Valga Gümnaasiumi raamatukogu

Valga Gümnaasiumi raamatukogu on raamatukogu Valga Gümnaasiumis.

Eellugu

11. jaanuaril 1919 asutati Valga Eesti Gümnaasium. Marta Pärna juhtimisel hakkas tööle 300 õpilasega segakool, samasse aega on märgitud ka kooliraamatukogu algus. 
Valga Eesti Gümnaasium töötas 1919. aasta jaanuari lõpuni. Ägedate lahingute tõttu Vabadussõja rinnetel otsustati koolikomisjoni otsusega kool sulgeda. Sama aasta veebruaris asutati selle asemele kaks gümnaasiumi - üks poeglastele ja teine tütarlastele.
Valga Poeglaste Gümnaasiumi hakkas juhtima Olaf Sild. Sealse kooli humanitaarharust võrsus tulevane kirjanik Bernhard Kangro.
Valga Tütarlaste Gümnaasiumi juhatajaks sai Marta Pärna. Valga Tütarlaste Gümnaasiumi tegemistest saab lugeda selle kooli vilistlase Valve Saretoki raamatust Läbi uduliniku II.
Raamatukogu iseseisva ruumina ei eksisteerinud ja raamatukapid eesti-, saksa- ja ingliskeelsete raamatutega seisid käsitöö kabinetis nõudliku õpetaja preili Hämeliski kontrolli ja kaitse all.
Tänaseks on säilinud mõlema kooli templeid kandvaid raamatuid.

Valga Gümnaasiumi raamatukogu

1932. aasta sügisest said kõikidest Valga Tütarlaste Gümnaasiumi ja Valga Poeglaste Gümnaasiumi õpilastest uue Valga Ühisgümnaasiumi liikmed. Gümnaasiumi asukohaks sai  Kuperjanovi tänav 10. Gümnaasium liigendus humanitaar- ja reaalharuks. Kolmekümnendate aastate  lõpul muudeti kooli nimetus lühemaks, Valga Ühisgümnaasiumist sai Valga Gümnaasium.
1944. aasta sügisel muudeti kool Valga Keskkooliks, 1946. aastal aga Valga I Keskkooliks, kui linnas avati vene õppekeelega keskkool. Sõjaaja raskused olid koolitööd kõvasti räsinud. Ka koolihoone oli vahepeal antud sõjaväehaigla käsutusse, mistõttu õppetöö toimus klasside kaupa mööda linna laiali. Kui maja taas kooli käsutusse saadi, oli vahepealse killustatuse tõttu kaduma läinud suur osa kooli inventarist.
Kool töötas mitmes vahetuses ja maja allüürnikuteks olid Valga õhtukeskkool, Valga muusikakool ja Valga spordikool. Raamatukogule ruume ei jagunud ja raamatukapid paiknesid taas käsitöö ja vene keele õpetaja Hämeliski kabinetis (kelle kohta isikliku koosseisu raamatust on teada esimeste ametlike andmetena, et ta töötas aastatel 1944-1958 koolis õpetajana).
15. jaanuaril 1945 koostatud akti sissekande põhjal on inventariraamatusse kantud teavikud, mida oli 3414. Jaanuariks 1946 on inventariraamatusse kantud 5674 raamatut, millest 170 on eraldanud Valga Täitevkomitee Haridusosakond ja 36 raamatut on arvega ostetud RKMO Valga raamatukauplusest nr 8.
Inventariraamatutest selgub, et eraldi on õpetajate ja õpilaste põhinimestikud.
Õpilaste põhinimestiku esimene raamat on Oskar Lutsu Kevade 2. trükk, välja antud 1919. aastal ja hinnaks märgitud 10 rubla. Õpetajate põhinimestiku esimeseks raamatuks on Handbuch der praktischen Hygiene, mis on välja antud 1913. aastal ja hind samuti 10 rubla.
Kooli esimene raamatukoguhoidja võeti tööle 1. jaanuaril 1951. Selleks oli Linda Tudelep (töötas raamatukogus 1982. aastani), kes  oli haridust saanud Valga Tütarlaste Gümnaasiumis.
Algas ajastule vastav ideoloogilise kasvatustöö organiseerimine vastavate näituste ja ürituste korraldamisega. 
Raamatukogus tegutses raamatukogu aktivistide ring, mille tegevusest saab aimu 25. aprillil 1963 alustatud ringi päevikus.
1965. aasta kooli ja rahvaraamatukogu passist selgub, et Valga I Keskkooli klassikomplektide arv oli 24, õpilaste arv 773 ja õpetajate arv 48. Üldise fondi suurus oli 12 241 teavikut. Raamatukogu paiknes klassiruumis, mille põrandapind oli 34,83 ruutmeetrit. Raamatukogu riiuleid oli 124 meetrit ja olemas oli 10 raamatukappi, 2 lauda ja 6 tooli. Kirjanduse soetamiseks ettenähtud eelarve oli 800 rubla.
Sama kuupäevaga teine pass oli välja antud Valga Töölisnoorte Keskkooli raamatukogu kohta, mille sisu erines klassikomplektide (14), õpilaste arvu (263), õpetajate arvu (22), eraldi fondi (1855) ja eelarve poolest (280 rubla kirjanduse soetamiseks). Muud andmed kattusid, kuna tegemist oli sama raamatukoguga.
Sellele ajale oli iseloomulik keelatud ja vananenud kirjanduse pidev kontrollimine ja hävitamine. Säilinud on ärakirja mustand ENSV Kirjandus- ja Kirjastusasjade Peavoliniku poolt leitud kahest raamatust, mis on raamatukogu juhataja juuresolekul hävitatud ribadeks lõikumise ja põletamise teel.
1977. aasta 1. septembri ava-aktus toimus uues koolimajas. Valga I Keskkooli raamatukogu sai endale suure klassiruumi, kuhu küll ei mahtunud veel lugemissaali.
1982. aastal asus Valga I Keskkooli tööle raamatukogunduse eriharidusega Viljandi Kultuurharidustöö Kooli lõpetaja. Hoogustus raamatukogunduslik töö mitmesuguste ürituste näol. Tegevust alustas algklasside raamatukoguring "Miksike". Alustati lugemiskultuuri tundidega 1.-8. klassile. Eesti keele tundide raames alustati osa kirjandustundide läbiviimist kooliraamatukogus ning ka Valga Keskraamatukogus. Kooli õpilaskond oli kasvanud ligi 900 õpilaseni, laenutusi on märgitud 4731 ja külastusi 4313. Raamatukogu sai töö paremaks korraldamiseks 0,5 kohaga tööle teise raamatukoguhoidja.
Raamatukoguks kohandati koridori lõpus paiknev klassiruum, õpikuhoidlateks said projekteeritud, kuid mitte kunagi kasutamist leidnud WC-ruumid ja kinni ehitati osa koridorist. Kokku saadi 80 ruutmeetrit pinda, mida oli siiski liiga vähe selleks, et sisse seada korralik lugemissaal.
2006. aastal muretseti kooli raamatukokku internetiühendusega arvuti ja RIKS-i programm. Raamatukogu alustas raamatute digitaalset sisestamist elektrooniliseks laenutuseks.
Kõige suuremaks tööks osutus fondi puhastamine vananenud raamatutest ja õpikutest. Juba eelnevatel aastatel arvelt kustutatud, kuid allesolevate teavikute eemaldamisega saavutati juurde vaba pinda, mis andis ruumi lugemislaudade ja toolide paigaldamiseks. Elektroonilise laenutamisega alustati 2009. aasta algusest.