvamiseks või istutamiseks ette valmistada. Kündmise peamine eesmärk on mulla pinnale tuua värskeid toitaineid, samal ajal kui maetakse umbrohu ja eelmiste põllukultuuride jääke, mis seal lagunevad. Mullaharimine kindlustab taimede arenguks vajaliku keskkonna loomise läbi oluliste tingimuste muutmise nagu õhustamine, mulle temperatuur, mulla niiskus, mulla struktuur, umbrohtude tõrjumine, toitainete olemasolu ja taimede tervis. Õige mullaharimise süsteemi valikul tuleb arvestada ka sellega, et kõik tööd saaksid tehtud õigeaegselt. Vajalikud tingimused taimede arenguks tuleb saavutada võimalikult väikese energia- , aja-  ja investeeringute kuluga. Kündmise poolt kõnelevad paljud argumendid: 
Taimejäänused ja muu orgaaniline aine saab korralikult maetud.
Vähem umbrohtusid ja võõrtaimi,  mis vähendab herbitsiidide kasutamise vajadust.
Väiksem seenhaigustesse nakatumise risk, kuna uued taimed ei puutu kokku eelmise saagi nakatunud taimejäänustega, mistõttu on väheneb ka fungitsiidide kasutamise vajadus.
Kevadel maa kuivab ja soojeneb kiiremini.
Parem toitainete kasutamine
Puhas seemnesäng võimaldab kasutada odavamaid külvikuid.

Tänapäeval kasutatakse kündmiseks peamiselt hõlmatra. Varem on kasutatud ka hark-, konks-, kulp- ja vannasatra. Künnisügavus sõltub mulla huumushorisondi tüsedusest.
Ryan McBride

Ryan McBride (15. detsember 1989 Derry – 19. märts 2017 Derry) oli Põhja-Iirimaa jalgpallur.
McBride oli 2011–2017 jalgpalliklubi Derry City keskkaitsja. Ta lõi 2017. aasta hooajal kaks väravat ja sai ühe kollase kaardi. Derry City eest mängides lõi ta kokku üheksa väravat ja võttis osa 131 kohtumisest.
2017. aasta 18. märtsil mängis McBride Derry City ja Drogheda Unitedi vahelisel kohtumisel. Järgmisel päeval leiti ta oma magamistoast surnuna. McBride'i toetajad kogunesid tema Bluebell Hill Gardensis asuva kodu ette. Kuus päeva varem oli ta jalgpallimatši vaheajal kurtnud hingamisraskuste ja valude üle rinnas. Tema matused toimusid 23. märtsil, selleks ajaks polnud surma põhjust teatatud.
Richard Viiard

Richard Viiard (9. jaanuar 1897 Peri, Võrumaa – 16. jaanuar 1951) oli eesti omavalitsustegelane.
Õppis 1906–1907 Lootvina külakoolis, 1907–1908 Põlva kihelkonnakoolis, seejärel Vana-Kuuste ministeeriumikoolis (Sipe koolis), mille lõpetas 1914.
Oli Puiga talu peremees, 1924. aastast tegutses põllumehena. Aastatel 1925–1929 oli ta Timo valla volikogu liige.
Aastatel 1932–1939 oli ta Peri vallavanem. Peale 1939. aasta vallareformi määras siseminister ta valdade ühendamisel moodustatud Põlva valla vallavanema abiks.
1936 mais valiti ta Põlva põllumeeste konvendi liikmeks. Samuti oli ta Peri valla seltskondliku komitee esimees.
Pärast sõda töötas Viiard kolhoosi Oktoobri Võit arveametnikuna. Ta arreteeriti 1950. aasta aprillis, septembris 1950 mõisteti tribunali otsusega talle Kriminaalkoodeksi § 58-1a alusel karistuseks 25+5.
Suri 1951 jaanuaris Patarei vanglas.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
Risto Järv

Risto Järv (sündinud 15. jaanuaril 1971 Tallinnas) on eesti folklorist.

Seltsid

Ta on Akadeemilise Rahvaluule Seltsi liige aastast 1996 (aastatel 2003–2009 kuulus ARS`i juhatusse), Rahvusvahelise Rahvajutu-uurimise Seltsi (ISFNR) liige aastast 2005.

Tunnustused

Tema magistritöö pälvis Balti Rüütelkonna preemia (1997).
Pärimusainese kogumise eest Järvamaal, Setumaal, Kullamaal ja Siberi eestlaste juures ning Tartu Ülikooli tudengite välitööde juhendamise eest sai ta 2007. aastal Vabariigi Presidendilt Rahvaluule kogumispreemia.
Raud-Ants

Raud-Ants on eesti folk metal-ansambel, mis ühendab eesti vanemat rahvalaulu ja raskemat rock-muusikat. Ansambel asutati aastal 2002, liikmed nimetavad seda ka külakapelliks.
Suvel 2005 üllitas Raud-Ants plaadi "Karjasepõli".
Oktoobris 2006 osales ansambel Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte lauluvõistlusel Liet Lavlut ehk nn alternatiivsel Eurovisioonil Östersundis Rootsi Lapimaal, esitades vadjakeelset regilaulutöötlust "Kui miä kazvolin kanaine" ("Kui mina kasvasin, kanakene").
Ansambel on saanud nime muinasjutu "Raudne Hans" (ATU 650A) järgi.
Filoloogia

Filoloogia on humanitaarteadus, mis uurib keelt ja kirjandust. Filoloogia põhiharud on keeleteadus (lingvistika), kirjandusteadus ja folkloristika (rahvaluuleteadus). Uuritavate kultuuripiirkondade alusel eristuvad kulturoloogiaga piirnevad alldistsipliinid nagu klassikaline filoloogia (Antiik-Kreeka ja -Rooma), orientalistika (Lähis- ja Kaug-Ida), romanistika, germanistika, fennougristika jts. Üksikuid keeli ja rahvaid käsitlevad nt inglise filoloogia, vene filoloogia, eesti filoloogia jts.
Algselt mõisteti filoloogia all klassikalist filoloogiat. Teistesse kultuuripiirkondadesse laienes filoloogia alles pärast renessanssi. Alates põhiharude iseseisvumisest 18.-19. sajandil kasutatakse terminit "filoloogia" eelkõige nende ühisnimetajana või interdistsiplinaarsete uurimuste tähistamiseks.
Filoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse filoloogiks.
6. sajand

Kümnendid ja aastad

500. aastad: (500) 501, 502, 503, 504, 505, 506, 507, 508, 509
510. aastad: 510, 511, 512, 513, 514, 515, 516, 517, 518, 519
520. aastad: 520, 521, 522, 523, 524, 525, 526, 527, 528, 529
530. aastad: 530, 531, 532, 533, 534, 535, 536, 537, 538, 539
540. aastad: 540, 541, 542, 543, 544, 545, 546, 547, 548, 549
550. aastad: 550, 551, 552, 553, 554, 555, 556, 557, 558, 559
560. aastad: 560, 561, 562, 563, 564, 565, 566, 567, 568, 569
570. aastad: 570, 571, 572, 573, 574, 575, 576, 577, 578, 579
580. aastad: 580, 581, 582, 583, 584, 585, 586, 587, 588, 589
590. aastad: 590, 591, 592, 593, 594, 595, 596, 597, 598, 599
600
Pilv

Pilvede teke

Päiksepaistelise ilmaga tekitavad maapinna kohal selle ebaühtlase soojenemise tõttu tõusvad õhuvoolud. Soojem ja niiskem õhk jaheneb tõustes adiabaatiliselt (1 °C/100 meetri kohta) ning kui tõusva õhu temperatuur on langenud sedavõrd, et selles olev niikus hakkab kondenseeruma (tõusev õhuhulk jõudis küllastuspiirini), siis hakkab tekkima nähtav pilv.
Kihtpilved tekivad ka õhumasside advektiivsel liikumisel. Soe õhk libiseb jahedama õhumassi kohale ning hakkab seal jahenema.
Tavaliselt tekivad pilved troposfääris.
Kiievi Dinamo

Kiievi Dinamo (ukraina ФК «Динамо» Київ) on Ukraina jalgpalliklubi, mille kodulinn on Kiiev. Klubi mängib Ukraina jalgpalli kõrgliigas.
Klubi asutati 1927. aastal. Alates 1936. aastast on klubi mänginud alguses Nõukogude ja hiljem Ukraina kõrgeimas liigas. Klubi edukaimaks perioodiks peetakse aega, kui treeneriks oli Valeri Lobanovskõi.
Nende kodustaadioniks on Kiievi olümpiastaadion.
Kaire Leibak

Kaire Leibak (sündinud 21. mail 1988) on endine eesti kergejõustiklane, kolmikhüppaja.
Kaire Leibaku treener oli alates veebruarist 2010 Andrei Nazarov. Varem olid tema treenerid Mehis ja Kersti Viru.
Tema isiklik rekord ja ühtlasi Eesti rekord on 2006. aastal Pekingis juunioride maailmameistrivõistlustel hüpatud 14.43. Tema nimel olev Eesti siserekord on 14.26.
Juulis 2007 Hollandis Hengelos peetud juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kolmihüppes tulemusega 14,02 kuldmedali.
Pekingi olümpiamängude kolmikhüppe kvalifikatsiooni avavoorus hüppas ta 14,19 ja pääses sellega lõppvõistlusele. Lõppvõistlusel hüpatud 14,13 andis 10. koha.
Leibak teatas 25. jaanuaril 2014 tegevsportlase karjääri lõpetamisest, kuna pole 2010. ja 2011. aastal tabanud kannakõõluse vigastusest täielikult taastunud.
Anne Arundeli maakond

Anne Arundeli maakond (Anne Arundel County) on maakond USA-s Marylandi osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°0' N, 76°6' W.
Maakonna halduskeskus on Annapolis ja suurim linn Glen Burnie.
Maakonna pindala on 1523 km², millest 445 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 537 656. Aastal 2000 oli elanike arv 489 656.

Ajalugu

Anne Arundeli maakond moodustati 1650. aastal. Maakond sai nime Anne Arundelli järgi.
Karl Vahi

Karl Vahi (3. aprill 1910 Tartu – 10. aprill 1943 Venemaa) oli eesti poksija.
Vahi alustas võistlemist 1928. aastal, ta võistles Tartu Spordiselts Kalevi eest. Ta pidas kokku 208 kohtumist, millest võitis umbes kolmveerand.
Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1929. ja kerge- (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1930. aastal. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel 1941. aastal Tartu Dünamo eest võisteldes kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 2. koha, kaotades finaalkohtumise Harald Kanepile.
Ta sai Eesti meistrivõistlustel 3. koha kerge- (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1932, 1933 ja 1935 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) aastatel 1938–1940.
Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) kaks korda Eesti–Soome maavõistlusel. Ta kaotas oma kohtumise 1930. aastal ning võitis oma kohtumise 1937. aastal.
Vahi töötas pagarina ning on tegutsenud ka poksikohtunikuna.

Teises maailmasõjas

Ta langes 10. aprillil 1943 Saksa sõjaväes allohvitserina Idarindel võideldes. Ta maeti algul 15. aprillil 1943 Pihkvasse. Tema surnukeha toodi siiski spordikaaslaste abiga Tartusse ning maeti 20. aprillil 1943 suure rahvahulga osavõtul Maarja kalmistule. Matusekõne pidas kirikuõpetaja Harri Haamer.

Mälestuse jäädvustamine

Karl Vahi mälestuseks korraldati Tartus Tamme staadionil 24. juulil 1943 poksivõistlus, millest kutsuti võtma osa ka Tallinna, Pärnu, Harjumaa ja Virumaa poksijaid. Sõjaolude tõttu osalesid seal ainult Tartu poksijad.
Ühekroonine münt (1933)

Kujundus

Münt on hõbedast värvi ning kaalub 6 grammi, läbimõõt on 2,525 sentimeetrit  ning selle serv on rihveldatud. Numismaatikute hulgas on münt tuntud kui "Laulupidu".

Avers

Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp mille kohal on sõnad "EESTI VABARIIK" ning mille all on vermimise aasta "1933".

Revers

Mündi tagaküljel on kandle kujutis mille taustaks laululava ning selle all nimiväärtus "1 kroon". Kandle kohal on legend "ÜLDLAULUPIDU" ning selle kõrval aastaarvud "1869" (vasakul) ja "1933" (paremal).

Erimid

Mündist on teada ka üks erim, nn "pikk V" – sõnas "VABARIIK" oleva "V" tähe parempoolse "haru" kohal on mündi äärisel münditempli veast põhjustatud väljaulatuv mõhn. Lisaks sellele on mündist veel ka paar varianti, mida erimiks ei loeta. Nende puhul on vapipoolel vasaku tammeoksa välimise leherea teise lehepaari (rõhutan sõna paar) vasem leht servaga kokkupuutes ning teine variant on templimõra, mis jookseb osaliselt läbi vasaku tammeoksa ning jätkub sõnas EESTI. Samad variandid võivad esineda ka koos. Ühtlasi võib neid kohata erimiga "pikk V" müntidel.
Kernu kadakas

Kernu kadakas (ka Kernu seitsme keeruga kadakas, Kernu keerukadakas) oli looduskaitsealune kadakas, mis kasvas Harju maakonnas Saue vallas Kernu koolimaja ligidal. 
Kadakas oli 4 meetri kõrgune, tüve ümbermõõt 128 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt). Puu vanus oli umbes 300 aastat. Puu tüvi moodustub 7st üksteise ümber keeratud väiksemast tüvest või oksast. 
2013. aasta kevade seisuga on kadakas kuivanud. Oma osa on selles kindlasti intensiivse autoliiklusega Via Baltika trassi äärsel asukohal.

Kohapärimus

Muistendi järgi olevat puu Põhjasõja ajal istutanud Rootsi kuningas Karl XII – seetõttu on puud nimetatud ka "Rootsi kuninga kepiks". Samuti on levinud kõnekäänd, et kui kadakas kuivab, hea "Rootsi aeg" jälle Eestimaale tagasi tuleb. Hilda Hunt on rahvaluulekogujatele rääkinud loost sellise variandi: 
Vinni väljal, nagu rahvas paika nimetab, oli Põhjasõja ajal peatunud Karl XII oma armeega. Õhtul sõjapealikega lõkke ääres istudes võtnud ta kaksteist kadakast keppi, väänanud need seitsmesse keerdu ja sõnanud: “Kui need kadakad kasvama lähevad, tuleb maale pikk rahuaeg ja Rootsi võim läheb Eestist ära. Kui kadakas kuivab, tuleb Rootsi võim Eestisse tagasi.”
Kernu kadakas on Matthias Johann Eiseni sõnul "kõige iseäralikum kadakas Eestis". Ta refereerib kadaka  kohta räägitud muistendeid nii: 
Kord tulnud sinna 7 kuningat kokku, kes mitu kadakat kokku keerutanud; need kasvanud üheks kadakaks kokku, nagu see nüüd veel seal hiidkadakana kasvab. Kui see kadakas hakkab õitsma, kaob vene valitsus ja rootsi valitsus tuleb tagasi. J. Jungi teate järele pistnud 7 ülemat sinna oma kepid maha ja need kasvanud kokku hiidkadakaks.
Kärla vald (1939)

Kärla vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950.
Valla maa-ala kattus senise Kärla valla alaga.
Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonna koosseisu, kust valiti August Mälk.
Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Aleksander Ojamäe. 4. jaanuaril 1940 määras vallavolikogu vallavanema palgaks 40 krooni kuus. 24. jaanuaril 1940 valiti vallavanemaks Friido Niit.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kärla külanõukogu, Paadla külanõukogu ja Sauvere külanõukogu.
Installatsioonikunst

Installatsioonikunst (inglise keele sõnast install, 'paigutama, asetama') on kunsti liik, milles tavaliselt esitatakse vaatajale mingit valmispaigaldatud ruumilist kompositsiooni. Lisaks sellele on levinud heliinstallatsioonid ja videoinstallatsioonid, milles esitatakse vastavalt helisid või videomaterjali.
Tihti on installatsiooni raske eristada (tänapäevasest) skulptuurist. Klassikalises mõttes valmistatakse skulptuure kas modelleerides (savi), valades (pronks) või välja puhastades (marmor), installatsioon võib aga koosneda lihtsalt ruumis asuvatest omavahel kombineeritud esemetest. Tänapäevase skulptuuri puhul on vahetegemine keerulisem, see sõltub pigem autori või vaataja otsustusest (vt ka institutsionaalne kunstiteooria). Mõne traditsiooni kohaselt loetakse installatsioon ruumiga seotuks, samas kui skulptuuri võib põhimõtteliselt eksponeerida suvalises ruumis. Ka see eristus on paljudel juhtudel vaieldav.
Installatsioonil võib puududa objekt kui selline, nn videoinstallatsiooni korral esitatakse vaatajale videokujutisi. Erinevalt videokunstist moodustub installatsioon ruumis koosmõjus ruumi, teiste videote või mingite objektidega, videokunstis on teos video ise. Heliinstallatsioon erineb muusikateosest tavaliselt selle poolest, et oluline ei ole mitte helidest tekkiv meloodia või rütm, vaid moodus, kuidas helid üksikult ja koos kõlavad, kuidas toimub nende omavaheline interaktsioon.
Environment hõlmab erinevalt installatsioonist kogu ruumi või ruumiosa. Tihti sisaldavad environment'id ka installatiivseid elemente.
Ceará osariigi hümn

Ceará osariigi hümn on Brasiilia Ceará osariigi hümn.

Ajalugu

Hümn sündis, kui Ceará osariigi haritlased otsustasid tähistada 300 aasta möödumist Ceará asutamisest, s.o esimeste portugallaste jõudmisest sellele alale (31. juuli 1603).
Guilherme Studart, Studarti parun oli pidustuste korralduskomisjoni esimees. Alberto Nepomucenole tehti ülesandeks komponeerida pidustustel ettekandmiseks Ceará hümn. Sõnade autor on Thomaz Pompeu Ferreira Lopes. Orkestreerija ning dirigent oli Zacharias Gondim.
Hümn kanti esmakordselt ette 31. juulil 1903. Laulis Fortaleza normaalkooli naisõpilaste koor, mida saatis Ceará avaliku julgeoleku pataljoni orkester. Ettekanne leidis aset Ceará Seadusandliku Kogu istungil.
Penghu saarestik

Penghu saarestik on Taiwanile kuuluv saarestik Taiwani saare lähedal Taiwani väinas. Geograafilised koordinaadid on 23° 35′ N, 119° 35′ E. 
Saarestikus on umbes 90 saart. Nende kogupindala on 131 km² ja nendel elab umbes 92 000 inimest. Vanemates reisikirjades kannavad saared ka nime Peskadorid.
Saarestik moodustab Taiwani provintsi Penghu maakonna.
Ülejõe mõis (Pärnu)

Ülejõe mõis (saksa keeles Bremerseite) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Must aroonia

Levik

Must aroonia on kergesti kasvatatav, mistõttu on ta aedades marjapõõsana üsna levinud. Harvemini, või üldse mitte, leidub arooniat metsades.
Taim on külmakindel ja annab iga aasta head saaki, kuna õitseb üpris hilja. Mulla suhtes vähenõudlik ning seemnetega paljundamise suhtes tülikas, kuna viimased vajavad külvieelset töötlemist.

Botaaniline kirjeldus

Must aroonia on hästiharunevate vartega 1–3 meetri kõrgune põõsas, mille võrsed on peaaegu paljad. Taime lehed on 3–6 cm pikad ja 2–3 cm laiad, pealt tumerohelised ja läikivad, alt pearoo kohalt karvased ning servadest peensaagjad. Lehtede kuju on elliptiline või äraspidimunajas. Sügisel muutuvad punaseks.
Aroonia õied on valged ning moodustavad väheõielise kännase. Õitsemisaeg on mais ja juunis.
Vili on umbes 0,6–0,8 cm läbimõõduga mahlakas kerajas mari, mille värvus on kas must, mustjaspruun või lillakasmust.

Keemiline koostis

Aroonia viljad sisaldavad P-vitamiini-aktiivsusega bioflavonoide (hesperidiin, rutiin, kvertsetiin, kvertsitriin), antiotsüaane, katehhiine (parkained), karotenoide, sahhariide (glükoos, fruktoos, sahharoos – kuni 10%), orgaanilisi happeid (kuni 0,8%) ja C-, B-, E-, ja PP-vitamiini, millest viimased säilivad marjades ja nendest tehtud mahlas hästi.

Droog – kasutamine ja toimed

Taimelt kogutakse küpseid vilju, mida kasutatakse värskelt mahlana (pressitult 60% mahla), mitmesuguste hoidistena või soovi korral kuivatatult. Kuivatamisel lastakse viljadel päikese käes seista ning pärast seda viiakse need kuivatisse temperatuuril 60 °C. Värsked marjad säilivad mõne plusskraadi juures 2–3 kuud.
Must aroonia aitab kõrgvererõhktõve vastu, alandades nõrgalt vererõhku. Taimel on mõõdukas P-vitamiini sisaldus, mistõttu aitab just viimase vaeguse vastu. Samuti leevendab aroonia kaksteistsõrmiku- ja maohaavandtõve sümptomeid.
10–30 päevase perioodi jooksul süüakse pool tundi enne sööki kas värskeid marju 100 g või juuakse mahla 50 g. Talvisel ajal võib kasutada ka kuivatatud marju või pulbrit kogusega üks teelusikatäis.
Kvaliteetse droogi määravad järgmised näitajad: vett 70–83%, tuhka mitte üle 1%, valmimata marju mitte üle 2%, lehti ja varsi mitte üle 0,5%, kahjureist puretud marju mitte üle 0,5%, mineraalseid lisandeid mitte üle 0,5% ja P-vitamiin-aktiivsusega aineid mitte alla 1,5%.

Ohud ja vastunäidustused

Aroonias sisalduvad orgaanilised happed võivad tekitada vaevusi seedekulglas. Lisaks selle võib eelnev haavandtõbi ägeneda või tekkida maomahla ülihappelisus. Liigne tarbimine võib tekitada veres trombe, mistõttu tuleks hoiduda üle 300 g marjade söömisest ühe päeva jooksul.
Hoiduda käärima läinud mahla ja marjade tarbimisest, sest siis on raviv toime kadunud ning võivad esineda soovimatud kõrvalmõjud.
Järvakandi vasallilinnus

Järvakandi vasallilinnus oli kindlustatud mõisahoone praeguses Järvakandi mõisas Valli külas Rapla kihelkonnas, mis keskajal kuulus Jüriöö ülestõusuni taanlastele ja seejärel Liivi ordu Harju-Viru rüütelkonda.

Asukoht ja paiknemine

Linnus asetses Pärnu suunalt läbi Läänemaa Korbe kihelkonna (Kõrve) idaosa tuleva maantee hargnemiskoha lähedal. Tee jagunes seal Raikküla-Rapla ning Harju-Kabala-Varbola (Vardi) suunda. Viimane ühendas omavahel ka piirilinnuseid ja kindlustatud mõisaid vastu Saare-Lääne piiskopkonna kirdepiiri. Linnusekohast 250 m kagusse jääb Ahtama oja.

Ajalugu

Mõis olevat asutatud 1464. ja 1485. aasta vahel Vietinghoffide aadliperekonna poolt. On andmeid ka Fahrensbachide valdustest piirkonnas.
1530 läänistati valdus Fabian von Tiesenhausenile ja hiljem tema pojapojale Elertile (Eilhard). Pärast Liivi sõda läks see kaasavarana Wrangelite omandusse. Tiesenhausenid olid tuntud linnusteehitajad.
1780. aastatel ehitati linnusevundamentidele von Staelide poolt mõisa varaklassitsistlik peahoone.
1794 aastal kirjeldas krahv L. A. Mellin selles mõisas paiknenud vana kivihoonet, kui harukordselt paksude müüride, keldrite ja võlvitud esimese korruse ruumidega kivihoonet, millest vundamentide ja rusuhunnikute järgi oli näha, et see varem veel poole suurem oli olnud. Säilinud hoonetiivas oli näiteks üks suurejooneline kahe piilari ja ristvõlvidega kirikulaadne ruum ning keldrites asetsesid gooti kirjade ja ornamentikaga hauaplaadid Fabian von Tiesenhausenile ja tema pojale (...de olde Vabian vnd syn Sohn...). Mõnede aastate eest aga olla hoone lammutatud ilmselt siis ehitusmaterjaliks ja püstitatud samale kohale uus suurejooneline häärber.
1905 põletati Järvakandi mõis maha ja sealne peahoone jäi varemetesse.

Ehitus

Hilisema mõisa peahoone asetuse ja vana mõisamaja kirjelduse järgi saab öelda, et linnusehoone oli ristkülikukujuline ja pidi olema vähemalt kahekorruseline. Ning vähemalt üks häärberi kelder peaks pärinema linnuse ajast. Linnus asetses nurkadega põhiilmakaarte suundades.

Praegune seisukord

1905 aasta revolutsioonisündmustes põletatud mõisa säilinud varemete keldrikorrusel võib leiduda veel ka keskaegseid linnuse müüriosi. Mõisa peahoone ise on säilinud osaliselt ühe-kahe korruse kõrguselt.
Roland Ilves

Roland Ilves (9. juuli 1916 Narva – 19. märts 1940 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Lõpetas 1934. a. kevadel cum laude Narva linna Ühisgümnaasiumis. 2. juulil 1934 asus teenima 1. Soomusrongirügementi, kust saadeti Sõjakooli aspirantide kursusele, mille lõpetas 22. juunil 1935.  
Õppis aasta aega Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, kuid siis katkestas õpingud ning astus Sõjaväe Tehnikakooli. Lõpetas selle käsirelvaklassi 24. veebruaril 1940 nooremleitnandina ning sai parima lõpetajana Sõjavägede Ülemjuhataja kuld-taskukella.
Suri raske haiguse tagajärjel.
Aleksander (Hopjorski)

Aleksander (kodanikunimega Aleksander Hopjorski, vene keeles Александр Хопёрский; sündinud 23. augustil 1964 Võrus) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku munk ja vaimulik (piiskop).
Ta lõpetas aastal 1981 Võru 2. Keskkooli. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas. Aastatel 1983–1985 teenis ta Nõukogude Armees.
Pühitseti diakoniks 7. detsembril 1998 ja preestriks 10. detsembril 2000. Teenis seejärel preestrina Luhamaa Pühavaimu koguduses ja Meeksi Ristija Johannese koguduses. Aastatel 2002–2006 õppis ta Püha Platoni Seminaris Tallinnas.
12. juunil 2008 valiti ta Tallinnas toimunud Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täiskogul Pärnu ja Saare piiskopkonna piiskopiks.
Pühitseti piiskopiks 12. jaanuaril 2009.