google/wiki40b huggingface dataset:
Ernesto Teodoro Moneta

Ernesto Teodoro Moneta (20. september 1833 Milano – 10. veebruar 1918 Milano) oli itaallasest ajakirjanik, rahvuslane, revolutsionäärist sõdur, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat aastal 1907.
15-aastase poisina osales Moneta Milano ülestõusus (1848. aasta revolutsioon Austria võimu vastu). Hiljem astus ta Ivrea sõjaväeakadeemiasse. 1859. aastal ühines ta Giuseppe Garibaldi "Tuhande retkega", ning võitles ka Itaalia armee ridades Itaalia kolmandas iseseisvussõjas Austria vastu 1866. Hiljem sai temast rahvusvaheline rahuaktivist.
Aastatel 1867–1895 oli ta Milano ajalehe Il Secolo toimetaja.
1887. aastal asutas Moneta Rahu ja vahekohtu assotsiatsiooni (Unione Lombarda per la Pace e l'Arbitrato), milles kutsuti desarmeerimisele ning kus nähti ette Rahvasteliidu loomist.
Albert Kendra

Albert Kendra (14. detsember 1883 Laitsna-Rogosi vald, Võrumaa – 24. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.
Ta oli I Riigivolikogu liige 76. valimisringkonnast.
Arreteeriti NKVD poolt 7. juunil 1941. Surmaotsus, lasti maha Sosva vangilaagris.
Paderborni ülikool

Paderborni ülikool (saksa keeles Universität Paderborn) on ülikool Saksamaal Paderbornis.
Ülikool asutati 1972.
Ülikoolis õpib üle 20 300 üliõpilase.
Liivimaa konstitutsioonid

Liivimaa konstitutsioonid (ladina Constitutiones Livoniae) oli Liivimaa hertsogkonna haldamist reguleeriv seadus, mis kehtestati 1582. Enne seda seadust kehtis Poolale kuuluval Liivimaal Sigismund Augusti privileeg (1561). Liivimaa konstitutsioonide muutmisi on nimetatud Liivimaa ordinatsioonideks.
Seaduse järgi sai kõrgeimaks kohalikuks ametiisikuks administraator kui kuninga asemik. Ühtlasi jaotati Liivimaa Võnnu, Pärnu ja Tartu presidentkonnaks, ja igasse presidentkonda asutati provintsiaalkonvent (ka maapäev) ja maakohus.
Binaarne tehe

Binaarsed tehted üldalgebras

Binaarsetel algebralistel tehetel on väga tähtis koht üldalgebras: nad esinevad rühmades, monoidides, poolrühmades ja mujal. Ühe binaarse tehtega hulga üldnimetus on "rühmoid".

Binaarsete tehete eriomadused ja näited

Paljud huvipakkuvad binaarsed tehted on kommutatiivsed või assotsiatiivsed. Paljudel on ka ühikelemendid ja pöördelemendid.
Binaarset tehet nimetatakse assotsiatiivseks, kui mis tahes x, y ja z korral f(x, f(y, z)) = f(f(x, y), z).
Binaarset tehet nimetatakse kommutatiivseks, kui mis tahes x ja y korral f(x, y) = f(y, x).
Näiteks täisarvude liitmine ja korrutamine on assotsiatiivne ja kommutatiivne.
Binaarset tehet nimetatakse alternatiivseks, kui mis tahes x ja y korral f(x, f(x, y)) = f(f(x, x), y) ja f(f(x, y), y) = f(x, f(y, y)). See tingimus on nõrgem kui assotsiatiivsus.
Binaarset tehet nimetatakse assotsiatiivseks astmetel, kui mis tahes x korral f(x, f(x, x)) = f(f(x, x), x). See tingimus on nõrgem kui alternatiivsus.
Binaarsete tehete tüüpilisteks näideteks on liitmine naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude, kompleksarvude ja maatriksite liitmine (+) ja korrutamine (×) ning funktsioonide kompositsioon (liitfunktsioonide moodustamine) mingil hulgal. Olgu meil on hulk S ja kaks funktsiooni r : S → S ja s : S → S. Siis kompositsioon r ᵒ s : S → S on funktsioon, mis on määratud nii: ( r ᵒ s ) (x) = r ( s (x)) mis tahes x \in S korral. Nõnda on defineeritud assotsiatiivne binaarne tehe ᵒ hulgal S.
Mittekommutatiivsed tehted on näiteks lahutamine (–), jagamine (/) ja astendamine (^).
Jagamine ei ole binaarne tehe ei naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude ega kompleksarvude hulgal, sest nulliga jagamine ei ole defineeritud. Naturaalarvude ja täisarvude hulgal on teisigi raskusi: näiteks 1 ja 3 jagatis ei ole defineeritud, sest 1/3 ei ole naturaal- ega täisarv.

Tähistused

Sageli kirjutatakse binaarseid tehteid funktsionaalse notatsiooni f(a,b) asemel infiksnotatsioonis a * b, a + b või a · b. Neid saab väljendada ka prefiksnotatsiooni või postfiksnotatsiooni abil. Poola notatsioon on üks prefiksnotatsioon, mis saab läbi ilma sulgudeta. Praegu on rohkem kasutusel Poola notatsiooni postfiksversioon ümberpööratud Poola notatsioon.

Binaarsed välistehted

Binaarne välistehe on kahe muutuja funktsioon K-lt ja S-ilt S-isse. Binaarsest tehtest kitsamas mõttes erineb binaarne välistehe selle poolest, et K ja S ei pruugi kokku langeda. K elemendid tulevad väljastpoolt.
Binaarse välistehte näiteks on skalaarkorrutamine lineaaralgebras. Selles näites on K korpus ja S on vektorruum üle selle korpuse.
Binaarset välistehet võib vaadelda ka mõjuna: K mõjub S-ile.
Kaksteist ahvi

Süžee

Filmi tegevus algab aastal 2035, mil kohutava viiruse tagajärjel on 99% maailma rahvastikust hukkunud. Teadlased arvavad, et ühendus nimega Kaheteistkümne Ahvi Armee oli viiruse levitamisega 1996. aastal seotud ja saadavad vangi nimega James Cole ajas tagasi tõestusmaterjali leidma.
Kammeri mõis

Kammeri mõis (saksa keeles Duckershof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Tartu maakonda Kambja valda.

Ajalugu

Mõisat mainiti esimest korda 16. sajandi keskel. Tollal olid mõisa omanikud Dückerid, kelle järgi mõis ka oma saksakeelse nime (Duckershof) sai.
17. sajandil olid mõisa omanikud Fersenid. Pärast Põhjasõda omasid mõisat Rennenkampffid ja Helmersenid. 1856–1919 olid mõisa omanikud Stadenid, seejuures viimane omanik Alexander von Staden.

Mõisaansambel

Mõisa peahoone oli ühekorruseline ja kivist ning see ehitati 18. sajandi lõpus. Pärast 1919. aastat tegutses hoones kool. Hoone lamutati 2009 ja samasse kohta ehitati uus koolihoone, kus tegutseb Kammeri Kool.

Varia

Mõisas sündis 1803 geoloog Gregor von Helmersen.
Uno Valk

Uno Valk (21. juuni 1922 Tartu – 21. märts 2007) oli eesti metsateadlane.
Ta õppis 1942–1947 (lõpetas) Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonnas ja metsandusteaduskonnas, cand. biol. 1953 (uurimus nõmmede ökoloogilistest tingimustest nende metsastamise eesmärgil), dr. biol. 1969 (Eesti rabad, nende metsanduslik-ökoloogiline iseloomustus ja kasutamise perspektiivid metsamajanduses).

Pere

Tema pojad on arheoloog Heiki Valk (1959), folklorist Ülo Valk (1962) ja psühholoog Raivo Valk (1971).
Rego Varsamaa

Rego Varsamaa (18. märts 1941 Tallinn – 16. oktoober 2007 Suure-Jaani vald) oli eesti poksija.
Varsamaa poksis aastatel 1957–1963 Tallinna Dünamos, tema treener oli Nigul Maatsoo. Ta pidas 29 kohtumist ja võitis neist 24.
Varsamaa oli raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1960–1962 kolmekordne Eesti NSV meister.
Ta osales aastatel 1960–1962 kaks korda Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis raskekaalus (üle 81 kg) oma kohtumise 1960. aastal ja 1961. aastal.
Ta sai Dinamo üleliidulistel noorte meistrivõistlustel raskekaalus (üle 81 kg) 1958. aastal 2. koha ning 1960. aastal esikoha.
Varsamaa töötas hiljem restauraatorina.
Jüri Seim

Jüri Seim (ka Georg Seim; 24. aprill 1924 Tallinn – 8. juuni 2004 Stockholm) oli eesti keemik ja mikrobioloog, soomepoiss, sotsiaaltöötaja ja eesti aktivist Rootsis.
Ta on õppinud Tallinna 22. Algkoolis ja lõpetas aastal 1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Aastatel 1942–1944 õppis ta Tartu Ülikoolis bioloogiat. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kust ta põgenes Soome, temast sai soomepoiss, ta sai Soomes ohvitseri väljaõppe ja oli JR200-s. Augustis 1944 naasis ta Eestisse, et võidelda Punaarmeega.
Sügisel 1944 põgenes ta Eestist Rootsi. Aastatel 1945–1949 õppis ta Stockholmi Ülikoolis ning lõpetas selle botaanika, geneetika ja keemia erialal ning sai seejärel täiendava väljaõppe keemias ja biokeemias. Ta liitus Eesti Üliõpilaste Seltsiga. Aastatel 1949–1951 töötas ta LKB uurimislaboris assistendina, aastatel 1951–1955 Stockholmi Tehnikaülikoolis teadurina; lisaks aastatel 1950–1953 Stockholmi Eesti Koolis õpetajana. Aastatel 1955–1957 töötas ta Riikliku Põllunduskeemia Kontrollasutuses assistendina, aastatel 1957–1958 Riiklikus Rahvatervishoiu Instituudis teadurina. Aastatel 1958–1965 töötas ta Stockholmi Tehnikaülikoolis teaduri ja õppejõuna.
Alates 1979. aastast töötas Jüri Seim Stockholmi Sotsiaalteenistuse Vällingby linnaosa sotsiaalosakonnas perenõustajana ning edendas kontakte Eesti sotsiaal- ja haridustöötajatega.
Aastail 1951-1957 kuulus Jüri Seim Vaba Eesti toimetusse ning avaldas selles artikleid ühiskondlikel teemadel. Aastail 1976-1991 osales ta pidevalt METROO (Metsaülikool Rootsis) tegevuses ja valiti korduvalt juhatuse liikmeks. Ta toimetas ka METROO koguteoseid.
Jüri Seim suri 8. juunil 2004 Vällingbys (Stockholmi linnaosa) ja ta maeti 17. juunil 2004 Stockholmi Metsakalmistule.

Isiklikku

Jüri Seimi isa Ernst Seim oli Eestis ja hiljem Rootsis ärimees, ema Olga oli kodune. Tal oli õde Ingrid Seim, kes oli abielus Valdek Jürisooga. Esimesest abielust Mall Seimiga on tal pojad Jüri-Karl ja Jaan. Hiljem abiellus ta Milvi Seimiga (sündinud Säinas, 1933-2016). Georg Seim oli Jüri Seimi lellepoeg.
Mustamäe IV mikrorajoon

Ühistranspordiühendus

Mustamäe IV mikrorajooni sõidavad liinibussid: 9, 10, 20, 20A, 24, 24A, 26, 26A, 28 (Eduard Vilde tee); 12, 13, 61 (Tammsaare tee); 10, 26, 26A, 27, 28 (Ehitajate tee) ja 9, 13, 26, 26A, 61 (Mustamäe tee).
Trollibussid: 1, 5 (Mustamäe tee). 
Allasumisse jäävad mööda Eduard Vilde teed liikudes peatus Szolnok, Tammsaare tee äärde Lakiotsa ja Autobussikoondis, Ehitajate tee äärde E. Vilde tee ja Mustamäe teele A.H. Tammsaare tee.

Ettevõtlus ja endised asutused

1970. aastal avati mikrorajoonis Mustamäe esimene kaubandus ja ühiskondlik keskus. Hooned üldpindalaga 1259 m² projekteerisid arhitektid Paula Koidu ja Enno Talger. Algselt valmis siia viiekorpuseline planeering, kus oli ette nähtud ka restoran ja kohvik. Ehituse käigus aga kerkisid kolm üks-teisega seljakuti kokku projekteeritud hoonet, mille keskel moodustus avar sisehoov. A. H. Tammsaare tee 133 äärde valmis 444 m² müügisaaliga selvekauplus ABC-4. Teenustemaja hoone, kus asusid "Kiire" selvepesumaja, naiste juuksur, postkontori sidejoskond nr 26 ning majapidamis- ja kultuuritarvete laenutus kerkis aadressile Tammsaare 137. Elamuekspluatatsiooni valitsuse administratiivruumid ja tehniline plokk garaažidega asub aadressil Tammsaare 135 (tänane Mustamäe Linnaosa Valitsus).
Endises ühiselamus aadressil Eduard Vilde tee 90 asus kuni 1971. aastani Mustamäe Polikliinik ja aastatel 1972–1999 Mustamäe Lastepolikliinik.
Aadressil Ehitajate tee 70 asus Alaealiste Asjade Inspektsioon.

Lasteaiad ja koolid

Piirkonda on rajatud kolm lasteaeda ja kaks kool. Mikrorajoonis tegutsevad Lasteaed Sinilind (endine Tallinna 129. Lastepäevakodu, avatud 1969. aastal) asukohaga A. H. Tammsaare tee 115 ja Rõõmupesa (endine Tallinna 134. Lastepäevakodu, avatud 1969. aastal) Tammsaare tee 141. Endise Tallinna 130. Lastepäevakodu hoonetes Ehitajate tee 82 asub Mustamäe Sotsiaalkeskus.
1969. aastal avati Tammsaare tee 145 vene ja eesti õppekeelega Tallinna 52. Keskkool, praegune Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium. Põhikooli naabrusesse Tammsaare tee 147 rajati Tallinna Majandustehnikumile (Tallinna Majanduskool) uus õppehoone, kus õppetöö algas 1986. aastal.
Janek Hepner

Janek Hepner (sündinud 30. juulil 1978 Tallinnas) on eesti jalgpallur.
Ta mängib Eesti esiliiga klubis Kiviõli FC Irbis.
Yorkshire'i muuseum

Yorkshire'i muuseum (inglise Yorkshire Museum) on muuseum Suurbritannias Yorkis. Muuseumis on neli suurt kogu: bioloogia, geoloogia, arheoloogia ja astronoomia. Muuseumi direktor on Janet Barnes.
Muuseum asutati 1830. Muuseumi haldab York Museums Trust. 
Näiteks 2013 külastas muuseumi 122 780 inimest.
Els Heinsalu

Els Heinsalu (sündinud 13. aprillil 1980) on eesti füüsik ja Eesti Noorte Teaduste Akadeemia president.
Heinsalu on tegelenud Browni liikumise ja difusiooni, doktorantuurist alates aga komplekssüsteemide uurimise, sealhulgas lingvistika ja ökosüsteemidega seonduvate probleemidega, analüüsides koostöös abikaasa Marco Patriarcaga näiteks keeleteadlaste Põhja- ja Lõuna-Ameerikas kogutud andmeid ning baski keele murdeid.

Hariduskäik

Ta lõpetas 1998. aastal Rakvere Gümnaasiumi, pälvides Harald Henno Jänese nimelise preemia. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi füüsikas (bakalaureusetöö teemaks oli Browni liikumine perioodilistes jõuväljades) ja 2004 samas magistrikraadi (väitekiri "Diffusion and coherence of Brownian particles in tilted periodic potentials", juhendajad Teet Örd ja Risto Tammelo).
Ta kaitses 2008 doktorikraadi teoreetilises füüsikas (väitekiri "Normal and anomalously slow diffusion under external fields", juhendaja Teet Örd). Doktorantuuri raames viibis ta Saksamaal Marburgi ja Augsburgi ülikoolis ning 2007–2008 Itaalias Camerino ülikoolis, järeldoktorantuuri ajal Hispaanias Baleaari saarte ülikoolis ja Taanis Kopenhaageni ülikoolis.

Töökäik

2007–2014 oli ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadur, 2015. aastast on ta vanemteadur ja KBFI teadusnõukogu liige.

Poliitiline tegevus

2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris Els Heinsalu Tallinnas Nõmme valimisringkonnas valimisliidu Vaba Tallinna Kodanik nimekirjas.

Muu ühiskondlik tegevus

Ta on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliige ning alates maist 2017 selle president, teaduspoliitika komisjoni ja teaduskommunikatsiooni rakkerühma liige. Ta on lasteaia Südameke hoolekogu liige.

Isiklikku

Els Heinsalu on abielus itaalia päritolu  Eesti füüsiku Marco Patriarcaga, neil on neli last. Tema hobi on restaureerimine.
Schattwald

Turism

Schattwald on koduks Wannenjochi mägimajale, mis on turismikeskus, kust avaneb vaade allpoolasuvale suusaorule.
Shefqet Verlaci

Shefqet (Shevket, Sefket) Bej Verlaci (Vërlaci, Verlaçi, Verlaxhi, Velaxhi; 15. september 1877 Elbasan – 21. juuli 1946 Zürich) oli Albaania peaminister 5. märtsist (või veebruarist või märtsist) 10. juunini (või 2. juunini) 1924 ja Itaalia okupatsiooni ajal 12. aprillist (või 11. aprillist) 1939 3. detsembrini (või 4. detsembrini või 10. novembrini) 1941.
1922 oli Verlaci Albaania suurim maaomanik. Joseph Roth kirjutab, et talle kuulus enamik Elbasani maju. Tema ümber koondus Eduerakond, suurim konservatiivne partei, mis vastustas kindlalt igasugust maareformi, mis annaks talupoegadele maad. Parteisse kuulus Põhja-Albaania hõimujuhte ja väljapaistvaid moslemitest maaomanikke.
1922. aasta lõpupoole kihlus Ahmed Zogu Verlaci tütrega, kindlustades sellega endale Verlaci toetuse ja peaministrikoha.
1924. aastal oli Zogu sunnitud finantsskandaali ja atentaadi tagajärjel haavata saamise tõttu loovutama peaministrikoha Verlacile. Verlaci jäi valitsuse etteotsa juunikuuni ning põgenes seejärel Itaaliasse. Järgnenud Fan Noli režiimi ajal mõistis eritribunal Verlaci tagaselja surma koos kogu varanduse konfiskeerimisega.
Kui Zogu sai 1928 kuningaks, tühistas ta kohe kihluse Verlaci tütrega. See tegi Verlacist kuninga verivaenlase.
12. aprillil (või 11. aprillil) 1939 sai Verlacist Itaalia okupatsiooni all moodustatud valitsuse peaminister. Kuni 16. aprillini oli ta riigipea kohusetäitja.
Verlaci toetas albaanlastega asustatud Jugoslaavia ja Kreeka territooriumide liitmist Albaaniaga.
28. novembril 1939 toimus Tiranas esimene fašismivastane tänavameeleavaldus, mida toetas tööstus- ja transporditööliste streik. Nõuti itaallaste lahkumist ja valitsuse tagasiastumist.
Verlaci suri 1946 Zürichis ja maeti Rooma protestantlikule kalmistule.
Eesti Aleksandrikooli nais-abikomitee

Eesti Aleksandrikooli nais-abikomitee  oli Eesti Aleksandrikooli üks abikomiteesid. Komitee asutati 3. juulil 1880 Tallinnas. Seda komiteed peetakse esimeseks eesti naisorganisatsiooniks.
Komitee president oli Eugenie Rosenthal.
Komitee korraldas muu hulgas näitusemüüke, millest saadud tulu läks Eesti Aleksandrikoolile.
1881 valiti komitee auliikmeks tollal Kroonlinnas elanud Lydia Koidula.
Komitee lõpetas tegevuse 1882, kui võimud sulgesid nii Eesti Aleksandrikooli peakomitee kui ka selle abikomiteed.
Haywoodi maakond (Tennessee)

Ajalugu

Haywoodi maakond moodustati 1823. aastal. Maakond sai nime USA poliitiku John Haywoodi järgi.
Jabara kalmed

Leiud

Tarandkalmetest on leitud palju ehteid (ambsõlgi, peakilpsõlgi, sõrmuseid, käevõrusid, helmeid ja muud), samuti üksikuid tööriistu ja relvi.
Eestis ainulaadsete leidude hulka kuuluvad baltipärane emailitud hoburaudsõlg, mitu ketassõlge, rauast kamm ja rosetikujulise peaga ehtenõel.

Kalme A

Kalme A oli kivikirstkalme, mis asetses põllul, teistest kalmetest veidi kaugemal. Seda kaevati 1925.
Kalme oli ümara kujuga. Kalme läbimõõt oli 8–9 m, selle kõrgus oli 0,75 m.
Kalmes oli neli paeplaatidest kirstu laibamatustega. Pealmises kihis, mille paksus oli 20–30 cm, oli pesiti põlenud luid.
Sellest kalmest pärinevad kõige vanemad seni eestist leitud rauast esemed – jäme käevõru ja paar lühimõõgataolist terariista.

Kalme B

Kalme B oli tarandkalme, mille mõõtmed olid 43 × 17–18 m. Seal oli kaheksa tarandit. Nende müürid olid paekivist. Tarandite sees oli kasutatud ka maakive. Paremini olid säilinud vanemad, keskel asetsevad tarandid (IV–VI). Kalme ümber oli paekiviklibust äärevare.

Kalme C

Kalme C sisaldas ida pool tarandeid, mis paiknesid üksikult või paariviisi kahes edela–kirdesuunalises reas. Edelanurgast tuli nähtavale lõhutud kivikirstkalme põhi. Nii kirstude kui ka tarandite puhul oli kasutatud paekivi ja raudkive. Tarandite vahedes oli paekiviklibu.
Kalme all on panusteta haudu, mis arvatavasti on pronksiaegsed maahauad. See viitab pronksiaegsele asulale.

Kalme E

Kalme E oli ümmargune tarandkalme, milles oli üks ruudukujuline paekividest tarand. Kalme läbimõõt oli 9–10 m, kõrgus 0,75 m. Esines nii laibamatust kui ka põletusmatust. Matused pärinesid ajavahemikust 500 e.m.a kuni 500 m.a.j.

Järeldused

Jabara kalmistu matused hõlmavad ajavahemikku umbes 500 aastat enne ja 500 aastat pärast ajaarvamise vahetust (kuni 6. sajandini).
Paistab, et laibamatus valitses 1.–2. sajandini, 3.–4. sajandil sai valdavaks põletusmatus. 4. sajandi põletusmatustes on tihti isegi pronksehted üles sulanud. 5. sajandil hakkas põletusmatus jälle taanduma.
Janick Gers

Janick Robert Gers (sündinud 27. jaanuaril 1957 Inglismaal Hartlepoolis) on kitarrist ja laulukirjutaja inglise metal-bändis Iron Maiden.
Enantiomeer

Enantiomeer on üks kahest stereoisomeerist (ruumilisest isomeerist), mis on teineteise suhtes peegelpildid ja mitteühitatavad (mitteidentsed).
Orgaanilises keemias loob nelja erineva aatomi või rühmaga seotud asümmeetriline süsiniku aatom tüüpilise kiraalsuskeskme, mistõttu saavad esineda enantiomeerid ehk käelised isomeerid, mille peegelpildid ei ühti sarnaselt nagu meie parem ja vasak käsi ei ole ühitatavad. Tegu on kiraalsete molekulidega.
Enantiomeerselt puhas ühend tähendab, et tegu on vaid ühe käelise isomeeriga kahest võimalikust. Ühe enantiomeeri ülekaalu teise enantiomeeri suhtes iseloomustatakse näitajaga enantiomeerne liig. Enantiomeeride 1:1 segu nimetatakse ratseemiliseks seguks ehk ratsemaadiks.
Enantiomeeride füüsikalised omadused ja keemilised omadused on identsed, välja arvatud kaks omadust. Esiteks, erineva kiraalsusega ühenditel on võime pöörata neid läbiva polariseeritud valguse polarisatsioonitasandit vastupidistes suundades. Nimetatakse seda nähtust optiliseks aktiivsuseks ja sellest tuleneb ka vahel kasutatav nimetus "optilised isomeerid". Teiseks, enantiomeeridel pole vahet, kui reaktsioon toimub nn tavaliste mittekäeliste molekulidega. Kuid oluliselt võib erineda nende toime teiste kiraalsete molekulidega, seega ka nende bioloogiline toime looduses valdavalt esinevate asümmeetriliste biomolekulidega. Siit tuleneb vajadus saada näiteks ravimeid nõutud käelisusega, sest „vasaku käe kinnas paremasse kätte ei istu”, s t vale käelisusega ravimi toime on nõrk või toime puudub või on isegi kahjulik.

Enantiomeeride saamine

Enantiomeerselt puhaste ainete vajadus farmaatsias, agrokeemias ja kosmeetikas kasvab pidevalt. Puhaste enantiomeeride saamiseks on põhimõtteliselt kolm võimalust. 1) Eraldamine looduslikust materjalist – see võimalus on aga piiratud looduses olemasolevate struktuuridega ja seotud aeganõudvate komplitseeritud eraldamisprotseduuridega. 2) Eraldamine sünteesil saadud ratseemilisest segust – see meetod on seotud tülika ja kalli enantiomeeride lahutamise protsessiga ning lisaks toob kaasa asjatu lähtematerjali kulu seoses mittevajaliku isomeerse produkti tekkega. Põhiliselt kasutatakse kineetilise lahutamise protseduure. Näiteks reageerib üks enantiomeer kiraalse ensüümiga kiiremini kui teine ja nii jääb vähemaktiivne enantiomeer valdavalt reageerimata. 3) Vajaliku enantiomeeri süntees lihtsatest mittekäelistest lähteühenditest kasutades asümmeetrilise sünteesi spetsiifilisi meetodeid. Asümmeetriline süntees on protseduuride jada, milles luuakse soovitav kindla konfiguratsiooniga produkt võimalikult suure enantiomeerse liiaga. Soovitava produkti konfiguratsioon tuleneb kiraalsest mõjurist, milleks on kas kiraalne substraat, kiraalne reagent, kiraalne katalüsaator või kiraalne abiühend.

Kirjandust

Margus Lopp. Stereokeemia. Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus, 2014, 277 lk.
Unapologetic

"Unapologetic" on Rihanna seitsmes stuudioalbum. Selle andis välja Def Jam Records. Stuudioalbum ilmus 19. novembril 2012. Albumilt on ilmunud 6 singlit.

Üldandmed

Välja antud: 19. novembril 2012
Lindistatud: juuni–november 2012
Stiil: pop, EDM, dubstep
Kestus: 55:06
Plaadifirma: Def Jam, SRP
Produtsendid: Robyn Fenty, Benny Blanco, David Guetta, StarGate, Giorgio Tuinfort, Oak, Mike Will Made-It, Future, Mikey Mike, Chase & Status, Nicky Romero, Parker Ighile, Mikky Ekko, Justin Parker, Elof Loelv, The-Dream, Carlos McKinney, Brian Kennedy, No I.D. Labrinth, Naughty Boy
Edvin Laine

Edvin Armas Laine (kuni 1906. aastani Bovellán; 13. juuli 1905 Iisalmi – 18. november 1989 Helsingi) oli Soome filmi- ja teatrilavastaja.
Edvin Laine alustas Turu teatris näitlejana. Aastal 1935 siirdus ta Tamperesse, kus sai peagi Tampere töölisteatri juhiks. Aastatel 1943–1953 oli Edvin Laine lavastaja ja näitleja Helsingi Rahvateatris ja aastatel 1953–1973 lavastaja Soome Rahvusteatris.
Edvin Laine sai tuntuks paljude Soome kirjanduse klassika hulka kuuluvate teoste ekraniseeringutega. Tema 1955. aastal lavastatud Väinö Linna romaanil põhinev "Tundmatu sõdur" on Soome läbi aegade populaarseim film. Aastal 1968. linastunud "Siin Põhjatähe all" on vaatajate arvult kõigi aegade kolmas. Erakordselt menukad olid ka tema Hella Wuolijoki romaanide põhjal lavastatud filmid Niskamäe talust.
Aastatel 1943–1986 lavastas Edvin Laine umbes 40 filmi. Ta sai kolm Jussi auhinda ning mitmeid auhindu rahvusvahelistel filmifestivalidel. Aastal 1955 anti talle Pro Finlandia medal.
Laine on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Artur Tuldava

Artur Tuldava (kuni 1936. aastani Artur Haman; 11. august 1897 Velise vald, Läänemaa – 16. veebruar 1942 Sanhino, Sverdlovski oblast) oli Eesti diplomaat.

Elulugu

Ta lõpetas aastal 1915 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Aastatel 1915–1918 õppis ta Peterburi sõjameditsiini akadeemias ja 1919 (matrikli nr 10) Tartu Ülikooli filosoofia-, 1919–1920 arsti- ja 1920–1923 õigusteaduskonnas (vahepeal, 1923–1924, Pariisi Ülikooli õigusteaduskonnas) ning 1925–1926 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (lõpetas cum laude); Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta osales Esimeses maailmasõjas, oli aastal 1919 Tapa gümnaasiumi ja aastatel 1919–1920 Tartu Linna tütarlastegümnaasiumi õpetaja, 1923–1925 Eesti Vabariigi Pariisi saatkonna 1. sekretär, 1925 ja 1929–1935 Välisministeeriumi administratiiv-juriidilise büroo juhataja, 1926–1929 Varssavi saatkonna 1. sekretär, 1929–1935 ja 1939–1940 Välisministeeriumi protokolliülem. Aastal 1935 chargé d'affaires Stockholmis, 1935–1939 Kopenhaagenis, 1940 Välisministeeriumi poliitilise osakonna direktor ja Välisministeeriumi kodanliku õhukaitse üldjuht.
Eesti okupeerimise ja annekteerimise järel vahistati Artur Tuldava Tallinnas 14. juunil 1941 ja suri eeluurimise ajal Nõukogude Liidu vangilaagris.

Isiklikku

Tema abikaasa Elisabeth Tuldava (neiuna Siimo, 1896–1985) oli naistearst. Keeleteadlane ja Nõukogude Liidu luuraja Juhan Tuldava oli nende poeg.