google/wiki40b huggingface dataset:
Maria Theresia väljak

Maria Theresia väljak (saksa keeles Maria-Theresien-Platz) on keisrinna Maria Theresiale pühendatud väljak Viini vanalinnas Innere Stadtis, mida ilmestab Maria Theresia mälestusmärk.

Asukoht

Esindusväljak asub Hofburgi tagusel ning see külgneb paremal kunstiajaloo muuseumiga (Kunsthistorisches Museum) ja vasakul loodusajaloo muuseumiga (Naturhistorisches Museum). Väljaku taga asub Viini ringtee ja selle taga omakorda MuseumsQuartier.
Madis Mäeorg

Madis Mäeorg (sündinud 7. septembril 1987) on eesti näitleja.
Lõpetanud 2006. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi. Lõpetas 2011. aastal TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia 8. lennu. Alates 2016. aastast töötab ta Rakvere Teatris.
Malahhiitroheline

Malahhiitroheline, ka viktooria roheline B on säravrohelist värvi orgaaniline värvaine. Kuulub triarüülmetaanühendite hulka, ta valem on C₂₃H₂₅N₂. Esineb kristallilisel kujul kloriidina (C₂₃H₂₅ClN₂) või oksalaadina, metalse läikega rohelised kristallid lahustuvad kergesti vees ja etanoolis. Aine on mürgine ja limaskesti ärritava toimega ning sellel arvatakse pikaajalisel kokkupuutel olevat vähki tekitav mõju.
Malahhiitrohelise tähised värvainete indeksis on C.I. BG4 (Basic Green 4) ja C.I. 42000.
Nimetus on ühendile antud rohelise värvuse järgi ja ainel pole midagi ühist anorgaanilise pigmendina kasutatava mineraali malahhiidiga.

Ajalugu

Värvaine sünteesis esmakordselt 1877. aastal keemik Otto Fischer ja 1878. aastal avastas selle sünteesi eelmisest sõltumatult Oskar Doebner. Patenti seostatakse mõlema keemiku nimega. 1990. aastate algul avastati ühendi võimalik kantserogeensus.

Värvaine

Malahhiitrohelist kasutatakse naha, siidi, džuudi ja paberi värvimiseks, samuti meditsiinis ja histoloogias preparaatide värvimiseks. Värvi on kasutatud ka tätoveeringute tegemiseks.

Fungitsiid

Akvaariumides ja kalakasvandustes on malahhiitrohelise oksalaadi lahust kasutatud fungitsiidina kalade seeninfektsioonide tõrjumiseks. Ühendi võimaliku kantserogeensuse pärast on 21. sajandil selle kasutamine Euroopas keelatud. 2004. aastal lükkas Euroopa Liit korduvalt tagasi Tšiilist pärit külmutatud lõhe saadetised, milles leiti malahhiitrohelise jälgi.
Manchesteri Ülikool

Manchesteri Ülikool on ülikool, mis asub Manchesteris Inglismaal.
Ülikool loodi 2004. aastal kahe Manchesteri ülikooli liitumisel.
2012. aasta seisuga on ülikoolil 39 000 tudengit ja 10 400 töötajat.
Kalju Paalman

Kalju Paalman (sündinud 27. augustil 1948 Räpina vallas Võrumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Kalju Paalman on talupidaja poeg.
Lõpetas 1967 Räpina Keskkooli, 1972 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina, põllumajanduskandidaat (1988, EPA), väitekiri "Влияние элементов агротехники покровной культуры на урожайность люцерны и клевера в условиях интенсивного земледелия в Эстонской ССР". Oli 1972–77 Põlva kolhoosi agronoom, 1978–84 EMMI teadur, 1984–88 ELVI rohumaaviljeluse sektori vanemteadur, aastast 1988 Jõgeva Sordiaretuse Instituudi Mooste katsejaama juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: rohumaaviljelus, lina, tööstuskanepi ja põldtuderi agrotehnika, seemnekasvatus, tootearendus. Üle 10 teadustrükise.
Benjamin Limo

Benjamin Limo (sündinud 23. augustil 1974 Kaptagetis) on Keenia kergejõustiklane (5000 m jooksja). Maailmameister 5000 m jooksus (2005).
Ta võistleb ka muudel jooksudistantsidel 1500 meetrist kuni 10 000 meetrini.
Philip Lieberman

Philip Lieberman (sündinud 1934) on USA keeleteadlane. Ta on Browni Ülikooli professor. 
Ta kirjutas väitekirja intonatsioonist, kuid on hiljem tegelnud keele evolutsiooniga, eriti kõnetrakti evolutsiooni ning keele ja kõne evolutsiooni vahekorraga.
Pae mõis

Ajalugu

Pae mõisa on esimest korda mainitud 1693. aastal. Pärast Rootsi aja lõppu läks Pae kõrvalmõisana uuesti Ingliste mõisa külge. 1808. aastal eraldus see aga uuesti. 1842. aastal omandas Pae mõisa Hõreda mõisa omanik Georg von Stackelberg ning tegi sellest Hõreda mõisa kõrvalmõisa. Hõredaga jäi Pae mõis seotuks kuni likvideerimiseni 1919. aastal.
Eesti 2017. aasta riigieelarve

Eesti 2017. aasta riigieelarve on Eesti keskvalitsuse 2017. aasta eelarve. Valitsus algatas 2017. aasta riigieelarve seaduse menetlemise 28. septembril 2016. Seadus läbis esimese lugemise 26. oktoobril 2016 ja teise lugemise 16. novembril 2016.
Riigieelarve menetlemise algatajaks oli Taavi Rõivase teine valitsus, riigieelarve menetlemise ajal toimus valitsuse vahetus – 23. novembril 2016 asus ametisse Jüri Ratase esimene valitsus.
Riigieelarve tulude mahuks plaaniti 9,42 miljardit eurot, mida oli 592 miljoni euro ehk 6,7 protsendi võrra enam 2016. aastaks prognoositust. Riigieelarve kulud kasvasid 2016. aastaga võrreldes 650 miljonit eurot ehk 7,3 protsenti 9,57 miljardi euroni.
Lauri Pilter

Lauri Pilter (sündinud 15. oktoobril 1971 Tallinnas) on eesti kirjandusteadlane, tõlkija ja kirjanik. Kirjanikuna on ta kasutanud ka pseudonüümi Larats Pilter.

Haridus

Ta asus 1989. aastal õppima Tartu Ülikoolis inglise keelt ja kirjandust. Aastail 1990–1991 õppis ta USAs Holyoke Community College'is. Tartu Ülikoolis õppis ta kuni 1995. aastani, 1998. aastal ta reimmatrikuleeriti. Ta lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe 2002. aastal ning kaitses magistrikraadi 2004. aastal tööga "Southern gothic: the development of the depiction of violence and spiritual degeneration in the works of William Faulkner and Cormac McCarthy" ("Lõuna gootika: vägivalla ja vaimse mandumise kujutamise areng William Faulkneri ja Cormac McCarthy teostes"). 2009. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "The comic and the tragicomic in the works of William Faulkner" ("Koomiline ja tragikoomiline William Faulkneri loomingus").

Töökäik

Lauri Pilter töötas 1997–1998 Noarootsi Gümnaasiumis inglise keele õpetajana.
Ta on tegutsenud vabakutselise tõlkijana proosa ja luule vallas (tõlked inglise, vene, rootsi, itaalia ja norra keelest eesti keelde). Lisaks tõlgetele on Pilter kirjutanud kirjandusarvustusi.
2008. aastal valiti ta Tartu Ülikooli maailmakirjanduse lektori (koormusega 0,5) kohale.

Looming

Novelli "Teisik" eest sai Pilter 2004. aastal Friedebert Tuglase novelliauhinna. Tema kogumik novelle ja jutustusi pealkirjaga "Lohejas pilv. Romaan lühijuttudes" (Tuum, 2004) pälvis samal aastal Betti Alveri auhinna.
2010. aastal ilmus kirjastuse Tuum väljaandel Pilteri teine romaan, "Retk Rahemäkke".
Pseudonüümi Larats Pilter all avaldas ta 2011. aastal firma CreateSpace kaudu omakirjastusliku ingliskeelse novellikogu "Uncle Endel's grendel, and other stories".
Jean (Guise'i hertsog)

Jean Pierre Clément Marie d'Orléans de Chartres (4. september 1874 Pariis – 25. august 1940 Larache, Maroko) oli Prantsusmaa (Orléans'i) kuningliku perekonna pea ja Guise'i hertsog (kuningliku nimega Jean III) 28. märtsist 1926 kuni surmani.
Kirsti Laanemaa

Kirsti Laanemaa (tihti ekslikult Kristi Laanemaa; sündinud 17. oktoobril 1940) on eesti sisearhitekt.
Ta lõpetas Eesti Kunstiakadeemia sisearhitektuuri erialal 1966. aastal.
Laanemaa on kujundanud Sakala keskuse (Poliitharidusmaja), Tallinna Peapostkontori , Maarjamõisa psühhoneuroloogiahaigla talveaia (1988), Eesti Muusikaakadeemia hoone Rävala puiesteel, Projekteerijate Maja, Tallinna Kaubamaja juurdeehituse jpm. Ta oli ka üks Viru hotelli sisearhitektidest.
1981. aastal pälvis Kirsti Laanemaa (koos Aulo Padariga) ENSV Kunstnike Liidu 1981. aasta kujundajate aastapreemia B-preemia Eesti Projekti saali sisekujunduse eest.
Kirsti Laanemaa on Eesti Sisearhitektide Liidu ja Eesti Arhitektide Liidu liige.
Funktsionaalne sõltuvus

Funktsionaalne sõltuvus on niisugune kahe muutuja (näiteks x ja y) vaheline seos, milles ühe muutuja (sõltumatu muutuja) x igale väärtusele vastab teise muutuja (sõltuva muutuja) y kindel väärtus, st leidub selline funktsioon või operaator f, mille korral kehtib võrdus y = f(x).
Bensiin

Bensiin (briti inglise keeles petrol, ameerika inglise keeles gasoline, saksa keeles Benzin) on peamiselt mootorikütusena kasutatav kergete süsivesinike segu (keeb temperatuurivahemikus 30–200 °C), kergesti süttiv, enamasti värvusetu vedelik. Bensiini saadakse peamiselt nafta töötlemisel.
Üügu pank

Üügu pank on pank ja looduslik pühapaik Muhu vallas Saare maakonnas.
Panga pikkus on umbes 300 meetrit. 
Pangal asub püha Silmaallikas.
Üügu panga koobas Soku tuba on varisemisohus.
Alfred Kongo maalis 1968. aastal õlimaali "Motiiv Üügu panga alt".
These Are the Days of Our Lives

"These Are the Days of Our Lives" on ansambli Queen 1991. aastal salvestatud laul albumilt "Innuendo".
Sellest laulust kirjutas suurema osa trummar Roger Meddows Taylor. See jäi Queeni viimaseks videoks. Video salvestati 30. mail 1991 mustvalgena, sest laulja Freddie Mercury põdes AIDSi ning sellega seoses oli ta äärmiselt palju kaalust alla võtnud ja oli halva väljanägemisega.
Montgomery maakond (Mississippi)

Ajalugu

Maakond moodustati 1871. aastal.
Elmar Ojaste

Elmar Ojaste (aastani 1935 Elmar Bachmann, 31. august 1920 Taevere vald Viljandimaa – 14. oktoober 2017 Rootsi) oli eesti filatelist ja ajaloolane.

Elulugu

Suure-Jaanis sündinud Elmar Ojaste oli kaupmehe poeg.
Õppis 1939–1940 Irboskas tolliametnike koolis Eesti Tolli- ja Piirivalvekoolis ja töötas Eesti-Läti piiril lauras tolliametnikuna, hiljem oli samas ametis Suurupis, Keila-Joal ja Laulasmaal. 24. septembril 1944 õnnestus tal koos kaaslastega Keila-Joalt lahkuda ja paadiga Hiiumaa kaudu Rootsi rannikule sõita.
Rootsis omandas ta keskhariduse 1949. aastal eksternina Nordiska Korrespondents-Institutetis Stockholmis, kuulas aastail 1946–1947 Göteborgi Högskolas (professor Sten Karlingi juures) kunstiajaloo kursusi, lõpetas 1951. aastal Gillwellis skaudijuhtide kõrgkooli skautmasteri väitekirjaga "Noortetöö rahvuslikul taustal".
Kodumaal skaudiliikumises osalenud, jätkas ta sama tegevust Rootsis ning oli üks eestvedajaid nii Metsakodu kui ka Koitjärve rajamisel.
Ta esimene kaastöö Eesti Filatelisti 10. numbrisse 1965. aastal oligi skauditeemaline. Alates 12. numbrist sai ta Eesti Filatelisti toimetajaks ning lõpetas toimetajatöö alles 1993. aastal ilmunud 35. numbriga, jätkates ajakirja autorina.
Eesti iseseisvuse taastamise järel oli Elmar Ojaste nõuandja postmarkide väljaandmisel ja postimuuseumi tegevuse taastamisel. Ühtlasi tegeles ta oma sünnikoha Suure-Jaani ajaloo uurimisega.
Elmar Ojaste oli Eesti Muinsuskaitse Seltsi Göteborgis asutajaliige, Rootsi Filatelistide Liidu auliige, Association Internationale des Journalists Philateliques auliige ja Rahvusvahelise Eesti Filatelistide Seltsi auliige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: Eesti ja üldine postiajalugu. Ajakirja Eesti Filatelist toimetaja (1971–1993). Sveriges Filatelist-Förbundi, Eesti Filatelistide Seltsi USA-s, Eesti Filatelistide Liidu, Rahvusvahelise Filatelistide Assotsiatsiooni (AIJP), Eesti Skautide Ühingu, Eesti Muinsuskaitse Seltsi Göteborgis (asutaja)liige.
Fraseoloogia

Fraseoloogia on õpetus fraseologismidest.
Fraseoloogia all võidakse mõista ka fraseologismide kogumit.
Ülekantud tähenduses nimetatakse fraseoloogiaks sõnakõlkse või katteta sõnu.
Variņi vald

Ajalugu

Vald moodustati aastal 1990, mil Palsmane vallast eraldusid endise kolhoosi «Oktobris» alad. 2009. aastast kuulub vald Smiltene piirkonda.

Loodus

Olulisemad jõed on Vizla jõgi ja selle lisajõgi Palsa, samuti ka Vidaga jõgi. Vallas kasvab kaks põlispuud - mänd „Lielā priede” ümbermõõduga 3,3 meetrit ja Vilciņi tamm-hiiglane ümbermõõduga 8,25 meetrit. Looduskaitse all on veel Mazlindese tamm, Rauši mänd, Krūmiņi pärn, Krūmiņi tamm, Lielmeži mänd, Kalnzemnieki tamm, Lazdupi tamm, Lejasūdrupi saar, Lejasūdrupi remmelgas, Lielūdrupi tammed, Krastūdrupi tamm ja Kuļķi mänd. Valla põhjaosa jääb osaliselt Šepka hoiualale, lõunaosa aga Lielais purvsi (Suursoo) hoiualale.

Muinsusmälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Sliepjase muinaskalme.
Ilmar Kruusamäe

Ilmar Kruusamäe (sündinud 15. juulil 1957 Tartus) on eesti maalikunstnik, Kursi koolkonna asutajaliige. Ta on kasutanud ka pseudonüüme Viljar Valdi ja Valdo Vägi.

Haridus

Ilmar Kruusamäe lõpetas 1975 Jõgeva Keskkooli ja 1980 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi eriala.

Tegevus kunstnikuna

Ilmar Kruusamäe on kunsti alal iseõppija, akadeemilist kunstiharidust tal pole. Maalimisega hakkas ta aktiivsemalt tegelema üliõpilasaastail. 1976. aastast on ta osalenud Tartu Ülikooli Kunstikabineti tegevuses. 1990. aastatel oli Kruusamäe kunstikabineti juhataja. Alates 1980. aastast on Kruusamäe vabakutseline kunstnik. Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1988 ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige aastast 1996.
Kruusamäe on tuntud eelkõige fotorealismi harrastajana. Tema looming on mitmesuguste eripärade järgi kindlatesse perioodidesse jaotatav. Tema teoseid on omandanud kõik suuremad Eesti kunstimuuseumid ning ka mitu akadeemilist kultuuriasutust. Suur osa Kruusamäe tuntumatest teostest on erakogudes, samuti leidub ta maale mitme välismaise muuseumi kogudes.
Marje Pavelson

Marje Pavelson (1958–1970 Lepp, sündinud 29. märtsil 1938 Narvas) on Eesti majandussotsioloog.

Elulugu

Marje Pavelson on ohvitseri tütar.
Ta lõpetas 1954 Tallinna 7. Keskkooli, 1959 Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele, kirjanduse ja ajaloo erialal, 1965 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirantuuri. Ta sai 1966 Tartu Riiklikus Ülikoolis majanduskandidaadiks, tema väitekiri oli "Tööliste töössesuhtumise sõltuvus tehnilisest progressist".
Ta oli 1959–1962 Tallinna Merekalanduse Tehnikumi õppejõud, 1966–1974 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi vanemteadur, 1974–1992 TPI poliitilise ökonoomia kateedri dotsent, 1992–1997 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) aseprofessor ja territoriaalmajanduse instituudi majandussotsioloogia õppetooli juhataja, 1997–2006 professor, avaliku sektori majanduse instituudi majandussotsioloogia õppetooli juhataja, aastast 2006 emeriitprofessor; ühtlasi oli 1975–1988 TPI linnalabori teadusjuhendaja ja 1988–1997 Tallinna Linnauurimise Instituudi teadusdirektor ja direktor, aastast 1998 MTÜ Linnauuringute Instituudi juhataja.
Pavelson on olnud teaduslähetusel Budapesti Tehnikaülikoolis 1975 ja 1980, osalenud ülemaailmsetel sotsioloogiakongressidel Rootsis (1978), Mehhikos (1982), Hispaanias (1988), töötanud seoses linnauurimisalaste rahvusvaheliste projektidega Saksamaa LV-s (1983) ja Itaalias (1985).
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengute pärast.

Teadustöö

Pavelsoni uurimisvaldkonnad on majandus-, linna- ja töösotsioloogia, haridus ja tööturg ning mitte-eestlaste sotsiaal-majanduslik integratsioon. Ta on Rahvusvahelise Sotsioloogia Assotsiatsiooni (ISA, 1990) ja Euroopa Sotsioloogide Assotsiatsiooni (ESA, 1994) liige, Eesti Sotsioloogide Liidu asutajaliige ja president (1990–1994).
Pavelsonilt on ilmunud üle 120 teadustrükise.
Oti mõis

Oti mõis (ka Pöide mõis; saksa keeles Peudehof) oli rüütlimõis Pöide kihelkonnas Saaremaal; Saaremaa üks vanemaid mõisaid. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Saaremaa valda.
Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Aderkasid.
Mõisat on esimest korda mainitud 1309. Sel ajal oli ta Pöide ordulinnuse majandusmõis. 
Mõisa peahoone sai praeguseni säilinud kuju 1850.
Sergei Paul

Sergei Paul (30. mai 1892 Laimjala vald, Saaremaa – 24. märts 1942 Solikamski vangilaager, Molotovi oblast) oli eesti advokaat.
Ta õppis 1910–1915 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.
Ta sõdis Vene kodusõjas Denikini armees, hiljem opteerus Eestisse. Sergei Pauli kodune keel oli vene keel. 1934. aastal oli ta Nõukogude Liidu täievolilise esinduse juriskonsult ja ühtlasi vapside propagandajuht. 1935–1941 oli vandeadvokaat Tallinnas.
Arreteeriti NKVD poolt 27. märtsil 1941.
Tiina Raitviir

Tiina Raitviir (aastani 1963 Muna, sündinud 10. juunil 1939 Tartus) on Eesti majandusgeograaf ja sotsioloog.

Elulugu

Lõpetas 1957 Rakvere 1. Keskkooli ja 1962 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna; geograafiakandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "Социогеографическое исследование образа жизни и его элементов (на примере ЭССР)". Täiendas end Oxfordi (1990) ja Kopenhaageni ülikoolis (1993) ning Rootsi statistikaametis (1993).
1959–1962 TRÜ kunstikabineti laborant, 1962–1963 ENSV RMN ETTUI ökonomist, 1963–1976 TRÜ vanemlaborant, nooremteadur, aspirant ja õppeülesande täitja, 1976–1979 TPI vanemõpetaja ja dotsent, 1979–1980 TRÜ majandusgeograafia kateedri vanemõpetaja, 1980–1989 dotsent, 1990–1996 Eesti TA Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudi vanemteadur, 1996– Sisekaitseakadeemia õppejõud (aastani 1999 halduskolledži direktor, 1999– rahvastikukorralduse õppetooli juhataja ja professor).
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit," milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengute pärast.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: inimgeograafia, sotsioloogia, politoloogia. Üle 100 teadustrükise.
Peter Carter

Peter Leslie Carter (19. november 1956 – 2. september 2014 Lagos) oli Briti diplomaat, aastatel 2007–2012 Suurbritannia suursaadik Eestis.
Carter esitas oma volikirjad president Toomas Hendrik Ilvesele 29. novembril 2007; ta oli aastatel 2007–2012 Briti suursaadikuks Eestis.
Outi Merisalo

Outi Kaija Olivia Merisalo (sündinud 1959. aastal) on soome keeleteadlane, romanist ja klassikaline filoloog, kelle kitsamaks uurimisvaldkonnaks on keskaegsed käsikirjad.
Ta õppis alates 1977. aastast Helsingi Ülikoolis romaani filoloogiat, ladina keelt ja rooma kirjandust, vanakreeka keelt ja kirjandust ning inglise filoloogiat. Ta kaitses doktorikraadi 1988. aastal romaani filoloogias tööga "La langue et les scribes. Étude sur les documents en langue vulgaire de La Rochelle, Loudun, Châtellerault et Mirebeau au XIIIe siècle". 1983–1991 teinud uurimistööd Prantsusmaal, Hollandis ja Itaalias, 1998–2011 olnud korduvalt teadustööl Saksamaal (Berliin ja Wolfenbüttel). 1994–1995 ja 1997 oli Alexander von Humboldt-Stiftungi stipendiaat Konstanzi ülikoolis.
Merisalo on alates 1994. aastast Jyväskylä Ülikooli romanistika professor. Ta töötab ka ladina ja romaani filoloogia dotsendina Helsingi Ülikoolis ja Åbo Akademis. Olnud külalisprofessoriks Pariisis (École Nationale des Chartes) ja Taanis (Arhusi Ülikoolis).
Soome humboldtiaanide klubi president alates 2006. Alates 2001 Taani Kuningliku Teaduste ja Kunstide akadeemia välisliige, alates 2003 Soome Teaduste ja Kunstide Akadeemia liige. Alates 2004 Prantsusmaa aukonsul Kesk-Soomes. Outi Merisalot on autasustanud riiklike teenetemärkidega nii Saksamaa Liitvabariik (Bundesverdienstkreuz) kui ka Prantsusmaa Vabariik.
Ta teinud koostööd kolleegidega Tartu ülikoolis juba aastast 1991, pidanud külalisloenguid ja viinud läbi seminare Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia eriala üliõpilastele, peamiselt keskaja ladina keelest ja kirjandusest.
1. detsembril 2012 promoveeriti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.
Signe Paisjärv

Signe-Mai Paisjärv (31. mai 1940 Tallinn – 10. juuni 2016 Tallinn) oli Eesti sportlane, lauatennisist. 
Ta võitis 1966. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 1967. aasta maailma meistrivõistlustel naiste paarismängus NSV Liidu naiskonna koosseisus hõbemedali.
Ta oli abielus Jüri Taluga.
Pope'i maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1816. aastal.
Johann Heinrich Gerth (1686–1734)

Johann Heinrich Gerth (1686 Suure-Jaani – 18. aprill/29. aprill 1734 Kuusalu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna gümnaasiumis. Seejärel õppis ta (immatrikuleeriti 15. oktoobril 1708) Greifswaldi ülikoolis. Ordineeriti 18. veebruaril 1713 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1713–1715 Väike-Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1715–1734 oli ta (kutsuti aastal 1714) Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessoriks valiti 3. augustil 1721, vande andis 8. veebruaril 1722.

Isiklikku

Tema isa Johann Heinrich Gerth (?–1698) oli Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja, poeg Isaac Gustav Gerth oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Tema äi Isaac Aulinus oli Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor.
Rajoon (Valgevene)

Rajoon (valgevene keeles раён) on 2. järgu haldusüksus Valgevenes.
2011. aasta seisuga oli Valgevenes 118 rajooni, kuuest oblastist igaühes 16 kuni 22. Pealinn Minsk moodustab omaette haldusüksuse, mis ei kuulu Minski rajooni ega Minski oblasti koosseisu.
Cost van Borstal

Cost van Borstal (suri 1463. aastal) oli Tallinna bürgermeister ja kaupmees.
Ta sai 1412. aastal Suurgildi Lauagildi liikmeks, 1413. aastal Tallinna kodanikuks ja 1414. aastal raehärraks. 1422. aastal omandas ta varem Hans von Hasselnile kuulunud maja Pikal tänaval Suure Rannavärava juures (praeguse aadressiga Pikk 37), sellega seoses nimetatakse teda esmakordselt bürgermeistriks. Linna teenistuses täitis ta korduvalt diplomaatilisi ülesandeid. 
Säilinud laevanimekirjade järgi vedas ta 1425–1462 Tallinna sisse soola ja kalevit, harvem meejooki, mett, kala, veini, humalaid ja herneid. Mitmel korral on mainitud täpsustamata sisuga kaste, tünne ja pakke. 1426. aastal laskis ta endale tuua kontorilaua.
Cost van Borstal ei olnud tõenäoliselt lähisugulane samaaegse raehärra Gottschalk van Borstaliga. Tema lastest on nimeliselt teada pojad Cost ja Hans ning tütred Wendele (abiellus Jacob Vresega) ja Lutgarda (pidi 1459. aastal abielluma lübecklase Joachim Grawertiga). Üks tütar oli abielus raehärra Johan Brekenfeldega. Pole kindel, kas 1479. aastal tapetud Rotger Borstal oli Cost van Borstali poeg.
Burnette'i kabeli tulistamine

Tulistamine

Politsei andmetel kandis Emanuel endaga kaasas kahte relva ning pärast väljas viibiva naise surmavalt tulistamist sisenes mees kirikusse tagaukse kaudu. Seejärel kõndis ta vaikselt läbi kiriku ja tulistas veel kuut inimest. Sel hetkel astus Emanuelile vastu uksehoidja Robert Engle (22 aastat vana), kes lõi teda selle relvaga. Järgneva võitluse ajal tulistas Samson kogemata ennast rindkerre. Engle jooksis oma autosse, et võtta sealt relv, ja suunas selle haavatud Samsoni pihta, kuni politsei saabus Emanueli arreteerimiseks kohale. Politsei kirjeldas Englet kui kangelast. Tulistamise ajal oli koguduses ligikaudu 50 vallaelanikku ning teenistus lõppes kell 11.15 hommikul.

Ohvrid

Tulevahetuses sai vigastada kuus inimest (vanuses 60–83 eluaastat). Üks, Melanie Smith (39-aastane), tapeti.

Kahtlusalune

Metropolitan Nashville'i politseiamet tuvastas kahtlusaluse Emanuel Kidega Samsoni väga ruttu. Tegemist oli 25-aastase Sudaani kodanikuga, kes elas seaduslikult Ameerika Ühendriikides. Samsonil oli kaasas kaks käsirelva ja ta kandis rünnaku ajal suusamaski. Hiljem süüdistati Emanueli esimese astme mõrvas. Ta pidi ilmuma Davidsoni maakonna üldsessioonide kohtusse 27. septembril 2017 ja teda hoitakse maakoha vanglas ilma võlakirjata. Tal oli väidetavalt sõidukis veel relvi. 6. oktoobril teatati, et selle kuu esialgne kohtuistung lükatakse sama kuu teise poolde.

Järelkaja ja reaktsioonid

Nashville'i linnapea Megan Barry ütles: "See on meie linna jaoks kohutav tragöödia. Minu süda valutab nii surnu pere, sõprade kui ka haavatud ohvrite ja nende lähedaste pärast."
Tennessee kuberner Bill Haslam ütles, et ta "palvetas ohvrite eest ja pühendub Antioika kogukonna toetamisele selle tragöödia järel". 
FBI on algatanud tsiviilõigusliku uurimise.
Jaapani keel

Jaapani keel (jaapani keeles 日本語 [nihongo]) on Jaapani ametlik keel ja domineeriv suhtluskeel. 
Seda räägib maailmas 127 miljonit inimest.
Jaapani keeles kirjutamiseks kasutatakse kombineeritult nelja süsteemi – hiina kirjal põhinevat kanji't (漢字), silpkirju hiraganat (ひらがな) ja katakanat (カタカナ) ning mõnel juhul ka ladina kirja. Jaapani kirja latinisatsioon on rōmaji (ローマ字). See on jaapani segakiri. Furigana (振り仮名) on jaapani keele lugemisabi, mille eesmärk on näidata kanji hääldust. Furigana koosneb peamiselt hiraganast, mis on väikselt kirjutatud kanji peale või kõrvale.
Jaapani keeles puudub konsonant L, mis asendatakse nii kõnes kui ka kirjas enamasti r-iga (nt balto 'baltimaalane' oleks jaapani keele ladina transkriptsioonis baruto).
Jaapani keeles puudub grammatiline sugu.
Ernst Wilhelm Drümpelmann

Ernst Wilhelm Drümpelmann (1760 Bützow – 1830 Riia) oli baltisaksa arst (laevaarst) ja looduseuurija.