google/wiki40b huggingface dataset:
Eestkoste

Eesti

Eestkostega, eriti eestkostega alaealise üle seotut reguleerib perekonnaseadus.

Kohaliku omavalitsuse eestkoste taust

Kohaliku omavalitsuse roll eestkostjana tuleneb ajaloolisest traditsioonist. Hoolekannet vajavatele isikutele on selle esmaseks tagajaks perekond, selle puudumisel külakogukond. Eesti- ja Liivimaal vallakogukondade tekkel oli esmaseks ülesandeks nimelt vaeste, vigaste ja nõdramõistuslike eest hoolt kanda. Taolise kohustuse jätkamine tänapäeval on eelkõige lähimusprintsiibi rakendamisest tulenev. Eesti õiguses on füüsilisest isikust eestkostja puudumisel reeglina pandud kohustus kohaliku omavalitsuse kanda.

Alaealise eestkoste

Alaealisele määratakse eestkostja, kui vanemad ei ole elus või on teadmata ning, kui neilt on varem eestkosteõigus ära võetud. Kui sobivat füüsilist või juriidilist isikut ei leita, määratakse valla- või linnavalitsus eestkostjaks. Eelistatuks peetakse omavalitsust, millega lapsel on kasvamise ja elamisega tihedaim side või asub tema vara. Arvesse võetakse ka rahvastikuregistrijärgset elukohta. Eeltoodud andmete puudumisel lähtutakse lapse viibimiskohast. Eestkoste lõpeb lapse surmaga, vanemate hooldusõiguse taastamisega, lapsendamisega või täisealiseks saamisega. Kohalikul omavalitsusel on kohustus igal aastal kontrollida eestkostjaks sobivate füüsiliste isikute olemasolu ning võimalusel andma kohustused üle. Täiendavalt võib taotleda vabastamist teise valla või linna kasuks, kui tekib sellega oluliselt tugevam side.

Täisealise eestkoste

Täisealiste eestkoste määratakse eelkõige vaimse häirega isikule, kes ei ole võimeline oma tegusid ja nende tagajärgi mõistma ja juhtima. Eestkostja ülesandeks on isikut esindada viimase teovõime piiratuse ulatuses. Tingimuseks on, et isik püsivalt ei ole võimeline oma tegudest arusaama või neid juhtima. Taolises olukorras ei pruugi inimene suuta ka oma õiguste või vara eest seista. Eestkoste määramisel eelistatakse omavalitsust, millega eestkostetav enim seotud on, määravaks on päritolu, elukohad, lähedased, vara asukoht või muud sidemed. Teiste asjaolude puudumisel on eestkostjaks rahvastikuregistri andmetele tuginev omavalitsus.

Kohalik omavalitsus eestkostja kohustes

Eestkostja kohtu poolse määramiseni täidab kohalik omavalitsus eestkostja ülesandeid, vältimaks kaitset vajava isiku vajaliku abita jäämist. Näiteks vanemate surma puhul lasub hoolduskohustus kuni kohtu vastava otsuseni linna- või vallavalitsusel. Täiendavalt on kohalikul omavalitsusel õigustatud poolena õigus esitada avaldus eestkostja määramiseks, kui vastavat vajadust nähakse.

Eestkoste praktiline teostamine

Kohalikud omavalitsused teostavad eestkostet sotsiaaltöötajate kaudu. Oluliseks kohustuseks on tagada isikutele vajalikud õppe-, ravi- või muud tingimused. Eestkostet ei saa valla- ega linnavalitsus seada juriidilise isiku kasuks, kes vastutab eestkostetava ravi, hoolduse või õppetöö eest. Eestkostjal on kontrollikohustus, kas vastavate asutuste tegevus vastab piiratud teovõimega isiku huvidele ja vajadustele. Välistamaks tekkivat kohustuste ja huvide konflikti ei ole võimalik hoolekande, ravi- või õppeasutust eestkostjaks määrata.
Liturgiline raamat

Liturgiline raamat, ka jumalateenistusraamat on raamat, mis sisaldab jumalateenistusel kasutatavaid tekste, mõnikord koos nootide või neumadega kirja pandud meloodiaga.
Anorgaaniline keemia

Anorgaaniline keemia on õpetus anorgaanilistest ühenditest: nende ehitusest, omadustest, muundumise seaduspärasustest, saamisest, kasutamisest ja muud. Anorgaaniline keemia hõlmab keemilisi elemente ja nende ühendeid,  välja arvatud süsiniku ühendid, mis loetakse orgaanilise keemia valdkonda. Siiski, süsiniku allotroopsed vormid, oksiidid ja sulfiidid ning metallide karbonaadid, karbiidid ja tsüaniidid loetakse anorgaanilise keemia valdkonda.
Rukkirääk

Välimus

Rukkiräägul on lühike nokk. Linnu üldpikkus on 16–18 cm, tiibade siruulatus 32–35 cm.

Eluviis

Tema toidu moodustavad muu hulgas putukad, seemned, lehed.

Sümboolika

Aastal 1995 valiti rukkirääk Eesti aasta linnuks.
KülaTee

"KülaTee" oli Eesti Riigikantselei finantseeritud maapiirkondade andmesideteenuste arendusprogramm, mis viidi ellu 1999–2000. Teostamist koordineeris Eesti Informaatikakeskus.
Programmi üks olulisi eesmärke oli kõik Eesti kohalikud omavalitsused kindlustada andmesideühendustega.
Programmi jätkuks oli "KülaTee II", mille raames varustati rahvaraamatukogud püsiühendustega ja ühtlasi avati neis avalikke internetipunkte.
Laagri nahkhiirte püsielupaik

Laagri nahkhiirte püsielupaik on nahkhiirte püsielupaik Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus.
Ala rajati maa-alustesse kindlustuskäikudesse 20. sajandi I poolel; Nõukogude ajal neid käike laiendati. 
Ala võeti kaitse alla 1989. aastal (Laagri kaitseala ehk Laagri nahkhiirte talvitumispaiga kaitseala). Kaitseala pindala on 56,5 ha.
Eerik Laidsaar

Elulugu

Eerik Laidsaar sündis sepp Jaak Pillikse ja Marie Alliku pojana. Noorus möödus Viljandimaal Riidaja vallas Kalmal. Hariduse omandas Tartu linna III algkoolis ja Tallinna Kommertsgümnaasiumis. 1930. aastatel tegutses noormees Rahvalehes ja Spordilehes ning oli Leedu ajalehe Sportas korrespondent Eestis. 
Oli 1936. aasta vangistuses raha väljapetmise eest, pärast seda töötas ta kuni 1941. aastani Tallinnas vabakutselise ajakirjanikuna. Saksa okupatsiooni ajal viibis ta lühikest aega vanglas, pärast seda aga töötas Eesti Sõna, Maa Sõna ja Rindelehe toimetustes. 
Teist maailmasõda ajal siirdus Saksamaale ja alates 1950. aastast elas Austraalias. Uuel kodumaal oli ta raudteelane, skaudijuht ning Melbourne'i Ülikoolis kehalise kasvatuse ja matemaatikaõpetaja. Ta on maetud Fawkneri kalmistule.

Sport

Harrastas kergejõustikku. Ta sai 1926. aastal Eesti meistrivõistlustel meeste kümnevõistluses 4843,480 punktiga kolmanda koha. 1930. aastal oli ta Eesti meistrivõistlustel kolmikhüppes 12.54,5-ga medalikolmikus. 
Isiklikke rekordeid: kaugushüppes 6.96, kolmikhüppes 13.56 (1932). Eesti Spordiliidu Austraalias juhatuse liige ning ajakirjanik kohalikus ajalehes Sporditeel.
Brahhüteraapia

Brahhüteraapia ehk lähikiiritusravi ehk lühikese fookuskaugusega kiiritusravi on pahaloomuliste kasvajate vastane ravi. Protseduuri käigus viiakse radioaktiivne kiirgusallikas kasvajarakkude hävitamiseks kasvaja lähedale või sisse.
Veljo

Veljo on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 268. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veljo 495 mehel.
Agronoomide Koda

Agronoomide Koda oli omal kutsealal tegutsevate Eesti agronoomide kutseesindus.
Agronoomide Koja esimees oli Kaarel Liidak, alates 26. jaanuarist 1940 Ants Käspre.
Agronoomide koja esindaja osavõtul valiti põllumajanduse ja kalanduse alalt viis Riiginõukogu liiget.
Lehmakomm

Lehmakomm (poola keeles krówka 'lehmake') on 1920. aastatel Poolas esmakordselt tööstuslikku tootmisse jõudnud kompvek: pealt kõva, seest pehme ja veniv piimaiiris. Nime said lehmakommid nende ümbrispaberitel tavaliselt kujutatavatelt Holsteini tõugu lehmadelt.

Koostis

Lehmakommide koostisse kuuluvad piim, suhkur, koorevõi ja vanilliin. Vahel lisatakse ka maitse- ja lõhnaaineid, mis annavad kommidele näiteks kohvi- või šokolaadimaitse. Lihtsa retsepti tõttu on neid võimalik valmistada ka kodustes tingimustes.
1997. aasta andmetel sisaldasid Poola lehmakommid 100 g kohta 76,1 g süsivesikuid, 10,7 g rasvu, 4,3 g valke, 97 mg naatriumi, 266 mg kaaliumi, 181 mg kaltsiumi, 130 mg fosforit, 19 mg magneesiumi, 0,062 mg tiamiini, 0,231 mg riboflaviini ja 0,15 mg niatsiini.
Sassi tänav

Sassi tänav on tänav Tartus Karlovas.
Ta algab Rebase tänavalt, kulgeb lõunasse, ristub Kuu ja Vaba tänavaga ning lõpeb Sõbra tänaval. 
Tänav on 360 meetrit pikk.
Amanda Kernell

Amanda Kernell (sündinud 9. septembril 1986 Umeås Västerbotteni läänis) on saami päritolu Rootsi filmilavastaja ja stsenarist.
Ta on isa poolt saam ja ema poolt rootslane. Mängis vallateatris. 18-aastaselt tegi näitlejana kaasa 7-minutilises lühifilmis "Maison", mille esilinastus toimus 2004. aastal Umeå filmifestivalil. Õppis Taani Filmikoolis filmirežii eriala. Pärast kooli lõpetamist 2013. aastal, elab ja töötab Kernell Kopenhaagenis. Filmiloome kõrval tegutseb ta ka õppejõuna režii alal.

"Saami veri"

2015. aastal oli Kernell Nordisk Filmi lühifilmi "Stoerre Vaerie" stsenarist ja režissöör (filmi pikkus 15 minutit). 2016. aastal valmis tal samas filmistuudios selle lühifilmi ainetel täispikk mängufilm "Sameblod" ("Saami veri"). See oli Kernelli esimene täispikk mängufilm. Film esmalinistus toimus 2016. aasta septembris Veneetsia filmifestivalil; Rootsis tuli see linale 2017. aasta märtsis. Film pälvis filmifestivalidel rohkesti auhindu ja nominatsioone. Film räägib noorest saami tüdrukust, kes hülgab oma kogukonna, sest unistab teistsugusest elust, aga kohtab oma eesmärgi poole püüdlemisel rassistlikku suhtumist.
Bulletin of Mathematical Biophysics

The Bulletin of Mathematical Biophysics on maailma esimesi matemaatilise bioloogia ja biofüüsika ajakirju.
Ajakirja asutas 1939. aastal Nicolas Rashevsky, kes ühtlasi oli selle peatoimetajaks.
Pärast Rashevsky surma, alates veebruarist 1973 kannab ajakiri nime The Bulletin of Mathematical Biology. Sestpeale on ta ühtlasi rahvusvahelise Matemaatilise Bioloogia Seltsi (Society for Mathematical Biology) ajakirjaks.
Henry maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1819. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 17 302.
Jaan Paalna

Jaan Paalna (aastani 1936 Rabison, 12. mai 1878 Halliste – 1945) oli Eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu

Õppis 1899–1903 TVI-s, veterinaarmeditsiini doktor. (1923, Leipzigi Ülikool), väitekiri "Beitrag zur Kenntniss der Hypospadie". Oli 1904–16 Tallinna linna veterinaararst, aastast 1917 kuni Teise maailmasõjani Tallinna tapamaja direktor. Pidanud Kaitseväe Ühendatud Õppeasutistes loenguid sõjamajandusest.
Maetud 5. juulil 1945 Tallinna Metsakalmistule.

Teadustöö

Uurinud kusiti anomaaliaid. Oli 1924–26 EKR-i vastutav toimetaja.
Igor Malašenko

Igor Jevgenjevitš Malašenko (vene keeles Игорь Евгеньевич Малашенко; 2. oktoober 1954 Moskva – 25. veebruar 2019 San Roque, Cádizi provints, Hispaania) oli vene telejuht, teleajakirjanik ja poliitkonsultant, telekanali NTV rajajaid.
Ta oli kindralleitnant Jevgeni Malašenko (1924–2017) poeg. 1976. aastal lõpetas ta  Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna ja 1980. aastal samas aspirantuuri. Kaitses filosoofiakandidaadi kraadi. Väitekirja teemaks oli "Dante Alighieri sotsiaalfilosoofia". Töötas aastatel 1980–1989 NSV Liidu Teaduste Akadeemia USA ja Kanada Instituudis. Oli 1991 aasta aprillist detsembrini NSV Liidu presidendi Mihhail Gorbatšovi aparaadi konsultant. Seejärel töötas Venemaa riikliku teleraadiokomitee Ostankino juhtkonnas. Aastatel 1993–1997 oli üleriikliku telekompanii NTV president ja peadirektor.
2000. aastate alguses siirdus Malašenko Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas muu hulgas venekeelse rahvusvahelise telekanali RTVI peadirektorina. 2012. aastal naasis Venemaale.

Venemaa presidendivalimised

Malašenko võttis osa 1996. aasta Venemaa presidendivalimistel Boriss Jeltsini valimiskampaaniast; tema vastutada olid suhted meediaga. 2017. aasta oktoobris asus Malašenko juhtima Ksenija Sobtšaki valimisstaapi 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel (valimised toimusid 2018. aasta märtsis; Sobtšak jäi saadud valijahäälte alusel kaheksa kandidaadi seas neljandaks).
Jack Nicholson

Jack Nicholson (õieti John Joseph Nicholson; sündinud 22. aprillil 1937 New Jersey osariigis Neptune'is) on USA filminäitleja, kes on tuntud neurootiliste tüüpide, sealhulgas kurjategijate kujutamisega. Ta on töötanud ka produtsendi, režissööri ja stsenaristina.
Ta on võitnud kolm korda filmiauhinna Oscar ja kandideerinud sellele koguni 12 korda. Ükski mees ei ole võitnud rohkem Oscareid näitlemise eest, naisnäitlejatest on Katharine Hepburnil 4 Oscarit. Nicholson ja Michael Caine on ainsad näitlejad, kes on kandideerinud Oscarile igal kümnendil alates 1960-ndatest. Nicholson on võitnud 7 Kuldgloobust. 1994 sai ta noorimaks näitlejaks, kes pälvinud elutöö Oscari.
1999 anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind. 2001 pälvis ta Kennedy keskuse auhinna.
Tema tuntuimate filmirollide seas on osatäitmised filmides "Muretu rännumees", "Chinatown", "Lendas üle käopesa", "Enam paremaks minna ei saa" ja "Kahe tule vahel".
Praski

Praski oli küla Harjumaal, ajalooliselt Vihterpalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vintse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vintse külaga.
Külast on teateid alates 1402 (Brasce, Braske).
Can Dündar

Can Dündar (sündinud 16. juunil 1961 Ankaras) on Türgi ajakirjanik, publitsist ja dokumentalist.
2015. aastast on ta vasaktsentristliku ajalehe Cumhuriyet peatoimetaja.
2015. aasta novembris vahistati Dündar ja ajalehe Ankara büroo juht Erdem Gül süüdistatuna spionaažis ja terroristlikku organisatsiooni kuulumises. Peale 92 päeva vangistust vabastati Dündar ja Gül veebruaris 2016 – ülemkohtu otsusel oli nendelt vabadusevõtmine alusetu.
Mooste vald

Asustus

Mooste vallas oli 2017. aasta seisuga üks alevik (Mooste) ja 14 küla.

Külad

Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaare, Kastmekoja, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurmetsa, Säkna, Säässaare, Terepi, Viisli.
Trey Parker

Randolph Severn Parker III (sündinud 19. oktoobril 1969) on USA animaator, stsenarist, režissöör, näitleja ja muusik. Ta on koos Matt Stone'iga üks joonissarja "South Park" loojatest.
Trey Parker oli ka filmiga "South Park: suurem, pikem ja lõikamata" nomineeritud Oscarile, kuid kaotas Phil Collinsile.
Arkadi Dvorkovitš

Arkadi Dvorkovitš (vene keeles Аркадий Владимирович Дворкович; sündinud 26. märtsil 1972 Moskvas) on Venemaa ökonomist, Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik (2004).
Ta on 21. maist 2012 Venemaa peaministri asetäitja tööstuse ja energeetika teemadel. 
Dvorkovitš lõpetas Moskva 444. Keskkooli ja aastal 1994 Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal.
Alates 2018. aasta oktoobrist on ta Rahvusvaheline Maleföderatsiooni (FIDE) president.

Isiklikku

Ta on aastast 2001 abielus Zumrud Rustamovaga (Polymetal International'i asedirektoriga), neil on kolm poega. Tema isa Vladimir Dvorkovitš (1937–2005) oli rahvusvahelise kategooria malekohtunik.
Olev Kitsas

Olev Kitsas (25. oktoober 1929 Tallinn – 1. märts 2018 Tallinn) oli eesti näitleja ja teatrijuht. 
Ta lõpetas 1948. aastal Tartu 6. Keskkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio.

Isiklikku

Tema isa oli raudtee liiklusala revident. 
Oli aastast 1970 abielus Tamara Solodnikovaga.
Primaarvalgusallikas

Primaarvalgusallikas (inglise keeles primary light source) on esmane valgusallikas. Primaarvalgusallikas on ka pind või ese, mis emiteerib energia muundamisel tekkinud valgust.
III Riigiduuma

Eestis

Eestist osutusid valituks Balti Konstitutsioonilise Partei kolm esindajat ning eduerakondlased Aleksander Terras ja Martin Schulzenberg.
Mikitamäe külanõukogu

Mikitamäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Koksina külas, hiljem Mikitamäel.
Mikitamäe külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Mäe valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mäe vald likvideeriti ja Mikitamäe külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Räpina rajooni kuulus Mikitamäe külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Mikitamäe külanõukogu liideti Põlva rajooniga.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega liideti Mikitamäe külanõukoguga 7,5 km² suurune osa (190 elanikuga) Alaküla külanõukogu maadest, millel asus Räpina sovhoosi maakasutus.
1959. aasta seisuga oli külanõukogus Võõpsu alevik, Kahkva, Lepiku ja Rainova asundus ning Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Karisilla, Kito, Kotelnika, Käre, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Mäessa, Niitsiku, Pedajaaluste, Plotina, Pluitsa, Puugnitsa, Rõsna-Metsa, Rõsna-Palo, Rõsna-Saare, Rõsna-Vanaküla, Räsolaane, Sadora, Selise, Sikamäe, Soelaane, Tegova, Toomasmäe, Tsolgo, Töganitsa, Usinitsa, Varesmäe ja Varsaoja küla.
Pärast väikekülade liitmisi 1977. aastal kuulusid Mikitamäe külanõukokku Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe ja Võõpsu küla. 
Mikitamäe külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 111 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Võhandu sovhoos.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 4. juunist 1992 kinnitati Mikitamäe valla omavalitsuslik staatus, millega seoses Mikitamäe külanõukogu likvideeriti.
Eesti Keele Sihtasutus

Eesti Keele Sihtasutus (EKSA) on Eesti sihtasutus, mille asutas 1993. aastal Eesti Keele Instituut eesmärgiga toetada ja soodustada eesti keele ja kultuuri uurimist ning aidata kaasa eesti keele kui riigikeele ja eestlaste identiteedi kandja igakülgsele uurimisele ning hooldele.
Eesti Keele Sihtasutus on keskendunud keeleteaduslike teoste ja sõnaraamatute kirjastamisele, ent avaldab ka eesti ilukirjandust ja maailma väärtkirjanduse tõlkeid. 
EKSA juhatuse esimees on Toomas Väljataga. Selle nõukogusse kuuluvad Urmas Sutrop, Margit Langemets, Jüri Viikberg, Kristiina Ross, Peeter Päll ja Karl Pajusalu.
Eurütmia

Eurütmia (kr. εὖ eu 'hea', 'õige' ja ῥυθμὀς rythmos 'rütm', seega 'ühtlane liikumine' või 'ilus liikumine') on liikumiskunst, mis loodi 20. sajandi alguses (vahemikus 1908–1925) Saksamaal ja Šveitsis Rudolf Steineri, antroposoofia rajaja juhendamisel. Eurütmiat etendatakse eraldiseisva kujutava kunstina, aga ka lavastuste osana. Ravieurütmia on kasutusel teraapilistel eesmärkidel. Waldorfi koolides on eurütmia korraliselt õppekavas.
Eurütmias kasutatavad liigutused on seotud kõnerütmi ja -meloodia, muusika rütmi ja helidega ning tundmustega (näiteks rõõm ja kurbus). Nendest moodustuvad repertuaari elemendid, n-ö põhiliigutused, mida kasutatakse vabaks loominguliseks väljenduseks. Tähtsaks peetakse ka sirg- ja kõverjoonte vastandust, liikumise suunda ruumis (edasi, tagasi, üles, alla, vasakule, paremale), kokkutõmbumist ja paisumist ning värvusi. Värvuseelementi rõhutatakse nii kostüümide kui ka valgustuse abil.  Mitmesugustes eurütmiaharjutustes kasutatakse ka vaskkeppe ja palle.
Eurütmia eesmärk on viia esitaja liikumine ning esitaja ja publiku tajukogemused harmooniasse esituse sisuga; eurütmiat on sellepärast mõnikord nimetatud ka "nähtavaks muusikaks" või "nähtavaks kõneks". Eurütmia looja Rudolf Steiner kirjeldas eurütmiat kui "hinge kunsti". Tänapäeval esitatakse valdav osa eurütmiast Euroopa klassikalise muusika või tekstide (luule, proosa) saatel. Mõnikord esitatakse ka ilma helita eurütmiat.
Palestina (Peruu)

Palestina on 1994. aastal rajatud linn Peruus, Ucayali piirkonna Purúsi provintsi Purúsi ringkonnas Purúsi jõe ääres.

Ajalugu ja tavad

Enne 1994. aastat oli Palestina piirkond farmide kogum, kus kasvatati vilja ja peeti veiseid. 1994. aastal kutsus Purúsi provintsi alkald kokku kohalike elanike koosoleku, kus teatas, et rajab sellesse paika linna ning ehitab majad kõigile, kes soovivad farmidest linna kolida.
Loomakasvatuse kõrval kasvatatakse Palestinas ka riisi, maisi ja puuvilju: ananasse, banaane, kookospähkleid, sidruneid, apelsine, virsikuid, granadille ning mandariine.

Kohalikud pühad

Linnas tähistatakse mõningaid riiklikke pühasid: emadepäeva, isadepäeva ja 1. maid. Kohalike pühade seas on linna asutamise päev ja kiriku rajamise päev 12. novembril. Samuti pühitsetakse lõikuspühi: arbuusiistutamist, hariliku väätkõrvitsa istutamist, arbuusilõikust ja riisilõikust.

Dokumentaalfilm

Palestina kohta on tehtud dokumentaalfilm nimega "Web" ("Võrk") koostöös Vikipeediat arendava sihtasutusega Wikimedia Foundation ja internetti levitava rahvusvahelise mittetulundusorganisatsiooniga A Human Right. Filmis esineb ka vikipeedia rajaja Jimmy Wales. Film kirjeldab lastele sülearvuteid kinkiva humanitaarprogrammi One Laptop Per Child ("Üks Sülearvuti Lapse Kohta") mõju Palestinas. Muuhulgas näidatakse, kuidas koolilapsed kirjutavad esialgse artikli oma küla kohta hispaaniakeelsesse Vikipeediasse. Lühike lõik filmist on avaldatud YouTube'is.
Kotiriie

Kotiriie on labase sidusega jäme riie.
Kotiriiet kasutatakse näiteks kottide, paksude riiete, jämefiltrite tegemisel.
Eesti talurahvas kudus kotikangast lõngast, mida kedrati ropsitakkudest. Ropsitakud saadi murtud linavarsi linaluude eemaldamiseks ropsimõõgaga ropsides. Sellega eraldati peenematest linadest lühemad ja jämedamad ropsitakud.
Florenville

Asulad

Semois' jõe kallastel asuv ja Prantsusmaaga piirnev vald jaguneb järgmisteks osadeks: Chassepierre, Florenville, Fontenoille, Lacuisine, Muno, Sainte-Cécile ja Villers-devant-Orval. Valla piirides paiknevad veel järgmised asulad: Azy, Laiche, Martué, Le Ménil, Watrinsart, Lambermont ja Orval.
Kindakare

Kindakare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on 58° 34′ N, 23° 10′ E.
Paul Triik

Paul Villiam Triik VR II/3 (11. jaanuar 1896 Tallinn – 27. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti (kindralstaabi kolonel) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (polkovnik). 21.02.1936 teostas nimemuutuse Paul Triik -> Paul Villiam Triik.
Eesti Vabadussõja ajal teenis 3. jalaväepolgus alamkapteni ja kaptenina (09.12.1919). 7. jaanuarist 1920, aastal 8. jalaväepolgu ülemana.
1926. aastast 1. Diviisi staabiülem ja 1934. aastast Narva kaitseringkonna ülem (koloneli auastmes), alates 1. juunist 1936 Võru-Petseri kaitseringkonna ülem. 9. jaanuaril 1940 määrati ta väeosaülemate aukohtu liikmeks.
1940. aasta augustist oli Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 21. laskurpolgu komandör (polkovniku auastmes). 
Ta arreteeriti nõukogude okupantide poolt  Tapal 1. oktoobril 1940, mõisteti surma ja hukati.
Psomophis

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Einar Klaamann

Einar Klaamann (26. märts 1933 Rakvere – 11. juuli 1986 Tallinn) oli eesti geoloog ja paleontoloog.
Klaamann oli tisleri poeg. 
Ta õppis Rakvere 3. algkoolis / 7-klassilises koolis ja lõpetas 1952. aastal Rakvere 1. Keskkooli. 1957 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli; 1959–1962 õppis ta Geoloogia Instituudi juures aspirantuuris, 1963 kaitses Eesti Teaduste Akadeemia juures geoloogia-mineraloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV ordoviitsiumi ja siluri tabulaadid ja nende stratigraafiline levik".
1957–1969 oli ta Geoloogia Instituudi teadur, 1969–1973 teadussekretär ja 1973–1986 biostratigraafia sektori juhataja.

Teadustöö

Ta uuris Eesti aluspõhja, Lõuna-Baltikumi, Skandinaavia maade ja Briti saarte Ordoviitsiumi ja Siluri tabulaate, nende tafonoomiat, muutlikkust, biostratigraafilist levikut, paleoökoloogiat ja -biogeograafiat ning faatsieste ja koralļikoosluste vahelisi seoseid, olles selle uurimissuuna rajajaid. Osales Balti Siluri basseini ökoloogilise mudeli väljatöötamises ning oli koguteose "Eesti silur" (1970) Ülem-Siluri lademete stratigraafiat käsitlevate peatükkide autor. Korallide süstemaatikuna ja biostratigraafina kuulus akadeemik Boriss Sokolovi koolkonda.
Korraldas ekspeditsioone Ukrainasse, Ojamaale, Lätti ja Leetu, osales 1978 NSV Liidu TA Kaug-Ida Teaduskeskuse ekspeditsioonis Austraaliasse Suurele Vallrahule. Käsitles ka nüüdisaegseid korallriffe, Eesti maavärinaid, Eesti geoloogilist uuritust ja geoloogia ajalugu.
Raio Piiroja

Koondisekarjäär

Eesti koondises on Piiroja alates 1998. aastast mänginud 113 mängu ja löönud kaheksa väravat. Koondisedebüüdi tegi Piiroja 21. novembril 1998 sõpruskohtumises Armeenia vastu. 85. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng kaotati 1:2. Mängu päeval oli Piiroja 19-aastane.
Piiroja koondise 100. mäng oli neli korda eri põhjustel edasi lükkunud, viiendal korral toimus see Uruguay vastu. Eesti koondise kapteni 100. mäng lõppes Eesti 2:0 võiduga.
Tema Eesti koondise lahkumismäng toimus 31. märtsil 2015.

Isiklikku

Raio Piiroja õde Birjo on tuntud telesarjast "Buss"  ja pärast seda tehtud fotode poolest.
2005. aasta suvel abiellus Raio Pärnus oma ammuse elukaaslase Marjega. Nad olid tutvunud kümmekond aastat varem spordilaagris, kus Raio oli jalgpalluri ja Marje suusatajana. 
Piirojad lahutasid ametlikult abielu 2015. aasta suvel.
Uue elukaaslasega on tal poeg.