Kuusiku lennuväli

Ajalugu

1939. aasta sügisel, pärast Eesti ja Nõukogude Liidu vahelist baaside lepingut hakati Kuusiku riigimajandi Kahametsa põldudele ehitama Nõukogude sõjaväe lennuvälja (paar kilomeetrit praegusest asukohast edelasse). Lennuväli oli ida-läänesuunaline erinevalt praegusest, mis on põhja-lõunasuunaline. Peale põllumaa läks Nõukogude Liidu sõjaväe valdusse ka osa Kuusiku riigimõisa, Põllumajandusliku Uurimis- ja Katseinstituudi, Kuusiku Karjakontrollassistentide kooli (kool likvideeriti) hooned. Esimene saadetis varustust jõudis Riisiperre oktoobris 1939, kust see veoautodega Kuusikule toimetati (traktorid, ehitusmasinad, vedelkütus ja muu varustus). Ehitustöödel kasutati nii kohalikku kui ka mujalt Nõukogude Liidust sissetoodud tööjõudu. Kuusiku algkoolist leitud dokumentide hulgas oli üleandmisakti mustand:
"1939. a. oktoobri kuu 26. päeval Eesti Vabariigi ja N.S.V. Liidu vahel sõlmitud vastastikuse abistamise pakti artikkel III täitmiseks Põllutööministri ettekirjutuse Nr. 996-9 põhjal 25. oktoobrist 1939. a. Põllutööministeeriumi esindaja Kuusiku riigimõisa valitseja andis ajutiseks kasutamiseks rendi alusel osa Kuusiku riigimõisa maa-alast käesoleva aktile lisandatud skeemil täheldatud piirides ühes hoonetega ja muude päraldistega N.S.V. Liidu lennuväe ja lennuväe seljataguste baaside paigutamiseks Kuusiku riigi mõisa hooneid: Kahametsa rehi 3608 m2 a kr. 8.-, kokku 28866 krooni; Kahametsa laut, paekivist 1571 m2 a kr. 10.-, kokku 15710 krooni ja Kahametsa elumaja, puust 100 m2 a 5 kr., kokku 500 krooni."
Talvesõja ajal (30. november 1939 – 12. märts 1940) startisid Kuusikult Nõukogude Liidu lennukid Soome lõunarannikut pommitama. Ametlikult omas Eesti valitsus informatsiooni, et teostatakse ainult õppelende. Jaanuaris 1940 asus Kuusikul Punaarmee 4. õhuväediviisi 53. kaugpommitajate polk ja veebruaris lisandus 7. kaugpommitajate polk, mis tegi ajavahemikus 18. veebruar kuni 12. märts 1940 Kuusikult 210 lennuki õhkutõusuga 6 pommituslennu reidi Soome õhuruumi. Lennuväljal baseerusid lennukid TB-3A, Il-4 (ДБ-3А) (Ил-4) ja SB-2 (СБ-2 АНТ-40). Lennukid tõusid õhku kolmekaupa ja koondusid korraga 27 lennukist koosnevasse formatsiooni.
Teise maailmasõja ajal, pealetungivate Saksa vägede lähenemisel juulis ja augustis 1941, täheldati Saksa luurelennukite lende Kuusiku kohal. Juuli lõpul, augusti algul alustas Nõukogude Liidu sõjavägi baasi evakueerimist. Enne lahkumist lõhati laskemoonalaod ja maeti maha mürsud. 23. augustil 1941 toimus Kuusikul ohvriterohke lahing lennuvälja kaitsvate punaarmeelaste ja pealetungivate Saksa väeosade vahel, mille tulemusena Saksa eelüksus vallutas Kuusiku. Rapla–Märjamaa maantee äärse Iira küla bussipeatuse lähedal (lennuväljale lähim peatus) on mälestusmärgiga tähistatud 61 langenud Nõukogude sõjamehe matmispaik.
Saksa okupatsiooni ajal 12.–17. septembril 1941 baseerusid lennuväljal I./Kampfgeschwader 77 Junkers Ju-88 tüüpi lennukid.
Kahametsa kuivendussüsteemi ümberehitusel 1966. aastal, avastati kaevamisalal kunagised taganevate Nõukogude vägede poolt maha maetud lennukipommid ning osaliselt tuli töö katkestada. Samal ajal jõudis Raplasse kiri Kaug-Idast, mille saatis üks 1941. aastal Kuusikul võidelnud endine Nõukogude Liidu sõjaväelane, kes oli mures, et sõja ajal maetud laskemoon võib kohalikud elanikud ohtu seada. 25 aastat hiljem mälu järgi koostatud matmispaiga skeem osutus üllatavalt täpseks ning see oli suureks abiks ala demineerimisel.
Pärast sõda, 1951. aastal, ehitati uus lennuväli eelmise suhtes põhja-lõuna suunas ja seal jätkus Punaarmee lennuväe tegevus. Uue lennuvälja rajamisel tuli tulevase lennuvälja territooriumile jäävatel talukohtadel loovutada oma maad ja majad. Näiteks Bornid, õed Alma, Helga ja Laine Born ning Alide Mulin, elavad nüüd Kohilas. Neil kästi 1. juulil 1952 vabastada maja, millest tehti staap. Põllumaad läksid lennuvälja ehituse alla.
Hiljem Nõukogude Liidu lennuvägi loobus selliste tagavaralennuväljade aktiivsest kasutamisest Eestis ning lennuväli anti kasutamiseks ALMAVÜ Tallinna Aeroklubile.
Eesti iseseisvuse taastamise järel 1992. aastal arvati lennuväli Teede- ja Sideministeeriumi valdusse. Peatselt anti aga see üle Kaitseministeeriumile, mis andis selle omakorda rendile Tallinna Aeroklubile, ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi järglasele. Tollane kaitseminister Andrus Öövel andis 1996. aastal oma käskkirjaga Kuusikul olevad varad ja lennurajad üle Rapla vallavalitsusele. Kümme kuud hiljem aga andis Kaitseministeeriumi kantsler Kuusiku lennuvälja varad rendile Tallinna Aeroklubile.
Mingil ajal selgus, et lennuvälja varad jagunesid erinevalt, osa Kaitseministeeriumile, osa Rapla vallale ja osa Tallinna Aeroklubile. See tekitas omajagu segadust, mille tulemusena ei 1998. aasta suvel ega ka 1999. aasta kevadel lennuväljal lennutegevust praktiliselt ei olnud. Lennuvälja rentniku Tallinna Aeroklubi juhatuse sõnul ei saanud tegevust olla seoses üleminekuperioodiga. Samal ajal võttis Tallinna Aeroklubi uue nime – Eesti Lennuklubi, asutati ka Eesti Langevarjuklubi, mille liikmed tegutsesid varem Ämari lennuväebaasis. 14. mail 1999 toimus Rapla vallavalitsuses vallavanema Jaan Laaniste ja Tallinna Aeroklubi uue esimehe vaheline kohtumine, kuid mingit selgust sellest kohtumisest ei saadud. 1999. aasta kevadel pidas Jüri Makarov (tuntud kontsertide korraldaja) plaani korraldada sama aasta suvel Kuusiku lennuväljal vabaõhukontsert, kuid lühikese ettevalmistusaja tõttu jäi see ära.
Juunis 1999 sõlmisid Rapla vallavalitsus ja Eesti Lennuklubi juhatus rendilepingu, mille alusel lennuvälja operaatoriks sai Eesti Lennuklubi. Varem Tallinna Aeroklubist lahku löönud Õhumaailm korraldas koos Eesti Lennuklubiga 7. augustil 1999 Kuusiku lennuvälja avamise. Tehti hulgaliselt langevarjuhüppeid.
1990. aastate algul võeti Kuusiku kunagise välilennuvälja radasid katnud ebatasane mittevajalik perforeeritud terasplaadistik üles. Selle tagantjärele küllaltki hinnalise vara saatus on siiani ebaselge. Lennuraja terasplaate on praegugi näha nii mõneski kohalikus majapidamises piiretena.
2004. aastal korraldas Rapla vald konkursi lennuvälja uue rentniku leidmiseks, võitjaks osutus peamiselt purilennuga tegelev Eesti Lennuklubi.
President Toomas Hendrik Ilves tunnistas oma 14. märtsi 2007 Helsingi ülikoolis peetud kõnes häbi, mida ta tunneb seoses Eesti valitsuse tegevusetusega Talvesõja puhkemise ajal, sest Kuusikul lennuväljalt startinud Nõukogude Vene lennukid pommitasid rinde tagalas olevat Soome lõunarannikut.
2007. aasta Eesti Vabariigi võidupäeva paraad peeti Raplas. Kuusiku lennuväljalt tõusis õhku enamik õhuparaadist osa võtnud lennukeid ja ka langevarjureid alla visanud lennukid. Algselt Kuusiku lennuväljale planeeritud paraad toimus siiski Rapla linna Ühisgümnaasiumi staadionil, sest lennuvälja rajatised ei näinud selleks puhuks välja kuigi pidulikud.
23. märtsil 2008 toimus Rapla vallas lennuväljaalane seminar. Lennuväljal tegutsevad klubid tutvustasid ennast ja oma tulevikuplaane. Rapla valla arendusnõunik Herkki Olo juhtimisel viidi läbi arutelu lennuvälja arenguvõimaluste osas. 2009. aasta kevadel korraldas Rapla vald konkursi lennuvälja uue haldaja leidmiseks. Alates 2009. aasta suvest tegeleb Rapla (Kuusiku) lennuvälja haldamise ja arendamisega Rapla Lennuvälja MTÜ.
15. juulil 2009 lõppes Tallinna Aeroklubi (Eesti Lennuklubi) ja Rapla valla vaheline rendileping ning uuel, paar kuud varem korraldatud konkursil osales vaid MTÜ Eesti Langevarjuspordiklubi, mis oli lepingu sõlmimise ajaks saanud uue nime – Rapla Lennuvälja MTÜ. Nimetatud mittetulundusühing koosnes lepingu sõlmimise ajal endise Eesti Langevarjuklubi liikmetest. Kohe avati internetis ka lennuvälja veebileht www.eera.ee.
Alates 1. novembrist 2017 on lennuvälja haldaja Diamond Sky OÜ. Lennuohutuse eest hoolitseb legendaarne Eesti piloot Raivo Kask.