Arizona

Rahvastik

Arizona on USA merepiirita osariikidest suurima rahvaarvuga: 2006. aastal oli osariigis 6 166 318 elanikku. 1991–2001 kasvas Phoenixi linnastu elanike arv 45,3%, 2011. aastal hinnati see olevat üle 4,3 miljoni. Arizona tervikuna oli 1990. aastatel rahvastiku kasvu kiiruselt USA teine osariik (esikohal oli Nevada). Igal USA rahvaloendusel alates 1900. aastast on Arizona elanikest osariigis sündinud ainult 35–40% (2012. aastal 38%). Peale teist maailmasõda on sooja kliimaga Arizonasse kolinud palju inimesi külmematest Kesk-Lääne külmavöö (inglise keeles Frost Belt) osariikidest, näiteks Ohiost. Rahvaarvu kasv laastab Arizona veevarusid.
2008. aastal oli Arizona elanikest 57,3% mittehispaania päritolu valged ning 30,6% hispaania ja latiino päritolu. See on ka üks suurima põliselanike osakaaluga osariike: 2005. aastal kõneles enam kui 85 000 inimest navaho ning 10 403 inimest apatši keelt. Suur on ka illegaalsete immigrantide osakaal: 2010. aastal moodustasid nad Arizona elanikkonnast 7,9%, tõstes osariigi selle näitaja poolest USAs teisele kohale.
Osariigi kolm suurimat usulahku olid 2007. aastal protestandid (40%), katoliiklased (28%) ja mormoonid (6%). Kõige enam liikmeid oli katoliku kirikul (974 883), millele järgnesid mormoonid (251 974) ning Lõuna Baptistide Konvent (138 516).

Ajalugu

Esimese eurooplasena uuris nüüdse Arizona ala 1539. aastal Hispaania frantsiskaan Marcos de Niza. 1540–1542 rändas seal legendaarset Cibola linna otsides Hispaania maadeuurija Coronado. Ameerika Ühendriigid omandasid suurema osa Arizonast Mehhiko-Ameerika sõjas 1847. aastal ning ostutehinguga 1853. aastal.
Ameerika kodusõja aastail kuulus Arizona lõunaosariikidele ning 14. veebruaril 1862 nimetas Jefferson Davis selle konföderatsiooni liikmesterritooriumiks. 50 aastat hiljem, 14. veebruaril 1912 kuulutati Arizona USA 48. osariigiks, mis teeb sellest USA maismaaosa viimase osariigi.
Teise maailmasõja ajal paiknesid Arizonas Saksa ja Itaalia sõjavangide ning USAs elanud jaapanlaste interneerimislaagrid.

Poliitika

Alates osariigiks saamisest kuni 1940. aastateni domineeris Arizonas Demokraatlik Partei. Sellel perioodil võitsid Arizonas ainult kolm Vabariikliku Partei presidendikandidaati – Warren Harding 1920., Calvin Coolidge 1924. ja Herbert Hoover 1928. aastal, kui nad võitsid ülekaalukalt kogu riigis. 1952. aastal aga võitis Arizonas presidendivalimised Dwight Eisenhower ja peale seda on osariik kaldunud Vabariikliku Partei poole. 1964. aasta valimistel võitis osariigi senaator Barry Goldwater vaid napi 1% (4782 häält) enamusega (50,45%) Lyndon Johnsoni ees.
1984. aasta valimistel võitis Arizonas Ronald Reagan (66,42%) Walter Mondale'i (33,52%) vastu. Alates 1990. aastatest on Arizona muutunud nn "lillaks osariigiks" (inglise keeles purple state või swing state – osariik, kus kummagi partei võit pole kindel ning kandidaadid võidavad üldiselt vähem kui 10% eduga), kuid üldiselt kaldub osariik pigem Vabariikliku Partei poole.
1996. aasta valimistel sai Bill Clintonist esimene demokraat peale Harry Trumanit, kes võitis Arizonas (46,52% Bob Dole'i 44,29% vastu). Donald Trump oli 2016. aasta valimistel esimene Vabariikliku Partei kandidaat, kes ei võitnud Arizonas absoluutenamusega (49,15% Hillary Clintoni 45,35% vastu), peale George Bush vanemat 1992. aastal.
Arizona poliitikas toimub rivaalitsemine osariigi kahe suurema maakonna Maricopa ja Pima vahel, kus asuvad osariigi kaks suurimat linna, vastavalt Phoenix ja Tucson. Nendes kahes maakonnas elab 75% osariigi elanikkonnast.
Maricopa maakonnas elab 60% Arizona elanikest ning alates 1952. aasta presidendivalimistest on maakond hääletanud Vabariikliku Partei poolt kõikidel presidendivalimistel.
Pima maakond, mille halduskeskuses Tucsonis asub Arizona Ülikool, hääletas 1952.–1988. aastatel Vabariikliku Partei poolt kõikidel valimistel peale 1964. aasta valimiste, kui Goldwater kaotas maakonnas 7%-ga Johnsonile. 1988. aasta valimistel aga võitis George Bush vanem (50,3%) vaid 1,8% eduga Michael Dukakise (48,5%) ees, 1992. aasta valimistel kaotas ta aga Bill Clintonile 12%-ga (34,5% vs. 45,7%), ning alates 1996. aastast on maakonnas Demokraatliku Partei kandidaat võitnud alati absoluutenamusega. Kuigi Tucsoni eeslinnade elanikud kalduvad Vabariikliku Partei poole, on nad mõõdukamad kui Phoenixi linnastu vabariiklased.