google/wiki40b huggingface dataset:
Vene vojevoodkond

Ajalugu

Galiitsia-Volõõnia vürstiriik jagati Galiitsia-Volõõnia pärilussõja (1340–1392) järel Leedu suurvürstiriigi ja Poola kuningriigi vahel. 1344. aastal hõivas Leedu suurvürstiriik Volõõnia ja 1349. aastal Poola kuningriik Galiitsia.
Hiljem oli Ruteenia vojevoodkonna territoorium osa Galiitsia ja Lodomeeria Kuningriigist ning tänapäeval  jaotub Poola, Ukraina ja Valgevene vahel.
Näsiniinelised

Näsiniinelised (Thymelaeaceae) on sugukond seltsist mürdilaadsed.
Sellesse sugukonda kuulub umbes 50 perekonda kokku umbes 900 liigiga.
Sugukond on Eesti pärismaises taimestikus esindatud ühe liigiga – näsiniin.
Eduard Frese

Eduard Paul Benedict Frese (19. november 1871 Lääne-Nigula – 27. mai 1919 Riia) oli Eesti vaimulik.
Õppis Peterburi Püha Anna koolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1892–1897 usuteadust ning aastatel 1897–1898 ajalugu ja keeleteadust. Ordineeriti 13. septembril 1898 õpetajaks.
Oli aastatel 1898–1902 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1919 oli ta Vaivara koguduse õpetaja. Vahistati 9. aprillil 1919 bolševike poolt Riias.

Isiklikku

Tema isa Theodor Alexander Benedict Frese ja vanaisa Theodor Benedict Frese olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, onu Christian Wilhelm Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Wilhelm Richard Graubner oli saksa koolides kooliõpetaja ning hiljem Saksamaal kirikuõpetaja ja vaimulike koolitaja.
Kooli tänav (Haapsalu)

Kooli tänav on tänav Haapsalus.
Aadressil Kooli tänav 5 asub Eesti päritolu misjonäri Hedwig Bülli kodumaja, kus on ka mälestustahvel.
Arnold Jürgens

Arnold Jürgens (1890 Rakke lähedal, Järvamaa – 13. aprill 1918 Helsingi, Soome) oli Eesti vabadusvõitleja.
Hukkus Jüri Vilmsi missioonil Soome. Üliõpilasselts Liivika liige alates 1914. aastast.
Jean-François Dandrieu

Elu

Jean-François Dandrieu sündis näitlejate ja muusikute peres. Juba viieaastaselt esines Dandrieu klavessiinil Prantsusmaa kuningale Louis XIV-le (1638–1715). Pärast oma esimest esinemist kuninga ees algas Jean-François Dandrieu edukas muusikukarjäär.
1705. aastal sai Jean-François Dandrieu organistiks Pariisi Saint-Marry kirikus, hiljem oli ta Sainte-Madeleine en la Citè kiriku organist. Alates 1721. aastast töötas Jean-François organistina Pariisis Kuninglikus Kapellis (Chapel Royale). Seal ta oli üks neljast organistist.
Jean-François Dandrieu suri 17. jaanuaril 1738 Pariisis. Kogu tema elu ja töö möödus Pariisis.
Režitsa maakond

Ajalugu

Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 loodi see taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes põhjas Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Ludza maakonnaga, idas samuti Ludza maakonnaga, edelas aga Dünaburgi maakonnaga. Vitebski kubermangus oli maakonna pindala 4076 km².
Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Režitsa ehk Rēzekne) ja 18 valda. Lisaks oli maakonnas kaks alevit: Varakļāni ja Viļāni. Aastal 1917 kanti alevitena kaardile veel ka Ribene, Malta ja Antonopole.
Aastal 1920 läksid Režitsa maakonna alad Läti koosseisu. Maakond jäi ka Läti administratiivüksuseks ja kuni aastani 1949 Läti NSV administratiivüksuseks.
Aastal 1940 oli maakonna territooriumil kolm linna, lisaks Rēzeknele ka Varakļāni ja Viļāni. Toona oli maakonna koosseisus 19 valda.
Aastal 1947 eraldati maakonnast Viļāni maakond. Aastal 1949 maakond likvideeriti.
Aastal 1897 elas maakonnas 136 400 inimest. Elanikest moodustasid enamiku lätlased (57,9%), venelasi oli 23,9%, juute 7,4%, valgevenelasi 5,4%, poolakaid 4,8% ja sakslasi 1,8%.
Atractaspis congica

Levila

Neid peamiselt kaevuva eluviisiga madusid võib kohata Namiibias, Botswanas, Angolas, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Kongo Vabariigis ja Kamerunis.
Tasmani meri

Tasmani meri (inglise Tasman Sea, maoori Te Tai ō Rehua) on Vaikse ookeani osa.
Meri piirneb läänes Austraaliaga, idas Uus-Meremaaga ja põhjas Korallimerega. Tema ulatus põhjast lõunasse on 2800 km, Austraaliast Uus-Meremaale 2000 km.
Merel pole selget looduslikku põhja- ja lõunapiiri. Uus-Kaledoonia ala lõunapiir on umbes 24. lõunalaiusel ja sealtkandist kulgeb ka Tasmani mere põhjapiir. Mere lõunapiiriks on joon, mis ühendab Uus-Meremaa Lõunasaarest lõunas oleva Aucklandi saare lõunatippu ja Tasmaania lõunatippu.
Tasmani mere lääneosas on soe Ida-Austraalia hoovus.
Tasmani meres on mõned eraldatud saarerühmad ja saared, kus elab kokku 2500 inimest: Norfolki saar mere põhjaservas (2150 elanikku), Elizabethi riff, Middletoni riff (mõlemad kuuluvad Korallimere saarte territooriumi), Howe' saar (350 elanikku) ja Balli püramiid (mõlemad kuuluvad Uus-Lõuna-Walesi).
Tasmani meri on nimetatud hollandi meresõitja Abel Tasmani järgi, kes esimese eurooplasena külastas Tasmaaniat ja Uus-Meremaad. Inglise meresõitja James Cook uuris Tasmani merd põhjalikult 1770. aastatel oma esimese ümbermaailmareisi käigus.
Kõnekeeles nimetavad austraallased ja uusmeremaalased Tasmani merd kraaviks (The Ditch).
Fotomeeter

Fotomeeter ehk valgusmõõdik on riist valguskiirgust iseloomustavate suuruste (valgustugevuse, valgustatuse, heleduse jm) mõõtmiseks.
Turundusmeetmestik

J. McCarthy 4P-mudelid

1960. aastal pakkus E. Jerome McCarthy välja 4P-lähenemisviisi, mida kasutatakse laialdaselt tänapäevani. Paraku on 4P-mõtteviis liiga üldine, ei sobi iga olukorra jaoks ega sisalda tänapäeva turunduse elemente. Klassikaline turundusmeetmestik (inglise keeles marketing mix, vahel ka 4 P's ehk 4 P-d) käsitleb turundustegevuste kavandamisel nelja vaatenurka: hind (price), müügitoetus (promotion), toode (product) ja turustus (place).
Johannes Adamson

Johannes Adamson (28. november 1883 Valguta vald – 4. september 1944 Türi) oli eesti ajaloolane.
Lõpetas 1913 Tartu ülikooli ajalookandidaadi kraadiga.
1917–1936 oli ta Tartu koolides õpetaja; 1928–1932 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1936–1940 Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi ning 1941–1944 Türi Gümnaasiumi direktor. 1925–1940 töötas Adamson Tartu Ülikooli õppejõuna.
2008. aasta Leedu parlamendivalimised

2008. aasta Leedu parlamendivalimised toimusid kahes voorus. Esimene voor toimus 12. oktoobril. Samal ajal toimus Ignalina tuumaelektrijaama töö pikendamise üle referendum, mis kukkus läbi vähese osalusaktiivsuse tõttu. 26. oktoobril toimus valimiste teine voor neis ühemandaadilistes ringkondades, kus ükski kandidaat ei kogunud üle 50% häältest.
Nikolai Marr

Nikolai Marr (25. detsember 1864 (6. jaanuar 1865) Khuthaisi (Gruusia) – 20. detsember 1934 Leningrad) oli Gruusia päritolu vene ja nõukogude filoloog, ajaloolane, etnograaf ja arheoloog, Keiserliku Teaduste Akadeemia akadeemik (1912). Hiljem oli ta NSV Liidu akadeemik ja Teaduste Akadeemia asepresident.
Tuntuse saavutas Marr 1910. aastatel kaukaasia keelte uurijana. Ta arendas teooriat "jafetiidi keelte" kohta, mille järgi on kaukaasia, semi-hami ja baski keel arenenud ühisest algkeelest. 1924. aastast väitis ta isegi, et kõigil maailma keeltel on üks algkeel, mis koosnes neljast hüüdsõnast: sal, ber, jon ja roš.
Marri hüpoteese kasutati ära Nõukogude Liidus 1920.-30. aastail kestnud kampaanias väiksemate kirjakeelte üleviimiseks ladina alfabeedile. 1950. aastate keskel tunnistati Marri keeleteaduslikud uurimused aga marksismivastasteks, absurdseteks ja keeleteadust pidurdavateks. Maailma keeleteaduses pole need kunagi laialdast tunnustust leidnud.
Hoyningen-Huene

Hoyningen genannt Huene (ka Huene või Hüne, Huegenen gen. Huene, parun Hoiningen gen. Hüene, parun Huene-Hoyningen; parun Hoynigen-Huene ; vene Гюне (Гине), Гюгенен-Гуне, Гойнинген-Гюне, Гюне-Гойнинген) on baltisaksa põline aadlisuguvõsa. 
Suguvõsa oli immatrikuleeritud Kuramaa (Nr.25), 1746 Eestimaa (Nr.216), 1785 Saaremaa (Nr.43) ja 1818 Liivimaa (Nr.320) rüütelkonna aadlimatriklisse.
Suguvõsa üks liin algab Karl Friedrich von Huenest, kes 6. veebruaril 1729 võeti Eestimaa rüütelkonna liikmeks ja kes pärineb Kuramaa hertsog Wilhelmi õuemarssalist Marten von Hüenegenist. Neile kuulus mitu mõisa Saaremaal. Teine liin algab Lehtse mõisa ostnud Otto Eberhard von Huenest (1730–1788), kelle poola sõjaväelasest isale kuulusid mitmed mõisad Leedus ja Mazbērstele (Klein-Bersteln) Bauska lähedal Kuramaal.
3. aprillil 1862 sai suguvõsa senati ukaasiga (Nr. 2823) Vene tunnustuse parunitiitlile (vabahärratiitlile) ja 12. augustil 1863 sama tunnustuse ka Preisimaal, Preisi kindralleitnant Wilhelm von Hoiningen (1790–1858) järglastele.

Mõisad

Suuremad mõisad: Lehtse (Järvamaa 13 560 ha); Orjaku (Läänemaa, 12 830 ha); Eidapere (Pärnumaa, 7554 ha).
Erasmus Rotterdamist

Desiderius Erasmus, Desiderius Erasmus Roterodamist või lihtsalt Erasmus Rotterdamist (28. oktoober  1466, 1467 või 1469 Rotterdam – 12. juuli 1536 Basel) oli varauusaja tähtsaim humanistik õpetlane ja teoloogia doktor. Ta jäi ise katoliiklaseks, kuid toetas kohati ka Martin Lutherit.
1516. aastal avaldas tekstikriitilise kreekakeelse Uue Testamendi "Novum Instrumentum omne". See on vanim trükitud Uue Testamendi kreekakeelne väljaanne.
Carl Godeffroy

Carl Godeffroy (14. juuni 1787 Hamburg – 27. august 1848 Breslau) oli Hansa diplomaat.
Tema vanemad olid Hamburgi kaupmees Peter Godeffroy ja Catharina Thornton. Ta õppis Edinburghi ülikoolis. Tema sõber oli Arthur Schopenhauer. Aastail 1822–1832 oli ta Hamburgi, Lübecki ja Bremeni minister-resident Venemaal ja 1840–1848 (surmani) Preisimaal. Alates 1842. aastast oli ta Lehmkuhleni mõisa omanik. Talle anti Punase Kotka II klassi orden.
Ta oli abielus Marianne Jenischiga, kes oli senaator Martin Johann Jenischi tütar. Neil oli kaks poega: Carl Peter ja Wilhelm Martin, kellest viimane aadeldati 1901. aastal Preisimaal.
Šveitsi liidupresident

Liidupresident (saksa keeles Bundespräsident, prantsuse keeles Président de la Confédération, itaalia keeles Presidente della Confederazione, romanši keeles President da la Confederaziun) on Šveitsi seitsmeliikmelise valitsuse ehk Liidunõukogu eesistuja.

Valimiskord ja ametiaeg

Liidupresident valitakse Šveitsi parlamendi Liidukogu kahe koja ühisistungil üheks aastaks. Tema volitused algavad 1. jaanuaril ja lõpevad sama aasta 31. detsembril. Tavaliselt roteerub positsioon Liidunõukogu liikmete seas viisil, mis võimaldab igaühel neist seitsme aasta kestel korra liidupresidendi ametit pidada (eeldusel, et nad kõik on nii kaua ametis). Tavaliselt valitakse Liidunõukogu liikmed presidendiks vanuse järjekorras ja sama isikut kaheks aastaks järjest ei valita.

Õigused ja kohustused

Liidupresidenti võib tinglikult nimetada valitsusjuhiks, kes täidab ka mõningaid riigipea ülesandeid. Juriidiliselt ei ole ta siiski ei valitsusjuht ega riigipea, sest selliseid ametikohti Šveitsi põhiseaduse kohaselt ei eksisteeri. Võrreldes teiste Liidunõukogu liikmetega ei ole tal mingeid eriõigusi, küll aga kaks täiendavat ülesannet – juhatada Liidunõukogu istungeid ja täita muudes riikides riigipeale kuuluvaid esindusfunktsioone (riigipühadel kõnede pidamine, riigi esindamine teatud rahvusvahelistel üritustel jms). Need ülesanded lisanduvad tema põhiülesannetele, milleks on tema haldusalas oleva osakonna (meie mõistes ministeeriumi) juhtimine.
Liidupresidendil on otsustav roll täita siis, kui valitsuses toimuval hääletusel on poolt- ja vastuhäälte arv võrdne. Sel juhul otsustab hääletustulemuse liidupresidendi hääl.
Kooraste Suurjärv

Kirjeldus

Kooraste Suurjärv asub mitme ürgoru lõikumiskohas lamedas nõos. Selle pindala on 42,1 ha, suurim sügavus 21,4 m ja keskmine sügavus 6,1 m.
Järve ümbritsevad moreenist kühmud ja kuplid, kallast ümbritsevad põllud, heinamaad ja metsasalud. Põhjakaldal asub Kooraste park.
Järve kirdesopis on metsaga kaetud Hirvesaare saar pindalaga 0,2 ha.

Läbivool

Järve suubub mitu oja ja esineb allikaid. Väljavool toimub Krimmi jõe kaudu Võhandu jõkke. Tänu suhteliselt suurele valgalale võib kevadise suurvee ajal esineda veetõusu kuni 0,6 m.

Kalastik

Kalastik on suhteliselt liigirikas, rohkesti on latikat ja haugi. Esineb ka särge, ahvenat, roosärge, nurgu, viidikat, linaskit, kiiska, lutsu, teibi ja rünti. Sisse on toodud koha, siiga, peledit ja karpkala.
Aru mõis I (Peetri)

Aru mõis (saksa keeles Aru) oli rüütlimõis Järvamaal Peetri kihelkonnas.
Hoiuala

Hoiuala on Eesti looduskaitseseaduse järgi kaitsealune loodusobjekt, kus kaitstakse Natura-liikide (looma-, taime- ja seeneliigid) elupaiku väljaspool kaitsealasid, tagamaks nende soodsat seisundit.
Eestis on 2007. aasta lõpu seisuga 900 hoiuala.
Harry Habel

Harry Habel (9. aprill 1912 – 8. märts 1980) oli Eesti purilendur ja lendur.
Sündis pere kolmest lapsest vanimama Keilas. Lõpetas 1930. aastal Tallinna Reaalkooli. Õppis 1931. aastal Tallinna Õhuasjanduse Ühingu lähetusel koos Richard Tomsoniga Varssavi Lennuklubis harrastuslenduriks. 1932. aastal tegi läbi tagavaraväe lendurite esimese kursuse, kus tema lennuinstruktoriks oli Hans Kitvel. Pärast kursuse lõpetamist määrati reservi.
1935. aasta kevadel lõpetas ta Õhu- ja Gaasikaitse Liidu lennuinstruktorite kursuse. Oli seejärel lennuinstruktoriks kõigil järgnevail liidu korraldatud eralendurite kursustel. 1937. ja 1938. aastal õpetas ta Lennuasjanduse Inspektuuri korraldatud lennukursustel teoreetilist osa ja suvel ka lendamist. Samu ülesandeid täitis ta ka 1938. aastal Eesti Aeroklubi instruktorina. 1939. aastal asutatud Eesti Õhuliinide Aktsiaselts Ago saatis Habeli Saksamaale õppima lendamist reisilennukil Ju-52/3m. Seejärel töötas ta AS Ago liinilennuki piloodina sama tüüpi lennukil. Harry Habel oli firma esinduse liikmena lendur ka Ago esimese Junkers Ju 52 välislennul, mis toimus 27. märtsil 1940 Ülemiste lennuväljalt Stockholmi. 
1941. aastal õnnestus Habelil koos paljude teiste eesti lenduritega hoida kõrvale mobilisatsioonist Punaarmeesse ja saatmisest Venemaale. 1942. aastal lõi Habel aktiivselt kaasa Saksamaa relvajõudude mereluurelennugrupi erisalga Buschmann asutamisel, kuhu võeti teenistusse leitnandi auastmes. Õpetas 1943. aasta märtsis alanud lendurvaatlejate kursusel aeronavigatsiooni eriala. 
Autasustatud Saksa sõjaliste teenete ristiga (2. klass mõõkadega, 1. september 1943). 1943. aasta oktoobris pidi saadetama Venemaal tegutsenud 127. luurelennugrupi 2. salga ülemaks, kuid põgenes koos paari kaaslasega Soome, kust peagi siirdus edasi Rootsi.  Pärast sõda asutas seal plastist täppisdetaile valmistava ettevõtte Harry Habel AB. 

Rootsi pagulaseestlaste ajalehe Välis-Eesti (24.03.1980) järelehüüe: 
„Nii kolm aastakümmet tagasi ..., sain lehereporterina teiste hulgas tuttavaks noore lendurohvitseriga, kelle nimi oli Harry Habel. Oli parajasti plastmaterjalide võidumarsi ajastu ja ka tema oli asutanud ettevõtte Teknoplast. Hilisematel isiklikel kõnelustel selgus, et ta oli inimene laialdaste huvidega, orbiidiga kaugel väljaspool oma uut kutseala. Tookord kahetses Harry, et ta pole veel Rootsi kodanik ja tal ei lubata oma lennuoskust proovida isegi tavalises sportlennukis, sest äkki lendab ja heidab Moskva peale pommi. Aga tuli aeg, kus Harry lendas jälle, koguni isiklikus lennukis ...“ 
Harry Habel ehitas kaks purilennukit, esimese neist juba koolipoisina 1930. ja teise 1935. aastal, mis paraku jäid lendu tõusmata ehitaja majanduslike võimaluste nappuse tõttu.  1936. aastal avaldas Tallinna Õhuasjanduse Ühingu Kirjastus esimese eestikeelse 70 joonise ja 2 tabeliga purilennu käsiraamatu „Purilend“, mille autor oli lendur-instruktor Harry Habel.
Regina ülikool

Regina ülikool (inglise keeles University of Regina) on ülikool Kanadas Saskatchewani provintsis Reginas.
Ülikool asutati 1974.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase (2017).
Ressursikaitseala

Ressursikaitseala (inglise extractive reserve) on kaitseala, kus mingi(te) loodusressurssi(de) kasutamine kohalike elanike poolt on säästlikul moel lubatud.
Loodusressursside ületarbimise vältimiseks rakendatakse sellisel kaitsealal kohanduvat kaitsekorraldust.
Gail Devers

Isiklikud rekordid

100 m jooks 10.82 1. august 1992 Barcelona
200 m jooks 22.71 23. mai 1987 Corvallis
400 m jooks 52.66 4. juuni 1987 
800 m jooks 2:11.07 1982 
100 m tõkkejooks 12.33 23. juuli 2000 Sacramento
400 m tõkkejooks 59.26 1985 
kaugushüpe 6.77 16. aprill 1988 Westwood
kolmikhüpe 12.97 1986

Isiklikku

Gail Devers oli tippsportlasena 160 cm pikk ja kaalub 52 kg. Aastatel 1988-1992 oli abielus Ron Robertsiga.
Markus Kaasik

Markus Kaasik (sündinud 22. märtsil 1970 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Tallinna Kunstiülikooli arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1988–1993.
Alates 1994. aastast töötab Markus Kaasik arhitektuuribüroos 3+1 OÜ ja on selle üks omanikest.
Markus Kaasiku tuntumateks töödeks on Villa V Nõmmel, Eesti Vabariigi saatkond Vilniuses, kortermaja rekonstruktsioon ja laiendus Kadriorus ning uus raamatukogu Pärnus. Lisaks on Markus Kaasik osalenud edukalt arhitektuurikonkurssidel. Eesti Vabariigi Vilniuse suursaatkonna arhitektuurse lahenduse eest on Markus Kaasik saanud Eesti Kultuurkapitali aastapreemia 1998. aastal ja Villa V arhitektuurse lahenduse eest aastal 2001.
Markus Kaasik on Eesti Arhitektide Liidu liige.
Harilik nurmenukk

Kirjeldus

Taim kuni 30 cm kõrge. Lehed piklikud, voldilised või kurrulised, kuni 20 cm pikad. Tavaliselt kerkib lehtede keskelt üks või mitu varti, mille otsas longus sarikõisik kollaste piklike õitega.
Nurmenuku õitsemine oleneb kasvukohast, nii õitseb ta Põhja-Eesti mõnes paigas juba maikuu alguses (4. mai 2015). 
Vili on kupar.

Rahvapärased nimetused

Rahvapärased nimetused on kanavarvas, kikaspüksi, kikkahain, kikkakaadsa, kikkapüksi (kikkapöksi, kikkapoksi), kukekäekaats, kulupüks, kurekaats, käekaats(as), käekalts (käekalsad), käekolnõ, käolill, kääkaartses, nattalill, piimapisar, sõrmkinnas, pääsulill, kuldvõti, taevasilm, neiulill, pasklill, kanapasalill, kanaperse jt.
Nurmenukul on Eestis registreeritud üle saja rahvapärase nimetuse – ilmselt rohkem kui ühelgi teisel taimel. Enamik neist nimetustest iseloomustab nurmenuku õhulisi torujaid kuni kellukakujulisi õietuppesid või kollaseid säravaid õisi. Sageli sisaldavad nimetused "pükse", "kindaid", "varbaid" või "sõrmi".

Kasvukoht

Kasvab kuivadel ja mõõdukalt niisketel rohumaadel. Eestis üsna sage lubjarikastel muldadel. Sageli esineb nurmenukk massiliselt pargimurus või niidul.

Kasutamine

Nurmenuku õitel on tugev lõhn ning see meelitab kohale arvukalt tolmeldavaid putukaid, seetõttu on ta ühtlasi meetaim. Toiduks kõlbavad ka nurmenuku noored lehed. Neid võib tarvitada värskelt salatina. Kuivatatult on nurmenuku lehed ja õied maitse- ning värviaineks mitmesugustele alkohoolsetele jookidele. Nurmenuku lehed on C-vitamiini rikkad.

Droogina

Droogina kasutatakse (mitte anda imikutele ja väikelastele) nii nurmenuku juurikat koos juurtega (Primulae rhizoma cum radicibus, Primulae radix), õisi (Primulae flos, Primulae flos cum calycibus) kui ka lehti (Primulae folium).
Nurmenuku õisi, lehti ja risoomi koos juurtega kasutatakse ravimina. Ta on tuntud kui köhavastane ja röga lahtistav vahend, maapealsetel osadel on ka tugev higistama ajav ja rahustav toime, kasutatakse ka peapöörituse ja reumavalude vastu.

Sümboolika

Harilik nurmenukk on Norra Hordalandi maakonna tunnuslill.
Šotlased

Šotlased (gaeli keeles Albannaich) on Šotimaa põlisrahvas, kes on ajalooliselt kujunenud piktide, gaelide ja brittide ning germaani rahvaste, sealhulgas inglaste ja norralaste segunemisel.
Šotimaal elab 4 459 071 šoti päritolu inimest, kuid rohkem elab neid väljaspool Šotimaad. Rohkem kui 9,2 miljonit Ameerika Ühendriikide elanikku väidab end olevat vähemalt osaliselt šoti päritolu. Šoti päritolu kanadalasi on Kanada rahvaloenduse andmeil 4,7 miljonit. Viiendik Uus-Meremaale asunud inimestest pärineb Šotimaalt.
Selgelthaistmine

Selgelthaistmine (inglise keeles clairalience < prantsuse keeles clair 'selge' + alience 'haistmine') on parapsühholoogias meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab psüühilist teadmist läbi haistmise.
Columbia maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1790. aastal.
Slovjansk

Majandus

Linna läheduses asuvad mitmed soolajärved ja kivisoola leiukohad. Soola tootmine kujunes peamiseks tootmisharuks 16. sajandil. Slovjanskis toodetakse kõrgekvaliteedilist soola Ekstra, mille NaCl sisaldus on 95,4% ning linn on Ida-Euroopa üks suuremaid soolatootjaid.
Tänapäeval on linna olulisim tööstusharu masinatööstus.
Julius Raev

Julius Raev (kuni 1938. aastani Julius Steinberg; 18. märts 1897 Jäärja vald, Pärnumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).
Ta töötas posti-telegraafikontori ülema abina Lihulas. Varem oli teeninud Kaitseliidu Tallinna ja Sakalamaa malevas. 
Arreteeriti NKVD poolt 3. oktoobril 1940 Läänemaal Lihula vallas. Oli Komi ANSV Vorkuta vangilaagris.
Pauluse kiri Tiitusele

Nimetus

Pauluse kirjad polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Pauluse kirja Tiitusele kreeka keeles Επιστολή πρὸς Τίτονʹ. Vulgatas on kiri kui Epistola ad Titum.

Autorlus

Kiri algab Pauluse pöördumisega Tiituse poole. Varased kirikuisad ja enamik varasemaid teolooge on tekstianalüüsi alusel veendunud, et kirja autor on Paulus, kuna kiri algab Pauluse pöördumisega.
Pauluse autorluses kirja koostamisel kahtlesid tekstianalüüsi alusel esmalt Saksa teoloogid 18. sajandil, kelle arvates võis kirja koostada mõni Pauluse õpilasest. Tänapäeval on tõstatunud ka seisukoht, et kirja koostas Pauluse õpilane Pauluse dikteerimisel.

Tekkelugu

Kui kirja autor on Paulus, siis on kiri koostatud millalgi 1. sajandi teisel poolel Makedoonias pärast Pauluse Kreeta külastust. Teoloogid, kes tekstianalüüsi alusel kahtlevad Pauluse autorluses, eeldavad, et kiri võidi koostada koguni 2. sajandil. Adolf von Harnack oletas, et kiri võidi koostada Pauluse viimastel eluaastatel. Kiri oli mõeldud Tiitusele, kes saatis Paulust reisil Jeruusalemma.  Ta organiseeris hiljem Kreetal kogudusi ja kohtus Paulusega uuesti Nikopolises.
Kirja varaseim säilinud katkend sisaldub Papüürus 32 manuskriptil umbes aastast 200 .

Ülesehitus

Pauluse kiri Tiitusele koosneb 3 peatükist, mis jagunevad 46 salmiks. Teksti jagas peatükkideks kardinal Stephen Langton 13. sajandil ja salmideks Robert Estienne 1551.

Kiri eesti keeles

Georg Mülleri jutlustes 17. sajandi algusest on säilinud varasem teadaolev eestikeelne kirjakoht Pauluse kirjast Tiitusele .
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli Rahmat Titulle". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Paulusse se Apostli Ramat Titusselle kirjotud" ja 1739 Piiblis "Apostli Paulusse Ramat Titussele kirjotud."
Anu Anton

Anu Anton (ka Mändsalu-Õunapuu; 14. juuni 1939 Rakvere – 4. september 2002 Kose) oli eesti laulja. 
1959 võitis ta lauluga "Meie Mall" esimese lauluvõistluse Eesti NSVs (hilisema nimetusega Arne Oidi nimeline lauluvõistlus).
Tema 1950ndate lõpus esitatud laulud olid peamiselt Eesti autorite tehtud. 1960ndatel esitas ta suures osas tõlkelaule.
Anu Anton suri 4. septembril 2002 Kosel ja ta maeti 5. oktoobril 2002 Pärnamäe kalmistule.
Salme (tegelaskuju)

Salme ehk Tähemõrsja on samanimelise eesti eepilise rahvalaulu peategelane. 
Esineb ka tegelasena Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud eeposes "Kalevipoeg", milles on esitatud Salmest rääkiva rahvalaulutüübi üks variant.
Rahvalaulust ja selle kasutamisest "Kalevipojas" on kirjutanud folklorist Felix Oinas ja mütoloog Jaan Puhvel.
Eugen von Keyserling

Krahv Eugen Wilhelm Theodor von Keyserling (22. märts 1832 Pakruojis, Leedu – 4. aprill 1889, Ernsdorf, Sileesia) oli baltisaksa zooloog.
Ta õppis Tartu Ülikoolis. 
Ta oli 19. sajandil üks maailma tuntumaid arahnolooge ehk ämblike uurijaid.
Kia Optima

Kia Optima on Kia sedaan. Kia on hakanud oma mudelivalikut uuendama. Nüüd on kätte jõudnud 3. põlvkonna Kia Optima kord. Veidi muutub esi- ja tagaosa, auto sisemus ja tehniline pool. Müügile tuleb uuendatud Optima aastal 2015.
Igavese pakase vöö

Igavese pakase vöö on Maa soojusvöö, mille piiriks on kõige soojema kuu samatemperatuurijooned 0°C ekvaatori poolt. Seal on kogu aasta jooksul õhutemperatuurid väga madalad ning päevad lühikesed ja ööd pikad. Kuni poolaastani esinevad polaarpäev ja polaaröö. See soojusvöö hõlmab Arktika keskosa ja peaaegu kogu Antarktise mandri territooriumi.