Paris (Texas)

Ajalugu

Esimesed asunikud saabusid praeguse linna alale 1820. aastate keskel. Linna asutas 1844. aasta veebruaris kaupmees George W. Wright. Samal aastal sai see Lamari maakonna halduskeskuseks. Paris sai linnaõigused 3. veebruaril 1845. Linn on saanud nime Pariisi linna järgi Prantsusmaal. Ameerika Ühendriikide kodusõja eelõhtul elas seal umbes 700 inimest ning linn sai sel ajal karjapidamise- ja põllumajanduskeskuseks.
1893. aastal lintšiti Parisis mustanahaline teismeline Henry Smith. Tema hukkamist kogunes kesklinna vaatama mitu tuhat inimest.
Aastatel 1877 ja 1916 tabasid linna suured tulekahjud, kuid linn ehitati mõlemal korral uuesti üles. 1916. aastal toimunud tulekahju oli nii ulatuslik, et see hävitas peaaegu poole linnast, sh suurema osa linna äripiirkonnast. Tulekahjus hävisid või said tugevalt kannatada pangahoone ja postkontor, Lamari maakonna kohtumaja ja vangla, linnavalitsushoone, paljud ärihooned ning mitu kirikut. Tulekahju tekkepõhjus pole teada. Tugeva tuule tõttu levis tulekahju väga kiiresti.
1980. aastate keskpaigast kuni 1990. aastate alguseni renoveeriti ja uuendati Parisi kesklinna piirkonda. 1990. aastate alguses oli Paris Texase kirdeosa ja Oklahoma kaguosa piirkondlik meditsiinikeskus.

Kliima

Jaanuari keskmine madalaim õhutemperatuur on Parisis −1 °C ja kõrgeim 11 °C. Juuli keskmine madalaim õhutemperatuur 23 °C ja kõrgeim 34 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Parisis on 46 °C, mis mõõdeti 1936. aasta augustis. Madalaim temperatuur mõõdeti 1930. aastal, mil oli −15 °C külma. Sademeid langeb 1171 millimeetrit aastas. Lund sajab harva.
Paris paikneb Tornado Alley piirkonnas, mida tabavad sageli tornaadod. Aastal 1982 linna tabanud 4-kategooria tornaado hävitas 1500 kodu ja jättis üle 3000 inimese peavarjuta.

Rahvastik

Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 24 782. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 25 171. 2000. aastal oli elanikke 25 898.
67,4% elanikest moodustavad valged, 23,4% mustanahalised, 1,5% põlisameeriklased ja 0,9% aasialased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) on 8,2%. Parisis on juurdunud tugevad rassiprobleemid.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 2014. aastal 33 557 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 411 dollarit. 25,8% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri.

Transport

Paris on ajalooliselt olnud raudteesõlm. Aastal 1876 jõudis linna Texas and Pacific Railway, aastal 1887 Gulf, Colorado and Santa Fe Railway ja St. Louis–San Francisco Railway ning 1894. aastal Southern Pacific Railroadi raudteeliin.
Linna läbivad maanteed U.S. Route 82 ja U.S. Route 271. Paris on üks suurimaid Texase linnu, mida ei läbi ükski USA kiirteede süsteemi kiirtee. Linna lähedal asub Cox Fieldi lennuväli.

Eiffeli torn

Aastal 1993 ehitati nii Parisi linna Texases kui ka samanimelisse linna Tennessees Eiffeli torni koopia. Aastal 1998 tehti Tennessee linnas asuv torn kümne jala võrra pikemaks, millega sai see 70 jala kõrguseks. Parisi Eiffeli torni kõrgus oli tol ajal 65 aga jalga. Kuna Texase linn nimetas ennast "maailma suuruselt teiseks Pariisiks", tehti Parisi torn Tennessee linna omast kõrgemaks sellega, et selle otsa asetati suur punane kauboikaabu.
1999. aastal ehitati Las Vegasesse omakorda Eiffeli torni koopia, mis on Parisi Eiffeli torni omast ligi kümme korda kõrgem.

Kultuur

Linna järgi on saanud nime 1984. aasta Wim Wendersi lavastatud draamafilm "Paris, Texas", mille tegevus linnas aga aset ei leidnud.