google/wiki40b huggingface dataset:
Loomaarst

Loomaarst ehk veterinaararst ehk veterinaar on arst, kellel on õigus ravida loomi.

Ajalugu

Veterinaariateaduste rajajaks peetakse iidset India tarka ja veterinaari Shalihotrat. 

Esimene veterinaariaülikooli asutas 1762. aastal Prantsusmaal Lyonis Claude Bourgelat. Veterinaarteadus saavutas oma küpsuse 19. sajandi lõpul suuresti tänu Sir John McFadyeani panusele, keda peetakse üheks tänapäevase veterinaarteaduse loojaks. 
Eestis on veterinaariaalast haridust antud Tartus alates 1848. aastast, mil rajati Tartu Veterinaariakool. Aastatel 1873–1918 kandis kool nime Tartu Veterinaariainstituut, mille baasil avati 1919. aastal Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskond. 1947. aastal asutati Teaduste Akadeemia koosseisus Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut. 2005. aastal ühinesid Eesti Põllumajandusülikooli loomaarstiteaduskond, Loomakasvatusinstituut ja Eesti Agrobiokeskus ning asutati Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.

Haridus ja regulatsioon Eestis

Loomaarstiõppe raamistik on Eestis korraldatud valitsuse määrusega "Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, ämmaemandaõppe, õeõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded".
Loomaarstina töötades peavad veterinaarid omama vastavat akadeemilist kraadi veterinaarmeditsiinis ja veterinaari tegevusluba. Eestis väljastab veterinaari tegevusluba Maaeluministeeriumi alla kuuluv Veterinaar- ja Toiduamet. Eestis pakub kõrgemat veterinaariaalast haridust Eesti Maaülikool, täpsemalt veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.
Nominaalne õppetöö kestab 6 aastat, misjärel on üliõpilane seaduslikult valmis töötama nii veterinaarmeditsiini kui ka toiduhügieeni valdkonnas. Soovi korral võib jätkata õpinguid doktorantuuris. On asutatud mitmeid õppetööd toetavaid seltse üliõpilastele ja vilistlastele: Eesti Veterinaarmeditsiini Üliõpilaste Selts (EVÜS), Tartu Soomlaste Veterinaartudengite Ühing (SUOLET), International Veterinary Students' Association (IVSA). Tegevarstidel on võimalus liituda Eesti Loomaarstide Ühingu ja väiksemate erialaspetsiifiliste ühingutega.
26. Juuli tänav

26. Juuli tänav (vene keeles улица 26 Июля) on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas.
See on üks kahest säilinud kuupäevalisest tänavanimest Eestis. Teine on 1. Mai tänav.
Tänav algab Kreenholmi tänavalt Gerassimovi tänava jätkuna, kulgeb läände, ristub Proletariaadi, Männiku, Metsa ja Luha tänavaga ning lõpeb Puuvilla tänavaga ristudes, jätkudes Kadastiku tänavaga. Tänava pikkus on 660 m.
Tänav on nime saanud 1944. aasta 26. juuli järgi, mil Narva lahingu tulemusena Punaarmee vallutas Narva ja vabastas linna Saksa okupatsioonist. Sellega algas linnas Nõukogude okupatsioon.
Aadressil 26. Juuli tänav 4 asuvad Narva Paemurru Spordikoolile kuuluvad Narva Paemurru Spordikooli Kreenholmi staadion ja Narva Jäähall.
Aadressil 26. Juuli tänav 9 asus aastatel 1977–2008 Narva Joala Kool. Endises kooli hoones  2013. aastani  tegutses Eesti-Ameerika Äriakadeemia Narva osakond. Praegu tegutseb majas Narva Koorikool.
Masina tänav

Masina tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis.
Tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõppeb Tartu maanteega ristudes.
Masina tänav sai nime 1908. aastal. Tänav on saanud nime Drümpelmanni masinaehitustehase järgi.
Raudlinn

Sümbolid

Isengardi orkid kandsid oma kilpidel valget kätt mustal taustal ning kiivritel S-ruuni (), mis tähistas Sarumani. Isengardi väravate juures seisis mustal sambal kivisse lõigatud ja värvitud valge käsi.
Taiwani väin

Taiwani väin ühendab Ida-Hiina ja Lõuna-Hiina merd ning eraldab Taiwanit Aasia mandriosast.
Laius umbes 160 km, sügavus ligikaudu 70 m.
Mart Einpalu

Mart Einpalu (sündinud 6. oktoobril 1973);  on eesti telekommunikatsioonispetsialist.
Ta oli aastail 2003–2016 AS Levira juht.
Vissuvere mõis

Vissuvere mõis (saksa keeles Wissofer) oli Kirna mõisa karjamõis Türi kihelkonnas Järvamaal.
Omega udukogu

Omega udukogu (ka Messier 17, NGC 6618, Luige udukogu ja Hobuseraua udukogu) on Linnutee üks suurimaid H-II-piirkondi, mis asub Amburi tähtkujus.
Parve avastas 1745. aastal Philippe Loys de Chéseaux. 3. juunil 1764 avastas selle Charles Messier, kes lisas udukogu oma kataloogi.
Omega udukogu asub Maast umbes 5000–6000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on umbes 15 valgusaastat.
Pine'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1856. aastal.
Umuahia

Religioon

Katoliku kirikul ja anglikaani kirikul on Umuahia piiskopkond (vaata Umuahia piiskopkond (katoliku kirik) ja Umuahia piiskopkond (anglikaani kirik)).
Akadeemiline Majandusteaduse Selts

Akadeemiline Majandusteaduse Selts oli majandusteadlasi ühendav selts, mis tegutses 1923-1940 Tartu ülikooli juures.
Aastast 1931 andis selts välja väljaannet Majandusteaduslik Ajakiri.
Hahkhallitus

Hahkhallitus on seente põhjustatud taimehaigus. Haigust põhjustavad seeneperekonna Botrytis liigid, kellest kõige tavalisem on Botrytis cinerea. Hahkhallitus esineb kõige sagedamini aedmaasikatel.
Madonnaliilia

Madonnaliilia (Lilium candidum) ehk valge liilia on taimeliik liilia perekonnas ning on üks vanemaid kultuuriliiliad.

Levila

Peamiselt kasvab Balkanimaades ning Kesk- ja Ida-Euroopas: Prantsusmaal, Itaalias ja Ukrainas. Arvatavasti pärineb Türgi ja Afganistani poolkõrbelistelt aladelt, kust jõudis tõenäoliselt foiniiklastega Kartaagosse ja Kreekasse, kust omakorda jõudis roomlaste vahendusel Inglismaale.

Morfoloogia

Hiliskevadel tärkavad tõrvikut meenutavad lehtedega kaetud varred, millel arenevad iseloomuliku lõhnaga õiekobarad. Igas kobaras on 5–10 valget trompetikujulist õit, mille keskel on pikad kollased tolmukad. Madonnaliilia sibulad koosnevad tihedatest ja lihakatest sibulasoomustest.

Kasvatamine

Madonnaliiliaid on kasvatatud sajandeid. Eelistavad hea drenaažiga, huumuserikast ja viljakat liivsavimulda. Kasvukohaks on parim tuulevaikne päikesepaisteline koht, kuid talub ka varju. Kasvab hästi nii happelises kui ka aluselises mullas, kuid eelistab pigem viimast. Üldiselt on madonnaliilia vastupidav liik kuid on vastuvõtlik seenhaigustele. 
Parim aeg madonnaliilia sibulate istutamiseks on augusti lõpus või septembri alguses. Madonnaliilia sibul on varrejuurteta, mis tähendab, et istutada tuleb suhteliselt maapinna lähedale, nii et sibula tipp oleks ainult õhukeselt kaetud (kuni 3 cm). Taimed õitsevad juunis ja juulis ning eritavad tugevat ja magusat aroomi. Õied on silmatorkavad ka ööpimeduses, valendavad kuuvalgel.

Mürgisus

Madonnaliilia on mürgine taim. Eriliselt tundlikud madonnaliilia mürgisusele on kassid, kellele võib mürgistus lõppeda surmaga. Seega pole soovitatav kasvatada madonnaliiliaid majapidamistes ja aedades, kus on kassid. Samuti ei tasu kuivatatud lilli hoida kassidele ligipääsetavates kohtades, kus nad võivad kokku puutuda õietolmuga, mida end hiljem puhastades sisse söövad. Mürgituse sümptomite hulka kuuluvad oksendamine, uimasus ja söögiisu kadumine. Ravita jätmise korral põhjustab neerude ja maksa ülesütlemist, mis omakorda viib surmani. Võimaliku mürgituse korral pöörduda kiiresti loomaarsti poole. 
Inimesele väikeses koguses surmavalt ohtlik pole. Põhjustab maoärritust, oksendamist, peavalu, nägemise hägustumist ja nahaärritust.

Kultuuris

Esimesed kristlaste aegadest on seda taime peetud neitsi Maarja lilleks ning kujutatud kui puhtuse ja süütuse sümbolit.
Mart Port

Mart Port (4. jaanuar 1922 Pärnu – 3. veebruar 2012) oli eesti arhitekt.
Teises maailmasõjas oli mobiliseeritud Punaarmeesse.
Aastal 1950 lõpetas TPI (Tallinna Polütehniline Instituut).
Aastatel 1955–1979 oli Eesti NSV Arhitektide Liidu esimees

Isiklikku

Tema isa oli botaanik Jaan Port. Sporditeadlane Kristjan Port on Mart Pordi poeg.
Numan Kurtulmuş

Isiklikku

Numan Kurtulmuş on abielus ja kolme lapse isa.
Kahekidane võraürask

Levila

Neid võib kohata Euroopas (sh Eestis) ja Põhja-Ameerikas.

Kirjeldus

Täiskasvanud kahekidane võraürask on 2 kuni 3 mm pikkune ja pruuni ehk musta värvusega.

Taimekahjurina

Nende käigud nõrgestavad nii elavaid puid (näit harilik mänd) kui ka ladustatud saematerjali ja seetõttu peetakse neid taimekahjuriteks.
Jüri Leppik

Jüri Leppik (sündinud 5. juulil 1964) on eesti vandeadvokaat, Advokaadibüroo Leppik ja Partnerid asutaja ja partner.
Ta lõpetas 1983. aastal Tihemetsa Sovhoostehnikumi ja 1991. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Alates veebruarist 1992 on ta Eesti Advokatuuri liige, detsembrist 1994 vandeadvokaat. 1991 oli ta Tallinna II Õigusnõuandla stažöör, 1991–1995 Vanalinna Advokaadibüroo advokaat, 1995–1997 vandeadvokaat Advokaadibüroos Aivar Pilv. 1997. aasta augustis asutas Jüri Leppik advokaadibüroo Leppik ja Partnerid.
Jüri Leppik on olnud tihedalt seotud Eesti Advokatuuri tegevuse ja juhtimisega. Eesti Advokatuuri juhatuse liige on ta olnud alates 2004. aastast. Ta on kolmandat ametiaega Eesti Advokatuuri juhatuse liige.
Jüri Leppik tegeleb peamiselt tsiviilasjadega ja majandusõigusega seotud kriminaalasjadega. Muu hulgas on ta osalenud kaitsjana paljudes avalikkuse kõrgendatud huvi pälvinud kohtuasjades.
Ta on esindanud näiteks Karoly Kirberit, Tarmo Pedjasaart, Tõnis Haavelit jt.
Enn Auksmann

Enn Auksmann (sündinud 30. oktoobril 1969 Pärnus) on EELK ja E.E.L.K. vaimulik. 
Ta lõpetas aastal 1987 Tartu 3. Keskkooli. Ta õppis aastatel 1987–1990 Tartu Ülikoolis ajalugu (ei lõpetanud) ja aastatel 1990–2003 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 10. oktoobril 1992 aseõpetajaks, õpetaja õigused sai 1. juulil 2003. 
Ta on teeninud aastail 1990–1992 praktikandina Tartu Pauluse kogudust, 1992–1994 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja kogudust, 1994–1998 Paide Püha Risti kogudust, samal ajal (1994–1997) Anna kogudust, 1998–2004 Kärdla, Pühalepa ja Reigi kogudust Hiiumaal (2000. aastal lisaks ka Emmaste ja Käina kogudust).
Alates 2004. aastast on teeninud Pärnu Eliisabeti kogudust, esialgu abiõpetajana Andres Põderi kõrval, pärast viimase valimist ja pühitsemist EELK peapiiskopiks koguduse õpetajana (alates 2005. aastast). 2005., 2009. ja 2013. aastal valiti ka Pärnu praostkonna praostiks. On olnud ajutiselt kõigi Pärnu praostkonna koguduste hooldajaõpetaja peale Vigala Maarja koguduse.
Olnud Eesti Luterliku Tunni Teenistuse kaastööline, samuti Eesti Kristliku Televisiooni ja Pereraadio saatejuht. Veebiajakirja Meie Kirik toimetuse liige.
Pälvis EELK veebilehel esitatud küsimustele vastamise eest EELK 2008. aasta meediapreemia.
2016. aasta suvel kolis perega USA-sse ning asus E.E.L.K. Los Angelese koguduse õpetajaks.

Isiklikku

Abielus, 3 last.
Ajaloolaste Rein Helme ja Mart Helme õepoeg. Tema ema oli raamatukogundustegelane Reet Auksmann.
Metste järv

Metste järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Metste külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 888 m.
Arne Järvesaar

Arne Järvesaar (sündinud 26. juulil 1955 Pärnus) on eesti näitleja ja muusik.
Ta lõpetas 1973. aastal Pärnu 1. Keskkooli. Õppis aastatel 1978–1979 Pärnu Teatri õppestuudios. Oli aastatel 1979–1986 Pärnu Draamateatri lavatööline ja näitleja. Hiljem on ta tegutsenud Pärnus muusikuna.

Isiklikku

Arne Järvesaar on olnud abielus näitleja Merike Tatsiga.
Otto Friedrich von Stackelberg

Vabahärra Otto Friedrich von Stackelberg (25. august 1731 – 13. juli 1802 Roosna-Alliku mõis) oli Eestimaa aadlik.
Stackelbergide suguvõsast Otto Friedrich von Stackelberg sündis Roosna-Alliku mõisniku Georg Johann von Stackelbergi ja tema abikaasa Margaretha (sündinud Rosen) neljanda pojana.
1750. aastatel õppis ta Göttingeni ülikoolis õigusteadust.
Alates 1780. aastast oli ta haagikohtunik ning Eestimaa maanõunik. 1787–1802 oli ta Eestimaa konsistooriumi president.
Oma isa surma järel päris ta loosi tahtel Roosna-Alliku mõisa, kus kehtestas 1791. aastal nn Roosna-Alliku eraseaduse (Halliko valla Kohto ja Seäduse Ramat), mis reguleeris talupoegade õigusi ja kohustusi. Lisaks lasi ta aastail 1780–1786 rajada Roosna-Alliku mõisa suurejoonelise peahoone. Kuna tal endal pärijad puudusid, jättis ta Roosna-Alliku mõisa oma vennapojale vabahärra Otto Gustav von Stackelbergile.
Julius Alexander Nordgren

Julius Alexander Nordgren (17. veebruar / 29. veebruar 1836 Vormsi – 18. jaanuar 1923 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1850–1855 Pärnu gümnaasiumis. Aastatel 1855–1859 õppis ta Tartu Ülikoolis, õppis alguses filoloogiat, kuid aastast 1856 õppis ta usuteaduskonnas. Oli seejärel Eestimaal koduõpetaja. Ordineeriti 29. oktoobril / 10. novembril 1867 Peterburis õpetajaks.
Ta oli aastatel 1867–1869 pastors hiiurootslaste asunduses Gammalsvenskbys (praeguse haldusjaotuse järgi Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis; praegu osa Zmiivka (ukraina keeles Зміївка) külast). Aastatel 1870–1902 oli ta (kutsuti septembris 1869, oli kohal aasta lõpus ja introdutseeriti 5. juulil / 17. juulil 1870) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Jäi aastal 1902 emerituuri, emerituuris olles elas Haapsalus.

Isiklikku

Tema isa William Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.
Johann Georg Dragendorff

Johann Georg Noël Dragendorff (20. aprill 1836 Rostock – 26. märts 1898 Rostock) oli saksa farmatseut.
Dragendorff sooritas Rostocki ülikoolis 1856 apteekriabilise- ja 1858 apteekrieksami. Ta õppis Heidelbergi ja Rostocki ülikoolis loodusteadusi ning kaitses 1861 doktoriväitekirja. Ta asus 1862 tööle Peterburi Farmaatsiaseltsi väljaande "Pharmaceutische Zeitschrift für Russland" toimetajana, seltsi labori juhatajana ja farmaatsiakooli õpetajana. Dragendorff oli 1864–94 Tartu Ülikooli farmaatsiaprofessor, 1883–1887 ka prorektor ning 1888–1893 arstiteaduskonna dekaan. Ta oli 1890–93 Eesti Loodusuurijate Seltsi president. Ta läks 1894 tagasi Saksamaale.
Dragendorff uuris põhjalikult Turkestani, Tiibeti, Hiina ja Aafrika ravimtaimi. 1898 avaldas ta suurteose "Kõigi aegade ja rahvaste ravimtaimed: kasutamine, toimeained ja ajalugu" ("Die Heilpflanzen der verschiedenen Völker und Zeiten. Ihre Anwendung, wesentlichen Bestandtheile und Geschichte").
Dragendorff pani aluse ravimtaimede fütokeemiale. Ta töötas välja ravimtaimede toimeainete tundmaõppimise põhimõtted ja 1882 avaldas vastava käsiraamatu "Ravimtaimede kvalitatiivne ja kvantitatiivne analüüs ("Die qualitative und quantitative Analyse von Pflanzentheilen"). Suurt tähelepanu pööras ta seostele ravimtaimede keemilise koostise ja bioloogiliste tunnuste vahel ning pani sellega aluse fülogeeniale.
Tema järgi on nimetatud Dragendorffi reaktiiv. See on kaaliumvismutjodiidi K₂BiI₅ vesilahus, mida kasutatakse alkaloidide olemasolu kindlakstegemiseks. Samuti töötas ta välja vastava Dragendorffi testi: see on kvalitatiivne test, mida kõigepealt kasutati sapi uurimiseks. Kui testitav lahus sisaldab alkaloide, siis reageerivad need Dragendorffi reaktiiviga ja tekib oranž või punakasoranž sade.
Blusumuiža mõis

Blusumuiža mõis (saksa keeles Blussen, läti keeles Blusumuiža) oli poolmõis Liivimaal Võnnu kreisis Võnnu kihelkonnas.
[[Kategooria:Võnnu kihelkond (Võnnu kreis)]
Käitumine

Mõisteid

Refleks – lihtne käitumine, milles stiimul põhjustab vastuse.
Kinesis (ingl. k.) – reageerimine muutusele stiimuli tugevuses oma aktiivsuse tõstmise või langetamisega (nt. keldrikakandid lähevad valguse eest peitu)
Taksis – liikumine, mis on orinteeritud stiimuli suunas (näiteks silmviburlane (Euglena) ujub valguse poole (fototaksis))
Õppimine on tähtis osa käitumise arengust.

Psühholoogia

Psühholoogias eristatakse vaadeldavat käitumist (overt behaviour), mis hõlmab otseselt vaadeldava välise käitumise ning mõõdetavat ja registreeritavad siseprotsessid, ning mittevaadeldavat käitumist (covert behaviour), mille moodustavad vaimsed protsessid.
Vibrokindlus

Vibrokindlus ehk vibratsioonikindlus on masinaelemendi omadus töötada vajalikus režiimidiapasoonis, vältides resonantsipiirkondi.
Vibratsioon vähendab masinate töökindlust. Detailis tekivad vahelduvad pinged, mis viivad kiiremale väsimuspurunemisele. Resonantsi tekkimisel on purunemisoht eriti suur.
Daniel Janzen

Daniel Hunt Janzen (sündinud 18. jaanuaril 1939 Milwaukees) on ameerika entomoloog ja ökoloog.
Ta on Pennsylvania Ülikooli bioloogiaprofessor. Ta on troopiliste ökosüsteemide uurija. 
Ta on tegelenud koosluste taastamise projektidega Costa Ricas.
Ta on tõendanud, et ökoloogiline sobitumine on koosluste kujunemisel suurema tähtsusega kui koevolutsioon.
Maardu Gümnaasium

Maardu Gümnaasium on Maardu linnas asuv statsionaarse ja mittestatsionaarse õppega üldhariduskool, õppekeelteks on vene ja eesti keel (gümnaasiumiastmes ja keelekümblusklassides). Kooli tegutsemise vorm on põhikool ja gümnaasium, mis tegutsevad ühe asutusena. Põhikoolis toimub õpe kõikides põhikooliklassides. Kool on Maardu Linnavalitsuse hallatav asutus ja kooli pidajaks on Maardu linn. Kooli aadress on Ringi 64, 74112 Maardu, Harju maakond.
Korint

Korint on väike tume seemneteta rosin. Korint on nime saanud Korintose linna järgi.
Raasiku Elekter

Raasiku Elekter on Harju maakonnas, Raasiku vallas, Raasiku alevikus elektrotehnika tootmisalal tegutsev aktsiaselts, mis komplekteerib elektrikilpe või -jaotlaid ja valmistab tellimustöödena  lehtmetallist tooteid, sh. kilpide korpuseid pulbervärvitud pinnatöötlusega.
Ettevõte asutati 1958 nime all Raasiku Tootmisbaas. Nõukogude ajal kandis ettevõte nimesid Raasiku Elektromehaanikatehas ja Raasiku Katseremonditehas. Raasikul arenes tootmisettevõtte ümber infrastruktuur Tehase tee ja selle ümbrusse rajatud tootmis- ja korterelamute ning eramute hoonestusega.
Tänapäeval töötab ettevõttes umbes 30 inimest.
Gottlieb Alexander von Schmidt

Gottlieb Alexander von Schmidt (28. detsember 1794/8. jaanuar 1795 Valjala – 24. juuli/5. august 1871 Muhu) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai koduõpetaja käe all, koduõpetajaks oli vend Friedrich August Heinrich von Schmidt (Ansekülas). Aastatel 1812–1813 õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteadukonnas õppis ta aastatel 1814–1816. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana. Ordineeriti 18. augustil/30. augustil 1818 õpetajaks.
Oli aastatel 1818–1822 Saaremaa Jaani koguduse õpetaja ning aastatel 1822–1871 Muhu Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1842–1871 oli ta veel Saaremaa superintendent; aastast 1846 oli ta koolikolleegiumi kaastöötaja.

Isiklikku

Tema isa August Heinrich von Schmidt ja vanaisa Johann Heinrich Schmidt olid Valjala Martini koguduse õpetajad, tema vend Friedrich August Heinrich von Schmidt oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Heinrich Vick oli Muhu Katariina koguduse õpetaja, onu Andreas Michael Agthe ja onupoeg Wilhelm Andreas Fürchtegott Agthe olid Pöide Maarja koguduse õpetajad. Teine vanaisa Carl Friedrich Agthe oli Tallinna Oleviste koguduse organist.
Thomas Robert Malthus

Rahvastiku essee

Kasutades Ameerika andmeid, näitas Malthus, et rahvastik kahekordistub iga 25, võib olla isegi vähema aasta tagant, millest ta järeldas, et kui rahvastik kasvab geomeetriliselt, siis toidu tootmine kasvab aritmeetiliselt. Seega kui praegune rahvastiku arv on 1 miljon, siis kasvab rahvastik 1, 2, 4, 8, 16, 32, 64, 128, 256, aga toiduainete tootmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Seega kui igal inimesel on alguses üks ostukorv, siis kahesaja aasta pärast peavad 256 inimest 9 sellist ostukorvi omavahel ära jaotama. 
Oma essees tahtis Malthus näidata, et rahvaarv ei ole heaolu määraja, pigem näitab rahvaarv möödunud perioodi heaolu.
Kuidas sellisest hirmutavast tulevikust hoiduda? Malthus nägi kahte võimalust: positiivne kontroll ja tõkestav kontroll. Positiivse all ei mõelnud Malthus midagi optimistlikku, vaid sõdu, näljahädasid, katku, kõrgemat laste suremust jne. Tõkestava kontrolli vahendid olid vähem tõsised: hilisemad abielud, madalam miinimumpalk, mis ei laseks vaestel soetada arvukalt järeltulijaid, ning moraalne kontroll enda üle.
Malthusi ongi nähtud kohati kui moraliseerivat ökonomisti.

Poliitilise ökonoomia alused

Malthuse järgi on töö küll väärtuse mõõt, kuid mitte kauba tootmiseks kulutatud töö, vaid selle ostmiseks vajaliku töö. Seetõttu moodustavad kauba hinna tootmiskulud, mille hulka ta arvas ka kasumi. Seega kasum on väärtust moodustav tegur. Selline seisukoht on ka tänapäeval arvestatav. Kui kapitalist investeerib tootmisse kapitali, siis on tal õigus ja vajadus saada selle arvel kasumina teatud tulu. Viimane on akumulatsiooniallikaks, mis võimaldab tootmist laiendada ja täiustada.
Malthuse väidete kohaselt ei sega kasum ja kauba tootmiseks kulutatud töö teineteist. Nad on võrdtähenduslikud majanduskategooriad. Küsimus on vaid selles, kes maksab kinni kapitalisti kasumi. Kui ühiskond koosneks ainult kapitalistidest ja töölistest, siis jääks kasum realiseerimata ning ületootmine ja kriisid oleksid paratamatud. Malthus leidis lahenduse: kasumi maksab kinni nn kolmas klass, kuhu kuuluvad maaomanikud, vaimulikud, ametnikud, sõdurid jt, kes ainult ostavad, kuid ei müü midagi. Nemad võimaldavad kapitalistidel saada kasumit. Selleks peab kolmas klass olema ostujõuline, mille tagaks kõrge maarent, üha suurenevad kulutused sõjaväele, riigiaparaadi ülalpidamiseks jne. Malthuse teoorial on tähtsus ka Jean-Baptiste Say tasakaaluteooria kriitika osas.
Pahraničny

Ajalugu

Pahraničny tekkis aastal 1885 seoses Bialystoki–Vaŭkavyski raudtee ehitusega. Toona ehitati raudteed ehitanud tööliste laagri juurde Bierastavica raudteejaam. Algul kandis asula Bierastavica nime, asudes Hrodna kubermangus.
Kuni 1917. aastani oli Pahraničny Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. Pärast Valgevene NSVga liitmist sai asulast alevik. Aastal 1978 nimetati Bierastavica alevik ümber Pahraničnyks. Aastal 2007 sai alevikust agrolinnake.
Saleisha Stowers

Lapsepõlv ja elu enne modellikarjääri

Intervjuus ajakirjale Seventeen ütles Saleisha, et ta lapsepõlv oli raske. Ta elas koos oma vanaemaga Maderas Californias. Kui ta oli 14-aastane, kandideeris ta T-Zone'i laagrisse, mis oli Tyra Banksi enesehinnangulaager tüdrukutele. Varem töötas Saleisha administraatorina Los Angeleses. Enne supermodellisaadet võis teda näha ka mõnes reklaamis, mis tutvustasid kiirtoidukohta Wendy’s. Teda võis näha ka külalisesinejana sarjas "Inetu Betty".

"Ameerika supermodellid" 9. hooaeg

Saleisha saabus võistlusele enesekindlalt ja kõrge enesehinnanguga. Tema elurõõmus ja positiivne iseloom ning hea kõnnak võitsid kohtunike poolehoiu. Aga kohtunikud tundsid, et ta loodab liialt oma reklaamivälimusele, nii et nad andsid talle Louise Brooksist inspireeritud mustad juuksed. Alguses oli Saleisha oma fotodega kimpus, aga kui ta oli koos kaasvõistleja Victoria Marshmaniga jäänud kahe viimase hulka, anti talle armu ja ta jäeti saatesse edasi. Ta sai nn äratuskõne ning võttis end kokku, hakkas paranema ja paremaid pilte tegema. Ta võitis kaks vahevõistlust: Old Navy poe reklaami ja Colleen Queeni show Pariisis. Viimasel hindamisel olid kohtunikud tema poodiumi valitsemisest lummatud ja Saleisha võitiski. Teiseks jäi Chantal Jones.
Saleisha Stowers: „Ma kasvasin tugevaks nooreks naiseks ning olen väga rahul enda ja sellega, kus ma praegu olen. See on see, millest ma olen kogu aeg unistanud. Ma pingutasin selle nimel ja nüüd ma selle saingi. Ma tahtsin seda, ma tahtsin seda nii väga, nüüd ma sain selle ja ma ei lase seda enam käest. Tänan sind, jumal... Mina olengi Ameerika järgmine supermodell! Aah!!”
Saate võiduga kaasnes 100 000-dollarine leping CoverGirl Cosmeticsiga, milles ta reklaamis WetSlicks Fruit Spritzersit; kaanepilt ajakirjas Seventeen, kus ta foto ilmus 2008. aasta veebruaris, ja leping Elite Model Managementiga.
Mordva lipp

Mordva lipp on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Mordva Vabariigi lipp. 
Lipp võeti ametlikult kasutusele 30. märtsil 1995. 
Lipu kujundaja on Andrei Aleskin.

Lipu kirjeldus

Plagu on ristkülikukujuline horisontaalsete laidudega trikoloor. Värvid on ülevalt alla tumepunane, valge ja tumesinine. Lipu keskel on tumepunane päikesemärk. Ülemine ja alumine laid on 1:4, keskmine 2:4 lipu kõrgusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

Sümbolite tähendused

Punane sümboliseerib elu, inimeste ajaloolist mälu ja kehastust, valge eesmärkide ja vaimu puhtus ning sinine maad, vee rohkust, vabadust ja kiiret arengut. Päikesemärk - karmiinpunane kaheksanurkne rosett on päikese sümbol ning sümboliseerib heatahtlikkust, südamlikku soojust ning avatust.
Lipu kohta on ka fraas: "Me tahame elada (punane) puhta hingega (valge) oma heal, soojal ja avatud (kaheksanurkne täht) vabal areneval viljakal maal (sinine).