google/wiki40b huggingface dataset:
Teine ristisõda

Ristisõja väljakuulutamine

Teine ristisõda kuulutati välja 1145. aastal pärast seda, kui Edessa krahvkond, üks suurimaid ristisõdijate riike, mis oli rajatud pärast Esimest ristisõda, langes Seldžuki päritolu Zengidi dünastiast Mosuli, Aleppo, Hama ja Edessa valitsejast  atabeki Imad ad-Din Zengi moslemite kätte. Tegemist oli esimese ristisõdijate riigiga, mis langes. 
Teise ristisõja Edessa tagasivallutamiseks kuulutas välja paavst Eugenius III, tegemist oli ka esimese ristisõjaga, mida juhtisid Euroopa kuningad – Prantsusmaa kuningas Louis VII ja Saksa kuningas Konrad III. Abi saadi ka paljudelt teistelt tähtsatelt Euroopa aadlikelt. 
Ristisõdijate põhivägede (Kuningas Louis VII ja Konrad III vägede) teekond oli selline: Saksa-Rooma riik, Ungari kuningriik, Bütsantsi keisririik, Konstantinoopol, Pergamon, Antiookia, Jeruusalemm. Hingeline eestvedaja oli Tsistertslaste ordu juht Bernard Clairvaux’st, kes oma kirjutistega propageeris ja põhjendas sõda. Ristisõdijate ees suleti kõik väravad ning neid kardeti kui katku nende metsikuse tõttu. Vastuseks sellele rüüstasid ristisõdijaid linnu, mis neile väravaid ei avanud.

Dorylaeumi lahingud

Kahe kuninga armeed liikusid eraldi läbi Euroopa, mingil põhjusel peeti neid kinni Bütsantsi keisri Manuel I Komnenose poolt. Siis ületasid ristisõdijate väed Bütsantsi territooriumi ja liikusid Anatooliasse. Mõlemad ristisõdijate väed said lüüa Seldžuki türklaste poolt 1147. aasta Dorylaeumi lahingutes.

Damaskuse piiramine

Louis VII ja Konrad III jõudsid oma vägede jäänukiga aga siiski Jeruusalemmani ning ründasid 1148, üsna lootusetus olukorras Damaskust, mille oli vallutanud Zengi poeg ja järglane Nūr ad-Dīn. 
Akko nõukogul juunis 1148 olid ristisõdijate kuningad Louis VII ja Konrad III ning Melisende ja Balduin III leppinud kokku Damaskuse ründamises. Zengi valdused olid jaotatud tema poegade vahel ning Damaskus oli sõlminud liidu Zengi poja, Aleppo emiir Nūr ad-Dīniga. Damaskus valiti näiteks Aleppo asemel ristisõja sihtmärgiks, kuna ununenud polnud lõputud Damaskusest saadetud rünnakud Jeruusalemma suunal ning geograafiliselt oleks Damaskuse vallutamine andnud head eeldused Edessa piiramiseks. Järgnenud Damaskuse piiramine kukkus täielikult läbi. Ristisõdijad said viie päevaga lüüa ja olid sunnitud taanduma.

Ristisõja tulemus

Teine ristisõda oli täielik läbikukkumine ristisõdijatele ja suur võit moslemite jaoks. Selle tulemusel tõusis ka moslemite julgus ristisõdijate ees, mis omakorda viis 1187. aasta Jeruusalemma vallutamiseni, mis omakorda põhjustas Kolmanda Ristisõja 12. sajandi lõpupoolel.

Ristisõdijate tegevus Euroopas

Ainus edukas üritus toimus aga rekonkista käigus Vahemere teises otsas, Portugalis, kus üks ristisõdijate vägi, mis oli laevaga teel pühale maale, tegi peatuse ning aitas vallutada Lissaboni 1147. aastal. Hiljem nad vallutasid veel Sintra, Almada, Palmeda ja Setubali linna Portugali aladel ning neil õnnestus seal end ka kindlustada. 
Samal ajal algas ka esimene Põhjala ristisõdadest – Vendi ristisõda, mille eesmärk oli pöörata paganaid Ida-Euroopas kristlusse.
Jaxy

Jaxy on 1995. aastal moodustatud eesti rokkansambel. Ansamblis musitseerivad Ott Jalakas, Kertu Vaino, Veiko Tõkman, Viktor Vassiljev, Kristo Rajasaare, Elmu Värk, Raul Vaigla, Risto Rebane ja Aulis Nemvalts.
Juri Lotmani mälestusmärk

Juri Lotmani mälestusmärk on Eesti kirjandusteadlase ja semiootiku Juri Lotmani auks Tartu Ülikooli Raamatukogu ette püstitatud mälestusmärk. 
See on metallist, veest ja valgusest koosnev torustikuline portree, mille alla on ehitatud ja sisustatud tehnokamber. Mälestusmärk asub Tartus Vanemuise tänava ja Struve tänava ääres Tartu Ülikooli Raamatukogu esisel platsil Tartu Ülikooli Raamatukogu purskkaevu kagupoolses osas.
Skulptuuri autorid on Tartu Kõrgema Kunstikooli professor Mati Karmin ja arhitekt Andres Lunge ning skulptuuri koostaja on Erik Haavistu. 
Viiest 15-meetrisest terastorust skulptuuri idee põhineb Juri Lotmani autošaržil.
Mälestusmärk avati 6. oktoobril 2007. Avamisel kõnelesid Tartu linnapea Urmas Kruuse, kultuuriminister Laine Jänes, Tartu Ülikooli rektor Alar Karis ja Rahvusvahelise Semiootikaassotsiatsiooni president professor Eero Tarasti.
Orbiidi ekstsentrilisus

Taevakeha orbiidi ekstsentrilisus on parameeter, mis näitab, kui palju selle orbiit (trajektoor), millel see tiirleb ümber teise taevakeha või möödub sellest, hälbib ringjoonest. Kui ekstsentrilisus on 0, siis orbiit on ringjooneline;  kui ekstsentrilisus on 0 ja 1 vahel, siis orbiit on elliptiline;  kui ekstsentrilisus on 1, on see paraboolne paoorbiit; kui ekstsentrilisus on üle 1, on see hüperboolne orbiit. Ekstsentrilisus on üks orbitaalelemente.
Termin tuleneb koonuselõigete parameetrist ekstsentrilisusest, sest Kepleri orbiidid on koonuselõiked.
Mõistet üldistakse ka juhule, kui tegu on kahe kehaga kauguse ruuduga pöördvõrdelise jõu väljas.
Tavaliselt kasutatakse seda mõistet kahe keha probleemi puhul, kuid seda laiendatakse ka galaktikas Klempereri rosetina liikuvatele taevakehadele.
Pirita bussijaam

Pirita bussijaam oli bussijaam Tallinnas Pirita linnaosas.
1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Moodne bussijaam valmis 1940 ja selle projekteeris arvatavasti Roman Koolmar (projekteerijaks on nimetatud ka Arthur Jürvetsoni).
Jõgeva Kultuurikeskus

Jõgeva Kultuurikeskus on Jõgeval aadressil Aia tänav 6 asuv kultuurikeskus.
Keskuse juhataja on Ainar Ojasaar.
Velise Ristija Johannese kirik

Velise Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik, mis asub Velise külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas.
Kirik on arvele võetud ehitismälestisena.
See on ehitatud aastatel 1888–1889. Punastest tellistest historitsistlikus stiilis hoone arhitekt oli Erwin Bernhardt. Kiriku juurde ehitati veel preestrimaja, ait-tõllakuur, saun ja puukuur. Algselt oli kirik planeeritud ehitada Kalase talu maale ja sinna jõuti kohale vedada ka osa ehituskive. Plaanist sai teada Velise mõisa omanik parun Maydell ja kuna Kalase oli renditalu, keelas parun sinna kiriku ehitamise. Uus ehitusplats saadi Kõhi talu maadele. Kuna see talu oli välja ostetud, siis seal paruni sõna enam ei maksnud.
Tähtvere-Vorbuse külanõukogu

Tähtvere-Vorbuse külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Tähtvere külanõukoguga.
1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused

1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused olid VII kergejõustiku maailmameistrivõistlused, mis toimusid 20.–29. augustil Sevillas Hispaanias.

Eestlaste osalemine

Eesti sportlasi osales 7: kümnevõistlejad Erki Nool ja Indrek Kaseorg, kettaheitjad Eha Rünne ja Aleksander Tammert, kõrgushüppaja Kärt Siilats, maratonijooksja Jane Salumäe ja 800 meetri jooksja Urmet Uusorg.
Willam Belli

Willam Belli (sündinud 30. juunil 1982 Philadelphias, Pennsylvanias, Ameerika Ühendriikides) on Ameerika Ühendriikide näitleja, drag queen, blogija, laulja ning laulukirjutaja. Tema tuntumad esinemised on transseksuaalse Cherry Pecki roll telesarjas "Nip/Tuck" ja osalemine televõistluse "RuPaul's Drag Race" 4. hooajal, kus ta on olnud sarja ainus diskvalifitseeritud võistleja. Lisaks näitlemisele on olnud menukad tema paroodiavideod "Chow Down" ja "Boy is a Bottom", mille ta on teinud oma Los Angelese drag queen'ide poptrioga DWV. Ansambel lagunes 2014. aasta juunis isiklike vastuolude tõttu.
Nymphalis

Nymphalis on perekond liblikalisi, mida on mõnede süstemaatikute poolt kasutatud.
See perekond liidab tavaliselt eraldi käsitletavaid perekondi Aglais, Inachis, Polygonia ja Kaniska.
Nii on sel puhul koerliblika ladinakeelseks nimeks mitte Aglais urticae, vaid Nymphalis urticae.
Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester

Viljandi Muusikakooli Puhkpilliorkester on 2004. aasta sügisel tegevust alustanud puhkpilliorkester Viljandi Muusikakoolis.
Puhkpilliorkestris hakkavad noored mängima juba teisest pilliõppimise aastast.
Adam Afzelius

Adam Afzelius (8. oktoober 1750 Larv, Västergötland – 20. jaanuar 1837 Uppsala) oli rootsi loodusteadlane, kes on tuntud eeskätt botaanikuna. 
Ta oli Karl Linné viimane õpilane. 
Ta tegutses Uppsala ülikoolis alates 1777 idamaade keelte õppejõuna ja alates 1785 botaanika demonstraatorina. Aastatel 1792–1794 viibis ta uurimisreisil Sierra Leones. . Alates 1796 oli ta saatkonna sekretär Londonis. 19. aprillil 1798 valiti ta Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks. Pärast tagasipöördumist Rootsi võttis ta jälle tagasi oma töökoha botaanika demonstraatorina Uppsalas. 1802 valiti ta Zoofütoliitilise Ühingu presidendiks – hiljem nimetati see ümber Linné Instituudiks. 1812 sai ta Uppsala ülikooli materia medica professoriks.
Lisaks paljudele bioloogiaalastele teostele avaldas ta 1823 Carl von Linné eluloo.
Tema nimelühend taimenimedes on Afzel.
Tema järgi on nime saanud taimeperekond afseelia (Afzelia). Heinrich Wilhelm Schott nimetas tema järgi võhalise taime Anubias afzelli.

Isiklikku

Keemik Johan Afzelius oli tema vend. Teine vend Pehr von Afzelius (1760–1843) sai 1801 Uppsala ülikooli meditsiiniprofessoriks ja sai oma nimesse sõna "von" siis, kui ta aadlikuks tõsteti.
Järva-Jaani raudteejaam

Järva-Jaani raudteejaam oli raudteejaam Türi-Paide-Tamsalu raudteel aastatel 1920–1972. Jaam asus raudtee 41, kilomeetril. Avamisajal jäi jaam Järva-Jaani kihelkonda Järva-Jaani kirikumõisa maadele. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb jaama asukoht Järva valda Järva-Jaani alevisse. Jaamast on säilinud jaamahoone ja jaamatööliste elamu.
Esimene jaamahoone valmis juba Esimese maailmasõja ajal, mil raudteed ehitati. Raudtee ametliku avamise järel ehitati selle asemele uus hoone, mis hävis Teise maailmasõja ajal. Säilinud on süja järel rajatud kolmas hoone.
Kaardil aastast 1938 on Järva-Jaani ja Esna  raudteejaamade vahele märgitud veel Õle raudteepeatus.
Emirates NBD Bank

Emirates NBD Bank PJSC on Dubai valitsusele kuuluv pank ja varade osas Lähis-Ida üks suuremaid pangakontserne. Emirates NBD asutati 19. juunil 1963, kui H. H. Šeik Rashid bin Saeed Al Maktoum allkirjastas Dubai National Bank (NBD) põhikirja, millest sai esimene Dubais ja Araabia Ühendemiraatides (AÜE) asutatud riiklik pank. 
31. detsember 2018 seisuga oli panga koguvara 500,3 miljardit AED. Kontsernil on tegevused AÜE-s, Egiptuses, Indias, Saudi Araabia Kuningriigis, Singapuris, Ühendkuningriigis ning esindusi Hiinas ja Indoneesias.
Nõmme-Harku terviserada

Nõmme-Harku terviserada on 15 kilomeetri pikkune valgustatud terviserada, kus saab suusatada, joosta, sõita jalgrattaga ja harrastada kepikõndi.

Loomine

15 kilomeetri pikkune valgustatud terviserada loodi 2006. aastal, kuna Nõmme Spordikeskuse radade koormus kasvas nii suureks, et ei mahutanud enam kõiki spordihuvilisi ära. „Kuna looduslikud rajad on Harku parkmetsas olemas ja need leiavad igapäevast kasutamist, oleks vaja radade aastaringseks süsteemseks kasutamiseks arendada piirkonna infrastruktuuri, rajada autoparklaid ja ehitada välja valgustus. Otstarbekas on liita Harku parkmetsa rajad Nõmme spordikeskuse olemasolevate valgustatud liikumisradadega, mis võimaldaksid kokku saada 15 kilomeetrit omavahel seotud valgustatud liikumisradu,” selgitas Rainer Vakra. "Nii mastaapse projekti teostamisel tuleb ühendada kõik asjast huvitatud jõud ja toetajad. Meie sarnased ettevõtmised Eesti terviseradade valgustamisel näitavad, et valgustuse rajamine maksab umbes 300 000 krooni (umbes 19 000 eurot) kilomeeter," ütles Sandor Liive. Harku metsaparki kavandatavad valgustatud liikumisrajad tulid kogupikkusega kümme kilomeetrit. Radade ja juurdepääsuteede valgustamiseks oli tarvis rajada valgustust ligikaudu 13,5 kilomeetrit. Nõmme spordikeskuse direktori Toomas Klaseni sõnul olid juba siis radadel IAAF-i sertifikaadid, mis võimaldab seal pidada ka rahvusvahelisi võistlusi. SA Eesti Terviserajad juhatuse esimehe Jaanus Pullese sõnul on Eesti Terviseradade projekt, mille tulemusena on värskelt rekonstrueeritud kogu Nõmme spordikeskuse 5 km ringi rajavalgustuse võrgustik, Merko Ehituse, Eesti Energia ja Hansapanga (praegune Swedbank) ning Kultuuriministeeriumi ja Eesti Suusaliidu algatatud ettevõtmine Eesti looduslike sportimiskeskuste uuendamiseks. Ettevõtmise eesmärgiks oli toetada Eestimaa liikumis- ja spordiradade väljaarendamist, et kindlustada looduses aastaringse ja tasuta aktiivse liikumisvõimaluse kättesaadavus kõigile huvilistele.

Tänapäev

Nõmme Spordikeskus haldab Nõmme ja Harku parkmetsas liikumisradu, mis on kasutusel aastaringselt. Seni on välja ehitatud 1, 2, 3, 5 ja 15 km pikkused rajad, mis on märgistatud ja valgustatud. Nõmme parkmetsa liikumisrajad on ühendatud Harku metsa liikumisradadega turvalise tunneli kaudu. Talvel kaetakse rajad vajadusel kunstlumega, mille tegemiseks on keskusel tänapäevane lumemasin; radu hooldatakse regulaarselt rajatraktoriga.
Harku ringil toimuvad regulaarselt jooksuvõistlused, neist tuntuim on kaks korda aastas Sweco Projekt AS-i ja Nõmme LOV koostöös korraldatav Rabajooks, millel lööb aprillis ja oktoobris kaasa paar tuhat spordisõpra.
2009. aasta seisuga on Nõmme-Harku terviserajad Eesti pikimad valgustatud terviserajad.
Giga Bokeria

Giorgi (Giga) Bokeria (გიგა ბოკერია; sündinud 20. aprillil 1972) on Gruusia poliitik. Ta on Ühinenud Rahvusliku Liikumise liige ning üks selle asutajaid. Bokeriat on peetud Rahvusliku Liikumise halliks kardinaliks ja Mihheil Saakašvili kõige lähedasemasse usaldusaluste ringi kuuluvaks isikuks.
Bokeria mängis olulist rolli "rooside revolutsiooni" ettevalmistamisel. Tema abiga toodi Gruusiasse rahumeelse revolutsiooni läbiviimise tehnikaid õpetama Serbia noorteliikumise Otpor aktivistid.
2004. aastal valiti Bokeria Gruusia parlamenti. Aastatel 2005–2008 oli ta Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee asepresident.
2008. aasta aprillis määrati Bokeria riigi asevälisministriks. Alates 2010. aasta novembrist on Bokeria presidendi julgeolekunõunik ja Julgeolekunõukogu sekretär.
Vladas Radvilavičius

Vladas Radvilavičius (sündinud 16. märtsil 1972 Tallinnas) on leedu päritolu Eesti ettevõtja ja näitleja, vallavolikogu liige. 
Ta mängib Eesti telesarjas "Pilvede all". 
Aastal 1991 lõpetas ta kiitusega Tallinna Polütehnikumi elektronarvutusmasinad ja -seadmed eriala.
Vladas Radvilavičius on mitmekordne Eesti meistrivõistluste medaliomanik ujumises.
Mati Brauer

Mati Brauer (24. september 1945 – 16. detsember 2015) oli eesti helirežissöör.
Eesti rahvusliblikas

Eesti rahvusliblikas on Eesti Lepidopteroloogide Seltsi ettevõtmisel valitav liblikaliik, täiendamaks Eesti sümboolikat.
Valimine toimus 2017. aasta lõpukuudel. 
Valimisteks esitati järgmised liigid (sulgudes saadud häälte arv ja protsent, hääletanuid oli kokku ligi viis tuhat): sini-paelöölane (861, 17,31%), rohukedrik (112, 2,25%), leinaliblikas (420, 8,44%), raba-võiliblikas (191, 3,84%), mustlaik-apollo (99, 1,99%), pääsusaba (2664, 53,56%), lapsuliblikas (282, 5,67%), harilik päevakoer (162, 3,26%) ja silmiksuru (183, 3,68%).
Rahvusliblikaid on valitud paljudes maades. Näiteks Soome rahvusliblikas on kevadsinitiib (Celastrina argiolus), Malaisia rahvusliblikas on Trogonoptera brookiana, Sri Lanka rahvusliblikas Troides darsius, Singapuri rahvusliblikas Pachliopta aristolochiae, jne.
Pakasmäe mõis

Pakasmäe mõis ehk Pakamäe mõis (saksa keeles Pakkasma, Pakkama) oli karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal. See kuulus Laupa mõisa juurde.
Meger

Meger ehk megaoommeeter on kantav mõõteriist väga suurte takistuste mõõtmiseks kõrgel pingel (250, 500, 1000 ja 2500 V, mida mõõteriist ise genereerib. Kasutatakse põhiliselt elektroenergeetikas elektrikaablite, elektrimasinate mähiste jt isolatsioonitakistuse mõõtmiseks.
Meger koosneb tavaliselt kaheraamilisest magnetelektrilisest logomeetrist, mille skaala on gradueeritud kilo- ja megaoomides, vändaga käitatavast alalisvoolugeneraatorist pingega 100...2 500 V ja ühendusjuhtmetest.
Logomeetri näit sõltub ainult tema kahte mähist (ja nendega jadamisi ühendatud takistusi) läbivate voolude suhtest, mitte aga toitepinge väärtusest ega liigist (alalis- või vahelduvpinge).
Emil Musso

Isiklikku

Abiellus 14/26. septembril 1880 Elisabeth Ammoniga (22. august/3. september 1857 Tartu – 4. juuli 1924 Tartu).
Duoloog

Duoloog (ladina sõnast duo 'kaks' ja kreeka sõnast logos 'sõna, kõne') on kahe tegelase vaheline kõnelus näidendis ja eepilistes žanrides.
Duoloog on dialoogi erijuhtum.
Hobøli vald

Nimi

Hobøli vald sai oma nime vana Hobøli talu (muinaspõhja: Hóbœli) järgi, kuna sinna rajati paikkonna esimene kirik. Talunime esimene osa hór ehk hár tähendab "kõrg" ja lõpp  bœli tähendab  "talu". Niimoodi tähendab nimi "talu, mis paikneb kõrgemal". Aastani 1889 kirjutati nimi "Haabøl".

Vapp

Hobøli valla vapp kinnitati 30. augustil 1985. Rohelisel kilbil on kujutatud hall looklev jõgi jõeloogedega. Vapp näitab valla kujutist ülaltpool. Valla territoorium on üldiselt suur jõeorg, kus lookleb Hobølelva jõgi.
Ludovico Marchetti

Ludovico Marchetti (10. mai 1853 Rooma – 20. juuni 1909 Pariis) oli itaalia maalikunstnik. Õppis Hispaania maalikunstniku Mariano Fortuny y Marsali juures, kellel oli 1870ndatel Roomas stuudio.
1878. aastal siirdus ta 25-aastaselt Prantsusmaale. Ta jätkas õpinguid ja astus üles Pariisis Salongis, samuti Berliini ja Müncheni kunstisaalides.
Nagu paljud tema kaasaegsed, keskendus ta ajaloolistele maalidele – stseenidele möödanikust. Tema lemmikteemadeks olid 18. sajandi kavalerid, ratsaväelased ja trubaduurid, kes olid rikkalikult värvilistes riietuses.
Marchetti jäi surmani Pariisi.
Pisisaare Algkool

Pisisaare Algkool on algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. Pisisaare Algkool on munitsipaalkool.
Kooli asutas 1853. aastal Pajusi mõisa omanik von Wahl mõisatööliste lastele. Kool tegutseb 2008. aastast lasteaed-algkoolina. Õppetöö toimub 1872. aastal ehitatud koolimajas.
Hoones paikneb 5 klassiruumi, spordisaal, lasteaia rühmaruumid, 40-kohaline söökla, köök ning hulk abiruume. 2011/2012. õppeaastal õppis kooli 6 klassis 24 õpilast ja lasteaia liitrühmas käis 22 last.
Metsaneenetsi keel

Metsaneenetsi keel on samojeedi keelte hulka kuuluv keel või neenetsi keele murderühm, mida kõnelevad metsaneenetsid, kes elavad Handi-Mansimaal. Metsaneenetsi keel on väga ohustatud keel.
Uurali keelkonna kõigile keeltele omaselt on metsaneenetsi keel soovõrdne, selles puudub grammatiliselt sugu.

Fonoloogia

Rõhulistes silpides eristatakse pikki ja lühikesi vokaale, rõhututes silpides eristust ei ole. Pikad vokaalid esinevad sagedamini kui lühikesed, kuid ühesilbilistes sõnades on vokaal alati lühike. 
Konsonantfoneeme on 24. Helilisus ei ole tähendust eristav, kuid palatalisatsioon on.
Pseudoeryx

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.

Sünonüüm

Pseudoerux on maoperekonna kummiboa taksonoomiline sünonüüm.
Kamaroŭka

Ajalugu

Piirkond oli varem soine. Veel aastal 1902 kirjutas linnaaarst N. Vladimirov linnavõimudele, et selles piirkonnas on nii palju sääski, et see on inimestele ohtlik. Ühe teooria järgi ongi sääsed seal asunud külale nime andnud, teine põhineb kohalikul legendil usumäratseja Fedkast, kes seal elas ja kelle hüüdnimeks oli Sääsk. Kolmanda hüpoteesi esitas valgevene ajaloolane P. Rusav, kes lähtus sellest, et vanematel kaartidel olid soo nimekujuks Komorovi soo, seega võis nimi tuleneda soosse rajatud hüttidest.
Sealne küla oli kuni aastani 1812 Radziwillide valduses, seejärel läks see Wankowiczite valdusesse. XIX sajandi lõpus liideti piirkond Minskiga. Aastal 1911 sooritas sealsel väljakul lennu Sergei Utotškin, seda lendu ka filmiti. Aastal 1925 asuti sealset sood kuivendama. Aastal 1929 avati trammiliin, mis ühendas linnaosa Minski südalinnaga. Aastal 1953 hakkasid linnaosa tänavatel liiklema ka trollid. Sealsel väljakul peatus enne loomaaia rajamist rändloomaaed. Aastal 1979 rajati selle väljaku asemele Kamaroŭka turg.
Billie Holiday

Elulugu

Ta ema oli ainult 13-aastane, kui Billie Baltimore'is sündis. Ta isa mängis mitmes bändis kitarri ja oli enamiku ajast tööl. 
Tüdruk oli ainult kümnene, kui ta saadeti internaatkooli ümber kasvama, tema kuritegu seisnes selles, et ta lasi end keskealisel naabril vägistada.
Erikoolist vabanedes sai temast prostituut, kuid Billie peamine töö bordellis oli peibutaja roll. Selle töö eelis oli tutvus džässiga. Lõbumajas mängis alati muusika ja Billie esimene laulukogemus pärinebki sealt, kui ta muusikale vaikselt kaasa ümises.
Peagi omandas ta reputatsiooni kui ablas armuke. Peaaegu kõik neist olid muusikud. Pikka aega oli tema elus üks trummar, keda tunti nimega Big Sid. Sageli olid ta armukesteks nende klubide omanikud, kus ta esines. 
Ta käis oopiumitubades, pruukis kokaiini ja lõpuks arenes tal välja heroiinisõltuvus. Ta suri rahatuna 44-aastaselt.
Étienne Laspeyres

Ernst Louis Étienne Laspeyres (28. november 1834 Halle – 4. august 1913 Gießen) oli saksa majandusteadlane.
Lõpetas Halle gümnaasiumi ning õppis 1853–1859 Tübingeni, Berliini, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolides õigusteadust ja kameraalteadusi; õigusteaduse doktor (1857, Halle ülikool), filosoofiadoktor (1860, Heidelbergi ülikool). Töötas 1860–1864 Heidelbergi ülikoolis eradotsendina, 1864–1866 Baseli ülikoolis ja 1866–1869 Riia Polütehnikumis poliitökonoomia professorina, 1869–1873 Tartu Ülikoolis, 1873–1874 oli Karlsruhe Polütehnikumi ja 1874–1900 Giesseni ülikooli professor. Sai tuntuks agregaatindeksite teooria loojana.
Ta oli Tartu Ülikooli geograafia, etnograafia, statistika ja poliitökonoomia professor 1869–1873.
Helju Rammo

Helju Rammo (9. mai 1926 – 25. juuli 1998) oli eesti laste- ja näitekirjanik.
Helju Rammo sündis Tallinnas lillemüüja tütrena, õppis 1934–1941 Tallinna 14. algkoolis, 1941–1943 Tallinna 9. Keskkoolis ja 1947–1948 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkoolis, seda lõpetamata.
Töötas ajalehes Noorte Hääl 1950–1955 ja ajakirjades Täheke ja Pioneer 1960–1964. Alates 1964. aastast oli ta kutseline kirjanik Tallinnas, Kirjanike Liidu liige alates 1978. aastast.
Esimene Helju Rammo jutt ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Esikraamat "Salgajuht Mare" ilmus 1966. aastal. Raamatus kujutati tolleaegset kooli- ja pioneerielu läbi huumoriprisma. Helju Rammo on avaldanud kolm lühijuttude kogu noortele: "Üks omamoodi poiss" (1968), "Passita täismees" (1970) ja "Päästerõngas iseendale" (1983). Nooremale koolieale on kirjutatud kogumikud "Riukaraamat" (1976) ja "Kogel-mogel" (1993). 1977. aastal ilmunud "Imekaru" on seiklusjutu paroodia.
Helju Rammo on kirjutanud ka lastenäidendeid, mis on avaldatud kogumikes "Üks imelik pimesikumäng" (1975) ja "Pimesikumängust hambatülini" (1985). Helju Rammo näidendeid on lavastatud Eesti teatrites ja ka väljaspool Eestit. Helju Rammo kirjutas ka kuuldemänge ja näidendeid täiskasvanutele.

Isiklikku

Helju Rammo oli abielus luuletaja ning laste- ja noorsookirjaniku Adolf Rammoga. Näitleja Leida Rammo on Helju Rammo õde.
Avigliano

Haldus

Avigliano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Atella, Bella, Filiano, Forenza, Pietragalla, Potenza, Ruoti.
Avigliano halduspiirides asuvad järgmised asulad ja asumid: Badia, Bancone di Sopra, Bancone di Sotto, Bruciate di Sopra, Bruciate di Sotto, Bufolaria, Canarra, Canestrelle, Carpinelli, Cascia, Castel Lagopesole, Cerza Montanara, Chicone, Ciccolecchia, Contrada Cefalo, Frusci, Gallicchio, Gianturco di Sant'Angelo, Giardiniera Inferiore, Giardiniera Superiore, Lacciola, Lazzi e Spilli, Limitone, Masi, Masseria Bozzelli, Masseria Nardella, Mezzomiero, Miracolo, Moccaro, Montemarcone Alto, Montemarcone Basso, Pantani, Paoladoce, Patacca, Piano del Conte, Piano del Lago, Possidente,Riseca Don Ciccio, Salinas, Sant'Angelo, Sarachelle, Sarnelli, Sassano, Sceppi, Signore, Spinamara, Stagliuozzo, Stolfi, Torretta, Ualano, Valvano Corbo.

Ajalugu

Esimene kirjalik vihje Aviglianole sisaldub 1127. aasta 13. novembriga dateeritud dokumendis, kui alad olid normannide võimu all.

Raudtee

Avigliano territooriumil asub 4 raudteejaama.
Planargia

Planargia (sardi keeles Pianàlza) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas.
Peamine keskus on Bosa. Piirkonna kümme valda jagunevad kahe provintsi vahel: Bosa, Flussio, Magomadas, Modolo, Montresta, Sagama, Suni, Tinnura ja Tresnuraghes on Oristano provintsis ning Sindia Nuoro provintsis. Planargia piirneb Sassarese, Meilogu, Marghine ja Montiferru piirkonnaga.