Ted Cruz

Karjäär

Ted Cruz sündis Kanadas Alberta provintsis Calgarys, kus tema programmeerijatest vanemad töötasid naftatöötlusettevõttes. Kuni 2014. aastani oli Cruzil USA ja Kanada topeltkodakondsus. 1973. aastal naasis perekond Texasesse. Isa Rafael Cruz y Diaz on sündinud Kuubal, kust siirdus 1957. aastal õppima Texase Ülikooli Austinis. Ameerika Ühendriikide kodakondsuse omandas ta naturalisatsiooni korras alles 2005. aastal ja on viimasel ajal teeninud protestantliku jutlustajana. Ameeriklannast ema Eleanor Wilson on pärit Delaware'i osariigist.
Cruz lõpetas Princetoni ülikooli bakalaureusekraadiga avalikus poliitikas ning omandas Harvard Law School'is juristikutse. Ülikooli ajal paistis ta silma osava väitlejana ning võitis nii üleriigilisi kui ka Põhja-Ameerika väitluse meistrivõistlusi. Poliitikasse siirdus Cruz 1999. aastal, kui ta liitus hiljem presidendiks valitud George W. Bushi valimismeeskonnaga ning nõustas tulevast presidenti sisepoliitikas. President Bushi administratsioonis töötas Cruz esialgu Justiitsministeeriumis, siis aga sai temast Fõderaalse Kaubanduskomisjoni poliitika planeerimise direktor. 2003. aastal nimetati Cruz Texase osariigi peaadvokaadiks (Solicitor General), kus ta oli järgmised viis aastat, mille järel töötas Houstoni õigusfirmas Morgan, Lewis & Bockius LLP.
2012. aastal otsustas Cruz kandideerida Kay Bailey Hutchinsonist vabanevale Texase senaatori kohale. Teda toetas tookord laineharjal olnud Tea Party liikumine. Kuigi vabariiklaste eelvalimiste esimeses voorus jäi Cruz tookordse Texase asekuberneri David Dewhursti järel teiseks, õnnestus tal nimekat konkurenti võita teises voorus ning lõppvalimistel sai ülekaaluka võidu demokraat Paul Sadleri üle. 2018. aastal esitas Cruzile väljakutse Esindajatekoja liige El Pasost Beto O'Rourke, kuid tasavägises heitluses õnnestus Cruzil konkurent napilt alistada.
2016. aastal osales Cruz presidendivalimiste vabariiklaste eelvoorus, kus ta alustas hästi, võitis 12 osariigis, sh veebruaris esimesed eelvalimised Iowas, kogus 559 valijamehe toetuse, kuid jäi hilisema presidendi Donald Trumpi järel teiseks ning peatas oma kampaania mais, veel enne eelvalimiste lõppu. Valimiskampaanias toetus Cruz esialgu eelkõige sotsiaalselt konservatiivsetele vabariiklastele, kuigi suutis enda taha koondada ka teisi Trumpi vastustavaid erakonna liikmeid. 23. septembril 2016 teatas Cruz ametlikult oma toetusest Donald Trumpile, millega ta erines vabariiklaste eelvalimistel kolmandaks jäänud Ohio kubernerist John Kasichist. Valimiste ajal oli Cruz Donald Trumpi häälekas kriitik, mistõttu Trump õnnistas teda hüüdnimega "lyin' Ted" (valetav Ted), süüdistas tema isa segatuses president John Fitzgerald Kennedy atentaati 1963. aastal Houstonis ning pani kahtluse alla Cruzi õiguse sünnipärasele USA kodakondsusele. Hiljem on Cruz olnud president Trumpi üks kõige lojaalsemaid toetajaid USA senatis.
Ted Cruzi võib pidada üheks kõige konservatiivsemate vaadetega seadusandjaks Ameerika Ühendriikide Senatis, kes eitab kliimamuutuste inimtekkelisust, pooldab karmikäelist immigratsioonipoliitikat, ei toeta osapoolte võrdsust abielus, nagu ta on vastu ka samasooliste abielule ning on president Obama tervishoiupoliitika (Obamacare) veendunud vastane. Välispoliitikas on Cruz vastu suhete parandamisele Kuubaga ja Iraani tuumaleppele. Ta on esitanud seaduseelnõu Golani kõrgendiku Iisraeliga liitumise tunnustamiseks.