google/wiki40b huggingface dataset:
Olaf Suuder

Olaf Suuder (sündinud 5. juulil 1972) on eesti tele- ja raadioajakirjanik.

Haridus ja töö

Olaf Suuder on lõpetanud Tartu Miina Härma Gümnaasiumi. Aastatel 1990–1994 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ravi erialal. 
Ta on töötanud Tartu Ülikooli Kliinikumis, Q Raadios, nädalalehes Liivimaa Kroonika, Kuku Raadios, Eesti Televisioonis.
Praegu töötab Kanal 2-s, kus on uudistesaate "Reporter" saatejuht.
Teleajakirja Nädal küsitlusel, kus osales üle 2800 inimese, valiti Suuder 2007. aasta aprillis parimaks uudiste edastajaks Eesti televisioonis.
Olaf Suuder mängis Eesti krimiseriaalis "Kelgukoerad". 2013–2014 juhtis ta Kanal 2 tervisesaadet "Tohter Olaf".

Sport

Olaf Suuder on tulnud autorallis Eesti absoluutseks meistriks (2010) kaardilugejana koos Margus Remmaku ja Urmas Roosimaaga.

Isiklikku

Tema isa oli arst Hillar Imelik ja vanaisa Olaf Imelik.
Tuutari

Tuutari ehk Dudergof (vene Дудергоф, rootsi Duderhof, soome Tuutari) on ajalooline mõis ja sellest välja kasvanud küla ja linnaline asula (vene keeles посёлок) Ingerimaal, tänapäeval Venemaal Krasnoje Selo rajoonis Peterburis.
1950–2016 kandis piirkond nime Možaiski (vene Можа́йский).

Ajalugu

15. sajandil kuulus Tuutari Novgorodi vabariigi vadja viiendikku Orehhovo maakonda (vene Ореховский уезд).
1477–1478 läks piirkond Moskva vürstiriigi alluvusse. 1500. aastal koostatud vürstiriigi uute alade inventuri nimistus leidub muu seas nimi Vvedenskoi Dudorovskoi pogost (vene Введенской Дудоровской погост), mida peetakse Tuutari esmamainimiseks. Pogosti keskuses asus Vvedenie kirik, millel oli oma preester, diakon ja köster.
Rootsi võimu alguses (1617) nimetati piirkonda seal asunud mõisa järgi rootsipäraselt Duder Hoff'ks (Hoff – mõis, soome paralleel Tuutarhovi).
Tuutari mõis omakorda olevat nime saanud asukoha järgi Tuutari mäel. Eesti etnograaf ja kohanimeuurija Jüri Truusmann on arvanud (1898), et nimi (Dudorovo) võiks pärit olla soomekeelsest sõnast tunturi ehk mägi, mille algkujuks on saamikeelne dudar või teise versioonina venekeelsest sõnast duren (дурень) ehk totter, rumal. Saamikeelset päritolu on pakkunud ka Mikkola (1901) ja Popov (1981).
1624. aastal läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa Ingerimaa kubernerile, parun Johan Skyttele. Luteriusu kiriku rajamise ja kihelkonna asutamise järel 17. sajandi esimesel poolel, kandus mõisa kui kihelkonna olulisima keskuse nimi üle aga juba tervele kihelkonnale.
1826. aastal läks Tuutari mõis koos ümbruskondsete küladega (Pikkola, Variksela, Kavelahti, Villasi ja Hovinmäki) vene keisrinna Aleksandra Fjodorovna valdustesse, kes rajas mõisa asukohta Äijänmäki mäel puidust kahekorruselise Šveitsi stiilis rõduga suvemaja koos seda ümbritseva metsapargi ja puuvilja aiaga. Tsaari perekonnale kuulus mõis pea sada aastat – kuni 1917. aastani.
1950. aastal nimetati Tuutari linnaline asula vene sõjaväelase ja lennunduspioneeri Aleksandr Možaiski auks ümber Možaiskiks.
1973. aastal läks Možaiski Krasnoje Selo rajooni koosseisus Leningradi linna haldusalasse.
2016. aastal taastati ametliku nimena Možaiski ajalooline nimetus Dudergof.
Falsifikatsionism

Falsifikatsionism on Karl Popperilt pärinev induktsionismi vastustav teadusekäsitus. Selle järgi ei alusta teadus (kogemusteadus) mitte vaatlustest, vaid oletustest, mida teadlased püüavad kriitika ja kontrollimise (vaatluste ja katsete) abil ümber lükata (falsifitseerida). Kui oletus on põhjalikule tõsisele kontrollimisele vastu pidanud, võib selle oletuse esialgselt omaks võtta, kuid ta jääb siiski ainult oletuseks.
Teadusliku teooria, seaduse või üldistuse kindel teadmine ei ole falsifikatsionismi järgi võimalik. Juba järgmisel hetkel võib see kontrollimisel vääraks osutuda. 
Popper armastas näiteks tuua Newtoni mehaanikat, mis pidas 1687. aastast, mil see avaldati, kuni umbes 1900. aastani kontrollimisele hästi vastu. Aastatel 1900–1920 aga leiti, et see on ebatäpne, ning seda korrigeeriti relatiivsusteooriale toetudes.

Ernest Nagel

Ernest Nagel (1979:76) leiab, et Popperi "arusaam falsifikatsiooni rollist teooriate kasutamisel ja arendamisel on ülelihtsustus, mis on lähedal teadusliku protseduuri karikatuurile".

Hanssoni falsifikatsioon

Sven Ove Hansson alustab falsifikatsiooni mõistelisest analüüsist. Kõigepealt peab olema hüpotees, mida falsifitseerida. Siis peab eksperimendil olema binaarne tõlgendusstruktuur, st võimalikud uurimustulemused peavad juba ette jagunema kaheks teineteist välistavaks kategooriaks vastavalt sellele, kas hüpotees läbib testi. See nõue välistab eksploratiivse uurimistöö, mille puhul puudub uurimistulemuste igasugune eelnev kategoriseerimine (näiteks mõne valgu struktuuri kindlakstegemine). Samuti välistatakse uurimustulemuste eelnev kategoriseerimine rohkem kui kaheks sama staatusega kategooriaks. Kui binaarne tõlgendusstruktuur on olemas, siis on ikkagi tarvis ka staatusasümmeetriat: peab olema selge, mis on testitav hüpotees: kumba tulemuste kategooriat peetakse just hüpoteesi toetavaks. Peale selle, Popperi järgi saab hüpoteesi ainult falsifitseerida, mitte aga verifitseerida. Sellest tuleneb kaks nõuet. Esiteks, üks tulemuste kategooriatest on kergemini kinnitatav kui teine (kinnitusasümmeetria). See on ühitatav nii verifikatsionismi kui ka falsifikatsionismiga. Teiseks, hüpoteesi eitus on kinnitatavam kui jaatus (negatiivne ühendus). Falsifikatsionism eeldab, et kõik need neli nõuet on täidetud.
Hansson vaatas läbi ajakirjas Nature 2000. aastal ilmunud 70 artiklit. Ainult kahes artiklis kirjeldatud uurimuses olid kõik nõuded täidetud, ja ühes neist leidis aset falsifikatsioon. Hansson teeb järelduse, et falsifikatsionismist metodoloogilise soovitusena on vähe kasu, sest enamasti ei ole selle eeldused täidetud. Falsifikatsionism on "falsifitseeritud".
Harpe

Harpe, varem Harp (vene keeles Гарпе) oli Eestimaalt pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsa liikmed Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Saksamaal, Soomes ja Tšiilis.

Päritolu küsimus

Harpede päritolu on jäänud ebaselgeks. Esimesi teateid nende kohta on XVIII sajandi algusest, mil Eestimaal elas mõisainspektor Otto Wilhelm Harpe (Harp) (1676−1739). Ühe arvamuse kohaselt olid Harped pärit Lõuna-Prantsusmaalt, kus nad kandsid nime de la Harpe. Pärast Nantes'i edikti (1598) rändas suguvõsa Šveitsi, kust üks haru siirdus Preisimaale, teine aga Rootsi kaudu Eestimaale.

Harped rüütelkonna matriklis

1809. aasta 10. märtsil (vkj) võeti Kaalepi mõisnik Karl Johann von Harpe (1752−1814) ja Wilhelm Christian von Harpe (1754−1837) Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 24. novembril (vkj) 1848 immatrikuleeriti kindralmajor August Wilhelm Theodor von Harpe (1767−1815) järeltulijad.
Varise keel

Fonoloogia

Varise keeles on 13 (teistel andmetel 15) konsonantfoneemi ja 9 vokaalfoneemi. Keeles esineb 12 diftongi ja 2 triftongi.

Süntaks

Varise keel on SOV-keel.
Helena Risthein

Helena Risthein (sündinud 24. jaanuaril 1954 Moskvas) on Eesti kunstiteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1972 Tallinna Õhtukeskkooli ja 1978 Ilja Repini nimelise Maali-, Skulptuuri- ja Arhitektuuriinstituudi kunstiajaloo ja -teooria erialal. Kaitses 2002. aastal  Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistriväitekirja "Püha perekond ja antiikjumalad XVI sajandil, Madalmaade maale ja graafikat Eesti Kunstimuuseumis". 
Töötas 1978. aastast kuni 2016. aastani Eesti Kunstimuuseumis teaduri, vanemteaduri ja vanemgiidina. Pidanud ettekandeid konverentsidel ja loenguid  keskajast ja Madalmaade kunstist mitmetes kõrgkoolides.

Isiklikku

Helena Risthein on Endel Ristheina tütar. Tema abikaasa on orelikunstnik Tiit Kiik. Tema poeg on keskerakondlasest sotsiaalminister Tanel Kiik.

Teadustöö

Helena Ristheina uurimisvaldkond on Madalmaade, eesti ja baltisaksa kunst. Koostanud näitusi: "Kunstnike perekond Hau", "Kunstnikke Kügelgenide suguvõsast", "Carl Timoleon von Neff" Kadrioru lossis; kaks osa näitusest "Barokk Eestis" jt, samuti rändnäituse "Michel Sittow". CODART-i liige alates 1998. aastast. Autoriks ligi 50le teadusartiklile.
Halime Sultaana

Halime Sultaana (türgi keeles Halime Sultan; umbes 1571 – pärast 10. septembrit 1623) oli Sultan Mehmed III üks lemmiknaistest ja Sultan Mustafa I ema.
Abhaasia päritolu Halime Sultaana abiellus Mehmed III-ga, kui ta oli alles prints (sehzade) ning valitses Saruhan (Manisa) maakonda Türgis. Halime Sultaanal oli Mehmed III-ga kolm last, pojad Sehzade Mahmud ja Sultan Mustafa I ning tütar Dilruba Sultana. Pärast Sultan Murad III surma 1595. aastal tuli ta Mehmed III-ga Istanbuli. Tema poeg Mahmud oli Istanbulis sõjajõu jalaväe (janitšaride) seas väga populaarne.

Surm

Tema surma kohta ei ole midagi teada. Ta on maetud oma poja mausoleumi Hagia Sophia mošeesse Istanbulis.

Meedia

Tema tegelaskuju mängib Aslıhan Gürbüz Türgi seriaalis "Sajandi valitsejanna".
Volhovi lade

Volhovi lade on keskordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Varasemates käsitlustes on ladet nimetatud Toila lademeks ja siis on seda käsitletud alamordoviitsiumi ladestiku lademena. Seda hakkas esimesena eristama Percy E. Raymond aastal 1916. Lademe stratotüüp jäi määratlemata, oma nime on see saanud Volhovi jõe järgi. Hiljem on lademe stratotüübiks valitud Babino külas asuv kivimurd.
Volhovi lademe all lamab alamordoviitsiumi ladestiku Billingeni lade ja sellel lasub Kunda lade. Lademe vanus on 467,5...471,8 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Kunda lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Dapingi lade. Lademes eristatakse Langevoja alamladet, Vääna alamladet ja Saka alamladet.
Litostratigraafiliselt vastavad sellele Põhja- ja Kesk-Eestis Toila kihistu Kalvi, Künnapõhja, Lahepera, Tõlinõmme ja Saka kihistikud, ning Sillaoru kihistu Pada kihistik. Lõuna-Eestis vastab sellele aga Kriukai kihistu. Lade on esindatud üle kogu Eesti, selle kivimid puuduvad vaid Padiselt üle Hiiumaa keskosa edelasse suunduvas vööndis. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda punast värvi Lanna lubjakivi. Leedus eristatakse lademes peale Kriukai kihistu veel Spalviškiai kihistut, Gaidė kihistut, Mjadeli kihistut ja Medeikiai kihistut.
Lademe paksus Eestis on 1–22 m. Lade on paksem Eesti idaosas ja õhem lääneosas.
Lademe avamusala on Põhja-Eesti klindi allosas.
Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Leetses, Keila-Joal ja Osmussaarel. Osmussaarel ja selle ümbruskonnas on lademes, nagu ka Billingeni lademe kivimites ohtralt daike, mida täidavad Kunda lademe hilisema tekkega kivimid. 
Lademe kivimkoosseisus on palju rohelist glaukoniitlubjakivi. Lademesse kuulub ka varem kõrge glaukoniidisisalduse  tõttu glaukoniitlubjakiviks peetud lubjakivi, lademe keskosas on mergli kiht. Läti aladel sisaldavad Volhovi lademe kivimid kohati ka naftat.
Ohakvere vald

Ohakvere vald (saksa keeles Ahagfer) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891.
Karjamõis

Karjamõis (saksa keeles Hoflage) oli peamõisa juurde kuuluv põllumajanduslik kõrvalkeskus. 
Erinevalt rüütlimõisatest puudusid neil majanduslikud ja ühiskondlikud privileegid. Tavaliselt peeti neis osa mõisa karjast või paiknes seal mõni tööstus. Samuti võis seal elada osa mõisatöölisi. Tavaliselt olid need tagasihoidlikult hoonestatud ja seal puudus häärber. Karjamõisad olid võrdlemisi ebapüsivad ning võisid liikuda ühe peamõisa alt teise alla. Eesti alal langes nende rajamise kõrgaeg XVIII ja XIX sajandisse. XX sajandi alguses oli Eestimaa kubermangus iga peamõisa kõrval keskmiselt 1-2 ja Liivimaal 2-3 karja- või kõrvalmõisa.
Gästrike-Hälsinge nation

Gästrike-Hälsinge nation (akronüüm GH) on Rootsi üliõpilasorganisatsioon (rootsi keeles nation), mis on üks 13 Uppsala Ülikooli juures tegutsevast üliõpilasorganisatsioonist. Sinna kuuluvad peamiselt, kuid mitte eksklusiivselt, Hälsinglandi ja Gästriklandi provintsist pärit üliõpilased. Liikmeid on umbes 2000. Gästrike-Hälsinge nation on moodustatud Gästrike ja Hälsinge nationide liitmisel 1811. aastal.

Ajalugu

Gästrike-Hälsinge nationi eelkäijate Gästrike ja Hälsinge nationi varasest ajaloost ei ole palju teada. Kõik Gästrike nationi puudutavad dokumendid enne 1702. aastat hävisid suures tulekahjus. Hälsinge nationi kohta on üks sissekanne 1646. aastast pärinevas arveraamatus, kuid tõenäoliselt oli organisatsioon olemas juba varem.
Gästrike ja Hälsinge nationide liitmise üheks Gästrike-Hälsinge nationiks kinnitas ülikooli senat 2. novembril 1811. Liitmise põhjuseid oli mitu. Mõlemad organisatsioonid olid väikesed ja majanduslikes raskustes. Ülikoolis oli käimas ühinemiste laine, mille käigus väikesemad organisatsioone kokku liideti. Lisaks oli mõlema organisatsiooni eesotsas sama inspektor: alates 1790. aastast teoloogia professor Erik Jonas Almquist ja alates 13. novembrist 1808 teoloogia professor Samuel Ödmann. Olukord, kus üks professor rohkem kui ühe nationi inspektor oli, polnud ebatavaline, kuid Samuel Ödmann oli inspektoriks erakordselt paljudes nationides: lisaks Gästrikele ja Hälsingele ka Uplands'i ja Smålands'i nationis.
Allar Levandi

Isiklikku

Ta isa Anti on kuulunud aerutamises ja sõudmises Eesti koondisse ja olnud suusatreener. Ema Agnes kuulus omal ajal Eesti paremikku murdmaasuusatamises. 
Allar Levandi abikaasa on Anna Levandi. Neil on pojad Anders, Armand ja Arlet.
Allar Levandi on Pirjo Levandi onupoeg.
Fenoloogilised aastaajad

Fenoloogilised aastaajad on aastaaegade jaotamise viis elus- ja eluta looduses esinevate sesoonsete muutuste ehk fenofaaside järgi. Fenofaaside alguskuupäevade järgi saab moodustada fenoloogilise kalendri, mis on lähedalt seotud ilmastiku muutustega, kuid siiski ei ole fenoloogilised aastaajad päris samad mis klimaatilised aastaajad. Inglise keeles nimetatakse neid ökoloogilisteks aastaaegadeks.

Erinevused Eestis

Kui seada kindlate fenofaaside kuupäevad kaardile, ilmnevad teatud seaduspärad looduse arengutes. Üldiselt liiguvad fenofaasid 3-6 päeva 100 km kohta, sõltudes muidugi ka keskmisest õhutemperatuurist. Faasid levivad lõunast põhja, kaldudes Läänemere temperatuuri või Pandivere kõrgustiku mõjul kirde või loode suunas. Kõrgustikel pidurdub fenoloogiline areng 1-3 päeva 100 meetri kohta, mida on eriti näha lume sulamise ajal. Fenoloogilise arengu kiiruse järgi eristub piirkonniti neli piirkonda: 1) Lõuna-Eesti, 2) Läänemere mõju all Lääne- ja Kesk-Eesti, 3) Lääne-Eesti saared, 4) Kirde-Eesti.
Lisaks piirkondlikele erinevustele uuritakse fenoloogiliste sündmuste muutust aastate lõikes. Nii on selgunud, et looduse kevadine ja suvine areng on viimase poolsajandi jooksul 2-5 päeva varasemaks nihkunud, kiirenedes eriti viimastel aastatel.
Richlandi maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1841. aastal.
Hähnichen

Vallaosad

Hähnichen, Quolsdorf, Spree ja Trebus.
Koigi vald (1939)

Koigi vald oli Järvamaa vald aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Koigi valla maa-alast; senise Väinjärve valla Pädaniku asunduse ja Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartaalide nr. 42–48 maa-aladest; senise Mäo valla Prandi asunduse maa-alast, välja arvatud Veskiaru talumaa-ala; senise Imavere valla Laimetsa asunduse piirkonnast; senise Rutikvere valla Pendimetsa küla ja Rutikvere asunduse piirkonnast.
Koigi vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.
1945 augustis moodustati Koigi vallas Koigi külanõukogu keskusega Koigi asunduses, Päinurme külanõukogu keskusega Päinurme asunduses ja Sõrandu külanõukogu keskusega Sõrandu külas. 1950. aastal Koigi vald likvideeriti. Koigi ja Sõrandu külanõukogu alad arvati Paide rajooni koosseisu, Päinurme külanõukogu ala Põltsamaa rajooni koosseisu.
Voka kihistik

Voka kihistik (inglise Voka Member) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe Sillaoru kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1958.
Kihistiku stratotüüp on Voka pank, nime on see saanud Voka küla järgi. Kihistikku eristatakse veel Äiamaa puuraugus, kus selle paksus on 25 cm.
Voka kihistik on Sillaoru kihistu ülemine kihistik. Kihistiku all lamab Pada kihistik. Kihistik koosneb suure savisisaldusega lubjakivist. Kihistikus esineb arvukalt suure rauasisaldusega ooide, mis on kujunenud glaukoniidi terakeste ümber.
Naiste viievõistlus

Naiste viievõistlus on naiste kergejõustiku mitmevõistluse ala sisehallis. Võistlused toimuvad kahel järjestikusel päeval  60 meetri tõkkejooksus, kõrgushüppes, kuulitõukes, kaugushüppes ja 800 meetri jooksus.
9. märtsil 2012 ületas ukrainlanna Nataliya Dobrynska Isanbulis maailmameistrivõistlustel maagilise 5000 punkti piiri ja 20 aastat püsinud Irina Belova maailmarekordi (4991 punkti) – uueks tipptulemuseks sai 5013 punkti.

Kaasaegsed olümpiamängud

Naiste viievõistlus on tänapäevase seitsmevõistluse eelkäija, olümpiaalana oli kavas viiel korral, täpsemalt aastatel 1964–1980 (Tokyo, Mexico, München, Montréal, Moskva). Alade järjekord oli toona 100 m tõkkejooks (1964. ja 1968. aastal 80 m), kuulitõuge, kõrgushüpe, kaugushüpe ja 200 m jooks (Moskva olümpiamängudel esimest korda 800 m jooks). 1972. aastal muudeti ka punktiarvestuse tabeleid.
Nenu mõis

Nenu mõis (saksa keeles Nenno) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal.
Oranienburg

Ajalugu

Oranienburg on rajatud 12. sajandil. 1216. aasta on teda mainitud nimega Bötzow. Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelm kinkis Bötzowi ümbruse 1650. aastal oma naisele Oranje-Nassau krahvi tütrele Luise Henriettele ja lasi sinna ehitada hollandipärase lossi. 1653. aastal nimetati Bötzow Oranienburgiks.
1933. aastal rajasid natsid linna Sachsenhauseni koonduslaagri.
Oranienburg on Berliini S-Bahni liini S1 lõpp-peatus.
Duolingo

Duolingo on platvorm, mis sisaldab keeleõppe veebisaiti ja rakendust ning digitaalset keeleoskuse hindamise eksamit. Rakendus ja veebileht on tasuta. Duolingo pakub lisatasu eest preemium teenust oma rakendusele ja veebilehele. Alates 2019. aasta jaanuarist pakub keeleõppe veebisait ja rakendus 85 keelekursust 24 keeles. Rakendusel on maailmas umbes 300 miljonit registreeritud kasutajat.
Wechsleri intelligentsusskaalad

Wechsleri intelligentsusskaalade teoreetiline alus

Wechsleri intelligentsusskaalad on alguse saanud Wechsler-Bellevue skaaladest. Wechsler lõi testid eeldusel, et intelligentsus on oma olemuselt üldine, kuna kirjeldab indiviidi käitumist tervikuna ja ka spetsiifiline, kuna on kokku pandud üksteisest eristuvate võimete elementidest. Oma kliinilisele kogemusele tuginedes valis ja arendas Wechsler välja alatestid, mis tõid kõige paremini esile intelligentsuse kognitiivsed aspektid: abstraktne arutlemine, tajupõhine organiseerimine, verbaalne taibukus, kvantitatiivne arutlemine, mälu ja töötluskiirus.

WAIS Eestis

WAIS III eestindamist alustasid 2003. aasta sügisel Tartu Ülikooli psühholoogid Kristo Burk, Maie Kreegipuu, René Mõttus, Olev Must ja Jüri Allik, kus esimene oli peamiseks eestvedajaks. 2011. aastaks valminud WAIS-III eesti versioon sobib nii kliiniliseks kui ka teadustööks. Tänapäeval kuuluvad testipaketti mittesõnaliste alltestide USA normid (N=2450) ja sõnaliste alltestide esialgsed eesti normid (N=224), eestikeelne läbiviimise ja skoorimise käsiraamat, eestikeelsed sõnalised alltestid, registreerimis- ja vastusevihikud, kõik vajalikud stiimulmaterjalid ja ingliskeelne tehniline käsiraamat.
2011. aasta seisuga on veel ees täielike normandmete kogumine representatiivses Eesti valimis ning testi valiidsusuuringud nii norm- kui ka kliinilisel populatsioonil.
Kuna tegu on nn C-taseme testiga, tohivad WAIS-III testi Eestis läbi viia ainult kutselised psühholoogid, kes on läbinud WAIS-III kasutajakoolituse (5 EAP) ja selleks vajalikud eeldusained.
Diktüoneemaargilliit

Diktüoneemaargilliit ehk graptoliitargilliit ehk diktüoneemakilt ehk diktüoneema (rahvapäraselt ka konnatahvel) on tumepruun orgaanikarikas argilliit ehk kõvastunud ja orgaanilise ainega segunenud savikivim.
Sarnaselt kukersiidiga kuulub ka diktüoneemaargilliit põlevkivide hulka.

Nimetus

Seda kivimit tuntakse tavaliselt diktüoneemakildana, mis on ebasobiv nimetus, sest tegemist ei ole kilda, vaid argilliidiga. Kilt on moondekivim, argilliit aga settekivim.
Ka "diktüoneemaargilliit" on vananenud nimetus, sest kivimile nime andnud graptoliit Dictyonema flabelliforme kannab nüüd nime Rhabdinopora flabelliformis. Seda kivimit oleks kõige parem nimetada graptoliitargilliidiks, sest ta koosneb peamiselt Paleosoikumi mereloomade graptoliitide jäänustest.

Leidumine

Eestis leidub diktüoneemaargilliiti Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe Türisalu kihistuna, mis ulatub otsapidi Loode-Venemaale. Seda seostatakse Rootsis levinud savikilda vormiga, mis on omakorda osa laiemalt levinud Kambriumi-Ordoviitsiumi savikildast.
Diktüoneemaargilliidi kogus Eesti maapõues on umbes 60 miljardit tonni ning ta paikneb maapinna lähedal, mis teeb tema kättesaamise lihtsaks. Siiski ei ole diktüoneemaargilliidi kasutamine kütusena esialgu mõeldav. Ta on kukersiidist madalama kütteväärtusega ja sisaldab püriiti. Põletamise käigus laguneb püriit vääveldioksiidiks, mis atmosfääri paiskudes põhjustab palju keskkonnaprobleeme. Diktüoneemaargilliidi kütteväärtus on 4,2–6,7 MJ/kg.

Ohtlikkus

Et fosforiidikiht asub vahetult diktüoneemaargilliidi all, tuleks fosforiidi kättesaamiseks kõigepealt diktüoneemaargilliit eemaldada. See aga põhjustab suuri keskkonnaprobleeme, sest diktüoneemaargilliidil on omadus hapnikuga kokku puutudes süttida. Näiteks Maardus fosforiidikaevandamise käigus puistangutesse kuhjatud graptoliitargilliit läks põlema (isesüttimine) ja põhjavette sattus rohkelt tervistkahjustavaid keemilisi ühendeid. See oli üks põhjus, mis õhutas fosforiidisõda ja meelestas avalikku arvamust fosforiidikaevandamise vastu.

Koostis

Diktüoneemaargilliidis sisaldub palju haruldasi keemilisi elemente, näiteks uraani, tooriumi, molübdeeni ja vanaadiumi. Kuulujuttude järgi eraldati Nõukogude Liidu esimese tuumapommi valmistamiseks saadud uraan Sillamäe lähedalt kaevandatud diktüoneemaargilliidist. Sillamäel kaevandati graptoliitargilliiti uraani eraldamise eesmärgil aastatel 1949–1952.
Ringristmik

Ringristmik on ristmik, kus liiklus toimub ühesuunalisena ümber jaotussaare.
Egert Malts

Egert Malts (sündinud 16. septembril 1986 Otepääl) on endine eesti suusahüppaja.
2001-2006 tuli ta Eesti meistrivõistlustel suusahüpetes meeskondlikult kolm korda esimeseks ja kolm korda kolmandaks.
Alexander Keyserlingk

Alexander von Keyserlingk (1895 – 1995) oli baltisaksa amatöörbioloog.
Ta õppis Tallinnas. 1930. aastail elas ta Puhtus, kus oli Jakob von Uexkülli maavalduse hooldaja ja abiline bioloogilises uurimistöös. Aastast 1939 elas perega Saksamaal.
Ta huvitus ornitoloogiast ja loomade introduktsioonist. Ta tegeles jahikullide ja faasanite kasvatamisega.
Ta on avaldanud Eerik Kumari vahendusel mõned artiklid ajakirjas Eesti Loodus. Ta korraldas Puhtu looduskaitseala moodustamist.
Linnaarst

Linnaarst (saksa Stadtphysikus) oli endisaegses linnas tervishoiutööd korraldav arst, kelle määras ametisse linnavalitsus.
Kolmas planeet

Sisu

Anton on meeleheitel. Tema viieteistaastane tütar Aljona on parandamatult haige. Ka ravi välismaises kliinikus ei aidanud. Viimase võimalusena otsustab Anton minna koos Aljonaga saladuslikku tsooni, kus on aastaid tagasi aset leidnud tuumakatastroof. Nüüd elavat seal mutantinimesed, kellel on üleloomulikud tervendajavõimed. Anton ja Aljona jõuavadki mõistatuslikku tsooni, kus inimesed elavad oma väärtuste järgi.
Kirikueestseisja

Kirikueestseisja (saksa keeles Kirchenvorsteher) oli kihelkonnakiriku ametiisik, kes täitis majanduslikke ja politseilisi ülesandeid. Enamasti olid kirikueestseisjad kohalikud mõisnikud ja harilikult oli neid kihelkonna kohta kaks.
Kirikueestseisja mõiste tuli Euroopas kasutusele hiliskeskajal, Vana-Liivimaal hakati seda kasutama XV sajandi 2. poolel. Esialgu oli populaarsem vöörmündri nimetus, kuid alates XVII sajandist nimetati kihelkonnakiriku eest hoolitsejat reeglina eestseisjaks ning tema talupojast abilist vöörmündriks. Kirikueestseisjad nimetas igas kihelkonnas ametisse kohalike mõisnike hulgast ülemkirikueestseisja. Viimased pidasid ametit äärmiselt vastumeelseks. 
Eestis kaotati kirikueestseisja ametikohad 1919. aastal.
Wentworth Miller

Wentworth Earl Miller (sündinud 2. juunil 1972 Chipping Nortonis Oxfordshire'is Suurbritannias) on Kuldgloobusele nomineeritud Ameerika Ühendriikide näitleja.
Miller on eelkõige tuntud Michael Scofieldi osatäitjana põnevusseriaalis "Põgenemine", mida ta kehastab alates 2005. aastast.
Ta mängis seriaali "Kummituselausuja" esimeses jaos kõrvalosa.