google/wiki40b huggingface dataset:
Ammonlased

Ammonlased ehk ammoniidid oli Piibli järgi ida pool Jordanit elanud rahvas.
Ammonlaste esiisa oli 1. Moosese raamatu (19:38) järgi Loti noorema tütre poeg Ben-Ammi: "Ja noorem sünnitas ka poja ning pani temale nimeks Ben-Ammi; see on ammonlaste isa tänapäevani."
5. Moosese raamatus (23;4,5) on niisugune seadus: "Ammonlane ja moab ei tohi tulla Issanda kogudusse, isegi mitte kümnendas põlves ei tohi nad tulla Issanda kogudusse, mitte iialgi, sellepärast et nad ei tulnud teile teel vastu leiva ja veega, kui te lahkusite Egiptusest, ja et ta palkas su vastu Bileami, Beori poja Petoorist, Mesopotaamiast, sind needma."
Ammonlaste pealinn oli Rabba (2. Saamueli raamat 11:1).
Mette-Triin Purde

Mette-Triin Purde (sündinud 27. jaanuaril 1995) on Eesti üliõpilane, kes on edukalt esinenud nii riiklikel kui ka rahvusvahelistel olümpiaadidel. Ta lõpetas 2013 aastal kuldmedaliga Tallinna Prantsuse Lütseumi ja õpib praegu Tallinna Tehnikaülikoolis geenitehnoloogiat.
Vala

Koodinäidised

Lihtne "Hello, World!" programm:
int main() {
    print("Hello World\n");
 
    return 0;}
Keerulisem versioon, kus kasutatakse Vala objektorienteeritud programmeerimise võimalusi:
class Sample : Object {
    void greeting() {
        stdout.printf("Hello World\n");
    }
 
    static void main(string[] args) {
        var sample = new Sample();
        sample.greeting();
    }}
Näide, kus GTK+-i abil luuakse graafiline "Hello, World!" programm:
using Gtk;
 
int main (string[] args) {
    Gtk.init(ref args);
 
    var window = new Window();
    window.title = "Hello, World!";
    window.border_width = 10;
    window.window_position = WindowPosition.CENTER;
    window.set_default_size(350, 70);
    window.destroy.connect(Gtk.main_quit);
 
    var label = new Label("Hello, World!");
 
    window.add(label);
    window.show_all();
 
    Gtk.main();
    return 0;}
Brian Friel

Brian Friel (9. jaanuar 1929 – 2. oktoober 2015) oli Põhja-Iirimaalt pärit iiri näitekirjanik ja lavastaja. Hiljem elas ta Iirimaal.

Eestlaste lavastusi tema näidendite põhjal

Tema näidendi "Imearst" lavastas esmakordselt Eestis 1992. aastal Noorsooteatris Priit Pedajas. Teist korda lavastas Pedajas sama näidendi Krista Kaera tõlkes Tartu teatris Vanemuine – seda mängiti 12.–28. juunini 2009 Tammistu mõisas.
Pedajas ongi eesti lavastajatest kõige enam Frieli lavastanud – aastal 1984 lavastas ta Pärnu teatris Endla Frieli "Tõlkijad", aastal 2000 tõi ta Draamateatris lavale Frieli näidendi "Aristokraadid" ja aastal 2001 tõi ta lavale lavastuse "Lõikuspeo tantsud" Moskvas Pjotr Fomenko Stuudioteatris. Frieli näidendit "Kodukoht" mängis Draamateater Pedajase lavastuses 2006. aastal Keila-Joa mõisas.
Frieli näidendi "Molly Sweeney" lavastas Lavakunstikooli tudeng Laur Kaunissaare 2003 Nukuteatris.
Tema "Jalta mängu" lavastasid Peeter Tammearu ja Kaarin Raid Ugalas, see esietendus Viljandis Kondase Keskuses 23. jaanuaril 2004.
2006. aastal mängis Draamateater ka "Järelmängu".
Ungari Jolánta

Ungari Jolánta (u. 1216–1251) oli Aragóni kuninganna (1235–1251), kuningas Jaime I Vallutaja teine naine. 
Ungaris pärines ta Árpádi dünastiast, Hispaanias kuulus Aragóni dünastiasse. Eri keeltes nimetatakse teda väga erinevalt: ungari keeles Jolánta, katalaani keeles Iolanda või Violant d'Hongria, hispaania keeles Yolanda või Violante de Hungría, inglise keeles Violant of Hungary.

Perekond

Jolánta sündis Ungaris Esztergomis Ungari kuninga András II ja kuninganna Yolanda de Courtenay lapsena. Tema isapoolsed vanavanemad olid Ungari kuningas Béla III ja tolle esimene naine Antiookia Agnes, emapoolsed Ladina keisririigi keiser Pierre II de Courtenay ja tolle teine naine Yolande de Hainaut.
Ta oli Teise Bulgaaria tsaaririigi keisrinna Anna Mária, Ungari kuninga Béla IV, Püha Elisabethi ja Galiitsia-Lodomeeria kuninga Kálmáni poolõde.
Jolánta ema suri 1233, kui Jolánta oli 17-aastane. Ta isa András II abiellus Beatrice d'Estega, kellega sai poja Istvàni.
Lüllemäe vana kalmistu

Lüllemäe vana kalmistu on kalmistu Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistu rajati 1812.
Ummamuudu

Ummamuudu on eesti rahvamuusika- ja popansambel, mille repertuaaris oli muu hulgas rahvalaulutöötlusi eesti- ja võrukeelsete sõnadega.
Ansambel asutati 1989. aasta aprillis. Seda peetakse esimeseks eesti ansambliks, mis hakkas esitama võrukeelset popmuusikat.
Koos setu laulukooriga Leelonaase pani Ummamuudu aluse ansamblile Ummaleelo.
Ansambli üks tuntumaid lugusid on "Kõnõtraat", mille esitamine Eesti Televisiooni saates "7 vaprat" tõi ansamblile üleriigilise tuntuse. Laul oli ka 1994. aasta Raadio 2 Aastahitt.
1997. aasta seisuga kuulusid ansamblisse Toomas Leis, Meelis Leis, Timo Vendt, Antti Perli, Sulev Salm, Jaanus Salm ja Meelis Luuk.
Udriku mõisa kalmistu

Udriku mõisa kalmistu on kalmistu Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Udriku külas Kadrina vallas Lääne-Viru maakonnas.

Kirjeldus

Kalmistu jääb Udriku mõisa peahoone eest linnulennult umbes 650 meetri kaugusele kirdesse. Kalmistule maetute üldarv pole teada. Praegu on seal teada ühe hauatähise jäänuseid, kalmistu on jäetud maha ja rüüstatud.

Ajalugu

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rehbinderid arvatavasti millalgi 19. sajandil. Väidetavalt on kalmistul olnud ka klassitsistlik matusekabel , kuid sellest pole praegu koha peal jälgi.
Rialto sild

Rialto sild (itaalia ponte di Rialto) on üks Veneetsia Canal Grande (Suure Kanali) kolmest sillast, olles neist vanim ja tuntuim.
Esimene sild üle Suure Kanali oli 1181. aastal Nicolò Barattieri ehitatud pontoonsild ponte della Moneta. Seoses Rialto tähtsuse kasvuga asendati see 1250 aastal puusillaga, mille keskosa oli suuremate laevade möödalaskmiseks ülestõstetav. Sellest ajast on pärit ka silla nimi ponte di Rialto.
1310. aastal Bajamonte Tiepolo juhitud rahutustes sild osaliselt põletati. 1444 kukkus sild kokku veeparaadi jälgima kogunenud rahvamassi all.
15. sajandil ehitati sillale väiksed poekesed, mille linnakassasse makstavast rendist kaeti silla hoolduskulud.
1503. aastal tõstatati uue silla ehitamise vajalikkuse küsimus ja asuti vaagima erinevaid projekte; silla projekteerimise juures harjutasid kätt mitmed tuntud arhitektid, teiste hulgas ka Jacopo Sansovino, Palladio ja Vignola. Lõpuks valmis uus kivisild 1591. aastal Antonio da Ponte kavandatuna.
Rialto sild jäi kuni 1854. aastani, mil valmis Academia sild, ainsaks sillaks üle Suure Kanali.
Kevad Ülejõe tänaval

Süžee

Vene keele ja kirjanduse õpetaja Tatjana Levtšenko suunatakse ühe tööstuslinna õhtukooli. Tema klassi õpilaste hulgas on ka terasesulataja Saša Savtšenko. Saša on uuest õpetajast huvitatud, kuid see on esialgu tema suhtes ükskõikne.
FC Kuressaare

Ajalugu

Saaremaa jalgpalli esindusklubi FC Kuressaare moodustati 1997. aasta 14. märtsil. Paar aastat varem oli maakonna jalgpalliedendamist alustanud klubi B.B. Sport Johannes Kaju eestvedamisel. Esimesel aastal tegutses tema juhendamisel kaks treeninggruppi 60 poisiga.
Eesti jalgpallimeistrivõistlustel hakkas FC Kuressaare meeskond osalema 1997. aastal, mil Saaremaa paremaid jalgpallureid ühendav klubi osales III liigas. Suur roll meeskonna juhtimisel ja mängudeks ette valmistamisel oli klubi juhatuse esimehel Aivar Pohlakul, kes ise mängis väljakul erinevatel positsioonidel. Meeskond kogus hooaja lõpuks kokku viis võitu ja ühe viigi ning 16 punkti ja väravate vahega 18-3 võideti kolmas liiga.
1998. aastal hakkas meeskond treener Jan Važinski juhendamisel mängima Eesti jalgpallimeistrivõistluste Esiliigas ja meeskonna tuumiku moodustasid saarlased, keda tugevdasid üksikud mängijad FC Flora süsteemist. Hooaeg lõpetati kuuenda kohaga.
1999. aastal võitis FC Kuressaare Esiliigas esikoha ja tagas endale koha Meistriliigas. Meeskonna arvele jäi 21 võitu, 4 viiki ja 3 kaotust. Turniiri suurimad väravakütid oli Svajunas Rauckis 27 ja Aivar Pohlak 24 väravaga. Fänniklubi valis hooaja parimaks mängijaks Mark Švetsi.
2001. aastal tegi FC Kuressaare läbi noorenduskuuri ja meeskonna treeneriks asus Zaur Tšilingarashvili. FC Kuressaare jäi Meistriliigas 7 punktiga viimaseks ja langes Esiliigasse.
2002. aastal saavutati Esiliigas treener Sergei Zamogilnõi juhendamisel FC Valga järel teine koht. Meistriliiga üleminekumängudes võideti Kohtla-Järve FC Lootus, millega tagati 2003. aastaks koht Meistriliigas. Välismaalastest on FC Kuressaare ridades mänginud leedukad Svajunas Rauckis, Valdemaras Marinkenas, Tomas Sirevicius, norralased Trond Haughland ja Kim Solberg, grusiin Otar Gorgalidze.
2004. aastal jäi FC Kuressaare Esiliigas viiendaks, teenides 28 mängust 35 punkti. Sellest hoolimata tõusti tänu liigade laienemisele uueks hooajaks Meistriliigasse.
2005. aasta oli FC Kuressaare senise ajaloo jooksul klubi edukaim hooaeg Meistriliigas. 36 mängust koguti 7 võitu, 6 viiki ja 23 kaotust. Kokku koguti 27 punkti ning ühepunktilise kaotusega kaheksandale kohale jäi meeskond üheksandaks. Üleminekumängudel Lasnamäe FC Ajax vastu tuli aga tänu Ajaxi võõrsil löödud väravale alla vanduda. 2005. aastal püstitati ka klubi rekordskoor. Tallinna JK Dünamo alistati 8:1. Samas mängus vormistasid FC Kuressaare esimesed kübaratrikid Meistriliigas Andrus Koplimäe ning Martti Pukk.
Kurioosumina läheb ajalukku 14. juulil 2009 peetud Meistriliiga kohtumine FC Kuressaare ja Nõmme Kalju vahel. Kalju jäi teenitud võidupunktidest ilma, sest saatis väljakule üheaegselt neli nõndanimetatud võõrmängijat, mistõttu sai Kuressaare esiti kirja 2:– võidu. Et aga Kuressaare meeskonnas mänginud Elari Valmas ei oleks tohtinud madalamates liigades teenitud kaartide tõttu kohtumises kaasa teha, kanti mõlemale meeskonnale protokolli kaotus.
Loogika mõisteid

A

A posse ad esse non valet consequentia - Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia - Ab absurdo - Abduktsioon - Absurdsus - Aleetilised modaalsused - Analüütiline otsustus - Analüütiline propositsioon - Argumentum ad verecundiam - Arutlus

D

Deduktiivne arutlus - Deduktsioon - Deontiline loogika - Dihhotoomia - Disjunktsioon

E

Eeldus - Eksemplar - Eksemplar-lause - Eristamatud

F

Filosoofiline loogika - Füüsiline paratamatus - Füüsiline võimalikkus - Füüsiline võimatus

H

Habemeajaja paradoks - Hägusloogika

I

Idem per idem - Ignoratio elenchi - Implikatsioon - Induktiivne arutlus - Induktiivne loogika - Induktiivne tugevus - Induktsioon - Insolubiilid - Intuitsionistlik loogika

J

Ja - Järeldamine - Järeldus - Järeldus (traditsiooniline loogika)

K

Kahevalentne loogika
- Kasutamine ja mainimine 
- Keel 
- Kehtestatav valem
- Kehtetu arutlus - Kehtetus - Kehtiv arutlus - Kehtivus - Kesktermin - Klassikaline loogika 
- Kogum 
- Kolmevalentne loogika
- Kompaktsusteoreem - Konjunktsioon - Konnektor - Kontradiktoorsus - Konnotatsioon - Kontingentne propositsioon - Kontingentsus - Koopula - Kvantifikatsioon - Kvantor

L

Lambdaarvutus - Lause - Lausung - Liigierisus - Logitsism - Logos - Loogik - Loogikatehe - Loogiline paratamatus - Loogiline võimalikkus - Loogiline võimatus

M

Mainimine 
- Maskiga mehe eksitus 
- Metakeel 
- Metateooria 
- Mitmevalentne loogika
- Modaalne loogika 
- Modus ponens 
- Mudel
- Mõtestatud lause

O

Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus

P

Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator

R

Russelli paradoks

S

Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Subjekt - Sõna - Sõne -  Süllogism - Süllogistika

T

Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõene - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna

V

Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon -  Väär - Väärus

Õ

Õigsus

Ü

Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste

Y

Yablo paradoks
Sulev Mäeväli

Sulev Mäeväli (perekonnanimi kuni 20. juuli 1938 Eintrei; sündinud 28. veebruaril 1936 Kasispeal Kõnnu vallas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal) on eesti arhitektuuriajaloolane.
Ta lõpetas 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena.
Ta töötas alates 1989. aastast Tallinna Linnamuuseumis, ta on ka aastaid toimetanud muuseumi aastaraamatuid.
Mäeväli on aastaid olnud Tallinnas tegutseva seto leelokoori Sõsarõ koorijuht.

Isiklikku

Tema äi Eduard Salumäe oli eesti luterlik vaimulik, poeg Toomas Mäeväli on orelimeister.
Gunārs Astra

Gunārs Astra (22. oktoober 1931 Riia – 6. aprill 1988 Leningrad) oli läti inimõiguste aktivist ja nõukogudevastane dissident, kelle Nõukogude Liit arreteeris 1961. aastal. Ta mõisteti 15 aastaks vangi ja vabastati 1976. aastal. 1983. aastal arreteeriti ta uuesti, kuid vabastati mõni nädal enne oma surma.

Elulugu

Gunārs Astra sündis Riias 22. oktoobril 1931. Ta lõpetas põhikooli ning jätkas oma hariduseteed elektromehaanika tehnikumis.
Pärast kooli lõpetamist 1952. aastal asus ta tööle ühes Läti NSV suurimas elektromehaanika tehases VEF. Kuna Astra oli väga haritud ja töökas, edenes ta karjääriredelil ja temast sai 7. raadiotööstuse juhataja. Ta õppis ka inglise keelt.
1958. aastal oli Gunārs Astral võimalus Riias kohtuda Ameerika diplomaatidega. See kohtumine mõjutas oluliselt tema hilisemat elu, võimaldades tal tutvuda Lääne kultuuriga ja arendada vastuseisu kommunismile ja NSV Liidule. 
1961. aastal süüdistati Astrat luuramises, nõukogudevastases propagandas ja kodumaa reetmises ning ta mõisteti 15 aastaks vangi. Ta kandis karistust Mordvas ja hiljem Permi oblastis. Vangisoleku ajal haris ta ennast ise ning kohtus teiste poliitvangidega üle kogu Nõukogude Liidu.
Astra vabastati aastal 1976 ja ta pöördus tagasi Lätti. Ta ei muutnud oma poliitilisi vaateid ja jätkas vastuseisu Nõukogude režiimile.
1983. aastal arreteeriti ta teist korda ja talle mõisteti seitse aastat vabadusekaotust. Seekord süüdistati teda nõukogudevastase kirjanduse omamise ja levitamise eest. Selle kirjanduse seas oli George Orwelli "1984". 
Kohtuprotsessi ajal sai Astra tuntuks oma lõppsõna poolest, milles ta kaitses oma õigust kõnelda läti keeles ja mõistis hukka Nõukogude režiimi. Ta lõpetas oma kõne, öeldes: "Ma usun, et need ajad kaovad nagu õudusunenägu. See annab mulle jõudu, et siin seista ja hingata."
Ta vabastati vanglast 1988. aasta veebruaris, kuid suri Leningradi haiglas 6. aprillil südamehaigusse. Liiguvad arvamused, et KGB oli seotud tema surmaga. Tema matustel Riias osales teadaolevalt 10 000 inimest. 
Riia ringkonnakohtu hoonel, kus Astra süüdi mõisteti, on talle mälestustahvel ning Riias on temanimeline tänav.
Gunārs Astra puhkab Riia metsakalmistul.
Roman Ott

Roman Ott (27. mai 1917 Tallinn – 30. juuni 1995 Tallinn) oli Eesti keemik.

Elulugu

Roman Ott oli raamatupidaja poeg.
Lõpetas 1936 Tartu Poeglaste Gümnaasiumi, 1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemiainsenerina, tehnikakandidaat (1957, TPI), väitekiri "Silikaltsiidi korrosiooni uurimine". Oli 1947–67 TPI laborant ning anorgaanilise ja orgaanilise keemia labori assistent, 1967–82 analüütilise ja anorgaanilise keemia õppejõud, aastast 1967 dotsent. Peamised loengukursused anorgaanilisest ja analüütilisest keemiast.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: keskkonnakaitse, raskmetallide, eriti elavhõbeda levik ja dünaamika looduses. Avaldanud töid ka põlevkiviõli ümbertöötamisest ja turba kasutamisest nafta kõrvaldamiseks veekogudest, samuti keemiaõpikuid. Esinenud teaduskonverentsidel Soomes, Rootsis ja Taanis. 1976 osales uurimislaeval "Musson" NSVL-Rootsi ühises keemiaalases uurimisekspeditsioonis Läänemerel. Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni ja Eesti Keemia Seltsi liige. Nõukogude Eesti preemia (1950, kollektiivis). 75 teadustrükist.

Pere

Tema abikaasa Juta Ott oli õpetaja. Tema lapselaps on filosoof Margus Ott.
Uusbütsantsi stiil

Uusbütsantsi stiil Eestis

Eestis on uusbütsantsi stiili ainus näide aastatel 1890–1898 arhitekt Paul Alischi projekti järgi ehitatud Issanda Ülestõusmise peakirik Narvas.
Tõnis Blank

Tõnis Blank (sündinud 5. novembril 1954 Tartus) on eesti majandustegelane ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majanduskübeneetika erialal.
Tõnis Blank oli kahel korral Rapla maavanem.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Blank töötas aastatel 1993–1997 Kehtna Ettevõtluse Arendusühistu (Kehtna Hoiu-laenuühistu eelkäija) pearaamatupidaja-finantsjuhina. Ta on tänaseni  Kehtna Hoiu-laenuühistu juhatuse ja krediidikomitee liige. 
Aastatel 1997–2000 töötas ta Eesti Ühistegelise Liidu juhatuse esimehena ja tegevjuhina, 2000–2002 Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliidu tegevjuhina ja 2002–2004 Maaelu Edendamise Sihtasutuse juhatuse liikme ja tegevjuhina. Aastatel 2010–2015 oli ta Eesti Raamatupidajate Kogu juhatuse esimees.

Poliitiline tegevus

Aastatel 1999–2004 kuulus Tõnis Blank Kehtna Vallavolikogu koosseisu. Aastatel 2004–2009 oli ta Rapla maavanem, aastatel 2015–2017 uuesti sellel ametikohal.

Isiklikku

Tema vanaonu oli vaimulik Uno Plank (aastani 1936 Blank).
Āgenskalnsi kirikumõis

Āgenskalnsi kirikumõis on kirikumõis Lätis Riia linnas Āgenskalnsi asumis peahoonetega aadressidel Mārtiņa ielā 3 ja Baložu ielā 27.
Āgenskalnsi kirikumõis on Riias ainulaadne, kuna teiste kirikumõisade hooned pole säilinud. Kui Āgenskalnsi rajati luterlik kirik, siis hakkas seal koos käima kaks kogudust – lätlased ja sakslased. Mõlemal kogudusel oli ka oma pastor.
Aastail 1852–1853 ehitati läti koguduse õpetaja maja aadressil Mārtiņa ielā 3. Klassitsistlikus stiilis maja ehitas ehitusmeister nimega Krüger. Hoonesse ehitati ruumid ka kooli jaoks ning seal hakkas tegutsema algkool. Esimeseks pastoriks oli Adam Robert Stark.
Algul ühtne kogudus jagunes XX sajandi alguseks saksa ja läti kogudusteks. Nii ehitati aastal 1902 saksa koguduse õpetaja jaoks uus maja. Hoone projekti autoriks oli Wilhelm Bockslaff. Tänapäeval asub hoones muusikakool.
Eestimaa uue talurahvaseaduse sisseseadmise komisjon

Eestimaa uue talurahvaseaduse sisseseadmise komisjon (saksa Kommission zur Einführung der neuen Bauernverordnung in Estland, vene Комиссия для введения нового положения об эстляндских крестьянах) oli 1816-1832 Eestimaa kubermangus tegutsenud komisjon, mille eesmärk oli rakendada uut Eestimaa talurahvaseadust (vanem oli kehtestatud 1804) ja pidada järelevalvet selle rakendamise üle.
Komisjon moodustati seoses Venemaa keiser Aleksander I kinnitatud Senati ukaasiga "Eestimaa talurahvaasutuste moodustamise kohta ja instruktsioonid talurahvaseaduse rakendamise komisjonile". Komisjoni tegutsemisajaks määrati 14 aastat ja hiljem seda pikendati.
Komisjon asus Tallinnas ja oma tegevuses allus ta otse Venemaa keisrile. Komisjoni tegevuspiirkond hõlmas kogu Eestimaa kubermangu. Komisjoni kuulus eesistujana Eestimaa tsiviilkuberner (alates 1818. a Balti kindralkuberner), kaks valitsusnõunikku, üks kroonupalati nõunik ja kaks Eestimaa rüütelkonna valitud liiget.
Komisjon likvideeriti 22. novembril 1832 keisri ukaasiga. Komisjoni asemele loodi uus Eestimaa Talurahvaseaduse Erikomisjon, kes võttis vana komisjoni ülesanded üle.
Hugo Reimann

Hugo Reimann (22. jaanuar 1884 Haava mõis, Tartumaa – 5. oktoober 1941 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas 1908. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna (cand. jur.), Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta oli 1908–1909 kohtuameti kandidaat Pihkva ringkonnakohtu juures, 1909 vandeadvokaadi abi Pärnus, 1917 Ajutise Valitsuse komissar Pärnus, Pärnu maavalitsuse esimees. 1919 Viljandi-Pärnu rahukogu liige, 1919–1920 riigikohtunik, 1920–1940 vandeadvokaat Pärnus.
Vangistati 14. juunil 1941 NKVD agentide poolt.
Aaro Toomela

Aaro Toomela (sündinud 23. juulil 1961) on eesti psühholoog.
Ta õppis aastatel 1979–1986 Tartu Riiklikus Ülikoolis ja lõpetas selle pediaatrina.
Aastast 2007 töötab ta Tallinna Ülikooli professorina.
Ussikuningas

Ussikuningas on rahvausundis usside valitseja, keda kujutatakse suure harja või kuldkrooniga.
Kujutlus ussikuningast on levinud paljudes Euroopa rahvausundites.
Uhe kalmistu

Uhe kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Rajaküla külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.
Kalmistu rajati 19. sajandi lõpul Koltsina kõrtsi omaniku Koltšini poolt kõrtsi maadele, sellepärast tuntakse ka nime "Koltsina kabeliaed". Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on kalmistu jäetud maha.
Värvitoon

Värvitoon on värvi omadus, mis annab värvusele tema koha spektris, määratleb värviperekonna ja on kirjeldatav värvinimetusega ( näiteks punane, kollane, roheline, sinine või mõni vahekategooria). Värvitoon on otseselt seotud valguse lainepikkusega. Värvitoon on kolmemõõtmelistes värvisüsteemides üks värvi põhikarakteristikutest (inglise keeles hue, saksa keeles Farbton). Värvitooni segusid akromaatiliste värvidega (valge, musta või halliga) nimetatakse värviteoorias värvivarjunditeks.
Kõnekeeles, erinevalt värviteooriast, tähendab sõna värvitoon teistest värvidest eristuvana tajutavat värvi, nüanss ja varjund on sellega peaaegu sünonüümsed.

Värvitoon värvisüsteemis või -mudelis

Värvitoone võib olla lõpmatu hulk, sest spektri värvitooniskaala on pidev ja intervallid toonide vahel võivad olla kuitahes väikesed. Värvisüsteemides ja -mudelites kasutatakse värvitooni tähistamiseks kindlaid numbreid või koode. Nurgakraadides saame katkematu skaalaga värviringis tähistada 360 astet (näiteks HLS/HSB mudelis). Lihtsustatud värviringis esitlemiseks valitakse välja optimaalne hulk toone (näiteks 10 tooni, 24 tooni vm), sõltuvalt eesmärgist ja aluseks võetud värviteooriast (Ostwaldi süsteem, Munselli süsteem, Natural Colour System). 
Värvitooni võimalikud heledate (segud valgega), tumedate (segud mustaga) ja tuhmide varjundite (segud halliga) variandid moodustavad värvitooni perekonna.
Värviringis lähestikku asetsevaid värvitoone nimetatakse lähedasteks ehk analoogvärvideks. Väiksemate intervallide korral on kõrvutised värvitoonid sarnasemad ja teatud piirist ka eristamatud, suuremate intervallide korral erinevamad. 24-toonilises värviringis on värvitoonid veel küllalt hästi eristatavad. Analoogvärvideks võib nimetada laias laastus 60-kraadise nurga sisse mahtuvaid värvitoonide üleminekuid.

Värvitoonide nimetused

Erinevalt värvitoonide endi hulgast, mis võib olla ükskõik kui suur, on värvitoonide nimetuste hulk piiratud, isegi koos omadussõnadega. Värvinimede hulk ja kasutus on eri keeltes ja kultuurides erinev. Värvinimede kasutus võib sõltuda ka iga üksiku vaataja värvitajust. B. Berlini ja P. Kay 1969. aastal ilmunud uurimus "Basic Color Terms: Their Universality and Evolution" püstitab teesi värvileksika arengu universaalsusest vähemalt põhivärvinimede osas. 
Kaubanduses, tööstuses, kunstis, farmaatsias ja muis valdkondades kasutatavad toodetega seotud värvitoonide nimetused on suures osas kokkuleppelised. Üldarusaadava süsteemi loomise eesmärgil on kehtestatud erinevaid tähistamise standardeid ja püütud viia neid vastavusse eri valdkondades kasutavate nimetustega, näiteks 1930. aastatel Ameerika Ühendriikides loodud ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteem.
Juhan Kurrik

Juhan Kurrik (29. mai 1849 Viljandi vald – 20. mai 1922 Tartu) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.
Kurrik oli koolmeister Rõuges, Tartus ja Rannus. Asutas Rõuges Aleksandrikooli abikomitee, tegutses nii Eesti Kirjameeste Seltsi kui ka Aleksandrikooli peakomitee eestseisuses kirjatoimetajana, kuulus Vanemuise seltsi ja Eesti Üliõpilaste Seltsi. Samuti oli ta Eesti Postimehe ja Sakala kaastööline.
Ta koostas esimese eestikeelse stenograafiaõpiku (ilmus 1882).
National Historic Landmark

Ameerika Ühendriikide riiklik ajaloomälestis (inglise keeles National Historic Landmark (NHL)) on hoone, struktuur, objekt, ala või piirkond, mida Ameerika Ühendriikide valitsus tunnustab ametlikult selle silmapaistva ajaloolise tähtsuse tõttu.
Trollvatn (Aust-Agder)

Trollvatn on järv Norras Aust-Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Gjerstadvatnetist idas.
Kõrgus merepinnast on 120 m.
Järve pindala on 3,83 hektarit.