google/wiki40b huggingface dataset:
Emotsionaalne intelligentsus

Kriitika

Golemani teooriat on palju kritiseeritud. Peamiselt on kaheldud selles, kas emotsionaalsel intelligentsusel on midagi pistmist intelligentsusega, mis viitab võimele asjadest kiiresti ja õigesti aru saada. Arvatakse, et tegu on pigem emotsionaalse kompetentsusega või viitega eesmärgipärasele käitumisele, mis teadlikult püüab inimeste emotsioone mõista ja nendega midagi ette võtta . Samuti heidetakse EI mõiste kasutajatele ette, et puudub emotsionaalse intelligentsuse korrektne diagnoosimise vahend. Teadlased ütlevad, et emotsionaalne intelligentsus on teaduses tarbetu mõiste, kuna EIga seotud omadused on kirjeldatud ühelt poolt isiksuse omadustena (mõõdetavad näiteks isiksuse viiefaktorises mudelis), samas võime ära tunda teise kavatsusi ja emotsioone on seotud üldise võimekusega (ehk IQ). 
Enamik EI-d mõõtvaid küsimustikke põhineb inimese enda arvamusel, kuidas ta teiste ja enda emotsioonide juhtimisega hakkama saab. See ei kajasta uuringute järgi tegelikku ehk objektiivset sooritust. Muuhulgas ka Eestis on uuritud (Jüri Allik jt) EI mõiste asjakohasust. Selgus, et reaalne võime teiste emotsioone ära tunda ei kattunud kuidagi inimese enda hinnanguga oma võimele. Võib öelda, et inimese enda arvamust oma kompetentside kohta ei saa tegeliku võime uurimiseks kasutada.
EI testi (kus on valed ja õiged vastused) autorid on Salovey, Mayer ja Caruso. "Õiged" vastused on selles testis määratud konsensuslikult. See tähendab, et "õigeks" on määratud vastused, mida testitavad kõige rohkem märkisid. See ei kajasta oma olemuselt võimekust, vaid masside arvamuse ühtsust. Test suudab seega eristada inimesi, kes ei suuda tajuda sotsiaalseid norme. Test ei erista edukaid juhte vähem edukatest ning test ei suuda kindlaks teha, kas inimene ka reaalselt käitub olukordades nii, nagu ta teab, et peaks käituma. Teadmine õigest käitumisest ja reaalne käitumine tihti ei lange kokku, näitavad mitmed uuringud.
EI mõiste ei tohiks paljude teadlaste arvates olla teaduslik termin, samas paljud juhtide koolitajad kasutavad seda mõistet rohkelt, viidates peaasjalikult asjaolule, et inimeste emotsioonid on tulemuse poole pürgimisel olulise tähtsusega ning suhetele ja emotsionaalsele enesetundele peaks edukas juht tähelepanu pöörama. EI mõiste aktiivsed kasutajad kannavad endas sõnumit, et inimestega suhtlemise stiil on oluline ning sõnu tuleks enne kasutamist hoolikalt valida. EI mõiste kasutajad, kes teevad teadust, rõhutavad oskuste ja suhete loomise praktiseerimist käitumuslikult: EI edukas praktiseerija võtab suhete ja emotsionaalse kliima loomiseks teadlikult aega. Räägitakse empaatia praktiseerimisest, mis tähendab, et empaatilises tegevuses sisaldub teadlik soov mõista emotsioone ja teise inimese taju ja emotsioone reguleerida. EI kriitikud ütlevad, et kui EI on tõepoolest ainult midagi sellist, mida edukas inimeste juht käitumuslikult teeb, siis intelligentsuse mõiste kui viide võimekusele on sisuliselt eksitav ja koguni vale.
Kogelus

Kogelus, ka kogelemine varem kutsustud ka spasmofeemiaks (kr. spasmos kramp + phemi räägin) on kõne tempo ja rütmi häire, mida iseloomustab kõnevoolu tahtmatud katkestused või/ ja kordused. Ta võib väljenduda sõnade või silpide kordustes, kõneaparaadi blokeeringus. Mõnedel kogelejatel esineb silmade, jalgade või teiste kehaosade kaasliigutusi. Kogelust esineb erinevates situatsioonides erineva tugevusega. Häire tulek on nii individuaalne, kui erinevad on inimesed.
Kogelus algab harilikult juba lapseeas, hilisem kogelema hakkamine on haruldasem kuid mitte võimatu. Kogelus võib olla nii pärilik kui ka sünnijärgse tekkega. Kogelusega kaasneb tihti motoorne rahutus, kaasliigutused ja kaastoimingud. Mõnedel juhtudel avaldub kogelus ka kirjalikus kõnes – korratakse kirjas silpe ja sõnu.Sageli esineb kogelejatel kõnehirm – püütakse vältida olukordi, kus peab kõnelema või olukordi mille ajal kogelemine tavaliselt esineb.  NB! Kogelemine ei esine mitte kunagi laulmisel.
Ibrahim Böhme

Ibrahim Böhme (tegelik nimi Manfred Otto Böhme; 18. november 1944 Bad Dürrenberg – 22. november 1999 Neustrelitz) oli Saksa DV poliitik.
Ibrahim Böhme esitas oma päritolu ja elukäigu kohta vasturääkivaid ja osaliselt ka valeandmeid. Böhme väitis, et ta vanemad olid juudi rahvusest, kuid tegemist oli väljamõeldisega. 1961. aastal lõpetas ta polütehnilise keskkooli ja õppis seejärel kuni 1963. aastani müürsepaks. Seejärel töötas Ibrahim Böhme erinevatel ametikohtadel, oli raamatukoguhoidja, klubijuhataja, postitöötaja, kultuuritöötaja, tõlk ja kokk. 1967. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtusparteisse, mille liikmeskonnast arvati ta välja 1976. aastal. Alates 1969. aastast oli Ibrahim Böhme Stasi mitteametlik kaastöötaja.
7. oktoobril 1989 kuulus Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei asutajate hulka, ta valiti ka partei tegevjuhiks. 22. veebruaril 1990 valiti Ibrahim Böhme Saksa DV Sotsiaaldemokraatliku Partei esimeheks. 18. märtsil 1990 toimunud Saksa DV Rahvakoja valimistel osutus Böhme valituks ja temast sai sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees.
26. märtsil 1990 esitati ajakirjas Der Spiegel andmed selle kohta, et Ibrahim Böhme oli olnud Stasi mitteametlik kaastöötaja. 2. aprillil 1990 astus Ibrahim Böhme parteijuhi ametikohalt tagasi.
1992. aasta juunis heideti Ibrahim Böhme Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikust Parteist välja.
Ibrahim Böhme ise eitas kuni elu lõpuni oma seotust Stasiga.
Tara Reid

Tara Donna Reid (sündinud 8. novembril 1975) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 
Ta on mänginud filmides The Big Lebowski (1998), Urban Legend (1998), Kuum pirukas (1999), Kuum pirukas 2 (2001), National Lampoon's Van Wilder (2002), My Boss's Daughter (2003) ja Alone in the Dark (2005).
Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts

Alberta Eesti Kultuuripärandi Selts (inglise keeles Alberta Estonian Heritage Society) on Kanadas Calgarys tegutsev Kanada eestlaste selts, mis muu hulgas tegeleb Kanada eestlaste kultuuripärandiga.
Selts on välja andnud ajakirja Aja Kaja.
Selts asutati aprillis 2005.
Kaija Kärkinen

Kaija Hannele Kärkinen (sündinud 9. septembril 1962 Sodankyläs) on soome laulja ja näitleja. Ta esindas Soomet lauluga "Hullu yö" 1991. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Itaalias, kus laul jäi 6 punktiga 20. kohale.
Peeter Volmer

Jaan-Peeter Volmer (12. veebruar 1940 Tartu – 7. november 2002 Pärnu) oli eesti laulja (bass) ja näitleja.
Ta lõpetas 1958 Tartu 2. Keskkooli, õppis 1958–62 Tartu Riiklikus Ülikoolis arstiteadust ja 1964–1968 Tartu Muusikakoolis laulmist (Rudolf Jõksi klassis). Volmer laulis 1962–1977 teater Vanemuine kooris, oli 1980. aastast Endla teatri lavamasinist, mängis paljudes lavastustes episoodilisi osi, 1999–2002 töötas tulevalves. On näidelnud kinofilmis "Perekond Männard" (1960) ja telemängufilmis "Romantikud" (1962).

Perekond

Peeter Volmeri isa Leonid Volmer (1902–1960) töötas arstina ning ema Terese Adele Mugasto (neiupõlvenimega Krigul; 1910–1960) oli kunagine Pärnu Endla ja Tartu Vanemuise operetisubrett ja ooperisolist. Hiljem oli Peeter Volmeri kasuisaks ooperi- ja operetisolist Viktor Taimre (1917–1984).
Peeter Volmeri esimene abikaasa oli Evi Volmer (sündinud Hansumäe 1942). Sellest abielust on sündinud tütar Piret Toots (sündinud Volmer 1970). Teine abikaasa Aime Volmer (1947) on töötanud kiirabis ja teinud sotsiaaltööd. Nende poeg Priit Volmer (1978) on ooperilaulja.
Neotroopis

Neotroopis on üks kaheksast maismaariikkonnast Maal.
Neotroopise pindala on Maailma Looduse Fondi (WWF) järgi 19,0 miljonit km², hõlmates Kesk- ja Lõuna-Ameerika, kaasa arvatud Kariibi mere saared ja Florida poolsaare lõunaosa.
Neotroopist iseloomustab väga suur liigiline mitmekesisus nii faunas kui ka flooras. Suur bioloogiline mitmekesisus johtub sellest, et geoloogilises mõttes oli see piirkond teistest Maa osadest pikka aega isoleeritud ning hilisem kokkupuutumine põhjast ei ole (veel) omapärast floorat ja faunat märkimisväärselt mõjutanud ega vaesestanud.
Albrecht I (Saksimaa)

Albrecht (ka Albert; 1170–1260), Saksi krahv aastatel 1212–1260.
Ta oli Saksi hertsogi Bernhardi poeg ja Taani kuninga Valdemar II õepoeg. Aastatel 1219–1220 võttis ta Riia piiskopi Alberti poolel osa Liivimaa ristisõjast, pretendeerides mingisugusele (täpsemalt teadmata sisuga) ülimusõigusele Liivimaa suhtes.
Harald Lindjärv

Harald Lindjärv (25. veebruar 1908 – 8. oktoober 1973 Põlva) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Teenis 1. Diviisi orkestris.
Klosett

Klosett on hoones asuv käimla.
Parasvöötme metsad

Parasvöötme metsad (inglise keeles temperate zone forests) on metsad parasvöötmes põhja- ja lõunapoolkeral, kus aasta läbi on valitsevaks parasvöötme õhumass. Parasvöötmes on neli aastaaega ning eristatakse merelist, mandrilist ja parasvöötme mussoonkliimat.
Parasvöötme metsad jaotuvad leht-, okas- ja segametsadeks. Okasmetsas on peamisteks puuliikideks kuusk, nulg, mänd ja lehis. Segametsas kasvavad kuusk, kask, haab, pärn, sarapuu ja tamm. Lehtmetsas on domineerivateks liikideks tamm, vaher, jalakas, saar ja pärn.
Parasvöötmes kasvavad taimeliigid on kohastunud aastaringselt suurte kliimamuutustega, temperatuuri kõikumisega ja rohkete sademetega. Okasmets kasvab kõike paremini leetmuldadel, lehtmets vajab viljakat pruunmulda.
Okasmetsa põhilised asukad on pruunkaru, põder, ilves, orav ja musträhn. Sega- ja lehtmetsades elavad metskits, hirv, halljänes, skunk, metsnugis, roherähn ja vöötorav.
Parasvöötme metsad kannatavad tugevalt liigse inimmõju käes. Metsi võetakse maha metsa-, tselluloosi- ja paberitööstuse, põllumajanduse ning maavarade kaevandamise tõttu. Metsade kasvu mõjutavad ka erinevad keskkonnaprobleemid: õhusaaste, veekogude reostus, tööstusjäätmed.
Gabriel Axel

Gabriel Axel (18. aprill 1918 Århus – 9. veebruar 2014) oli taani filmilavastaja, näitleja ja produtsent.
Ta sai parima võõrkeelse filmi Oscari 1987 filmi "Babette'i pidusöök" eest. Sama film on valitud ka Taani kultuurikaanoni nimekirja.
Daniel Bernoulli

Daniel Bernoulli (8. veebruar 1700 Groningen – 17. märts 1782 Basel) oli Hollandis sündinud Šveitsi matemaatik. Ta oli Bernoullide suguvõsa liige.
Aastatel 1725–1733 töötas ta Peterburi Teaduste Akadeemias. Pärast seda elas ja töötas Baselis. Bernoulli oli üks esimesi hüdrodünaamika ja gaaside kineetilise teooria sõnastajaist, samuti arendas ta tõenäosusteooriat ja statistikat. Ta sõnastas Bernoulli võrrandi.
Bernoulli üks tähtsamaid töid oli 1738. aastal publitseeritud "Hüdrodünaamika" ("Hydrodynamica").
Bumslang (perekond)

Levila

Neid võib kohata Aafrikas (va Põhja-Aafrikas).
Lutt (tööriist)

Lutt on tahumiseks kasutatav laia teraga (30–40 cm) raske kirves.
Eestis kasutati seda tüüpi kirvest eriti 19. sajandi II poolel. Seda kasutati siis eelkõige raudteeliiprite tahumisel.
Vaikne ookean

Vaikne ookean on suurim ookean Maal. See katab umbes kolmandiku Maa pinnast, 179,7 miljonit km² ehk rohkem kui kogu maismaa 
Vaikses ookeanis Mariaani süvikus asub maailmamere sügavaim punkt (11 022 m allpool merepinda). Ookeani keskmine sügavus on 3940 m (koos ääremeredega) või 4188 m (ilma ääremeredeta).
Ookeani ümbritseb kõrge seismilise aktiivsusega ala Vaikse ookeani tulerõngas.
Põhjast lõunasse on Vaikse ookeani ääremered Beringi meri, Ohhoota meri, Jaapani meri, Ida-Hiina meri, Lõuna-Hiina meri, Filipiini meri, Korallimeri ja Tasmani meri. Idaosas asuvad Põhja-Ameerika mandri ääres Alaska laht ja California laht.
Indoneesia saarte vahel asuvad teiste seas Bismarcki meri, Serami meri, Sulawesi meri, Sulu meri ja Visayani meri.
Vaikse ookeani lõunaosas asuvad saared jagatakse Melaneesiaks, Polüneesiaks ja Mikroneesiaks. 
Jaapanist umbes 300 km idas ja Hawaii saartest umbes 1000 km põhja pool liigub umbes 700 000 km² suurune peamiselt plastjäätmetest koosnev prügisaar, mis kujutab suurt ohtu keskkonnale.
Erik Gamzejev

Erik Gamzejev (sündinud 14. aprillil 1967 Kohtla-Järvel) on Eesti ajakirjanik.
Erik Gamzejev on ajalehe Põhjarannik peatoimetaja.
Montgomery maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.
Hümnoodia

Hümnoodia ehk hümnilaulmine on laulmine vabalt loodud tekstidel. Pidulikud proosa- või vabavärsilised tekstid matkisid algselt kreeka ülistuslaule. Paralleelselt tunti ka stroofilisi lauluvorme.
3.–4. sajandil sai Süürias valdavaks stroofiline hümn (madrâshâ), mille tuntuim autor on Ephraem Edessast (306–373). See laulutüüp oli eeskujuks ka lääne kirikule. Hilarius Poitiers'st ja Milano piiskop Ambrosius panid aluse ladinakeelsele stroofilisele hümnile, mis on käibel tänapäevani.
Vastse-Koiola mõis

Vastse-Koiola mõis (saksa keeles Neu-Koiküll-Kirrumpäh) oli rüütlimõis Võrumaal Põlva kihelkonnas.

Ajalugu

Varasemal ajal kuulus see Vana-Koiola riigimõisa koosseisu. Mõis rajati sinna 1744. ja 1751. aasta vahel. Keiser Paul I doneeris 1800. aastal kümne adramaalise valduse Anna von Brandtile (sündinud von Kruse) (1732−1815); nii eraldati Vastse-Koiola iseseisvaks rüütlimõisaks. 1814. aastal omandas selle Georg von Campioni (u 1757−?) ja seejärel Johann Georg Friedrich Edler von Emme (1762−1839), kes selle 1834. aastal ära pantis. Pandivaldajad olid järgemööda perekond Löwenwolde, Roth, Schiemann, Wilcken ja Krüdener. Viimased said mõisa 1843. aastal päriseks ja olid mõisaomanikud XIX sajandi lõpuni. 1901−1902 kuulus mõis Riia kaupmehele Robert Braunile (suri 1908), seejärel 1908. aastani Markovitele ja 1908−1912 parun Edgar Otto von Krüdenerile (1876−1964). Viimane omanik oli Alexander von Sivers (1843−1926), kellelt see 1919. aastal võõrandati.

Mõisaansambel

Häärber on hävinud; ilmselt oli see puithoone. Kõrvalhooneid oli arvukalt: neist olulisemad olid valitsejamaja, ait, ait-kuivati, laudad. Park oli stiililt vabakujuline ja see oli võrdlemisi suur.
Püsipingeallikas

Püsipingeallikas ehk pingeallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille klemmipinge (genereeritav pinge) jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest. Seega püsipingeallika klemmipinge ei sõltu teda läbivast voolust.
Niisuguse ideaalse pingeallika sisetakistus on null. Reaalne pingeallikas stabiliseerib pinget seda paremini, mida väiksem on allika sisetakistus Rᵢ temaga järjestikuse koormustakistuse RL suhtes.
Keskkonnaeetika

Ajalugu

Keskkonnaeetika kui omaette distsipliin kujunes välja 1970. aastate alguses mõjutatuna keskkonnaprobleemide teadvustamisest 1960. aastatel ning reaktsioonina antropotsentrismile ja katsena põhjendada looduskeskkonna ja selle koostisosade iseväärtust.
Klaus Wowereit

Klaus Wowereit (sündinud 1. oktoobril 1953 Lääne-Berliinis) on Saksa jurist ja endine poliitik.
Klaus Wowereit on pärit töölisperekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1973. aastal ja asus Berliini Vabas Ülikoolis õppima õigusteadust. Ülikooli lõpetas ta 1981. aastal. 1981–1984 töötas ta Lääne-Berliini siseküsimuste senaatori (sisuliselt siseministri) valitsusnõunikuna. Alates 1972. aastast on ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 1984–1995 oli ta Tempelhof linnaosa linnanõunik. 1995–1999 oli Wowereit Berliini Linnavolikogu sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esesimees ja 1999. aasta detsembrist kuni 2001. aasta juunini esimees. 
16. juunist 2001 kuni 11. detsembrini 2014 oli Klaus Wowereit Berliini linnapea.
Rudolf Rimmel

"Viimne kujund"

Vahetult enne seda, kui 2003. aasta 14. septembril toimus referendum Eesti astumiseks Euroopa Liitu, tegi Rudolf Rimmel enesetapu, kuna tema hinnangul tähendas EL-iga liitumine Eesti omariikluse äraandmist. Postuumseks avaldamiseks kirjutas ta manifesti "Viimne kujund", mille avaldasid vaid Õhtuleht ja Delfi kärbituna. Hiljem ilmus manifest ka Kesknädalas.
"Viimses kujundis" ennustas Rimmel eesti rahva ja keele kadumist sisserändajate survel Euroopa Liidus, mis laieneb Vladivostokini ja röövib eestlastelt rahvuse. "Praegu Euroopa Liidu nime kandev ühendus ei ole algusest peale olnud miski muu kui suurettevõtete/kartellide huve teeniv äriprojekt, mille vormistasid poliitiliselt ja õiguslikult riiklikud institutsioonid," kirjutas Rimmel. "Ärge võtke minu otsust ja tegu kui vabasurma, vaid kui viimset kujundit. Kui astume Euroopa Liitu, kustub eesti rahvas ajaloo seisukohalt sama kiiresti nagu mina hetkeajas."
Rudolf Rimmeli põrm puistati Viljandi Pauluse kirikus toimunud mälestusteenistuse järel Viljandi järve.

Looming

Rimmel kirjutas luulet, poeeme ja vasakradikaalset publitsistikat. Kokku ilmus tal 16 luulekogu.

Isiklikku

Rimmel oli 1996. aastast 2. grupi invaliid (nägemispuudega).
Felix Nylund

Felix Nylund (15. mai 1878 Korppoo – 23. detsember 1940) oli Soome skulptor.
Tema tuntuim teos on 1932. aastal püstitatud Kolme sepa monument Helsingis Mannerheimintie ja Aleksanterinkatu nurgal.
Saltatriculi

Saltatriculi (ladina keeles 'tantsisklejad') on 2001. aastast tegutsev Tartu vanatantsuansambel, mis esitab peamiselt 15.-17. sajandi tantse.
Ansamblisse kuulub tosinkond tantsijat. Kasutatakse ajaloolist koreograafiat, ajastukohaseid kostüüme ja elavat muusikat. Ansambli juht Külli Kressa rekonstrueerib tantse originaaltekstidest (Thoinot Arbeau, Antonius Arena, Domenico da Piacenza, Fabritio Caroso, Cesare Negri, John Playford).
Saltatriculi tantsudele on muusikat teinud ansamblid Triskele, Ellerino, Vaikuse Muusika, Grupeto, üksikesinejatena Anneli Kuusk, Helena Uleksin, Helena Valpeteris jt. Kostüüme on õmmelnud trupi liikmed.
Saltatriculi on esinenud paljudel barokkfestivalidel ja hansapäevadel ning korraldanud vanatantsude õpitube.
Kotsu

Kotsu (ka Cozzo) oli muinaskihelkond Läänemaal.
Kotsut (kujul Cozzo) mainitakse Henriku Liivimaa kroonikas seoses riialaste, latgalite ja liivlaste 1218. aasta rüüsteretkega Läänemaale, mille järel sealsete kihelkondade, sh Kotsu vanemad nende juurde rahu paluma läksid. Pärast vanemate lubadust end ristida lasta, iga-aastast maksu tasuma hakata ja pantvange anda sõlmitigi rahu. 1224. ja 1231. aastast pärinevad ürikud mainivad Cotze ja 1242. aasta allikas Cotye kihelkonda.
Kotsu, üks seitsmest Läänemaa kihelkonnast, hõlmas hilisema Karuse kirikukihelkonna ja võib-olla ka osa Varbla kirikukihelkonna alast. Muinaskihelkonna keskus oli tõenäoliselt Linnuse küla ja sealne Vatla maalinn. On oletatud, et Kotsu koosnes kahest osast, millest põhjapoolsemat on nimetatud Svorue, Suorbe või Svorbe.
Arvatakse, et allikates mainitud nime hääldati kotso ja et see tuleneb praeguseks keelest kadunud sõnast kotso või kotsa, mille tähendus oli oletatavalt "kõrgendik" või "tõus, nõlvak".
Rift Valley provints

Rift Valley provints (suahiili keeles Mkoa wa Bonde la Ufa) oli kuni märtsini 2013 1. järgu haldusüksus (provints) Keenias. Seejärel moodustati provintsi alal 14 maakonda.
See oli Keenia suurim provints, selle pindala oli 182 413 km². Samuti oli see seitsmest provintsist rahvarohkeim, 2009. aastal elas seal 10 006 805 inimest.
Provintsi keskus oli Nakuru. Provints jagunes 36 ringkonnaks.
Roobet Kuma

Roobet Kuma (enne eestistamist Robert Gutmann; 18. oktoober 1882 Tallinn – 1945) oli Eesti metroloog ja esperantist.
Kõrgkool

Kõrgkool on õppeasutus, kus omandatakse kõrgharidus. Eestis jagunevad kõrgkoolid rakenduskõrgkoolideks ja ülikoolideks.
Eestis asuvad avalik-õiguslikud ülikoolid on Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Eesti Maaülikool, Eesti Kunstiakadeemia ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia. Ülikool on õppe-, loome- ning teadus- ja arendusasutus, kus toimub kõrgharidusstandardile vastav õpe kõrgharidustaseme kolmel astmel: bakalaureuseõpe, magistriõpe, doktoriõpe.
Akadeemilise kraadi (bakalaureuse-, magistri- või doktorikraad) annab ülikool vastava kõrgharidusastme õppekava täitnud ja lõputöö kaitsnud või lõpueksami sooritanud isikule ning seda tõendab vastav lõpudokument.
Vastavalt ISCED haridussüsteemide astmestikule antakse kõrgharidust (inglise keeles: Tertiary education) kolmanda astme haridusasutustes, kus ISCED 5A on Bakalaureuseõpe (BA) ja magistriõpe (MA); ISCED 5B on rakenduskõrgharidus ja ISCED 6A on doktoriõpe.
Rakenduskõrgkool on õppeasutus, kus toimub rakenduskõrgharidusõpe ning võib toimuda magistriõpe ja õpe keskhariduse baasil läbiviidava kutsekeskhariduse õppekava järgi ning kus vähemalt kaks kolmandikku õpilastest ja üliõpilastest õpivad rakenduskõrgharidusõppe õppekavade järgi. Rakenduskõrgkooli ülesanne on edendada tööturu vajadustele vastavat elukestvat õpet, pakkuda õppe- ja arendustegevust hõlmavaid teenuseid, teostada rakendusuuringuid. Rakenduskõrgharidusõpe on kõrghariduse esimese astme õpe, mille kestel üliõpilane omandab kindlal kutsealal töötamiseks või magistriõppes edasiõppimiseks vajalikud pädevused. Rakenduskõrgkoolis doktoriõpet ei ole.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter

Beaivváš Sámi Našunálateáhter (põhjasaami keeles saami rahvusteater Beaivváš (Päike)) on Norras Guovdageaidnus tegutsev saamikeelne teater. Teater asutati 1981. aastal. Teater käib sageli etendusi andmas ka saamide asualadel Rootsis ja Soomes. Teater loodi kodanikualgatuse korras, kuid 1991. aastast saab riigilt toetust.
2005. aastal käidi lavastusega "Skuolfi" Põhjamaades turneel.
Aastail 2007–2015 oli teatri direktor ja lavastaja Haukur J. Gunnarsson, kes oli sel ametikohal ka 1991–1996. Teatri palgal on neli näitlejat ja kuus tehnilist töötajat.
Veneküla (Lohusuu)

Veneküla ehk Vene-Lohusuu (vene Логовесь) oli küla Peipsi järve looderannikul Avijõe suudmes.
Küla rajasid vene kalurid 18. sajandil. 1975. aastal liideti Veneküla Lohusuu alevikuga.
Veneküla territooriumile jääb Lohusuu Issanda Ristimise kirik.
Troy Deeney

Troy Matthew Deeney (sündinud 29. juunil 1988 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Premier League'i klubis Watford.
Ta alustas profikarjääri 2006. aastal Inglismaa neljanda liiga klubis Walsall. Hooajal 2008–09 lõi ta Walsalli meeskonnas mängides Inglismaa kolmandas liigas 12 ja hooajal 2009–10 14 väravat. Hooajal 2009–10 valiti ta Walsalli hooaja parimaks mängijaks.
Watfordiga liitus ta 2010. aasta augustis. Esimesed viis hooaega mängis ta klubiga Inglismaa esiliigas. Nii hooajall 2012–13, 2013–14 kui ka 2014–15 lõi ta esiliigas vähemalt 19 väravat. Kõige edukam oli hooaeg 2013–14, kui ta lõi liigas 24 väravat ja oli liigas paremuselt kolmas väravakütt. Hooajal 2014–15 sai Watford liigas teise koha ja tõusis Premier League'isse. Samal hooajal valiti ta esiliiga sümboolsesse koosseisu. Oma esimesel Premier League'i hooajal lõi Deeney 13 väravat. Hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 on ta valitud Watfordi hooaja parimaks mängijaks.
Mati Kose

Mati Kose (sündinud 19. detsembril 1970) on eesti bioloog ja looduskaitsja.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli magistrikraadiga ornitoloogia alal (1999). 
Ta töötab Tartu Ülikooli Pärnu kolledži loodusvarade rakendamise teaduri ja loodusgiidina.
Ta tegutseb ka loodusfotograafina.
Kuulub Elurikkuse Erakonna asutajate sekka.
Seljaajunärvid

Seljaajunärvid ehk spinaalnärvid (ladina keeles ains nervus spinalis, mitm nervi spinales) on keelikloomadel seljaajust väljuvad paarilised närvid, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi. Seljaajunärvide ülesanneteks on kõikide elundite sümpaatiline innervatsioon, kogu keha lihaste motoorne innervatsioon, kogu kehast kesknärvisüsteemi tundeerutuste toomine ja väikevaagnaelundite parasümpaatiline innervatsioon Seljaajunärvid väljuvad seljaajust selgmise ja kõhtmise juurena, kus selgmises juures paiknevad temperatuuri, puute- ja valutundlikkust vahendavad sensoorsed närvijuhteteed ning kõhtmises juursed motoorsed närvijuhteteed. Seljaajunärvide selgmistel juurtel paiknevad ka spinaalganglionid. Seljaajunärvide selgmised ja kõhtmised juured liituvad lülidevahelise mulgu piirkonnas. Seljaajunärv väljub lülidevahemulgu kaudu lülisambakanalist ja jaguneb kaheks seganärvi haruks: kõhtmiseks ja selgmiseks. Seljaajunärvide selgmised harud innerveerivad keha selgmiseid lihaseid ning nahka. Seljaajunärvide kõhtmised harud seevastu närvistavad kõhtmist nahka ja lihaseid.
Inimestel on 31 seljaaju segmenti, millel on oma seljaajunärvide paar. Kokku on inimesel 31 paari seljaajunärve:  8 paari kaela-, 12 paari rindkere-, 5 paari nimme-, 5 paari ristluu- ja 1 paar õndranärve. Kaela, õla, nimme ja ristluu piirkonnas ühinevad seljaajunärvide kõhtmised harud seganärvidest koosnevateks närvipõimikuteks. Inimestel on seljaajunärvid väga lühikesed. Seljaajunärvid on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica.
Madudel varieerub seljaaju segmentide ning seega seljaajunärvide arv nii liigiti kui ka sama liigi erinevatel isenditel . Seljaaju segmentide arv võib madudel ulatuda kuni 500.