google/wiki40b huggingface dataset:
Gerhard Rall

Gerhard Rall (21. juuli 1896 Paide – 27. veebruar 1990 Neustadt in Holstein) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta sai kõigepealt koduõpetust kirikumõisas ja lõpetas aastal 1914 Tallinna toomkooli. Aastatel 1914–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, seejärel siirdus Saksamaale ja lõpetas aastal 1920 Greifswaldi ülikooli arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Estonia. Ühtlasi promoveerus ta aastal 1920 Greifswaldi ülikooli juures, omandades dr. med. kraadi.
Aastatel 1920–1922 oli ta Greiffenhageni kliinikus volontäärassistent. Aastal 1924 täiendas ta end Viini ortopeediakliinikus ja oli aastast 1924 ortopeedia eriala eraarst Tallinnas, olles ühtlasi arst ka Greiffenhageni kliinikus. Aastal 1929 täiendas ta ennast ortopeedia alal Stockholmis, aastal 1933 Helsingis, aastal 1936 Königsbergis ja jätkas siis Tallinnas eraarstina luu- ja liigestehaiguste erialal. Ta oli Gesellschaft Praktischer Aerzte zu Reval liige ja Eesti Tuberkuloosi Vastu Võitlemise Seltsi liige aastast 1935.
Aastal 1939 repatrieerus ta perekonnaga Saksamaale. Aastatel 1939–1945 töötas ta arstina Posenis ning seejärel Neustadt in Holsteinis (Ostholsteini kreisis Schleswig-Holsteini liidumaal). Seal ta ka suri.

Isiklikku

Tema isa Carl Rall oli Paide Püha Risti- ja Anna koguduse õpetaja.
Hugo Hiibus

Hugo Hiibus (sündinud 6. jaanuaril 1929 Halinga vallas Arasel) on eesti karikaturist ja šaržimeister.

Elukäik

Sündis Pärnumaal Halinga vallas Arase külas Antsu taluperes, käis Kaelase 6-klassilises algkoolis (1936–1944) ja Pärnu-Jaagupi Mittetäielikus Keskkoolis (1944–1945). 1949. aastal lõpetas Pärnu 1. keskkooli. Aastatel 1949–1955 õppis Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudis, mille lõpetas graafika erialal. 
Töötas aastatel 1955–1957 ajalehe Rahva Hääl toimetuses ja 1957–1959 ajakirja Pikker kunstilise toimetajana. Aastatel 1971–1984 töötas ajalehe Kodumaa toimetuses. On teinud kaastööd Soome ajalehtedele Turun Sanomat ja Uusi Suomi. Oli Eesti NSV Kunstifondi (1961) liige. Oli Rameto meelelahutussaate ja samanimelise ajalehe „Meelejahutaja“ kujundaja ja karikaturist. Kokku on ta joonistanud üle 20 000 karikatuuri ja šarži ning üle 1200 eksliibrise (ligi pooled neist Soome).
Esimene karikatuur ilmus juba instituudi ajal 1950. aastal Pärnu ajalehe karikatuurikonkursil, kus sai esikoha. Hiibus on olnud aktiivne eksliibrise- ja plakatikunstnik ning raamatuillustraator. Hugo Hiibuse karikatuure on avaldatud praktiliselt kõikides Eestis ilmunud väljaannetes. Hiibus on nii Eesti Kunstnike Liidu (1960) kui ka Ajakirjanike Liidu liige (1958). Samuti kuulus ta Eesti Huumoriliidu juhatusse.
Erik Boltowski

Töökäik televisioonis ja raadios

1988–1993 mittekoosseisuline autor Eesti Televisioonis.
1990–1991 vabakutseline autor ja operaator Eesti Videos.
1993–2000 õigussaadete vastutav toimetaja Eesti Televisioonis.
1990–1996 Raadio Vaba Euroopa mittekoosseisuline kommentaator ja 2000–2002 reporter
2001–2003 Kuku raadio saatesarja "Vabalt! Rivitult!" reporter-saatejuht
2004–2007 Vikerraadio saatesarja "Kaitsetahe" reporter-saatejuht
2008           Kanal2 uudistesaate "Reporter" reporter
2009–2011 TV3 uudistesaate "Seitsmesed uudised" reporter
2012–2019 TTV uudistesaate "Täna" reporter; alates 2017 sealsamas saatesarjade autor-toimetaja

Poliitiline ja sõjaväeline tegevus

Nõukogude okupatsiooni ajal, alates 1983. aastast, osales noorte rahvuslikus vastupanuvõitluses (EYS Veljesto).
1989–1991 oli Nõukogude okupatsiooniarmee vastase liikumise "Genf-49" liige.
1989. aastal valiti Boltowski Eesti Vabariigi Kodanike Komiteede Tallinna komitee saadikuks. Oli liige komitee kahes koosseisus.
1989. aasta sai temast sõltumatute parempoolsete noorte mõttekoja Ühendus Res Publica asutajaliige. 
1990. aastast kuulus Vabariiklaste Koonderakonna algatajate ja asutajate hulka, kellega koos liitus Rahvuslikku Koonderakonda Isamaa. Oli Isamaaliidu liige kuni aastani 2008.
1997. aastal Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige; reservohvitser. Lõpetas Meegomäe Lahingukooli reservohvitseride kursuse, ROK 2. 
(Nõukogude armee sundajateenistuses lõpetas 1975. aastal lennuväetehnikute kooli, kus omandas helikopterite raadioelektroonika tehniku kutsetunnistuse).

Tunnustused

Autasustatud seitsmel korral Eesti ja välisriikide riigikaitseorganisatsioonide teenetemärkide ja medalitega.
Ninaots (Hiiu maakond)

Ninaots on neem Hiiu maakonnas Ninametsa poolsaare tipus. 
Neeme koordinaadid on 59° 0′ N, 22° 26′ E.
Lange mõis

Lange mõis (saksa keeles Langenhof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.
Mõisast on teateid alates 1471.
Kaupo

Nimest

Kaupo nimi esineb Henriku Liivimaa kroonikas kujul Caupo, Liivimaa vanemas riimkroonikas Kope. Pole selge, kas see tuleneb nime Jakob (Jacobus) germaani- või liivipärasest lühendist, tähendab kaupmeest (liivi kop "kaup", ladina caupo "sissesõiduhoovipidaja", "kõrtsmik", "kaupmees"), seondub eesti sõnaga kubjas või on mõnda muud päritolu. Nime hääldati tõenäoliselt ikkagi Kaupona.

Elu

Kaupot on Henriku kroonikas mainitud paarikümnel korral, seega on ta enim mainitud kohalik tegelane, ületades näiteks Lembitu maininguid neljakordselt.
Kaupo oli Turaida vanem ja on arvatud, et ta ristiti esimese olulisema liivlaste ülikuna umbes 1191, tema ristijaks peetakse aga Theoderichi. Tegelikult pole sellele viitavat aga kuigi palju, sest 1191 on mainitud, et ristiti üks haavatud liivlane, nime nimetamata, ja veel 1200. aastal võttis piiskop Albert temalt ja teistelt liivlaste vanematelt pantvange. Hiljemalt 1201. aastaks oli Kaupo siiski ristitud ning temast sai ristisõdijate tähtsaim ja usaldusväärseim kohalik liitlane, kes jäi kuni oma surmani ristiusule truuks. 1202–1203 reisis ta koos Theoderichiga läbi Saksamaa Rooma, kus kohtus paavst Innocentius III-ga, kes kinkis talle sada kuldraha. Seejärel võitles ta kristlaste poolel paganate vastu, jõudes sõdida nii liivlaste, leedulaste kui ka eestlastega. Muuhulgas piiras ta ristisõdijate ja semgalite väe eesotsas 1206. aastal ka omaenda linnust Turaidas, mis vahepeal oli langenud tema paganlikuks jäänud ja ristisõdijatega vaenus olnud kaaskonna kätte. Henriku Liivimaa kroonika vihjab võimalusele, et Kaupole kuulus veel üks linnus, milleks nimelise sarnasuse ja tema matmispaiga järgi on pakutud Krimulda (Cubbesele) muinaslinnust, kuid seda arvamust peetakse üldiselt vähepõhjendatuks.
Kaupo sai Madisepäeva lahingus surmavalt haavata, kuid et ta jõudis teha testamendi, on peetud võimalikuks, et ta elas kuni järgmise päevani. Tema keha põletati kohapeal, luud aga viidi kaasa ja maeti Krimulda kiriku juurde.
13. sajandi lõpus kirjutatud Liivimaa vanema riimkroonika eksliku teate järgi suri Kaupo juba Liivimaa ristisõja esimeses Koknese lähedal toimunud lahingus, kus kristlased võitlesid venelaste ja leedulastega. Ükski teine allikas ei maini sellise lahingu toimumist.
Kaupol oli ka poeg Berthold, kes langes 1210. aastal Ümera lahingus. Et ta suri seetõttu pärijateta, pärandas ta kogu oma vara Riia kirikule. Lievenite aadlisuguvõsa väitis hiljem, et nad pärinevad naisliinist Kaupost.

Hinnangud

Kaupot on nimetatud ka liivlaste kuningaks, kroonikas on tema kohta öeldud quasi rex (nagu kuningas). Talle on antud vastuolulisi hinnanguid, teda on peetud nii reeturiks kui ka tulevikule mõtlevaks liidriks, kes üritas oma rahvast Lääne-Euroopasse viia. Eestis on domineerinud üldiselt esimene seisukoht.
Elko maakond

Elko maakond (Elko County) on maakond USA-s Nevada osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41°13' N, 115°35' W.
Maakonna halduskeskus on Elko.
Maakonna pindala on 44 556 km², millest 62 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 48 818. Aastal 2000 oli elanike arv 45 291.
Elko maakond on pindalalt USA neljas maakond.

Ajalugu

Elko maakond moodustati 5. märtsil 1869 Landeri maakonna osast. Maakond sai nime maakonna halduskeskuse Elko järgi.
Elmar Kohh

Elmar Kohh (ka Elmar Koch; 23. juuni/6. juuli 1907 Räpina vald, Võrumaa – 1. september 2003 Stockholm) oli eesti metsateadlane.
Ta sündis Räpina vallas Jaanikeste talus ja õppis Räpina Põllumajanduslikus Ühisgümnaasiumis.
Ta astus 1926. aastal Tartu ülikooli põllumajandusteaduskonda metsanduse erialale ja lõpetas selle 1931. aastal cum laude. 1934. aastal kaitses ta magistrikraadi ("Raiumisaja ja halu mõõtude mõjust kase-küttepuule") ja 1943 doktorikraadi ("Lisandeid kooreüraskite kahjustuste ja tõrje üle Eesti kuusemetsades").
Aastatel 1936–1941 oli ta Tartu Ülikooli metsandusliku uurimisinstituudi juhataja.
1944. aastal siirdus Kohh Saksamaale ning 1947. aastal Rootsi. Seal oli ta aastatel 1964–1972 riigimaade ja metsade valitsuse büroo direktor.
Elmar Kohh avaldas üle 70 teadusartikli ja muu kirjutise. Ta oli Rootsis tegutsenud Eesti metsateadlaste ühingu esimees aastatel 1949–1975.
Gustav Magnus von Rehbinder

Vabahärra Gustav Magnus von Rehbinder (1673 – 1734) oli baltisaksa poliitik.
Gustav Magnus von Rehbinder sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Otto von Rehbinderi ja Gerdruta Helena von Tiesenhauseni pojana.
Teenis Rootsi armees, kus sai rittmeistri auastme. Oli meeskohtunik ning 1723–1724 Eestimaa rüütelkonna peamees.
Talle kuulusid Udriku, Liigvalla, Polli ja Maidla mõis.
Gustav Magnus von Rehbinder maeti (vkj 20. juulil) 1734. aastal Kadrina kirikusse.
Kivi-Vigala raamatukogu

Kivi-Vigala raamatukogu on raamatukogu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Raamatukogu juhataja on Meili Andreller.
Laive Poska

Laive Poska (sündinud 24. märtsil 1964 Türil) on eesti sporditegelane.
Ta lõpetas 1982 TSIK-i Otepää filiaali ning on õppinud TLÜ-s rekreatsioonikorraldust; tema lõputöö teema oli "20 aastat Eesti Eriolümpiat".
Poska on olnud Eesti Eriolümpia MTÜ asutaja (1989), treener ja rahvuslik direktor ning Eesti Suusamuuseumi üks asutajaid.
Töötanud Otepää linnavalitsuses humanitaarnõunikuna, olnud Otepää linnavolikogu kultuurikomisjoni liige ja Otepää valla kultuurijuht.

Isiklikku

Tema isa on jalgrattatreener ja sporditegelane Heino Poska (1940-), tema abikaasa oli Fjodor Koltšin.
Leevre külanõukogu

Leevre külanõukogu oli külanõukogu Rapla rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Loodna külanõukoguga.
Reaktiiv

Reaktiiv on keemiaalases laboratoorses töös kasutatav kemikaal.
Analüütilises keemias tähendab reaktiiv ka keemilist ühendit või ühendite segu, mille abil saab tõestada mingi teise ühendi olemasolu (või puudumist) või määrata selle sisaldust. Näiteks Nessleri reaktiiv.
20. juuli vandenõu

20. juuli vandenõu (saksa keeles tuntud kui Das Attentat vom 20. Juli 1944) oli tähtsaim Adolf Hitleri vastu suunatud tapmis- ja riigipöördekatse.  
Rohkem kui 200 osavõtja seas oli üks kindralfeldmarssal (Erwin von Witzleben), 19 kindralit, 26 ooberstit, kaks suursaadikut, seitse diplomaati, üks minister ning mitmed teised riigiametnikud. Võimuvahetuse eelduseks oli Adolf Hitleri tapmine. 
Seda vandenõud on kajastatud mitmes filmis, millest tuntuim on tänapäeval vast 2008. aastal valminud "Operatsioon "Valküür"".
Madita

Edita Malovčić (tuntud lavanime Madita järgi; sündinud 21. jaanuaril 1978) on Austria laulja ja näitleja.
Madita ingliskeelne muusika varieerub synth pop'ist R&B ja džässini.
Ta on mänginud telesarja "Komissar Rex" osades 2000. ja 2002. aastal.

Isiklikku

Ta isa on Bosnia folklaulja Kemal Malovčić.
Edital on poeg.
Sofi Oksanen

Isiklikku

Oksanen abiellus 6. augustil 2011 Helsingis Seurasaaris IT alal töötava Juha Korhoneniga.
Väike Karujärv

Väike Karujärv on järv Tartu maakonnas Nõo vallas. 
Järv asub ürgorus ja selle lähedal asub ka Suur Karujärv; minevikus moodustasid need kaks järve ühise veekogu.
Mõhhailo Gruševski monument

Mõhhailo Gruševski monument on Kiievis asuv ausammas Ukraina poliitikule ja ajaloolasele Mõhhailo Gruševskile. See asub Kiievi Ülikooli humanitaarteaduste hoone ees.
Rootsiküla vald

Rootsiküla vald (saksa keeles Rotziküll) oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Xolotl

Xolotl oli asteegi mütoloogias oli äikese- ja surmajumal.
Teda seostati päikeseloojangutega, sest usuti, et ta valvab päikest, kui see rändab öösiti läbi allmaailma. Xolotlit seostati ka koertega. Arvati, et Xolotl ja tema koer juhatavad hinge teekonnal allmaailma. Teda kujutati tihti koletisliku koerana. Xolotl oli ka tule-, kaksikute-, koletiste-, ebaõnne-, haiguste- ja inetusejumal. 
Ta on Quetzalcōātli vend ja Cōātlīcue poeg, Veenuse tume personifikatsioon, keda seostati ka jumaliku tulega.
Marid

Marid ehk marilased (endanimetus Марий) on soome-ugri rahvas Venemaal Volga keskjooksul.
Venemaal elas 2002. aasta rahvaloenduse andmetel 604 000 mari, kellest 312 000 elas Marimaal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 547 605 mari, kellest 290 863 elas Marimaal (43,9% rahvastikust).Marid elavad kompaktselt veel Baškortostanis (103 658), Tatarstanis, Kirovi oblastis ja Udmurtias. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 241 marit.
Geograafiliselt ja kultuuriliselt jagunevad 3 rühmaks: niidumarid, idamarid ja mäemarid. Marid räägivad mari keelt.
Maride traditsioonilised tegevusalad on olnud põlluharimine, karjakasvatus, küttimine, kalastamine ja mesilaste pidamine.

Ajalugu

13.-15. sajandil olid marid Kuldhordi ja Kaasani khaaniriigi alamad.
Moskva tsaaririik alistas Kaasani khaaniriigi ja marid 1552. aastal ja hakkasid neid õigeusku pöörama. Maride vananenud nimetus on tšeremissid. Aastatel 1552–1584 pidasid marid nn Tšeremissi sõdu Moskva tsaaririigiga, kuid osa neist osales ka Moskva tsaari Ivan IV vägede koosseisus Vene-Liivi sõjas Vana-Liivimaal.
Usulise surve ja kõrgete maksude tõttu põgenes osa marisid 17. sajandil Baškortostani. Suurem osa maridest on õigeusklikud, kuid paljud on säilitanud põlise usu. Väike osa marisid on muslimid.
Brauser

Laiendused

Multimeedia sisu vastuvõtmiseks ja kuvamiseks kasutatakse veebibrauserites pistikprogramme. Standardite ja tehnoloogiate (näiteks JavaScript) arenedes on sellele lisandunud interaktiivsust võimaldavaid omadusi (näiteks veebilehe automaatne vahetumine sõltuvalt kasutaja valitud või sisestatud andmetest) ja muude failitüüpide (näiteks PDF, flash, 3dmlw jm) vaatamine ja kasutamine.
Sageli kutsutakse ka internetikomplekti brauseriks, sest brauser on internetikomplekti kõige kasutatavam osa.

Ajalugu

Alguses oli brauser programm, mis väljastas HTML-koodi sisaldavaid tekstifaile (veebilehti) kasutajale loetaval kujul ja võimaldas hüperlinkide abil liikuda ühelt hüpertekstiga lehelt teisele.
Esimese veebibrauseri lõi Tim Berners-Lee 1990. aastal, see kandis nime WorldWideWeb. Tänapäeval teame seda nimega Nexus. Järgnesid Mosaic, Netscape, Internet Explorer ja teised.
Priit Humal

Priit Humal (sündinud 9. septembril 1970) on eesti elektroonikainsener.
Ta on lõpetanud Nõo Keskkooli 1988. aastal ja õppinud Tartu Ülikoolis füüsikat.

Isiklikku

Tema isa on füüsik Leo-Henn Humal, vanaisa oli matemaatik Arnold Humal, äi oli vaimulik Paul Saar. Ta on 17. septembrist 1994 abielus Anna Humalaga (neiuna Saar), neil on neli last.
András Sárközy

András Sárközy (sündinud 16. jaanuaril 1941 Budapestis) on ungari matemaatik. Ta on peamiselt uurinud analüütilist ja kombinatoorset arvuteooriat.
Tema Erdősi arv on 1. Ta on koos Paul Erdősiga avaldanud 62 teadusartiklit, mis on rohkem kui keegi teine.
2004. aastast on ta Ungari Teaduste Akadeemia täisliige.
Raivo Roosna

Raivo Roosna (praeguse nimega Daniel Ladion; sündinud 31. oktoobril 1963) on eesti endine kurjategija. Aastal 1985 röövis ta koos Alex Lepajõe ja veel kahe kaaslasega Helsingi Tillanderi kullassepaäri. Saagiks saadi umbes 1,4 miljoni Soome marga väärtuses ehteid ja kelli. Järgmisel päeval rööviti pangakontorist 150 000 marka.
Juulis 1985 mõisteti Roosnale ligi kaheksa aasta pikkune vanglakaristus.
Saline'i maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1847. aastal.
Der er et yndigt land

"Der er et yndigt land" on Taani riigihümn, mida kasutatakse siis, kui kuningliku perekonna liikmed ei viibi kohal. (Kuningliku perekonna liikmete juuresolekul kasutatakse kuningahümni "Kong Christian stod ved højen mast".)
Hümni sõnade aluseks oleva luuletuse kirjutas  1819 Adam Gottlob Oehlenschläger. Luuletusel oli moto Horatiuselt: "Ille terrarum mihi praeter omnes Angulus ridet".
Hümni viisi kirjutas 1835 Hans Ernst Krøyer. Hiljem on seade teinud Th. Laub ja Carl Nielsen.

Taanikeelsed sõnad

Der er et yndigt land,

det står med brede bøge

|: nær salten østerstrand :|

Det bugter sig i bakke, dal,

det hedder gamle Danmark

|: og det er Freja's sal :|
Der sad i fordums tid

de harniskklædte kæmper,

|: udhvilede fra strid :|

Så drog de frem til fjenders mén,

nu hvile deres bene

|: bag højens bautasten :|
Det land endnu er skønt,

thi blå sig søen bælter,

|: og løvet står så grønt :|

Og ædle kvinder, skønne mø'r

og mænd og raske svende

|: bebo de danskes øer :|
Hil drot og fædreland!

Hil hver en danneborger,

|: som virker, hvad han kan! :|

Vort gamle Danmark skal bestå,

så længe bøgen spejler

|: sin top i bølgen blå :|

Sõnasõnaline tõlge eesti keelde

On üks armas maa,

ta on laiade pöökidega

|: soolase idaranna lähedal :|

Ta lainetab mäeks, oruks,

tema nimi on vana Taani
 
|: ja ta on Freyja saal :|

Seal istusid vanadel aegadel

raudrüüdes hiiglased,

|: puhkasid lahingutes :|

Siis nad läksid vaenlasi ründama,

nüüd puhkavad nende luud

|: künka väikese kääpa taga :|

See maa on ikka veel ilus,

sest meri lainetab nii siniselt,

|: ja lehed on nii rohelised :|

Ja õilsad naised, ilusad neiud,

ja mehed ja vahvad noormehed

|: elavad taanlaste saartel :|

Olgu tervitatud kuningas ja isamaa!

Olgu tervitatud iga kodanik,

|: kes teeb, mida suudab :|

Meie vana Taani jääb püsima,

niikaua kui pöögid peegeldavad

|: oma latvu sinistes lainetes :|
Teiste elu

Tegevustik

Filmi "Teiste elud" tegevus toimub Ida-Berliinis viis aastat enne Berliini müüri langust ehk 1984. aastal. See oli aeg, mil Ida-Saksamaa valitsus kasutas tolleaegse salapolitsei Stasi abi, et julmalt inimeste järele nuhkida ja sellega oma võimu kindlustada.
Stasi ülemale Gerd Wieslerile (Ulrich Mühe) antakse ülesandeks nuhkida näitekirjanik Georg Dreymani (Sebastian Koch) ja tema kuulsa abikaasa Christa-Maria Sielandi (Martina Gedeck) järele. Antud operatsioon on riigile äärmiselt tähtis ja mängus on kõrgemate poliitiliste ringkondade huvid. Wieseler ei arvesta aga sellega, et mida sügavamale ta jälitavate maailma sukeldub, seda rohkem see teda muudab.
Hävitaja

Kirjeldus

Hävitaja erineb fregatist suurema autonoomsuse ja lahinguvõime poolest. Neid kasutatakse sageli lennukikandjate saatelaevadena. Hävitaja pikkus on tavaliselt 150–175 m ja veeväljasurve u 6000-9000 t. Tänapäeva hävitajate põhirelvaks on juhitavad raketid. Hävitajal on reeglina 3 vahivahetust.

Ajalugu

Laevaklass kujunes välja 19. ja 20. sajandi vahetusel, vastusena torpeedopaatide laiale kasutuselevõtule maailma juhtivate riikide poolt. Hävitaja peamiseks ülesandeks oli suuremate laevade kaitsmine torpeedopaatide rünnaku eest ja iseseisvalt või eskaadri koosseisus torpeedorünnakute teostamine. Sellest, et torpeedosid oli Venemaa Keisririigis kombeks kutsuda iseliikuvateks miinideks, sai laevaklass alternatiivse, venekeelses inforuumis laialdaselt kasutatud nimetuse eskaadrimiinilaev. Esimese maailmasõja ajal lisandus neile ülesannetele ka allveelaevade tõrje ja õhukaitse.
Külma sõja käigus muutus hävitaja roll oluliselt: 1960. aastate alguses said hävitaja peamiseks relvaks juhitavad raketid, hävitajate mõõtmed ja veeväljasurve kasvasid. Tänaseks on peaaegu ära kadunud vahe hävitaja ja raketiristleja vahel ning hävitajast on saanud enamiku mereriikide suurim ja võimsaim sõjalaevatüüp.

Tsitaat

Merekeele nõukoja koosolekul tõi R. Raudsalu lisanäite: "eskaadri miiniristleja jääb alati miiniristlejaks, ehkki võib erinevatesse laevastikuüksustesse kuuludes kanda erinevaid täiendnimesid".
Eduard Špolski

Eduard Špolski (Эдуард Владимирович Шпольский, 23. september 1892, Voronež – 21. august 1975, Moskva) oli vene füüsik.
Tema peamiseks teaduslikuks tegevusalaks oli spektroskoopia ja luminestsentsi uuringud.
Ta oli ajakirja Uspehhi Fizitšeskihh Nauk toimetaja.
Špolski töödele toetus rida uuringuid Tartus füüsika instituudis (Karl Rebane, Tõnu Tamm, jt.) 1960ndail ja 1970ndail aastail.
OpenSCAD

Eelvaade

Kiireks eelvaateks läbi z-puhverdamise kasutab OpenSCAD OpenCSGd ja OpenGLi.
Sarnaselt teistele raalprojekteerimistarkvaradele saab ka OpenSCADis manipuleerida vaadet, kasutades hiirt. Seejuures on skriptis võimalik ka määrata kaamera vaikeasukoht.
3D-vaade võimaldab defineerida detaili värvi.
Visualiseerija arvestab ka valgustusega, kuid valguse asukohta muuta ei ole võimalik.

3D-kehade arvutamine

Lõplikuks visualiseerimiseks kasutab OpenScad CGAL-i, mis nagu mitme muu CSG mootori puhul, milleks võib mõnikord kuluda minuteid või isegi tunde.

Kasutamine

OpenSCADiga saab disainer luua täpseid 3D-mudeleid ja parameetrilisi disainilahendusi, mida saab parameetrite muutmisel vastavalt vajadusele kohandada ja reguleerida.
OpenSCADi dokumendid kujutavad endast inimloetavat ASCII teksti.
Seega OpenSCAD on programmeerijatele suunatud tahkete objektide modelleerimise tööriist ja on kasulik raalprojekteerimistarkvara avatud lähtekoodiga riistvara disainimiseks nagu uurimistööks ja hariduseks vajalikud teadustööriistad.
Põhiliselt kasutatakse OpenSCADi 3D-prinditavate objektide disainimiseks, mis eksporditakse tavaliselt STL-failina

Animatsioon

Lihtsamatest mudelitest on võimalik luua väiksema kaadrisagedusega animatsioone. Animatsioonis saab muuta kõiki parameetreid, olgu selleks siis kaamera asukoht või detailide mõõtmed, positsioon, kuju või olemasolu. Selle saab salvestada piltide kogumina, millest on hiljem võimalik luua video.

Disain

OpenSCAD on CSG mootori pakend ning see omab graafilist kasutajaliidest ja sisseehitatud redaktorit. See on loodud keeles C++. 2018. aasta seisuga kasutab OpenSCAD CGAL-i oma CSG mootorina.
OpenSCADi skripti süntaks põhineb funktsionaalprogrammeerimise filosoofial ning see ei kasuta päris muutujaid.
Varraku tänav

Varraku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna ja Tondiraba asumis
Tänav algab Punaselt tänavalt ja lõppeb Liikuri tänavaga ristudes. Varraku sild on telgjoone suhtes nihkes ida poole. Selle põhjuseks peetakse projekteerimisviga kanali rajamisel. Antud anomaalia tekitab ka liikluse aeglustumist Tähesaju-Varraku tänava ristmikul. 
Aadressil Varraku 14 on Tondiraba jäähall.
Aastatel 1979–1994 kandis tänav Punaarmee leitnant Johannes Lumiste auks nime Johannes Lumiste tänav.
Kutsekool

Kutsekool (ka kutsehariduskool, ebasoovitatav sünonüüm ametikool) on kool, mis annab õpilasele kutsehariduse konkreetsel erialal. Sõltuvalt erialast võtavad Eesti kutsekoolid õpilasi vastu põhihariduse või keskhariduse baasil. Kutsekooli, mis annab kutse kõrval ka keskhariduse, nimetatakse kutsekeskkooliks.
Mitmed kutsekoolid kannavad tänapäeval nime ametikool.
Martin Lipp

Martin Lipp (14. aprill 1854 Vooru – 8. märts 1923 Tallinn) oli eesti vaimulik, rahvusliku liikumise tegelane ja harrastusajaloolane.
Lipp sündis Tarvastu kihelkonnas ja õppis sealses kihelkonnakoolis, seejärel ka Valga kreiskoolis ning lõpuks Tartu Ülikoolis usuteadust. Ta oli kirikuõpetaja Paides, Iisakus, Tartus, Kaarmas ja Nõos. Ta kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi ja Eesti Üliõpilaste Seltsi, samuti tegi kaastööd Perno Postimehele ja Eesti Postimehele. Lipp oli Jakob Hurda toetaja ja lahkus pärast 1881. aastat Eesti Kirjameeste Seltsist. Lipp tegeles ka muusikaga, tema kirjutatud on populaarse laulu "Eesti lipp" sõnad, (algselt kandis pealkirja "Eesti, Eesti, ela sa!"), sellele luuletusele kirjutas helilooja Enn Võrk viisi 1922. aastal ja Juhan Aavik 1933. aastal.
Ta oli ka eesti genealoogia rajajaid, kirjutades mitu suguvõsaloolist raamatut.

Isiklikku

Martin Lipu vend oli Jaan Lipp. Tema tütar Helmi Magdalene oli abielus Rudolf Hurdaga, Jakob Hurda pojaga.
Elektrokardiograafia

Elektrokardiograafia on südamelihase talitluse korral keha pinnal avalduvate pingekõikumiste graafiline registreerimine. Registreerimise tulemusena saadud elektrokardiogrammi (EKG) kujule avaldavad mõju rindkere seina paksus, naha elektriline takistus, südame asend.
Indrek Hargla

Isiklikku

Indrek Hargla isa on Tartu Ülikooli kriminaalõiguse professor Jaan Sootak ja ema filoloog Varje Sootak. Tema abikaasa on lastekirjanik Heli Illipe-Sootak.