google/wiki40b huggingface dataset:
Innovatsioonisüsteemid

Riiklik innovatsioonisüsteem

Teine lähenemisviis on laialdaselt tuntud riikliku innovatsioonisüsteemina (Freeman, 1988). Siin laiendatakse raamistikku lisaks sisend- ja väljundsüsteemile, et see hõlmaks mitte ainult tööstusharusid ja ettevõtteid, vaid ka teisi osalejaid ja organisatsioone. Eelkõige rõhutatakse teadust, tehnoloogiat ning tehnoloogiapoliitikat. Analüüs viiakse läbi riiklikul tasandil, hõlmates teadus- ja arendustegevust, ning ülikoolide, uurimisinstituutide, valitsusasutuste ja valitsuse poliitika rolli vaadeldakse üheainsa riikliku süsteemi komponentidena. Eelpool nimetatud komponentide omavahelisi seoseid vaadeldakse koondtasandil. Süsteemi suuruse ja keerukuse tõttu (ja seeläbi suure hulga sidemete seas komponentide vahel madalamal koondumisel) on siiani läbiviidud uuringute empiiriline rõhuasetus peamiselt statistiline. Kuid põhimõtteliselt ei ole takistusi ka dünaamilisema analüüsi tegemiseks.

Regionaalne innovatsioonisüsteem

Regionaalne innovatsioonisüsteem on põhimõtete kogum, mille fookuses on innovatsiooniprotsess ja tehnoloogiline areng. Märksõnaks on ühine õppimisprotsess, mille käigus toodetakse innovatsiooni. Sealhulgas käsitleb see kontseptsioon innovatsiooni kui miskit, mis ei saa toimida isolatsioonis ettevõtte sees vaid protsessi peavad olema kaasatud erinevad osapooled (teised ettevõtted, organisatsioonid jt), kelle vahel toimub koostöö ja interaktsioon.
Saue

Ajalugu

1792. aastal ehitati Saue mõisahoone, mille ümber hakkas 1920. aastatel tekkima aedlinn. Peterburi–Narva–Tallinna–Paldiski raudtee oli liikluseks avatud juba novembris 1870. 
1960. aastal liideti Saue asundus Tallinnaga. Pärast seda hakkas Sauel arenema elamuehitus. Aastal 1973 moodustati Saue alev Tallinna koosseisus.
25. augustil 1993 sai Saue alevist Saue linn, mis 1994 eraldus Tallinnast.
Saue linnapea oli 1989–1999 ja 2008–2010 Orm Valtson ning 2004–2007 Ero Liivik. Peale nimetatuid on olnud linnapead Harry Pajundi, Henn Põlluaas ja Tõnu Urva. Harry Pajundi oli ka Saue linna viimane linnapea.
Kõrgessaare looduskaitseala

Kõrgessaare looduskaitseala (varem Kõrgessaare maastikukaitseala) on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. 
Kaitseala on loodud madalate rannajärvede (laiside), karstiallikate ja kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks. Kaitsealal on kaks sihtkaitsevööndit: Kõrgessaare sihtkaitsevöönd ja Pihla allikate sihtkaitsevöönd. Kaitseala maismaaosa pindala on 69,11 hektarit.
Ülestõusmine

Kristlus

Kristluses usutakse, et Jeesus Kristus tõusis pärast oma ristilöömist ja surma kolmandal päeval surnuist üles, ilmus lihalikul kujul paljude ette ning läks lõpuks taevasse, kus istub Jumal-isa paremal käel. Viimselpäeval oodatakse kõigi surnute ülestõusmist ning Kristuse kohtumõistmist kõigi elavate ja surnute üle.
Kureküla oja

Kureküla oja on oja Tartu maakonnas Elva vallas. Oja pikkus on 3,8 km. Oja valgla suurus on 6,7 km².
Koit Alekand

Koit Alekand (29. august 1929 Tartu – 19. oktoober 2018) oli eesti maaparandusteadlane, maastikuplaneerija ja Eesti Maaülikooli professor.
Sündis 29. augustil 1929 Tartus, oli Eesti maaparandusteadlane ja õppejõud.
1996. aastast oli Eesti Maaülikooli emeriitprofessor. Alekand on uurinud kuivendussüsteemide töökindlust ja maaparandusobjektide maastikuökoloogilist kujundamist.
Ta oli Eesti taasiseseisvumisjärgsel perioodil Eesti maastikuarhitektuuriõppele aluse panija. Alekandi teeneks on maastikuarhitektuuri eriala avamine toonases Eesti Põllumajandusülikoolis, kui üliõpilaste vastuvõtmine maastikuarhitektuuri erialale algas 1995. aastal.
Ta oli Tartu Ökoinsenerikeskuse asutaid ja esimees aastatel 1992–1998.
Ta suri 19. oktoobril 2018 ja on maeti 1. novembril 2018 Tartu Uspenski kalmistule Raadil.

Haridus ja töökäik

Alekand lõpetas 1949. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1954. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna hüdrotehnikainseneri kutsega.
Ta kaitses 1966. aastal Valgevene Maaparanduse ja Veemajanduse Teaduslikus Uurimisinstituudis tehnikakandidaadi kraadi. Väitekiri käsitles savitorudrenaaži ummistumist mineraalpinnases.
1954. aastal asus Alekand tööle Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse. Aastatel 1971–1978 ja 1981–1985 töötas ta maaparanduse kateedri juhatajana. 1989. aastal anti talle professori kutse. 1994. aastal sai ta veemajanduse instituudi maaparanduse õppetooli professoriks. Alekand emeriteerus 1996. aasta septembris.
Lomograafia

Lomograafia kui liikumine

Lomo-kaamerate tähelend sai alguse aastal 1991, mil grupp Viini tudengeid ostsid omale Prahast  ЛОМО ЛК-А kaamera – nad avastasid peale piltide ilmutamist, et fotodel on silmapaistev erilisus. Lomo-kaamerate populaarsus tõusis kiiresti ning see arenes omaette kultuseks. Lomo-filosoofias võib leida seoseid Kreeka filosoofi Platoni ideedeõpetusega: kõik, mida me näeme ning tajume, on tegeliku maailma vari. Üldjuhul püüab fotograafia jäädvustada reaalsust, lomo-fotograafia aga salvestab hetki ja momente nii, nagu me oma silmaga seda kunagi ei näeks – tulemuseks on veidrate värvikombinatsioonide ja optiliste moonutustega kunstipärased pildid, mis rikastavad meie tegelikkuse tajumist.
Lomo-kaamerad on näiteks “Diana“ ja “Fisheye”. “Diana” kere on tehtud plastikust ja selle puhul kasutatakse laifilmi (120 mm) ja tavalist plastikust menisk-objektiivi. Pildistada saab kahes suuruses: formaadis 5,2 x 5,2 ja  4,2 x 4,2. “Fisheye” kaameral on 170-kraadine vaatenurk ning see on esimene 35mm lainurk-objektiiviga kaamera.

Lomograafia Eestis

16.oktoober 2009 toimus Tartus lomograafiat tutvustav töötuba, mille eesmärgiks oli tutvustada lomograafiat kui fotograafia vormi ning anda ülevaade erinevatest kaameratest, näiteks: Fisheye, Colorsplash, Holga, Actionsampler, SuperSampler ja Diana.
Teine töötuba, nimega “Mina ja Lomograafia”, korraldati aastal 2009 festivali Plektrum raames Tallinnas. Kahepäevases töötoas tutvustati lomograafia kaameraid, erinevaid efekte ja pöörati tähelepanu filmi ning kaamera valimisele. Samuti pandi pildistatud töödest kokku näitus. 
2010. aasta 1. mail toimus Tallinnas Lomoloome, Eesti esimene lomograafide kokkutulek. 
 Sama üritust korrati ka sama aasta 26.aprillil.

10 lomograafia kuldreeglit

10 Lomograafia Kuldreeglit aitavad defineerida lomograafia filosoofiat.
1. Kanna oma kaamerat alati kaasas. Kuna lomo – kaamerate kered on tehtud plastikust, on nad kerged ja kompaktsed.
2. Pildista igal ajal.
3. Lomograafia on osa sinu elust.
4. Püüa pildistada varjatult.
5. Pildista nii lähedalt kui võimalik.
6. Ära mõtle! (William Firebrace)
7. Ole kiire!
8. Sa ei pea teadma, mida tahad pildistada.
9. Sa ei pea teadma seda ka pärast nupule vajutust.
10. Ära muretse fotograafia reeglite pärast.
Mooni tänav (Rakvere)

Mooni tänav on tänav Rakveres.
Umbtänava pikkus on 92 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi läänekülje lõunaosas, piirkonnas, kus paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt.  
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Pilka mõis

Pilka mõis (saksa keeles Pilken) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisakompleksi jäänused Luunja valla Pilka küla territooriumile.

Ajalugu

Mõisat mainitakse esmakordselt 1582. aastal Poola revisjonis. Hiljem on see kuulunud Schwengelmi ja Nolckeni aadlisuguvõsadele; 1640. aastast kuni 1770. aastani kuulus see ühte Kavastu mõisaga.
Galilea

Galilea (heebrea keeles הגליל HaGalil; araabia keeles الجليل al-Jalīl [aldžal'iil]) on piirkond Iisraeli põhjaosas Vahemere ning Jordani jõe, ajalooliselt Vahemere, Kinnereti järve, Şūri (Tüürose) vahel.
Seal asub ka Iisraeli kõrgeim mäetipp Meroni mägi kõrgusega 1208 m. Talvekuudel on see ainus ala riigis, kus võib tekkida lumikate.

Ajalugu

Galilea allus pärast Uus-Assüüria vallutust (733 eKr) sajandeid võõrvõimule ning erines etniliselt teistest juutidega asustatud aladest. Galilea ühendati 2. sajandi lõpus eKr Juuda riigiga. Uue Testamendi järgi kristluse sünnikoht. Pärast Bar-Kohba ülestõusu mahasurumist ning juutide pagendamist Jeruusalemmast 135 pKr mitu sajandit judaismi peamine keskus. Aastast 1948 kuulub Iisraelile.
Flash

Ajalugu

Flashi tarkvara sai alguse firma FutureSplash tarkvarast, mille Macromedia ostis 1996. aasta detsembris ja laskis hiljem välja Flash 1.0-na.
Kurt Wünsche

Kurt Wünsche (sündinud 14. detsembril 1929 Obernigkis Sileesias (tänapäeval Oborniki Śląskie, Poola)) on endine Saksa DV riigitegelane.
Kurt Wünsche on pärit keemiku perekonnast. Ta kasvas üles Dresdenis. 1946. aastal astus ta Saksamaa Liberaaldemokraatlikku Parteisse ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Gümnaasiumi lõpetamise järel töötas ta Saksamaa Liberaaldemokraatliku Partei Dresdeni ja Saksimaa allorganisatsiooni juhatuses. 1951. aastast alates oli ta partei Keskjuhatuse osakonnajuhataja. 1953. aasta detsembris arreteeriti ta Stasi poolt, kuid vabastati vahi alt neli kuud hiljem. Pärast vabastamist maksti talle 2000 Saksa DV marka kompensatsiooni, mis oli tolle aja kohta haruldane juhus. 1954–1972 oli Kurt Wünsche Rahvakoja (parlamendi) liige. Kaugõppes omandas ta kõrghariduse õigusteaduse alal Saksa Riigi- ja Õigusteaduse Akadeemias Potsdamis.
14. juulist 1967 kuni 16. oktoobrini 1972 oli Kurt Wünsche Saksa DV justiitsminister. Lisaks oli ta aastatel 1965–1972 üks Saksa DV Ministrite Nõukogu asetäitjatest. Eraomandusse kuulunud ja poolriiklike ettevõtete natsionaliseerimise küsimuses tekkinud erimeelsuste tõttu astus Wünsche 1972. aastal ministriametist tagasi. Seejärel töötas ta õigusteaduste õppejõuna Berliini Ülikoolis.
Teist korda oli Kurt Wünsche Saksa DV justiitsminister 1990. aasta 11. jaanuarist kuni 15. augustini.
Jaan Lust

Jaan Lust (22. november 1879 Valga vald, Valgamaa – 9. juuni 1942 Ussollag, Permi oblast) oli Narva linnapea aastail 1936–1940.
Ta sooritas 1910. aastal Tartu ülikooli juures rohuteadlase eksami. Korporatsioon Sakala liige.
Aastail 1913–1919 oli ta apteegi omanik Osminas Oudova maakonnas, mille järel siirdus Narva.
Aastatel 1930–1940 oli Lust ka Soome aukonsuliks Narvas. Valiti 8. augustil 1938 asutatud Eesti-Soome Ühingu Narva osakonna juhatuse esimeheks.
4. märtsil 1937 valiti Jaan Lust Narva vabatahtliku kodanliku õhukaitse ühingu esimeheks.
Küüditati NKVD poolt Venemaale juunis 1941.
Voolutangid

Voolutangid ehk ampertangid on mõõteriist elektrivoolu tugevuse mõõtmiseks ilma mõõdetavat ahelat katkestamata. . Voolu otseseks mõõtmiseks tuleb mõõteriist (ampermeeter) teatavasti ühendada vooluahelasse järjestikku, s.t vooluahela katkestuskohta.
Tangid võivad olla mõeldud ainult vahelduvvoolu mõõtmiseks või siis nii vahelduv- kui ka alalisvoolu mõõtmiseks.

Vahelduvvoolutangid

Vahelduvvoolutangid kujutavad endast voolutrafot, millel puudub oma primaarmähis; voolu mõõtmisel on selleks isoleeritud juhe või kaabel, mille ümber suletakse tangide kahe poolega magnetahel. Juhet läbiv muutuv vool tekitab magnetsüdamikus muutuva magnetvoo, mis indutseerib südamikule keritud sekundaarmähises voolu, mida mõõdab osutimõõteriist või digitaalnäidik.

Alalisvoolutangid

Et vooluahelat katkestamata mõõta alalisvoolu, kasutatakse voolutangides peamiselt Halli efektil põhinevat andurit, mis paikneb magnetsüdamiku õhupilus. Juhet läbiva voolu ja magnetvälja koosmõjul Halli anduris tekkivat nõrka pinget võimendab elektroonikalülitus. Niisuguse mõõteriistaga saab mõõta ka vahelduvvoolu.
Rahvusvahelise Olümpiakomitee auliige

Rahvusvahelise Olümpiakomitee auliikmeks võidakse nimetada isikut, kes on aktiivselt tegutsenud olümpialiikumise arendamisel. Auliikmeks olemine annab võimaluse osa võtta ROK-i istungjärkudest (ilma hääleõiguseta) ja olümpiakongressidest ning nad kutsutakse külalisena olümpiamängudele ROK-i liikmetega võrdsetel alustel.
Juhan Muks

Juhan Muks (õieti Joann Muks 6. juuli 1899 Tuhalaane – 23. november 1983 Viljandi) oli eesti maalikunstnik.
Juhan Muks sündis Viljandimaal talupidaja perekonnas. Kunstniku haridustee oli põhjalik ja mitmekülgne. Alustas ta 1917. aastal Tallinna Kunsttööstuskoolis, seejärel õppis Ants Laikmaa ateljeekoolis. 1919–1925 õppis Pallases Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe käe all. 1921–1922 täiendas end Riias Läti Kunstiakadeemias. Aastail 1925 ja 1926 oli Muks stipendiaadina Pariisis, kus täiendas end vabaakadeemiates. Aastatel 1929–1933 elas kunstnik isakodus ja Viljandis. Aastad 1933–1939 veetis Muks jälle Pariisis. Teise maailmasõja eel naasis ta Viljandisse, kuhu jäi elu lõpuni.
Juhan Muks maalis portreid, maastikumaale, natüürmorte ja kompositsioone. Linnapea tellimusel valmis Muksilt Viljandi raekoja saalile suur pannoo ja 1932. aastal toimus seal kunstniku esimene isikunäitus. Tema 1920. aastate loomingus domineerivad portreed. 1950. aastate lõpust valmis tal hulgaliselt maastikuetüüde ja loodusmotiive. Tema loomingusse ilmusid sarjad, näiteks Viljandi järvedest. Palju aastakümneid inspireeris kunstnikku kodumaja aknast avanenud vaade Viljandi järvele. Aastail 1961–1983 oli Muks aktiivne esineja Tartu, Tallinna ja Viljandi kunstielus.
1979. aastal sai Muks esimesena Eestis kõrgeima tunnustuse maastikumaali valdkonnas – Konrad Mäe nimelise medali ja sellega kaasnenud preemia.
Hundisaare mõis

Hundisaare mõis (saksa keeles Sorgenfrei) oli Türi-Alliku mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.
Loosi mõis

Loosi mõis (saksa keeles Lobenstein) oli rüütlimõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Võru valda.
Mõis rajati 19. sajandi keskpaigas Vastseliina mõisast eraldatud alast.
Alates 1948. aastast tegutseb seal Loosi raamatukogu.
Paaritu arv

Paaritu arv on iga täisarv, mis ei jagu kahega.
Paaritud arvud on parajasti need arvud n, mis on esitatavad kujul n = 2k + 1, kus k on täisarv.

Näited

Esimesed paaritud naturaalarvud on: 1, 3, 5, 7, 9, 11, 13 ...

Paaritute arvude omadusi

Paaritute arvude hulk on kinnine korrutamise, aga mitte liitmise suhtes. See tähendab, et kahe paaritu arvu korrutamisel saadakse alati paaritu arv. Kahe paaritu arvu liitmisel saadakse aga hoopis paarisarv.
S/2007 S 2

S/2007 S 2 on Saturni looduslik kaaslane ning ta kuulub Saturni skandinaavia grupi kuude hulka. Selle kuu avastajateks on Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 1. mail 2007, vaatluste põhjal, mida teostati ajavahemikul 18. jaanuarist kuni 19. aprillini aastal 2007.
S/2006 S 1 on umbes 6 kilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil) ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 800 ööpäeva (või 792,96 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 16 560 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 176,68° ja keskmine ekstsentrilisus 0,218. Näivaks tähesuuruseks on 24,4.
Televisioon Eestis

Televisioon Eestis sai alguse esimeste saatekatsetustega 1930. aastatel. Regulaarsed saated algasid siiski alles 1950. aastate teisel poolel. Tänapäeval tegutseb Eestis terve rida telekanaleid nii kaabeltelevisioonis kui ka avalikus levis, tehniliselt on mindud üle digitelevisioonile.

Välismaiste telekanalite nähtavusest Nõukogude Eestis

Nõukogude ajal ei piirdunud telekanalite nähtavus Eesti aladel vaid Eesti Televisiooni (ETV), Kesktelevisiooni ja Leningradi TV kanalitega. Soome riigitelevisioon YLE oli enam-vähem nähtav kohalike televiisorite ja vastuvõtjatega Põhja-Eestis juba 1960ndatest aastatest.
1986. aastast tegutsemist alustanud Soome erakanalit MTV3 ("Soome 3") oli kümnendi lõpupoolel võimalik vastu võtta spetsiaalantenniga, kuid seda võisid endale lubada vaid tolle aja kohta parasjagu maksujõulised majapidamised, mistõttu MTV3 vaadatavus oli oma suurest populaarsusest hoolimata selges vähemuses.
Ehkki teenuste ja toodete reklaamid ei olnud Nõukogude televisioonis üldsegi mitte tundmatu asi ("Kollaaž" Kesktelevisioonis, ReklaamiTV ETV-s), reklaamis Soome erakanal MTV3 Eesti vaatajatele kurioossel viisil kaupu, millest nad nõukogude kaubadefitsiidi tingimustes vaid unistada võisid.
Lõuna-Eestis valitses piirkonniti veelgi vabam olukord, kus osa era- ja kortermajadest asulates oli varustatud satelliitantennidega ning mõnes kortermajas oli ka kaabeltelevisioon. Kõik see võimaldas juurdepääsu Lääne televisioonile (põhiliselt Saksa, aga ka teistele vabalt vastuvõetavatele telekanalitele), mis omakorda peegeldus valdavalt noorte inimeste välimuses (riietus ja soengud).
Volkswagen Tiguan

Volkswagen Tiguan on Volkswageni maastur. Seda müüdi märtsis 2014 Eestis 29 tükki. Tiguan on ruumikas, mõningase mootorivaliku ning suure kaaluga. 2,0 TDI kütusekulu on: 7,2 l/100 km.
Kromatograaf

Kromatograaf on kompleksne seade, mida kasutatakse ainete segu kromatograafiliseks lahutamiseks koos tulemuste registreerimisega. Kromatograaf koosneb tavaliselt järgmistest osadest: proovi kolonni sisestamise osa (gaasikromatograafi korral koos aurustiga), termostaadis asuv kromatograafiline kolonn ning kolonni väljundis asuv detektor ja sellega ühendatud registreerimisseade (isekirjuti). Kolonni, õigemini termostaadi temperatuuri saab reguleerida või valida temperatuuri muutumise programmi. Gaasikromatograafiga on ühendatud veel kandegaasiballoon koos gaasivoolu regulaatoriga. Vedelikukromatograafi juurde kuulub kõrgsurvepump solvendi kolonnist läbilaskmiseks.
Välja on arendatud automaatsed ja arvutiga ühendatud kromatograafid eriülesannete täitmiseks, sealhulgas gaaside, anorgaaniliste ioonide, mitmesuguste orgaaniliste ühendite ja biokeemiliste segude lahutamiseks. Tandem gaasikromatograaf-massispektromeeter (GC-MS) võimaldab ka eraldatud komponentide struktuuri kindlaks teha.
Roland Puusepp

Roland Puusepp (sündinud 11. märtsil 1970 Tartus) on eesti trummar.
Ta mängib ansamblites Easy Living, Terminaator ja Pantokraator.

Eraelu

Tema elukaaslane on Triinu Taul.
Tal on tütar ja poeg.

Isiklik

Silmade värv: hallikas-sinine

Juuksevärv: hele

Hobid: fotograafia, muusika ja arvutid

Lemmikfilm: "Moulin Rouge"

Lemmiknäitlejad: Jack Nicholson, Tom Hanks

Lemmikraamat: "Vahva sõdur Švejk"

Elu põhimõte: "Ela oma enese elu nii nagu ise õigeks pead!"
Supilinna tiik

Supilinna tiik on tiik Tartus Supilinnas.
See tiik on väheseid järvekonna elupaiku Eestis.
1998. aastal oli linnavalitsusel plaan ehitada üle tiigi autosild. Plaani ei viidud ellu.
Kevaditi ja ka muul ajal, kui Emajões veetase tõuseb, voolab jõevesi ka Supilinna tiiki (tavaliselt voolab vesi tiigist jõkke) ja tõstab selle veetaset.
Saare Maavalitsus

Saare Maavalitsus oli Saare maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Kuressaares aadressil Lossi tänav 1. Saare maakonna viimaseks maavanemaks oli kuni 17. jaanuarini 2017 Kaido Kaasik. Alates 17. jaanuarist 2017 kuni aasta lõpuni täitis maavanema ülesandeid maasekretär Jaan Leivategija.
Maavalitsus andis välja Saare Maavalitsuse teeneteplaati.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
Brigita

Brigita on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 592. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Brigita 161 naisel.
Virion

Virion (inglise virion) on viiruste rakuvälise oleluse vorm. 
Lihtsamad virionid koosnevad kestast (kapsiidist) ja südamikust. Keerukamate virionide kapsiidi katab üks või mitu ümbrist (ingl k envelope). Ümbris pärineb peremeesraku lipiidsest plasmamembraanist ning sisaldab lisaks lipiidele ka viirusvalke. Virionide keskel, südamikus asub viiruse geneetiline aine, kas RNA või DNA.
Vladislav Artemjev

Vladislav Mihhailovitš Artemjev (vene keeles Владислав Михайлович Артемьев; sündinud 5. märtsil 1998 Omskis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2014). 
Artemjev tuli 2013. aastal Venemaa juunioride meistriks. Suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2014. aastal. Kaks aastat varem sai Artemjev FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta tuli 2019. aastal Skopjes Euroopa meistriks. 
Artemjev võitis 2019. aastal Astanas võistkondlikel maailmameistrivõistlustel Venemaa võistkonna koosseisus kuldmedali.
Kristadelflased

Kristadelflased (inglise Christadelphians; kreeka keele sõnadest "vennad Kristuses") on kristlik usulahk, mis ei tunnista kolmainsust. Kristadelflaste liikumisele pani aluse 19. sajandil Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides tegutsenud vaimulik John Thomas. Tänapäevane kristadelflaste kogukond on rahvusvaheline – neil on hinnanguliselt 55~60 000 liiget, kes tegutsevad 130 riigis üle maailma.

Riitused

Kristadelflased kohtuvad regulaarselt, et leiva murdmise tseremoonial Jeesuse surma mälestada. Tavaliselt kohtuvad nad pühapäeviti kodudes või väikestes saalides. Kogudusehooneid reeglina ei ole. Nende teenistused on lihtsad ja püüavad jäljendada kristliku algkiriku teenistusi.

Organisatsioon

Kristadelflastel puudub neid ühendav ülemaailmne organisatsioon ja sellest tulenevalt ei ole ka keskset juhtimist. Iga kogudus ehk ekleesia on autonoomne. Kogudusi juhivad demokraatlikult valitud komiteed. Palgalised vaimulikud puuduvad, õpetajate ja jutlustajatena võivad tegutseda kõik koguduste meesliikmed, kellel on selleks piisavalt teadmisi ja oskusi.
Oma tegevuse paremaks korraldamiseks on nad asutanud mitmeid ühinguid ja assotsiatsioone.  Regulaarselt ilmuvad mitmed ajakirjad nagu The Christadelphian (aastast 1864)  The Testimony (aastast 1931).Glad Tidings (aastast 1956).
Eestis on kristadelflaste kuulutustööd korraldanud peamiselt Suurbritannia päritolu Kristadelflaste Piiblimisjon (Christadelphian Bible Mission), mis viib läbi regulaarseid kokkusaamisi Tallinnas, Tartus ja Pärnus.
Kristadelflasi on eelkõige kritiseeritud kolmainsuse eitamise pärast, mistõttu on neid vahel nimetatud ka sektiks .
Ouachita vald

Ajalugu

Vald moodustati 1807. aastal.
Kaaliumpäevakivi

Kaaliumpäevakivid ehk K-päevakivid on leelispäevakivide hulka kuuluvad kaaliumirikkad kivimit moodustavad mineraalid.
Ideaalse kaaliumpäevakivi keemiline valem on K[AlSi₃O₈]. Osa kaaliumist on küll peaaegu alati asendunud naatriumiga, kuid kaaliumpäevakivis on kaaliumi alati rohkem kui naatriumi.
Kaaliumpäevakivide hulka kuuluvad näiteks sanidiin, ortoklass, mikrokliin ja adulaar.
K-päevakivi on tüüpiline graniidi koostismineraal.
Alabama Ülikool

Alabama ülikool (inglise keeles University of Alabama) on ülikool USAs Alabama osariigis Tuscaloosas.
Ülikool asutati 1820 ja avati 1831.
Ülikoolis õpib üle 38 000 üliõpilase.
Orissaare mõis

Orissaare mõis (saksa keeles Orrisaar) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandil.
Are raamatukogu

Are raamatukogu on raamatukogu Pärnu maakonnas Tori vallas Are asulas. Raamatukogu juhataja on Malle Pajo.
Eneseavamine

Eneseavamine on enesekohase informatsiooni edastamine, oluline komponent suhtlemises. Enesekohane tähendab tegeliku, eheda mina avaldamist.

Johari aken

Et seda mina paremini mõista, võib vaadeldava / kirjeldatava isiku olemust kujutada ringina, mis jaguneb neljaks veerandiks.
Esimene neljandik kujutab avatud mina, mis sisaldab kõiki isiku teadlikke tegusid ja ütlusi.
Teine on pime mina, mis koosneb sellisest käitumisest, mis on teistele näha, kuid millest pole isik ise teadlik: tema harjumustest, maneeridest, kaitsemehhanismidest, põgenemisstrateegiatest.
Kolmas neljandik on varjatud mina. Selles on peidus kõik isiku mõtted, tunded ja soovid, mida ta hoiab endale.
Neljas neljandik on tundmatu mina, sest selle olemasolu saavad kõnealuse isiku lähedased ja tuttavad üksnes oletada, samuti saab ta ise oma tundmatu osa kohta teha vaid ligikaudseid oletusi. Unenäod, uimastihallutsinatsioonid ja müstilised kogemused on kindlaim tõend tundmatu mina olemasolust.
Need mina neli tahku ei ole kindlate piiridega alajaotused. Kõik, mida vaadeldav isik välismaailmas näeb, kuuleb ja puudutab, kandub tema varjatud minasse.
Mõni neist asjust ununeb ning vajub tundmatusse minasse.
Teine osa kogemusi võib kanduda isiku pimedasse minasse ja anda ümbritsevatele inimestele endast märku mõne selle isiku uue harjumusena, millest ta pole ise teadlik.
On asju, mis jäävad isikule endale küll eredalt meelde, kuid mingil põhjusel ta ei avalda neid kunagi – nad on tallel tema varjatud minas. Kui ta mõnest sellisest endas hoitud tähelepanekust teistele inimestele teada annab, saab see tähelepanek osaks tema avatud minast.
Seega liigub eneseavamise korral informatsioon kellegi tähelepanekute, tunnete, mõtete ja soovide kohta tema varjatud minast avatud minasse. Isikul, kelle jaoks eneseavamine on hõlbus, on avatud mina ülejäänud neljandikest suurem.