Harju Elekter

Ajalugu

Harju Elektri asutamiseks loetakse 1968. aasta juulit, kui Sulev Kivimäe algatusel alustati Harju KEKi koosseisus installatsioonikaablite tootmist. Installatsioonikaablitele lisaks hakati 1989. aastal tootma elektrikilpe ja valgusteid. Harju Elektri algusaastatel rakendati algupäraseid tehnoloogiaid elektri- ja elektroonikaseadmete, valgustite, kaabli ja atsetüleeni tootmiseks. Edaspidi juurutati tootmisse autoritunnistusega originaaltooteid nagu pingestabilisaatorid, reaktiivvõimsuse kompensaatorid, automaatika- ja dispetšersideseadmed, komplektalajaamad. Ülalloetletud tooteid turustati üle kogu NSV Liidu.
1971. aastal moodustati elektroonikatsehh ja 1972. aastal kolis ettevõtte elektriseadmete tootmine uude tsehhi, mille pindala oli 2300 m². Järgnevatel aastatel laienes ettevõte ning koos sellega ka valmis mitu uut tsehhi ja ehitist. 1975. aastal valmisid olme- ja elektroonikatsehhi tootmishoone ja söökla. Nelja aasta pärast moodustati EKTE ja alustati uue kaablitsehhi ehitust, mis valmis 1980. aastal. Uue kaablitsehhiga valmis samal aastal ka atsetüleenitsehh, kus alustati atsetüleeni tootmist.
Iseseisvaks ettevõtteks sai Harju Elekter 1983. aastal ja sellega võeti kasutusele ka uus kaubamärk. 1985. aastal kujundati Harju Elekter tööstusettevõtteks, kuhu hakkasid kuuluma varasemate tootmisalade kõrval ka saeveski, puidutsehh, betooni- ja metallitsehh.
1988. aastal sai ettevõte iseseisva väliskaubanduse litsentsi ja alustati koostööd välisfirmadega. Kolme aasta pärast, 1991. aastal, eraldusid iseseisvateks ettevõteteks üldehituse tootmisüksused ning 1993. aastal kujundati Harju Elekter aktsiaseltsiks. 1997. aastal noteeriti aktsiad Tallinna börsil ning alates 2003. aastast on Harju Elekter Tallinna börsi põhinimekirjas.

Kontsern

Harju Elektri organisatsioon on lai ning koosneb nii tütarettevõtetest kui ka strateegilistest investeeringutest ettevõtetesse.
Kontsernis töötas 2015. aastal 460 inimest, neist 300 Eestis, 80 Soomes ja 80 Leedus. 2016. aasta I kvartali seisuga töötas kontsernis 453 inimest. 2017. aasta II kvartali lõpuks oli töötajate arv tõusnud 582 inimeseni.
Harju Elekter tegutseb kahes ärisegmendis, milleks on tootmine ning kinnisvara ja muud segmenteerimata tegevused. Tootmissegmendi alla kuuluvad elektriseadmete tehaseid Eestis, Soomes ja Leedus. Tehaste põhitoodangu moodustavad elektrienergia jaotusseadmeid (alajaamad, kaablijaotus- ja liitumiskilbid) ning automaatika- ja juhtimiskeskused energia- ja tööstussektori ning infrastruktuuri tarbeks. Tootmissegmendi alla arvatakse samuti AS Harju Elekter Teletehnik, kus valmivad lehtmetalltooteid andmeside- ja telekommunikatsioonisektorile.

Tooted

Harju Elektri müüdavad tooted jagunevad laias laastus kolmeks: Harju Elekter Elektrotehnika tooted, Harju Elekter Teletehnika tooted ja Harju Elektri kauplustes müüdavad tooted.
Elektrotehnika tooted on suunatud energiajaotus-, ehitus- ja tööstussektorile. Tootevalikus on madalpinge jaotusseadmed, kaabeljaotus- ja arvestuskilbid; keskpinge jaotusseadmed, jaotus- ja komplektalajaamad; releekaitse-, klemm- ja omatarbekapid; allhanketeenused (seeriatootmine, lehtmetalli töötlus, lehtmetalli viimistlus).
Teletehnika tooted jagunevad suuremalt jaolt kaheks: põhitoodeteks (lehtmetalltooted, eelkõige telefoni-, andmesidevõrkude ja seadmekappe ning nende tarvikud) ja teenusteks (ehitamine, lõikamine, painutamine, värvimine, kokkupanemine ja kvaliteedikontroll).
Harju Elekter Grupi kauplused Tallinnas, Tartus ja Keilas müüvad elektriinstallatsioonitöödeks vajalikku kaupa ning nõustavad jaekliente ja elektripaigaldusfirmasid.
Kauplustes müüakse installatsioonimaterjale; kaableid ja juhtmeid; elektrikilpe ja -kilbitarvikuid; kütte-, ventilatsiooni- ja sanitaartehnikat; tööriistu; valgusteid; muid tooteid (patareid, akud, hämarlülitid, pikendusjuhtmed jne).

Juhtkond

AS-i Harju Elekter põhikirja järgi valib ja kinnitab aktsionäride üldkoosolek ettevõtte nõukogu. Viieliikmeline nõukogu kiideti järgmiseks viieks aastaks heaks ettevõtte 2012. aasta üldkoosolekul. 2014. aasta aktsionäride üldkoosoleku järgselt on ASi Harju Elekter nõukogu koosseis järgmine: nõukogu esimees Endel Palla, Ain Kabal, Andres Toome, Triinu Tombak, Aare Kirsme. Nõukogu liikmed Triinu Tombak ja Andres Toome on sõltumatud liikmed.
Nõukogu koosolekud toimuvad täiskoosseisus ning selle pädevuses on aktsiaseltsile juhatuse esimehe valimine ja esimehe ettepanekul juhatuse liikmete ametisse nimetamine.
2010. aasta juunis moodustati audiitortegevuse seadusest tuleneva kohustusega ettevõttes auditikomitee ning 2012. aastal kinnitati selle liikmeteks nõukogu liikmed Triinu Tombak ja Andres Toome (esimees).
AS-i Harju Elekter juhatuse koosseisu kuuluvad Andres Allikmäe, Tiit Atso ja Aron Kuhi-Thalfeldt. 2014. aasta mais pikendas nõukogu Allikmäe volitusi järgnevaks 3 aastaks. Oktoobris 2016 muudeti varasem üheliikmeline juhatus kolmeliikmeliseks. AS-i Harju Elekter juhatuse volitused ja pädevus on reguleeritud äriseadustikus ja ettevõtte põhikirjas.

Harju Elekter Tallinna börsil

Ettevõtte aktsiad noteeriti 1997. aastal Tallinna börsi lisanimekirjas. Alates 2003. aastast on ettevõte Tallinna börsi põhinimekirjas.
Ettevõtet on iseloomustatud kui stabiilset dividendimaksjat. 2016. aastal tehti ettepanek maksta välja dividende 0,05 eurot aktsia kohta.
Suurimad aktsionärid olid 2008. aastal AS Harju KEK (32,08%), ING Luxembourg S.A (10,28%), Lembit Kirsme (nõukogu liige, AS Harju KEK nõukogu esimees; 8,33%) ja Endel Palla (nõukogu esimees; 5,65%). Seisuga 4. märts 2016 olid suurimad osanikud Harju KEK AS (31,39%), ING Luxembourg S.A (10,71%) ja Endel Palla (6,39%).
Harju Elektri nõukogu esimees Endel Palla ostis finantsinspektsiooni andmetel 2016. aasta mais oma varasemale osalusele ettevõttes juurde 30 000 aktsiat hinnaga 2,53 eurot aktsia kohta. Väärtpaberiregistri andmetel kuulub 2016. aasta seisuga Pallale eraisikuna 6,56% (1,164 miljonit) Harju Elektri aktsiatest. Samuti omab Palla ettevõtte aktsiaid läbi AS-i Harju KEK.
Ajaleht Äripäev koostas 2016. aastal ettevõtete edetabeli, kus Harju Elekter oli toodud 8. kohal. Riias tegutsev uuringufirma CE Services on aga hinnanud selle ettevõtte samal aastal Tallinna börsi parimaks ning tõstnud esile jõulist laienemist, äride hajutatust, konservatiivset bilanssi ning stabiilset kogenud juhtkonda.