Jõhvi

Ajalugu

Esmateated Jõhvi küla (Gevi, hiljem Jewe) kohta pärinevad aastast 1241 Taani hindamisraamatust. Küla suurusena mainitakse 20 adramaad ja omanikuna Taani kuningat.
Tänapäeva Jõhvi kiriku kohal oletatakse muinaseestlaste linnuse asukohta, kuhu pärast taanlaste vallutusi ehitati puukirik. 
Alutaguse ajaloolise kihelkonna lääneosast moodustati umbes 1250. aastal Jõhvi kirikukihelkond. Kihelkonnakeskusena mainitakse Jõhvit ajalooürikutes esmakordselt 1354. 
Esimene kirik hävis 1367. aastal vene ja saksa vägede lahingus. Seejärel ehitati uus, kivist müüride ja kitsaste kõrgel asetsevate laskeavadega kindluskirik. 
Jõhvi kirik koos Järve, Edise, Purtse vasallilinnuse ja Lüganuse kaitsekiriku ning Toolse, Narva ja Vasknarva ordulinnusega moodustasid keskajal kindlustatud vööndi Peipsi järve ja Soome lahe vahel. 
Aastal 1491 mainitakse kirjalikus allikas esmakordselt Jõhvi mõisa, mille omanik oli Narva ordufoogt. 
Aastal 1543 mainitakse Jõhvis kõrtsi ja vesiveskit.
1558 algas Liivi sõda. Sõja ajal peeti kihelkonnas ägedaid lahinguid. Jõhvi kindluskirik vallutati venelaste poolt 3. veebruaril 1558 pärast teist rünnakut. Kirik rööviti paljaks ja põletati, inimesed tapeti ja kihelkond laastati. 
1581 vallutasid Jõhvi rootslased, kes viisid sisse Rootsi haldussüsteemi. Jõhvi ordumõisa baasil moodustati Jõhvi lään, mis vastas oma territooriumilt Jõhvi kirikukihelkonnale.
Linna arengus oli oluline 1782. aasta, kui rajati seni mööda rannikut kulgenud Tallinna–Peterburi postimaantee lõik läbi Jõhvi. Jõhvi kaudu kulges ka Peterburi tähtsaim ühendustee Tartu ja Riia kaudu Lääne-Euroopasse. Samal, 1782. aastal, valmis ka postijaam. 
1825 peeti Jõhvis esimene laat. Avati esimesed poed.
Aastal 1852 avas pastor Friedrich Meyer kirikukooli, mis kümme aastat hiljem muudeti kihelkonnakooliks ja tegutses 1883. aastani.
1865. aastal korraldati Jõhvis kihelkondadevaheline laulupidu. 
Aastal 1918 mõrvasid bolševikud luteri kiriku õpetaja Carl Hesse.  
Aastal 1949 rajati linna lääneossa põlevkivikaevandus "Kaevandus nr. 2", mis likvideeriti 1971.

Kultuur

Jõhvi kultuurikeskus avati 1978. aasta sügisel ja kuulus esialgu Eesti Põlevkivile. Linn sai kultuurikeskuse omanikuks 1994. aasta augustis. Hoone renoveeriti 2004. 2005. aasta sügisel valmis samale kohale uus Jõhvi kontserdimaja. Uues kontserdimajas on 900-kohaline saal, lisaks kino, kammersaal, näitusesaalid ja muusikakool. See pakub Ida-Virumaa parimaid võimalusi teatrietenduste, kontsertide, näituste, esitluste ja messide korraldamiseks. Siin asub ka Eesti Kunstimuuseumi filiaal, sisuliselt näitusesaal-galerii.
Jõhvis tegutseb kaks kutselist lasteteatrit: lasteteater Tuuleveski ja nukuteater Lepatriinu, üks harrastusteatritrupp ning mitmed koolinoorte teatriringid.

Loodus

Jõhvi linn asub Kirde-Eesti lavamaal. Küla järgi on oma nime saanud Haljala lademe Jõhvi alamlade. Linna põhjaservas voolab Pühajõgi, linna lõunaservas asub looduskaitsealune Jõhvi linna park.

Haridus

Jõhvis asuvad ning tegutsevad kaks põhikooli – eestikeelne Jõhvi Põhikool ja vene õppekeelega Jõhvi Vene Põhikool – ning 1. septembril 2015 õppetööd alustanud riigigümnaasium, mis tegutseb Jõhvi Gümnaasiumi nime all.
Kutsehariduse omandamiseks on Jõhvis Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus. Linnas tegutsevad muusikakool, kunstikool, spordikool, noortemaja ja Ida-Virumaa Keeltekeskus.
2012. aastani asus Jõhvis Mainori Jõhvi õppekeskus, kus sai omandada kõrgharidust nii eesti kui vene keeles. Jõhvis on asunud veel Jõhvi Kutsekeskkool ja Eesti Mäehariduskeskus, mis ühendati 2003. aastal Jõhvi Ametikooliks. Viimane omakorda on 2005. aastast Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse koosseisus.

Haldusajalugu

1866. aastal moodustati Jõhvi vald. 1891. aastal liideti vallaga Edise, Sompa ja Tammiku vald.
Aastal 1917 soovis Jõhvi valla Jõhvi aleviku elanike rahvakoosolek Jõhvile linna staatust, kuid maavalitsus oli vastu ning Jõhvi sai ainult aleviks (jäi maakonna alluvusse). 1926. aastal pakkus valitsus ka Jõhvi alevile linna staatust (nagu said Nõmme, Põltsamaa, Tapa, Tõrva ja Türi), kuid sedakorda oli vastu Jõhvi alevivolikogu ise (kardeti linnastaatusest tulenevat kinnisvaramaksude tõusu). 1938. aastal sai Jõhvi kolmanda astme linnaks. 
Aastatel 1949–1950 oli linn Jõhvi maakonna keskus. 
1. oktoober 1950 Jõhvi maakond likvideeriti ja selle asemele moodustati Jõhvi rajoon. Maakondliku alluvusega linn Jõhvi muudeti rajoonilise alluvusega linnaks. Rajooni keskuseks jäi Jõhvi linn.
Aastal 1960 liideti linn Kohtla-Järvega. 1977. aastani asus Jõhvis rajooni keskus.  
Linnastaatuse sai Jõhvi tagasi 1991. aastal linnakodanikest moodustatud Jõhvi taastava kogu tegutsemise tulemusel.
2005. aastal ühinesid Jõhvi linn ja Jõhvi vald Jõhvi vallaks, Jõhvi linnast sai vallasisene linn.

Majandus

Võrreldes naabruses oleva Kohtla-Järve linnaga on Jõhvi tööstuslik panus väike: 17 suuremas (üle 10 töötajaga) töötleva tööstuse ettevõttes töötab umbes 1100 töötajat ja müügitulu oli 2015. aastal umbes 80 miljonit eurot.
Tähtsaim tööstusharu on toiduainetetööstus – Farmi Piimatööstus, Orti-Pagar, Maadlex OÜ, müük kokku umbes 40 miljonit eurot. 
Tähtis ettevõte on Enefit Solutions (mäetehnika – remondi- ja metallitööstus), kus 2015. aastal oli 609 töötajat ning müügitulu 33,4 miljonit eurot. Väikseid ettevõtteid on õmblustööstuse (4), ehitusmaterjalide (4), mööblitööstuse (2), elektriseadmete valdkonnas. Töötab trükikoda Trükis.