google/wiki40b huggingface dataset:
East Meadow

East Meadow on asula ja rahvastikustatistiline arvestusüksus (census-designated place) Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Long Islandi saarel Nassau maakonnas, mis kuulub juriidiliselt Hempsteadi linna koosseisu.
2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas seal 38 132 inimest.
East Meadow's asuvad mitmete rahvusvaheliste ettevõtete Ameerika Ühendriikide peakorterid, näiteks Lukoil, Lufthansa ja Swiss International Air Lines.
Ranna rahvamaja

Ranna rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Ranna külas. Rahvamaja haldab Pala Kultuurimaja. Rahvamaja perenaine on Ljubov Raimla.
Poolkaitsja

Poolkaitsja on jalgpallis mängija, kelle positsioon on tavaliselt kaitsjate ja ründajate vahel.
Kõiki poolkaitsjaid kokku nimetatakse keskväljaks.
Jalgpalliklubi poolt mängu jooksul kasutatav poolkaitsjate arv sõltub võistkonna mängustiilist ja iga mängija ülesandest.
Mõned poolkaitsjad mängivad rohkem kaitses, teised ründavad rohkem aega vastaste väravat. Mõnikord on raske vahet teha, kas on tegemist poolkaitsja või ründajaga.

Poolkaitsjate positsioonid

Eristatakse kaitsvaid poolkaitsjaid, keskpoolkaitsjaid, ründavaid poolkaitsjaid ja äärepoolkaitsjaid.

Kaitsev poolkaitsja

Kaitsvad poolkaitsjad asendavad tänapäeval varematel aegadel populaarseid vabakaitsjaid. Nad võtavad sisse koha kaitsjatest väljaku keskme pool ning nende ülesandeks on vastase ründemängu kahjustada.
Peale selle nõutakse neilt sageli osalust mängu ülesehitamisel. Neil peab olema hea väljakutunnetus ja söödutäpsus. Nad peavad kiiresti ära tundma mängusituatsioonid, näiteks kui pall on just saadud ning on võimalik on alustada vasturünnakut.
Sageli nimetatakse kaitsva poolkaitsja positsiooni positsiooniks number 6. Kuni viimase ajani on kaitsvad poolkaitsjad enamasti kandnud särginumbrit 6.

Keskpoolkaitsja

Keskpoolkaitsja on paljudes mänguskeemides kaitsjate ja ründajate vaheline ühenduslüli. Nagu ka kaitsev keskpoolkaitsja, peab ta palli kätte saama, kuid ta peab suutma ka rünnakuid algatada. Peale kaitsvalt poolkaitsjalt nõutavate omaduste peab ta olema väga hea jooksja, sest ta peab tegutsema nii kaitses kui ka ründes. Ta pendeldab sageli ühe karistusala juurest teise juurde, kattes pikki vahemaid.

Ründav poolkaitsja

Ründav poolkaitsja on ette nähtud väljaku keskelt algavate rünnakute jaoks ning ta täidab sageli rünnaku algataja rolli. Üks tema põhiülesandeid on väravate ettevalmistamine ning ka väravate löömine. Tähtis on ka tema koostöö kaitsva poolkaitsjaga. Ilma koostööta äärtel tekivad lüngad, mida vastane saab hõlpsasti ettelöökideks ära kasutada. Ta mängib sageli vastase karistusalal ja selle lähedal. Enamasti on ta väga hea söötja ning omab väga head väljakutunnetust; need omadused tulenevad sageli väga heast perifeersest nägemisest. Ründav poolkaitsja kannab sageli särginumbrit 10.
Eesti kohalikud postmargid

Kohalikke postmarke on Eestis 20. sajandil välja antud mitmes linnas ja mitmeid kordi (1918., 1941. ja 1991. aastal).
Johannes Võsu

Tunnustused

Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk, 1940
Pangaautomaat

Pangaautomaatide kasutuselevõtmise tulemused

Sularahaautomaadid säästsid inimesi pangakontorites pikkades järjekordades seismisest ning pangatehingute tegemisest üksnes finantseerimisasutuste kindlatel lahtiolekuaegadel. Pangaautomaatide levik tõi kaasa muutuse inimeste tarbimiskäitumises, võimaldades näiteks etteplaneerimata poeskäike või väljaskäimisi. See aitas pankadel suurendada ka oma klientuuri, lubades pangateenustele ligipääsu ka neil, kellel varem polnud võimalust krediitkaarti või pangakontot omada. Järjest väiksemaks muutuv vajadus pangatellerite järele tõi kaasa paljude pangatöötajate ümbersuunamise müügiosakondadesse või töökohtade likvideerimise.
Anu Ormisson-Lahe

Anu Ormisson-Lahe (sündinud 3. detsembril 1984) on eesti kunstiajaloolane ja Tartu Ülikooli õppejõud.
Ta lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna ja kaitses kunstiajaloo õppetooli juures 2010. aastal magistritöö.
Alates 2009. aastast on ta töötanud Tartu Ülikooli kunstiajaloo osakonnas referendi (2009–2011), lektori (2014–2017) ja assistendina (2011–2014 ja alates 2017)

Teadustöö

Ta on avaldanud uurimusi ülikooli- ja pargiarhitektuurist, Tartu Ülikooli hooneteansamblist, Tartu toomkirikust ja Toomemäe pargist. Ormisson-Lahe on 2017. aastal ilmunud monograafia "Johann Wilhelm Krause 1757–1828. Kataloog" 4. osa kaasautor.

Isiklikku

Ormisson-Lahe on abielus õigusteadlase Janno Lahega.
Lenna Kuurmaa

Lapsepõlv

Lapsepõlves elas Lenna Kuurmaa Mustamäel ema, isa ja vend Raidoga 9-korruselises majas. Kooliteed alustas Lenna Tallinna 54. Keskkoolis, kus käis saksa keele süvaklassis (paar aastat ka saksa osakonna klassis). See jäi aga bändi tõttu pooleli. Õpingute ajal oli Lenna lisaks heale lauljale ka hea sportlane, kuuludes kooli korvpallinaiskonda. Lisaks osales ta võimlemis-, ujumis- ja kergejõustikuvõistlustel.

Muusikaline karjäär

Laulmisega alustas Lenna juba kolmeaastaselt, kui vanemad ta Eesti Televisiooni laulukoori panid, kus ta laulis 14 aastat. Sellele lisaks käis ta Nõmme Muusikakoolis, kus õppis viiulit.
Lenna käis 1993. aastal Eesti Televisiooni saates "Laulukarussell".
Eesti Televisiooni laulukooriga osales ta paljudel rahvusvahelistel lauluvõistlustel ja nii mõnigi kord toodi võit koju. Lenna on laulnud muusikalides "Kuningas ja mina" ning "Helisev muusika". 
Lisaks sellele osales ta Tallinna Saksa Gümnaasiumi lauluvõistlustel, kus võitis samuti esikohti.
2002 võttis Lenna osa konkursist Fizz Superstar, kus jõudis 15 veerandfinalisti hulka. Sellega jäi ta silma plaadifirmale TopTen ja nii ta Vanilla Ninjasse valitigi.
2006. aastal oli Kuurmaa "Laulukarusselli" 7–9-aastaste vanusegrupi saatejuht. 
3. jaanuaril 2007 esines ta 2006. aasta R2 Aastahiti galakontserdil Unistuste Bändi koosseisus, esitades Justin Timberlake'i loo "Sexyback".
24. veebruaril 2007 esines Kuurmaa Tartus iga-aastasel Eesti Vabariigi iseseisvuspäeva vastuvõtul.
2007. aasta sügisel osales Kuurmaa saatesarja "Kaks takti ette" eelžüriis.
2017. aasta noorte laulu- ja tantsupeol esines Lenna Kuurmaa solistina, esitades ka peo nimilugu "Mina jään".

Eesti Laul

2007. aasta Eurovisiooni eelvoorus osales ainult 10 laulu ja kõik need tellis Eesti Televisioon otse valitud autoritelt. Nende hulka kuulus ka Lenna Kuurmaa, kelle laul aga ei võitnud. Helsingis toimunud Eurovisioonile saadeti eelvooru võitja Gerli Padar.
2010. aastal jõudis Lenna Kuurmaa konkursi Eesti Laul finaali, kus ta jäi 2. kohale looga "Rapuntzel". 2012. aasta Eesti Laulu võistlusel jäi ta finaalis 2. kohale looga "Mina jään". 2014. aasta Eesti Laulu võistlusel jäi ta 4. kohale looga "Supernoova".

Diskograafia

Lennal on ilmunud mitu soolosinglit ("Saatus naerdes homse toob", "Sellel ööl", "Rapunzel" jt). 2010. aasta mai lõpus ilmus tema debüütalbum "Lenna". 2013. aasta lõpus ilmus tema teine album "Teine".

Isiklikku

Lenna Kuurmaa oli suhtes kitarrist Robert Vaiglaga, kes on basskitarrist Raul Vaigla poeg. Neil sündis 2. märtsil 2013 tütar Ami ja 30. märtsil 2015 tütar Matilda.
Ajakirja Kroonika lugejad valisid ta 2006. ja 2008. aastal seksikaimaks naiseks.
2009. aastal töötas Kuurmaa osalise tööajaga Tallinna laste turvakeskuses.

Hobid

Lenna on jalgpallifänn ja tema enda sõnul oli tal nõrkus jalgpallurite vastu. Veel meeldib Lennale tantsida, näidelda ja laulda.
Villu Aabne

Villu Aabne (5. veebruar 1932 Tapa – 20. august 2002 Tallinn) oli eesti korvpallur ja ehitusinsener. 
Ta lõpetas 1951. aastal Tapa Keskkooli ja 1956. aastal TPI ehitusinsenerina.
Riia bussijaam

Riia bussijaam on bussijaam Läti pealinnas Riias.
See teenindab nii rahvusvahelisi kui riigisiseseid bussiliine.
Bussijaam asub Moskva eeslinn‎‎as aadressil Prāgas iela 1.
Hoone ehitati 1964, bussijaamas on 33 bussiterminali.
Kartulituba

Kartulituba  (Saaremaal: tuhlistuba) oli endisaegne väike palkseintega köetav hoone, kus hoiti kartuleid.
Eestis olid kartulitoad tuntud Lääne-Saaremaal, kus neid hakati ehitama 19. sajandi algusest.
Egon Kaur

Rallitiim

Egon Kaur on Kaur Motorspordi tiimi juht.
2017. aastal tegeles Kaur Motorsport uute Ford Fiesta Proto autode arendamise ja testimisega. Nendega osaleti ka Lõuna-Eesti Rallil ja Saaremaa rallil.
Sulghäälik

Sulghäälik ehk klusiil on häälik, mille moodustamisel suletakse õhuvool täielikult. Seda tehakse huulte (nt [p], [b]), keele (keeletipuga [t], [d], keelelabaga [k], [ɡ]) või kõriga ([ʔ]).
Kõigis maailma loomulikes keeltes leidub sulghäälikuid  ja enamikus on vähemalt helitud sulghäälikud [p], [t] ja [k]. Labiaal [p] on neist kõige altim keele arengu käigus kaduma ([p] → [f] → [h] → Ø).
Lars Erik Mozelli

Lars Erik Mozelli (28. november 1828 Kuopio – 23. veebruar/7. märts 1886 Tallinn) oli Soome ja Eesti vaimulik.
Ta õppis Kuopio triviaalkoolis ja gümnaasiumis. Aastatel 1848–1854 õppis ta (immatrikuleeriti 22. juunil 1848) Helsingi Ülikoolis. Ordineeriti 5. detsembril 1854 Kuopios õpetajaks.
Ta oli pärast ordineerimist Pielavesi koguduse (Põhja-Savo maakonnas) adjunktõpetaja, hiljem Liperi ja Rääkkylä koguduse (mõlemad Põhja-Karjala maakonnas) adjunktõpetaja. Aastatel 1859–1886 oli ta (introdutseerit 9. oktoobril/21. oktoobril 1859) Tallinna Soome-Rootsi Mihkli koguduse ülempastor (pastor primarius). Aastatel 1866–1870 oli ta ka Ruhnu Püha Magdaleena koguduse vikaar. Aastatel 1869–1884 oli ta ka Tallinna linnakonsistooriumi assessor.
Ta oli aastast 1860 Eesti Piibliseltsi komitee liige. Ta kirjutas eestikeelse Piibli tõlkimise ajaloost, saksakeelne uurimus ilmus aastal 1862 Piibliseltsi toimetistes. Aastal 1873 otsustas Stockholmi Evangeelne Isamaaline Sihtasutus (Evangeliska Fosterlandsstiftelsen) tema soovitusel saata mõned misjonärid-kooliõpetajad Eestimaa rootslaste aladele. Selle tulemusena avati Paslepas ka rootslastele koolmeistrite seminar (Paslepa seminar).
Suguti

Suguti (ladina keeles penis, kreeka keeles phallos) on isaslooma  sugutamiselund ehk kopulatsioonielund ehk paaritumiselund ehk välimine isassuguelund. Selgroogsete kopulatsioonis etendab suguti tähtsat osa. Suguti ehitus, morfoloogia ja asend on loomaliigiti erinevad. 
Imetajatel on suguti ehk peenis ühtlasi ka kusemiselund ehk isaskusiti (ladina keeles urethra masculina). Teistel imetajatel peale inimese nimetatakse seda ka kürvaks (nimetav: kürb). 
Peenise kujutis ehk fallos on oluline sümbol mitmetes kultuurides.

Inimene

Rahvusvahelises inimese anatoomia standardis Terminologia Anatomica  on elundi klassifikatsioon järgmine: A09.4.01.001: Penis. Peenis (suguti)
Ümaralehine huulhein

Kirjeldus

Ümaralehine huulhein on väike ja tähelepandamatu taim. Kasvab rabades ja siirdesoodes.
Lehed on lamavad, ümmargused ja järsult rootsuks ahenevad. Lehe alakülg on hele ja läikivroheline. Ülemisel küljel paikneb umbes kakssada punakat nuiakujulist tentaaklit.
Pikale õisikuraole kinnituvad õied on valged. Kroonlehed on piklikmunajad ja 4–6 mm pikad. Viljumisel pikenevad ja ümbritsevad kupart. Tolmukaid on 4–5, nad on õiekroonist lühemad.
Õitseb juunis-augustis.

Levik

Ümaralehine huulhein on levinud põhjapoolkeral subarktilises ja parasvöötmes.
Eestis on tavaline kõigis sobivates kasvukohtades.
Kikevere Jumalaema Uinumise kirik

Kikevere Jumalaema Uinumise kirik oli õigeusu kirik Viljandimaal kunagises Kikevere külas praeguse Lõimetsa küla territooriumil. Kirikut kasutas Kikevere Jumalaema Uinumise kogudus.

Ajalugu

Viljandimaa õigeusklikele ehitati 1892. aastal praeguse Lõimetsa (Kikevere) küla territooriumile puukirik, mis pühitseti Riia ja Miitavi piiskopkonna piiskopi Arseni (Brjantsev) poolt Jumalaema Uinumise auks. Pühakoda koos kõrvalhoonetega hävis süütamise tagajärjel 1941. aastal. Uus ajutine kirik ehitati Uue-Jalametsa külla.
Kikevere Jumalaema uinumise kogudus likvideeriti riigi kirikuvaenuliku poliitika tõttu 2. detsembril 1950. aastal.
Kiriku ehitamiseks kogutud materjalid anti üle Kikevere kolhoosile 1948. aastal koguduse aktiivsemate liikmete ja kirikuvanema Juhan Taela poolt. 
Kunagise kiriku lähedal asub Kikevere kalmistu.
Idris Elba

Eraelu

2012. aasta seisuga on Elba vallaline. Aastatel 1997–2001 oli ta abielus Dormowa Shermaniga, Libeeriast pärit näitleja, kirjaniku ja baleriiniga. Paaril sündis 2002. aastal tütar Isan. Elba veedab palju aega Londonis ja New Yorgis, kuid tal on kodu ka Atlantas, mis võimaldab tal pühendada aega tütrele.
Burgose provints

Kliima

Burgose aastane keskmine temperatuur on +9,9 °C, jaanuaris +2,6 °C, augustis +18,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 573 mm, sealhulgas jaanuaris 56 mm ja augustis 25 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2215 tundi, sealhulgas jaanuaris 89 ja augustis 300 tundi.
Metsaveere tänav

Metsaveere tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Metsaveere tänav algab Päikese puiesteelt, ristub Toome puiestee ja Pärja tänavaga ning lõpeb Kalda tänaval. Metsaveere tänav on kuni Pärja tänavani idakagu-lääneloodesuunaline, sealt kuni lõpuni ida-läänesuunaline. Metsaveere tänav on 380 meetri pikkune.
Metsaveere tänav asub endise Peetri aedlinna maa-alal. Tänava esialgne nimi oli alates 1915. aastast Aleksandri tänav (vene keeles Александровская улица). 13. novembril 1925 pandi tänavale nimeks Tulika tänav. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Halla tänav. Praeguse nime sai Metsaveere tänav 25. septembril 1959.
Svetlana Fedossejeva

Svetlana Aleksandrovna Fedossejeva (vene keeles Светлана Александровна Федосеева; 6. august 1936 Vladivostok – 30. juuli 2017) oli Sahha arheoloog, Jakuutia ja Kirde-Aasia esiaja uurija, Sahha teaduste akadeemia auliige.
Ta oli aastatel 2004–2017 Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse direktor. Teadlasena olid tema peamised uurimisteemad: biokultuurse inimese kohanemise põhietapid Arktika äärmuslikes tingimustes; adaptiivse radiatsiooni tekkimise põhjused Jakuutia rahvastel vanaaja erinevatel etappidel; Kirde-Aasia ja Ameerika asustamine inimese poolt ning primitiivse ateismi ja erinevate usuliste veendumuste tekkimine.
Ta oli osa võtnud paljudest arheoloogilistest väljakaevamistest. Ta avastas koos Juri Motšanoviga 1963. aastal Ihine asulakoha Aldani jõe ääres ja 1964. aastal Aldani jõe ääres seeria mitmekihilisi asulakohti. 2000. aastal avastas ta keskpaleoliitikumisse kuuluva Viljui asulakoha.

Haridustee ja töökäik

Ta lõpetas Kiievi Riikliku Ülikooli ajaloo-filosoofiateaduskonna. 1965. aastal kaitses ta Novosibirskis NSV Liidu TA Siberi osakonna ajaloo, filoloogia ja filosoofia instituudis kandidaadiväitekirja "Древние культуры Верхнего Вилюя". 1984. aastal kaitses ta samas ajaloodoktori kraadi väitekirjaga "Ымыяхтахская культура Северо-Восточной Азии".
Alates 1965. aastast oli ta juhtinud Prilenskoje arheoloogilise ekspeditsiooni erinevaid rühmi.
1972. aastal määrati ta NSV Liidu TA Siberi osakonna keele, kirjanduse ja ajaloo instituudi arheoloogialabori juhatajaks. Aastatel 1992–1994 käis ta USA ja Kanada ülikoolides (Bostoni, Washingtoni, Oregoni, Arkansase, Toronto ja Vancouveri ülikool) pidamas loenguid Kirde-Aasia arheoloogiast. Alates 2004. aastast oli ta Sahha TA arktilise arheoloogia ja inimese paleoökoloogia teaduskeskuse direktor.

Isiklikku

Tema abikaas oli arheoloog Juri Motšanov.
Ritsiku kalmistu

Ritsiku kalmistu on kalmistu  Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru maakonnas Rõuge vallas Varstu alevikus Mõniste-Ritsiku Ristija Johannese kiriku kõrval.
Gert Hankewitz

Gert-Daniel Hankewitz (sündinud 20. novembril 1984) on eesti ajakirjanik. Töötab Postimehe veebiväljaandes majandusreporterina.
Ta lõpetas 2003 Tallinna Ühisgümnaasiumi.
Richard Uutmaa

Haridus

Richard Uutmaa sündis Altja kalurikülas 12. oktoobril 1905. Ta lõpetas 1935 kõrgema kunstikooli Pallas Nikolai Triigi meistriateljees. Sai 1938. aastal Tartu Ülikooli juures õppinult joonistus- ja joonestusõpetaja kutse. Sai 1939 KKSKV maalistipendiumi. 1944–1950 oli Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi õppejõud, pärast seda tegutses vabakunstnikuna.
Valgehobusemägi

Valgehobusemägi on kõrgendik Järvamaal Järva vallas Mägede külas.
Kõrgus 106 m. Tipus asub vaatetorn, kust avaneb vaade üle Kõrvemaa ja kaugemalegi. Mäe jalamile on rajatud Valgehobusemäe suusakeskus.
Johann Heinrich Hörschelmann

Johann Heinrich Hörschelmann (7. september 1752 Großrudestedt Erfurdi lähedal – 20. juuni 1798 Vändra)
Lõpetas Weimaris gümnaasiumi. Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 15. oktoobril 1768) Jena Ülikoolis. Oli aastal 1768 koduõpetaja Lustiveres. Ordineeriti 21. juulil 1784 õpetajaks.
Oli aastatel 1784–1798 (introdutseeriti 25. augustil 1784) Vändra Martini koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Johann Heinrich Hörschelmann (1704–1774) oli pastor Saksamaal Erfurdi lähedal. Tema vend Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi retoorikaprofessor ja mõne aasta sama kooli rektor. Vennapoeg Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vennapoeg Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, vennapoeg Paul Eduard Hörschelmann oli Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja ja Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.
Edmund Rokk

Edmund Roland Rokk (23. juuni 1898 Vigala, Läänemaa – 26. mai 1992 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1939).

Elukäik

Lõpetas Tallinna Poeglaste Kaubanduskooli, teenis seejärel kuni sakslaste tulekuni 1918. aastal Imperaator Peeter Suure Sõjasadama varustusametis kantseleiametnikuna. Detsembris 1918 asus kantseleiametnikuna tööle Eesti Vabariigi siseministeeriumi miilitsa peavalitsusse.
7. jaanuaril 1919 asus teenima Tallinna Kaitsepataljoni I roodus. Läks nädal hiljem selle koosseisus rindele. 12. mail 1919 formeeriti pataljoni baasil 8. Jalaväepolk ning Rokk arvati selle I roodu koosseisus olevaks. 28. oktoobril 1919 viidi Rokk üle Sädetelegraafi jaama ning järgmisest päevast asus ta õppima sealsetel säde-telegraafi kursustel. Lõpetas III sädetelegraafi kursused 15. juunil 1920 ning määrati sädetelegrafisti abiks. Vabadussõja järel asus õppima Sõjaväe tehnikakooli, mille lõpetas raadio alal 27. juulil 1923. Pärast tehnikakooli lõpetamist komandeeriti lennuväkke.
Asus õppejaoskonna lendurite- ja lendurvaatlejate kursustel lendurite klassis õppima. Sattus vahetult enne õppejaoskonna lõpetamist 1925. aastal lennuõnnetusse, kuid sellele vaatamata loeti tema praktiline lendurikoolitus lõpetatuks. Sai sõjaväelenduri kutsetunnistuse kätte haiglavoodis.
Määrati teenistusse eskadrilli nr. 2. Naasis haiglast 11. augustil 1925 ning saadeti siis kuuks ajaks terviseparanduslikule puhkusele. 15. septembril 1925 tuli puhkuselt tagasi ning loeti tagavaraeskadrilli juurde komandeerituks, kuid juba 21. septembril saadeti ta uuesti terviseparanduslikule puhkusele ning komandeering lõpetati. Kogu 1925. aasta lõpu ning 1926. alguse oli Rokk väikeste vaheaegadega kodusel või haiglaravil. Alles aprillist 1926 lõppes ravi ning ta hakkas taas lendama. 1927. aasta alul määrati Maalennu divisjoni ladudevalitseja kohusetäitjaks. 1. aprillil 1927 loodi Lennubaas, Edmund Rokk jätkas selle koosseisus samas ametis. Hiljem nimetati ametikoht laoülemaks, Rokk jätkas sel kohal kuni 1935. aastani.
1. mail 1935 määrati Lennubaasi kontrolljaoskonna kontrollinseneriks, mais 1939 kontrolljaoskonna ülemaks. 16. novembril 1939 viidi üle tehnikajaoskonna ülemaks. 
1940. aasta juunipöörde järel määrati Rokk Õhukaitse Staabi ning Lennuväe Baasi väeosakomitee esimeheks. 23. augustil 1940 määrati Eesti Lennuväe Baasi ülemaks ja seejärel selle Eesti väeosa likvideerimisel vastutavaks isikuks. Nõukogude võimuorganid suunasid E. Rokki uuele töökohale teenima Punaarmee 22. territoriaalse laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli ülema abiks tehnika alal. 1941. aastal suunati E. Rokk tööle Nõukogude Liidu tagalasse. Sõja ajal teenis Punaarmees lennukite remondirongis nr 16 tehnilise osakonna ülemana, seejärel Kurgani linna evakueeritud aviomehhaanikute koolis vanemõpetajana.
Pärast sõda töötas E. Rokk Üleliidulises Leiutajate ja Ratsionaliseerijate Ühingus ning muudel tehnilistel aladel. Ta oli Üleliidulise Leiutajate ja Ratsionaliseerijate Ühingu Eesti Vabariikliku Nõukogu presiidiumi liige. Kirjutas mitmeid õpikuid autode remondi ja hoolduse ning leiutamise ja ratsionaliseerimise kohta.
Paenasti mõis

Paenasti mõis (saksa keeles Pajusby) oli rüütlimõis Viljandimaal Kolga-Jaani kihelkonnas Paenasti küla lähedal.

Mõisa peahoone

Paenasti mõisa peahoone oli historitsistlik uusrenessanslike kaarakendega, kuid uusgootipäraste sakmeliste räästakarniisidega, mis sarnanesid Alu mõisahoone karniisidega. Mõisahoone kahekorruseline keskosa oli lamekatuse, pilkupüüdva frontooni ja kvadreeringutega nurkadega. Hoone oli 1920ndateks hävinud ja varemete telliseid kasutati arvatavasti ehitusmaterjaliks.

Kõrvalhooned

Säilinud on mitme maakivist hoone varemed.
Antioksüdant

Antioksüdant (kreeka keeles 'anti' vastu ja 'oxys' hapu) on keemiline ühend, mille molekul on võimeline aeglustama või takistama teiste molekulide ja prooksüdantide oksüdatsiooni. Antioksüdant on redutseerija.
Oksüdatsioon on üks pool redoksreaktsioonist, milles redutseerija (ise oksüdeerudes) loovutab elektrone oksüdeerijale, mis redutseerub.
Normaalse füsioloogiaga biokeemilistel indiviididel valitseb tasakaal antioksüdantsete molekulide ja ROSi ehk rakuvälise oksüdatiivse stressi perekonna molekulide vahel.
Oksüdatsioonireaktsioonid on rakuprotsessides olulised, kuid siiski võivad need elavas rakus anda (ülemääraseid) vabu radikaale, mis initsieerivad ahelreaktsioone ja kahjustavad rakku. Antioksüdantide oluline omadus on siduda biokeemiliste protsesside tulemusena tekkivaid vabu radikaale, ning seega inhibeerida nimetatud ahelreaktsioone ja teisi oksüdatsioonireaktsioone. Seejuures antioksüdant ise oksüdeerub.

Sünteetilised antioksüdandid

Antioksüdandid maalrivärvide lisanditena (enamasti fenoolid) aeglustavad värvi kuivamist ja nahkse kile teket. Lisatuna plastidele või kummidele aeglustavad nende oksüdatiivset lagunemist.
Kuseelundid

Kuseelundid ( ladina organa urinaria) on paljude selgroogsete loomade urogenitaalsüsteemi osa. Kuseelundite hulka kuuluvad neerud, kusejuhad, kusepõis ja kusiti (nii mees- kui naiskusiti).
Kuseelundid on embrüoloogiliselt päritolult sarnased suguelunditega(Roosalu, 2010: 127).
Vahel liigitatakse kuseelundid ka kuseteede (viae urinariae) kaupa: alumised kuseteed moodustavad kusepõis ja kusiti ning ülemised kuseteed neeruvaagnad ja kusejuhad.

Süstemaatiline anatoomia

Kuseelundid moodustavad suguelunditega tervikliku urogenitaalsüsteemi ja need on kantud kehtivasse looma anatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria-sse.

Uroloogia

Kuseelunditega seostatakse inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid nagu tsüstiit, neeruvaagnapõletik ja eesnäärmehaigused.
Jõelähtme kihelkond

Kihelkonna alad tänapäeval

Jõelähtme kihelkonna alal on tänapäevased Harju maakonna Viimsi vald ja Jõelähtme vald ning Maardu linn. Suur ala kihelkonnast on praeguse Tallinna linna alal.
Zera Yacob

Zar'a Jaa'qoob (ka Zera Yacob, Zära Yaqob, etioopia keeles ዘርአ:ያዕቆብ; 1599–1692) oli Etioopia filosoof.
Ta väljendas valgustusajastu ideid oma teoses Hatäta ("Arutlused"), mille kirjutas 1667. aastal üles tema õpilane Walda Heywat. Seda on võrreldud René Descartes'i (1596–1650) teosega "Arutlus meetodist" (1637).
Oybin

Oybin on asula Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Oybini vallas.