google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti NSV floora

"Eesti NSV floora" on 11-köiteline teaduslik teos Eesti taimestikust.
See on kõige täielikum ülevaade Eestis kasvavaist soontaimede liikidest. Teos haarab nii pärismaiseid kui võõrliike. Teos kasutab Cronquisti süsteemi.
Ta ilmus aastail 1953–1984. Raamat koostati Zooloogia ja Botaanika Instituudi botaanika osakonna poolt, mille juures on ka Eesti suurim teaduslik herbaarium. Teos hakkas ilmuma August Vaga initsiatiivil, hiljem oli selle eestvedaja Liivia Laasimer.
Eraldi raamatuna on ilmunud "Eesti floora registrid" (toimetanud Vilma Kuusk ja Toomas Kukk) 1998. aastal.
Köiteid on illustreerinud Eduard Maaser (kd. 1 2.tr., 2, 3, 4, 7, 10), Guara Muuga (kd. 4, 6, 8, 9, 11), Vambola Maavara (kd. 2, 8), Eevart Arrak (kd. 4, 5, 8), Melanie Arrak (kd. 4, 5, 10), Albert Üksip (kd. 7), Salme Lill (kd. 3, 7) alias Salme Tuulse (kd. 4, 5, 8).
Lendliis

Lendliis (inglise keeles lend 'laenutama' + lease 'rentima'), ametlikult An Act to Promote the Defense of the United States, oli abiandmisprogramm, mida USA rakendas Teise maailmasõja ajal (1939–1945) oma liitlaste suhtes. 
11. märtsil 1941 vastuvõetud seadusega (Lend-Lease Act) volitas USA Kongress presidenti osutama ainelist abi igale riigile, mille kaitset president peab oluliseks USA enda kaitse seisukohast. 
1941–1945 andis USA kahepoolsete kokkulepete alusel laenuks ja rendile relvi, lahinguvarustust, laskemoona, laevu ja muid veovahendeid, toor- ja toiduaineid, seadmeid, patente, kokku 50 miljardi dollari väärtuses (sellest Briti impeeriumi maadele umbes 31 miljardi dollari, Nõukogude Liidule umbes 11 miljardi dollari väärtuses). Sõja ajal hävinut ja kasutatut ei tulnud hüvitada. Lendliisi alusel sai USA oma partnereilt omakorda ligikaudu 8 miljardit dollari väärtuses teenuseid ja kaupa. Aastal 1972 oli Nõukogude Liidul maksmata veel 722 miljonit dollarit lendliisi võlgadest.
Triktrak

Triktrak ehk backgammon on üks maailma vanemaid kahe inimese lauamänge. Mängulaual on 24 kitsast kolmnurka ehk kiilu, millel paiknevad kivid.
Kummalgi mängijal on mängu alguses laual 15 kivi. Eesmärk on esimesena kõik oma kivid laualt eemaldada. Kive liigutatakse kahe täringu veeretamisel saadud arvu jagu.
Tõnis Kindi valitsus

Tõnis Kindi valitsus oli Eesti oli eksiilvalitsus 1. märtsist 1964 – 8. maini 1971.
WSOP

WSOP on ingliskeelse termini "World Series of Poker" lühend, mida nimetatakse ka sportliku pokkeri maailmameistrivõistlusteks. Koosneb hulgast kõrvalturniiridest ning põhiturniirist. Toimub alates 1970. aastast Las Vegases.
WSOP põhiturniiril osalemine maksab $10 000 ning auhinnafond ületab viimastel aastatel mistahes spordivõistluse oma maailmas. Põhiturniiril mängitakse populaarseimat pokkerivariatsiooni Texas Hold'em no limit.  
Neli pokkerimängijat on võitnud WSOP põhiturniiri vähemalt kahel korral: Johnny Moss, Doyle Brunson, Johnny Chan ja Stu Ungar.
Margus Rääk

Saavutused

Margus Rääk saavutas 17-aastaselt Eesti meistrivõistlustel 1999. aastal esikoha Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 69 kg.
Tartumaa parim maadleja 2010. aastal.

Eesti meistrivõistlused

2000. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2010. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht.

Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused

1999. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
2000. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht.

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1997. aastal kadettide maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses  Mariboris sai Margus Rääk 30 osavõtja hulgas 27. koha.
2001. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses  Taškendis sai Margus Rääk 32 osavõtja hulgas 27. koha.
2000. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses  Nantes sai Margus Rääk 32 osavõtja hulgas 29. koha.

Rahvusvahelised turniirid

Põhjamaade meistrivõistlused
2000. aastal  Vaajakoskis saavutas Margus Rääk juunioride vanuseklassis 3. koha.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1999. aasta – 6. koht.

Lisaks

Margus Rääk kuulub spordiklubis Englas Voldemar Pressi treeninggruppi.

Klubid

Tartu Kalev/Englas 
Östhammar BK
Matsalu rahvuspark

Kaitsealused pesitsevad liigid

väike-konnakotkas Aquila pomarina, laanepüü Bonasa bonasia, hüüp Botaurus stellaris, mustviires Chlidonias niger, valge-toonekurg Ciconia ciconia, roo-loorkull Circus aeruginosus, välja-loorkull Circus cyaneus, soo-loorkull Circus pygargus, rukkirääk Crex crex, valgeselg-kirjurähn Dendrocopos leucotos, väikepistrik Falco columbarius, rohunepp Gallinago media, sookurg Grus grus, merikotkas Haliaeetus albicilla, punaselg-õgija Lanius collurio, herilaseviu Pernis apivorus, väikehuik Porzana parva, täpikhuik Porzana porzana, väiketiir Sterna albifrons, jõgitiir Sterna hirundo, randtiir Sterna paradisaea, vööt-põõsalind Sylvia nisoria, teder Tetrao tetrix

Kaitsealused läbirändajad

väike-laukhani Anser erythropus, valgepõsk-lagle Branta leucopsis, väikeluik Cygnus columbianus, laululuik Cygnus cygnus, rabapistrik Falco peregrinus, sookurg Grus grus, järvekaur Gavia arctica, punakurk-kaur Gavia stellata, veetallaja Phalaropus lobatus, põldrüüt Pluvialis apricaria, naaskelnokk Recurvirostra avosetta, mudatilder Tringa glareola

Teised kaitsealused loomaliigid

saarmas Lutra lutra, juttselg-kärnkonn Bufo calamita, rabakonn Rana arvalis

Kaitsealused taimeliigid

Kaunis kuldking Cypripedium calceolus, Ostericum palustre
Arthur Võõbus

Arthur Võõbus (28. aprill 1909 Matjama, Vara vald – 25. september 1988 Oak Park, Illinois, USA) oli eesti usuteadlane ja orientalist (sürioloog), aastatel 1933–1940 ka Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku tegevvaimulik.

Elulugu

Arthur Võõbus lõpetas 1932. aastal Tartu Ülikooli, mille järel ordineeriti kirikuõpetajaks 21. augustil 1932. Aastatel 1933–1940 oli ta Tartu Pauluse koguduse õpetaja. Aastatel 1941–1942 tegi ta teaduslikku uurimistööd Saksamaal Mecklenburgis. 1943. aasta jaanuaris kaitses Tartu Ülikoolis usuteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Munklus Süürias, Mesopotaamias, Pärsias kuni 10. sajandini".Aastatel 1943–1944 oli ta Tartu Ülikooli vana kirikuajaloo adjunktprofessor.
Arthur Võõbus põgenes 1944. aastal Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale ja siirdus sealt hiljem USA-sse.
Ta oli aastatel 1946–1948 Hamburgi Balti Ülikooli professor, 1948–1977 Chicago Ülikooli Uue Testamendi ja algkiriku ajaloo professor, alates 1978. aastast Toronto Usuteaduse Instituudi dekaan. Alates 1979. aastast oli Võõbus Iraagi Teaduste Akadeemia liige.
Võõbus tegeles peamiselt Lähis-Ida kirikulooliste paikade ja nendega seotud ajalooliste ning kiriklike tekstide uurimisega. Pärast Teist maailmasõda USA-s tegutsedes kujunes temast maailma juhtivaid süriolooge.
Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia

Hendrik Krummi nimeline kultuuripreemia (ka Hendrik Krummi nimeline kultuuristipendium) on Eesti Kultuurkapitali ja Saaremaa valla välja antav preemia Saare maakonnas tegutsevale inimesele või kollektiivile, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Saare maakonna kultuurielu edendamisel.
Preemiat antakse välja aastast 1994.
Friedrich Michael

Seitsmeaastane sõda

Friedrich Michael oli Pfalzi välimarssal, Mannheimi kuberner ja aastal 1758 lõpuks Saksa-Rooma riigi välimarssal, Reichsarmee ülemjuhataja Seitsmeaastases sõjas Friedrich Suure vastu. Pärast Roßbachi lahingut suutis ta purustatud keisriarmee taas üles ehitada, mille eest sai ta Maria Theresia sõjaväelise ordeni suurristi. 1758. aasta sügisel tungis ta Saksimaale, vallutas Sonnensteini kindluse ja piiras Leipzigit. Järgmisel aastal Leipzig, Torgau, Wittenberg ja Dresden vallutati. Ta kindlustas marssal Dauni Maxeni lahingus ja võitles võidukalt Strehleni lahingus. 1761. aastal astus ta oma kohalt tagasi ja andis keisriväed üle välimarssal Johann von Serbellonile. Pärast Hubertusburgi rahu sai Friedrich Michael ülemjuhatajaks Böömimaal ja sai hiljem salajase sõjalise konverentsi presidendiks.
Jemaine Clement

Jemaine Atea Mahana Clement (sündinud 10. jaanuaril 1974 Mastertons) on Uus-Meremaa koomik, näitleja ja muusik.
Ta kuulub duosse Flight of the Conchords.
Õpilasleiutajate riiklik konkurss

Õpilasleiutajate riiklik konkurss (mõnes allikas ka noorte leiutajate riiklik konkurss) on Eesti Teadusagentuuri korraldatav konkurss, mis toimub alates 2008. aastast
Ettevõtmise eesmärk on väärtustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni õpilaskonnas, stimuleerida õpilaste aktiivsust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alal ning avaldada tunnustust väljapaistvaid tulemusi saavutanud õpilastele ja õpilaskollektiividele, nende juhendajatele ja õpetajatele ning koolidele. 
Konkurssi rahastab Haridus- ja Teadusministeerium.
Kokku on kuni 2017. aastani (kaasa arvatud) konkursile saadetud üle 7200 leiutise idee. Konkursile laekunud töödest on valminud rändnäitus, mida koolid saavad soovi korral omale tasuta tellida.
Seoses Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga otsiti koos ERRi ja Riigikantselei Eesti Vabariik 100 toimkonnaga 2016. ja 2017. aasta konkursi 6–12-aastaste osalejate hulgast neid, keda portreteerida vabariigi juubeliaastal valmivas leiutajate raamatus ning kellest filmida minidokumentaalid „Leiutades Eestit“, mis on eetris Eesti Televisioonis ja mille veebikodu asub ERRi Lastejaamas.
Kerttu Aaving

Kerttu Aaving (sündinud 1977) on eesti näitleja. Ta mängis filmis "Naerata ometi" Kerttu rolli.
Moussa Marega

Moussa Marega (sündinud 14. aprillil 1991 Les Ulisis) on Mali jalgpallur. Ta mängib ründajana Portugali kõrgliiga klubis Porto ja Mali jalgpallikoondises.
Ta sündis Prantsusmaal Pariisi eeslinnas Les Ulisis. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa madalamate liigade klubides. Hooajal 2013–14 mängis ta Prantsusmaa kolmanda liiga klubis Amiens. 2014. aastal liitus ta Tuneesia kõrgliiga klubiga Espérance de Tunis. Aastatel 2014–2016 mängis ta Portugali kõrgliiga klubis Marítimo.
2016. aasta jaanuaris liitus ta Portoga. Esimesel hooajal Portoga ta Portugali kõrgliigas ühtegi väravat ei löönud. Hooaja 2016–17 veetis ta laenul teises Portugali kõrgliiga klubis, Vitória Guimarãesis. Ta oli sel hooajal 13 väravaga klubi suurim väravakütt. Liigahooaeg lõpetati neljanda kohaga. Hooajal 2017–18 lõi ta Porto särgis koguni 22 väravat ning tuli samal hooajal klubiga Portugali meistriks. Hooajal 2018–2019 valiti ta Portugali kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Debüüdi Mali jalgpallikoondises tegi ta 25. märtsil 2015 sõprusmängus Gaboni vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 4. septembril 2016 mängus Benini vastu. Ta kuulus Mali koondisse 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Rahvasaadikute nõukogu

Rahvasaadikute Nõukogu (lühend RSN; vene keeles Совет народных депутатов) oli riigivõimu kohaliku esindusorgani nimetus NSV Liidus.
Rahvasaadikute nõukogud loodi 1936. aasta NSV Liidu konstitutsiooni alusel nimetusega Töörahva Saadikute Nõukogud (lühend TSN; vene keeles Советы депутатов трудящихся). 1977. aasta NSV Liidu konstitutsiooni alusel nimetati need ümber Rahvasaadikute Nõukogudeks.
NSV Liidu Ülemnõukogu ning liiduvabariigi (NSV) ja autonoomse vabariigi (ANSV) ülemnõukogu (ÜN) volitused kestsid viis aastat, kohalike rahvasaadikute nõukogude volitused kaks ja pool aastat.
Tähtsamaid küsimusi arutati ja otsuseid vastu võeti rahvasaadikute nõukogu istungite ajal. Muu töö tehti istungitel valitud alalistes komisjonides, mis kureerisid kommunaalmajandust, tervishoidu, põllumajandust, haridust, kultuuri jt valdkondi.
Igapäevaseks haldamiseks ja mitmesuguste teenistuste ja ametkondade tegevuse koordineerimiseks valiti täitevkomiteed (TK).
Kohtla-Nõmme raamatukogu

Kohtla-Nõmme raamatukogu (varem ka Kohtla-Nõmme vallaraamatukogu) on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Toila vallas Kohtla-Nõmme asulas Kohtla-Nõmme rahvamaja ruumides. Raamatukogu juhataja on Kristina Kiiver.
Lappeenranta tehnikaülikool

Lappeenranta tehnikaülikool (soome keeles Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT) on tehnikaülikool Soomes Lappeenrantas.
Ülikool asutati 1969.
Ülikoolis õpib üle 4900 üliõpilase (2015).
Humanitaarabipalve

Humanitaarabipalve on humanitaarabiorganisatsioonide poolt koostatav vajaduste raport, mille eesmärk on leida rahastust konkreetsete kriiside või katastroofide leevendamiseks või abivajavate riikide olukorra parandamiseks või kogu organisatsiooni aasta tegevuse finantseerimiseks. Abipalveid kasutavad nii rahvusvahelised kui ka valitsusvälised organisatsioonid.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
De iure

De iure ehk de jure (ladina keeles 'kehtiva õigusega', 'õiguslikult, juriidiliselt', 'seaduste kohaselt', 'ametlikult') on mõiste, mis vastandub väljendile de facto ('tegelikult', 'faktiliselt', 'praktikas'). Neid väljendeid kasutatakse vastanduvatena juhtudel, kui mingi olukord on tegelikult ja juriidilis-õiguslikult erinev. 
On olukordi, kus faktiliselt mittejärgitavad normid võivad kehtivuse kaotada. Näiteks desuetudo-olukord. Seetõttu võib mingi normi või olukorra mittekehtivusest de facto tuleneda ka selle normi või olukorra mittekehtivus de iure.
Paljudel puhkudel võib faktiliste olukordade õiguseks muutumine olla takistatud mõne õiglusest tuleneva põhimõtte tõttu. Näiteks, kui ei tunnistata rahvusvahelises õiguses territooriumi omandamist sõjalise anneksiooni kaudu. Sel juhul kontrollib seda territooriumi küll de facto annekteerija, kuid tal puudub de iure tunnustus ja ta ei ole seetõttu rahvusvaheliselt õiguskohane sellel territooriumil tegutsema. 
Tüüpiliseks näiteks on Ameerika Ühendriikide riigisekretäri Henry Stimsoni nime järgi tuntuks saanud Ameerika Ühendriikide välispoliitilist suhtumist väljendanud Stimsoni doktriin, mille kohaselt Ameerika Ühendriikide valitsus teatas Hiina ja Jaapani valitsusele saadetud noodi kaudu, et ei kavatse tunnustada Briand-Kelloggi pakti rikkumise tulemusena toimunud territoriaalseid muudatusi, mille käigus Jaapan okupeeris osa Hiinast.
Kõige sagedamini kasutataksegi neid väljendeid rahvusvahelises õiguses ja poliitikas. Näiteks võib valitsus olla ametis de iure, olles kehtiva õiguse kohaselt ametisse astunud. Seevastu de facto valitsusel puudub õiguslik tunnustus, mis väljendub temaga läbikäimise piiramisel hädavajalikuni ning selgel deklareerimisel, et tegu pole de iure tunnustamisega.
Sisuliselt on tegemist lõpliku seadusejärgse tunnustamisega. Riigile antakse rahvusvahelise õiguse subjekti staatus ja temaga seatakse sisse diplomaatilised suhted. Soome tunnustas Eestit de iure juulis 1920 ja Poola sama aasta detsembris. Suurriigid tunnustasid Eestit kollektiivselt de iure iseseisva riigina Antanti Kõrgema Nõukogu kaudu jaanuaris 1921. Ameerika Ühendriigid tegid seda viimase suurriigina juulis 1922. Suurbritannia tunnustas Nõukogude Venemaad de iure alles 1924. aastal. USA keeldus aastatel 1949–1979 de iure tunnustamast Hiinat.
Sirmiumi teema

Ajalugu

6. sajandil asus selles kohas teine Bütsantsi provints. See oli tuntud kui Pannoonia ja selle pealinn oli samuti Sirmium, kuid see oli palju väiksema suurusega.
11. sajandi alguses laius ala, millest hiljem sai Sirmiumi teema, Esimese Bulgaaria tsaaririigi piirides tsaar Samuili võimu all ning kohalik hertsog (vojevood) Sermon valitses Sirmiumi ja ümbritseva ala üle. Pikas sõjas vallutas Bütsantsi keiser Basileios II Bulgaaria ning rajas selle territooriumil uued Bütsantsi teemad ja muud kohalikud kubermangud kindralite (strategos) halduses. Samuili riigi keskosast sai Bulgaaria teema, kirdeosast Paristrioni teema ja loodeosast Sirmiumi teema.
Sirmiumi teema piirid on ebaselged: mõne allika järgi hõlmas teema Sremi piirkonna (Sava jõe põhjakaldal), samuti osi tänapäeva Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast Sava jõe lõunakaldal, samas teiste allikate järgi ulatus see piki Doonau lõunakallast ja piki Sava jõge.
Sel ajal kasutati nime "Srem" territooriumi määratlemiseks Sava jõe mõlemal kaldal, samas hiljem juurdusid määrangud "Srem siin pool" (Sava jõest põhjas) ja "Srem teisel pool" (Sava jõest lõunas), kuni lõpuks sai territoorium Sava jõest lõunas nime "Mačva".
Pärast Manzikerti lahingut aastal 1071 ja sellele järgnenud segadust Bütsantsis vallutas Sremi Ungari kuningriik, kuid Bütsantsi kontroll ala üle taastati Komnenostest keisrite ajal. 12. sajandi lõpuaastail Bütsantsi võim kahanes ja Teise Bulgaaria tsaaririigi asutamine tekitas uue kandidaadi piirkonna kontrollimiseks. Lõpuks, 13. ja 14. sajandil saavutasid erinevad Serbia riigid kontrolli piirkonnas. Üks neid riike, Sremi kuningriik, paiknes piirkonnas, kus oli olnud Bütsantsi Sirmiumi teema.
Sektor Gaza

Sektor Gaza (vene Сектор газа) oli 1987. aastal Voronežis asutatud vene punkansambel.
Ansambli nimi ('Gaasi sektor' ja ühtlasi 'Gaza sektor') viitab Voronežis asuva tugevalt saastatud tööstusrajooni rahvapärasele nimele.
Ansambli juhtfiguur oli Juri Klinskihh (hüüdnimega "Hoi") (1964–2000).
1995. aastal esines ansambel ka Tallinnas "Rock Summeril".
Limfjorden

Limfjorden on väin Taani põhjaosas, mis ühendab Kattegatti Põhjamerega ja eraldab Jüüti poolsaare põhjapoolsemat osa (Norrejyske) ülejäänud poolsaarest.
Väina pikkus on u. 180 km. Väina idaosa on kitsas ja sügav (suurim sügavus 24 m), seal asub Ålborg. Lääneosa on laiem, seal on saari, valdav sügavus 3 kuni 5 meetrit. Ühendus Põhjamerega on madal.
Väin tekkis 1825 tormi tõttu, varem oli tegu järvega.
Tallinna ühistransport

Tallinna ühistransport on ühistransport Tallinnas.
Enne 1920. aastat korraldas Tallinna ühistransporti (veondust) vooriäri komisjon. Aastast 1920 korraldas seda Liiklemisinspektsioon. Aastal 1942 hakkas ühistransporti korraldama samal aastal loodud Majandusdirektooriumi Transpordi Juhtimise Keskus, mis aastal 1942 nimetati ümber Tallinna Linna Transpordi ja Liikluse Ametiks.
Aastast 2003 korraldab Tallinna ühistransporti Transpordi- ja Keskkonnaamet.
Alates 1. jaanuarist 2013 on linnas tasuta ühistransport kõigile linnaelanikele.
Langekare

Nimi

Saart on 1770 mainitud kui Langokari ja 1855 Langekarre.

Asend

Langekare asub Hiiumaast kagus ja Heinlaiust 3 kilomeetrit lõunas.

Loodus

Saar paikneb merest välja ulatuval paekivist aluspõhjal.
Langekare on pindalalt sama suur kui Hanerahu ning sarnaneb mõnevõrra sellega taimestiku ja klibuse ranna poolest.

Taimed

1999. aasta seisuga oli Langekarelt leitud 51 liiki soontaimi. Muuhulgas kasvavad saarel harilik türnpuu, mage sõstar, koer-kibuvits, põldmurakas, harilik pihlakas, harilik lodjapuu, koirohi, merikapsas, kõrvenõges.
2004 oli soontaimede nimestikus 54 liiki, kusjuures lisandusid rihu-peenlook, roog-aruhein ja valge pusurohi. 2007. aastal on märgitud esmakordse leiuna valget pusurohtu (leitud ka 2004), longus põisrohtu ja humallutserni. Viimane liik loeti uueks ka 2008. aastal, mil lisandusid kaks liiki, harilik nõiahammas ja humallutsern. Arvestades seda, et mõned taimed on välja toodud uutena mitmel aastal ning 2005. ega 2006. aastal loendust ei toimunud, on Langekare soontaimede nimestikus 57 liiki.
Samblaid Langekarel ei leidu.

Samblikud

2004. aasta seisuga on saarelt leitud 27 samblikuliiki.

Linnud

Eraldatuse tõttu on Langekare hea pesitsuspaik lindudele. 2002. aastani pesitses saarel hulgaliselt kormorane, kes on mitmed linnu- ja taimeliigid (näiteks kõik samblad) välja tõrjunud.
Linnud sulgivad sageli saare ümber meres, eriti Langekare ja Kõverlaiu vahel. Kohatud on näiteks 2002. aastal 700 sõtkast, kühmnokk-luikesid ning 2003. aastal 120 hallhane.

Loomad

Ükski imetaja saarel püsivalt ei ela. Talviti külastavad kõiki Hiiumaa laide näiteks kährikud ja rebased. Saare ümber meres võib kohata hall- ja viigerhülgeid.

Inimtegevus

Laiul on lubatud viibida jääkatte tekkimisest selle lagunemiseni, teaduslikel välitöödel kaitseala valitseja nõusolekul, samuti järelevalve- ja päästetöödel.
A. Laikmaa bussipeatus

A. Laikmaa bussipeatus on bussipeatus  A. Laikmaa tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.
A. Laikmaa bussipeatuses peatuvad bussiliinid 2, 3, 15, 100, 101, 285 ja 286.
Abanti järv

Abanti järv (türgi Abant Gölü) on järv Türgis. Asub Bolu provintsis Bolu linna lähedal 1328 m kõrgusel.
Pindala on 1,28 km², sügavus kuni 18 meetrit. Järv on tekkinud maalihke tulemusel ja toitub järve põhjas olevatest allikatest.
Äravool puudub.
Järves elab meriforelli endeemne alamliik Salmo trutta abanticus.
Abanti järv asub looduspargis.
Ajdar Akajev

Ajdar Akajev (sündinud 20. veebruaril 1976 Leningradis) on endise Kõrgõzstani presidendi Askar Akajevi vanem poeg.
Isa võimu ajal pidas Ajdar Akajev rahandusministri nõuniku ametit (2001–2005). Ta juhtis Kõrgõzstani olümpiakomiteed ja poksiföderatsiooni.
Ajdar Akajev tegeles äriga. Väidetavasti kuulus talle riigi suurim mobiilioperaator. Arvatakse, et ta teenis suurt tulu, olles varjatud kasusaaja Manasi lennuväebaasi lennukikütusega varustamisse kaasatud firmadest. Pärast tema isa kukutamist selgus, et Ajdar oli Manasi lennujaama kaasomanik.
2005. aastal valiti Ajdar Akajev Kõrgõzstani Ülemnõukogu saadikuks, kuid pärast Tulbirevolutsiooni tühistati valimistulemus ringkonnas, kus ta kandideeris.
Peaprokuratuur algatas Akajevi vastu kriminaalasja süüdistustega riiklike vahendite kõrvaletoimetamises, finantsmahhinatsioonides ja võõra vara omastamises vägivalla ähvardusel.
Aastatel 1998–2001 oli Ajdar Akajev abielus Kasahstani presidendi Nursultan Nazarbajevi tütre Alijaga. 2002. aastal abiellus ta Sajkal Tšokubajevaga. Neil on poeg ja tütar. Perekond elab Moskva lähedal Rubljovkal.
Auklaid

Auklaid (ka Härglaid) on 1,38 hektari suurune laid Hiiu maakonnas Soonlepa lahes. Laiu rannajoone pikkus on 591 meetrit.
Laid asub 200 meetrit Öakse laiust läänes. Laid on lääne-ida suunas pikliku kujuga. Laid on liivase pinnamoega. Laiul leidub võsa.
1798 Ludwig August Mellini "Liivimaa atlases" on laidu nimetatud Aug laid .
Laid kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitsealasse.
Londoni loomaaed

Londoni loomaaed (inglise keeles London Zoo) on loomaaed Londonis Regents Parki põhjaservas.
Londoni loomaaed on vanim teaduslik loomaaed maailmas. Loomaaed avati 1828. aastal teadusuuringute jaoks nime all London Zoological Gardens. Külastajatele avati loomaaed 1847. aastal.
Loomaaias on üle 16 800 looma 755 liigist.
Loomaaeda juhib Londoni zooloogiaselts (asutatud 1826. aastal).
Sara Danius

Sara Maria Danius (5. aprill 1962 Täby Stockholmi lään – 12. oktoober 2019) oli rootsi kirjandusteadlane ja esteetik, Rootsi Akadeemia liige. Danius oli Rootsi kirjaniku Anna Martha Sofia Wahlgreni (s. 1942) ja Lars Daniuse (1907-1996) tütar. 
Ta oli 2013. aastast Stockholmi Ülikooli kirjandusprofessor. 2013. aastal valiti ta Knut Ahnlundi surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 7. toolile. 2015. aastal valiti ta akadeemia alaliseks sekretäriks.
Ta lõpetas 1986. aastal Stockholmi Ülikooli. Magistrikraadi (Magister Artium) sai ta 1989. aastal Nottinghami Ülikoolist ja doktorikraadi 1997. aastal Duke'i Ülikoolist. Aastatel 2008–2013 töötas ta Södertörni ülikoolis esteetikaprofessorina.
Ta on avaldanud kirjutisi kirjanduse ja ühiskonna vahelistest suhetest ning kirjutanud muuhulgas Marcel Proustist, Gustave Flaubertist ja James Joyce'ist.

Tagasiastumine

Seoses Rootsi Akadeemias puhkenud mitme skandaaliga (algas 2017. aasta novembris kirjanikust akadeemia liikme Katarina Frostensoni abikaasa süüdistamisega ahistamises) sai akadeemia maine tõsiselt kannatada ning Danius astus 12. aprillil 2018 akadeemia alalise sekretäri kohalt tagasi.