google/wiki40b huggingface dataset:
Anu Juurak

Anu Juurak (sündinud 6. septembril 1957 Pärnus) on eesti graafik.
Ta lõpetas 1985. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi vabagraafika erialal. Viljelenud serigraafiat ja oforti. Osalenud näitustel suureformaadiliste värviliste graafiliste lehtedega, osalenud plakatinäitustel, kujundanud raamatuid, trükimeediat ja trükitekstiile, tegelnud arvutidisainiga jms. Huvikeskmes peamiselt kaasaegne joonistamine, interaktiivne ruum, videoinstallatsioon, multimeedia, etenduskunst jm.
Anu Juurak kuulub Eesti Kunstnike Liitu ja Eesti Vabagraafikute Ühendusse.
Minu pere

Tegevustik

Harperid on väljamõeldud perekond, kes elab Londoni lääneosas. Benil, kes on hambaarst, ja Susanil, kes on muuseumigiid, on kolm last – Nick, Janey ja Michael, kes vanematele küllaldaselt peavalu põhjustavad. Kui Susan püüab mõningal määral laste tegemistega kursis olla ja vajadusel neid õigele teele suunata, siis Ben üritab enamasti lastekasvatamisest kõrvale jääda.
Saavutusvajadus

Saavutusvajadus on inimese enda soov täita püstitatud eesmärk efektiivsemalt, mida ta on juba varem teinud. Näiteks sportlane on jooksnud 10 km ajaga 0,44 minutit ning soovib tulemust parandada. Saavutusvajadus on iga ühiskonna jaoks tähtis ning on läbi viidud uuringuid. Uuringute tulemusest selgub, et mida rohkem on kõrge saavutusvajadusega inimesi riigis, seda produktiivsem on selle rahvuse majandus ja ka inimesed .
Saavutusvajadus (achievement) McClellandi vajaduste teooria järgi on see vajadus seada siht parima poole ja anda endast parim, et olla edukas. Inimese motivatsioon muutub vastavalt  saavutusvajaduse tugevusele. McClellandi järgi on kõrge saavutusvajadusega inimesed enamasti edukad ettevõtjad (nt juhid, ka sportlased). Edukatel inimestel on   enamasti vajadus suuremale tähelepanule ning oma tegevustes on nad sotsiaalsetes suhetes.
Attis

Attis (vanakreeka Ἄττις, früügia sõnast attis 'ilus poiss' ja/või attagus 'sokk') oli vanakreeka mütoloogias ja früügia mütoloogias jõenümf Nana poeg, kes eostus mandliseemnest.
Attise kultus (früügia lastekõnes "isa") oli Früügia üks kahest tähtsamast viljakuse austusvormist. Attise kultus levis kõigile Vahemere maadele.
Attise kultus toodi Rooma 204. aastal e.m.a. Kultus muutus avalikuks keiser Claudiuse ajal 1. saj (enne seda võisid kultuses osaleda vaid früüglased).

Attise pidustused (kalender)

15. märts - pilliroo kandjate protsessioon (Attis jäeti imikuna maha Gallose jõe pilliroogu).
22. märts - metsas langetatakse männipuu (sümboliseerib Attise surma, Attis suri männi all) ning tuuakse pühalikult templisse, puud ehivad kannikesed ja selle küljes on Attise kujutis.
24. märts - 'verepäev', puu koos Attise kujutisega maetakse rituaalsesse hauda, lein ja paast, ülempreester laseb oma käest verd inimohvri asenduseks. Puhutakse pasunaid ja sarvi, kõmisevad trummid, metsikud tantsud, kõik muutuvad ekstaatiliseks ja meeletuks ning tulevased preestrid kastreerivad ennast. 
Öösel avastatakse, et haud on heledalt valgustatud, kuid tühi, jumal on kolmandal päeval surnust üles tõusnud!
25. märts (kevadine pööripäev) - 'rõõmupäev', püha sööming, pidu, 'karneval'.
26. märts - rahulik päev, puhatakse eelnenust,
27. märts - pidustuste lõpp protsessiooniga, religioossed näitemängud jms.
Kärla vald (Kärla kihelkond)

Kärla vald (saksa keeles Kergelhof) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866–1939.
Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Kärla, Kandla, Kudjapäe mõis, Kärla kirikumõis.
Müncheni lennujaam

Müncheni Franz Josef Straussi lennujaam (IATA kood MUC, ICAO kood EDDM, saksa keeles Flughafen München "Franz Josef Strauß") on rahvusvaheline lennujaam Müncheni lähedal. See on teenindatavate reisijate arvu järgi Saksamaa suuruselt teine lennujaam (42 miljonit inimest 2016. aastal).
Lennujaam asub Münchenist 28,5 kilomeetrit kagus, linnaga ühendab seda kiirtee A92.
Lennujaam avati 17. mail 1992, vahetades välja vana, alates 1939. aastast tegutsenud München-Riemi lennujaama, mis hakkas juba 1960. aastatel kitsaks jääma. Ehitus algas 3. novembril 1980.
Lennujaam sai nime endise Baieri ministerpresidendi Franz Josef Straussi järgi, kes oli üks uue lennujaama projekti algatajaid.
Foor

Foor ehk valgusfoor on teedel kasutatav elektriline seade liikluse reguleerimiseks valgussignaalide abil.
Foore kasutatakse peamiselt teede ristumisel intensiivsete liiklusvoogude reguleerimiseks. Foore kasutatakse nii jalakäijate kui ka sõidukite teedel.
Tavaliselt on kasutusel standardne kolme värviga (roheline, kollane, punane) valguskood. Neid valguskoode nimetatakse foorituledeks (näiteks punane tuli jne).
Valgusfoori leiutajaks peetakse John Peake Knighti. Esimene foor paigaldati Londoni parlamendihoone ette ja see alustas tööd 9. detsembril 1868. See töötas maagaasiga ja tuled ei vahetunud automaatselt, vaid selleks oli politseinik. Esimene foor ei töötanud kaua: juba 2. jaanuaril 1869 see plahvatas gaasilekke tõttu kõnnitee-aluses gaasijuhtmes ja vigastas foori tööd juhtinud politseinikku.
Aleksandr Miklaševski

Aleksandr Nikolajevitš Miklaševski (vene keeles Александр Николаевич Миклашевский; 8. detsember 1864 – 24. august 1911 Gorodnja) oli vene õigusteadlane. Aadlik. Õppis Moskva Ülikoolis, kus ka töötas. Oli Tartu Ülikoolis statistika ja poliitilise ökonoomia professor 1896–1911.
Red Riveri vald

Ajalugu

Vald moodustati 1871. aastal.
Heinrich von Langen

Heinrich von Langen oli Liivi ordu liige ja pikaajaline Grobiņa foogt 16. sajandi alguses.
Heinrichi vanemad pole teada, kuid ta pärines Münsteri stiftist Everswinkelist. Tema suguvõsa oli piirkonnas üks mõjukamaid ja on teada tema sugulasi, kes samuti Liivi ordu liikmeks astusid.
Aastal 1507 sai Heinrich Grobiņa foogtiks ja pidas seda ametit järgmised 16 aastat. Seejärel teated temast lõppevad.
Heinrich von Galen (Kuldīga komtuur)

Heinrich von Galen (surnud detsembris 1501) oli Liivi ordu käsknik, Kuldīga komtuur aastatel 1495–1501.
Aastatel 1492–1494 oli Galen Kandava foogt. Aastal 1501, kui Liivimaa-Moskva sõja ajal vene väed Liivimaale tungisid, keeldus Galen Wolter von Plettenbergile kuuletumast. Tema peatset surma samal aastal võib siiski pidada haigusest tingituks, sest ordumeister nimetas seda "Jumala kohtuotsuseks" (Gottesurteil).
Koolitulistamine

Koolitulistamine on relvastatud kallaletungi juhtum, kus haridusasutuses kasutatakse tulirelva õpilaste, õpetajate või abipersonali vastu. 
Koolitulistamine on koolivägivalla erikuju.
Tavaliselt kõneldakse koolitulistamisest, kui juhtum toimus kooli hoones või territooriumil, kuid vahel nimetatakse koolitulistamisteks ka kooli läheduses või koolibussis aset leidnud tulistamisi. 
Üldjuhul panevad koolitulistamisi toime õpilased, keda võidakse nimetada koolitulistajaks. 
Avalikkuses pälvivad koolitulistamised kõrgendatud tähelepanu, kuna koolidesse on turvalisuse huvides tavaliselt keelatud relvi tuua, lasteasutustes ei olda tihti valmis vägivalda tõrjuma ning tulistamine võib kergesti lõppeda paljude inimeste vigastamise või surmaga. 
Ajakirjanduses kaasneb koolitulistamistega tavaliselt debatt tulirelvade tsiviilvalduses hoidmise reeglite karmistamise ja koolides turvalisuse tõstmise teemal. Koolitulistamiste tõttu on töötatud välja ka kuulikindlad koolitarbed.
Koolitulistamisi esineb praktiliselt kogu maailmas, kuid kõige sagedamini Ameerika Ühendriikides. Varaseim teadaolev koolitulistamine USA-s toimus 26. juulil 1764 Pennsylvanias Pontiaci sõja käigus. 
1925. aastal tulistasid kaks kooliõpilast Vilniuses lõpueksamite ajal relvadest ja õhkisid käsigranaadid, tappes ennast, kaks kaasõpilast ja õpetaja.

Soome koolides

Eestis pöörati kõrgendatud tähelepanu ka Soomes 1989. aastal Raumas, 2007. aastal Jokelas ja 2008. aastal Kauhajokil toimunud koolitulistamistele.

Põhjused

Koolitulistamistel võib olla mitmesuguseid põhjusi. USA salateenistuse uuringu järeldustes hoiatati eeldamast, et koolitulistajateks saab kindel "tüüp" õpilasi, kuna igasugune profileerimine hõlmab liiga paljusid, kes kunagi vägivalda ei rakenda, ning ei kata kõiki koolitulistajaid. Uuringute põhjal on väidetud, et koolitulistamised on üldjuhul mitte hetkelise afektiseisundi tulemus, vaid pikaajalise planeerimise tagajärg. Sageli kõnelevad koolitulistajad oma plaanidest ka avalikult. Tulistamine võib, kuid ei pruugi olla seotud vägivaldsete traumadega, sealhulgas kooli- või internetivägivallaga. Tavaliselt on tulistajatel raskusi oma agressiivsuse vaoshoidmisega ja piiratud empaatia. Samas ei saa koolitulistamisi siduda psühhofarmakonide, õpiraskuste või muude kergesti tuvastatavate probleemidega, pigem on iga kord tegemist paljude asjaolude kokkulangevusega. Praktiliselt kõik USA koolitulistajad on olnud poisid, kuid dokumenteeritud on ka kolm juhtumit tüdrukutega. 
Tulistamiste ennetustöös on pandud rõhku tulirelvade hoiutingimuste karmistamisele ja kontrollile ning laste ligipääsu karmimale keelustamisele seadustes, vaimse tervise probleemide lahendamisele, ning tugiteenuste tagamisele koolides.
Kärevere külanõukogu

Kärevere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Kärevere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kärevere asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärevere külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Kärevere külanõukoguga likvideeritud Laeva külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Emajõe",
"Arengu" ja А. H. Tammsaare nimeline kolhoos ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tähtvere Katsebaasi osakond. Külanõukogu keskus asus Kärevere külas.
1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu ümber Laeva külanõukoguks.
Igna Rooma

Igna Rooma (sündinud 30. novembril 1930 Pangodi vallas Tartumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Igna Rooma on kooliõpetaja poeg.
Lõpetas 1949 Tartu 1. Keskkooli, 1954 EPA agronoomiateaduskonna. Oli 1954–61 ENSV põllumajandusministeeriumi maakorralduse valitsuse mullastiku kaardistajate rühma juhataja, 1961–64 Riikliku Projekteerimise Instituudi (RPI) "Eesti Põllumajandusprojekt" mullastiku uurimise osakonna juhataja, 1964–70 EPA mullateaduse ja agrokeemilise kateedri vanemteadur, 1970–90 RPI "Eesti Põllumajandusprojekt" peaspetsialist, 1992– TÜ geograafia instituudi teadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mullageograafia, mullastikukaartide koostamise metoodika ning Eesti eri regioonide ja kogu vabariigi muldkate. Koostanud mullastiku kaarte. Üleliidulise Mullateaduse Seltsi Eesti filiaali teadussekretär 1965–90. EV teaduspreemia 1994 (kollektiivis). "Mullastiku õpiku" (1962) koostajaid. Üle 60 teadustrükise.
Mihhail Koršunov

Mihhail Koršunov (sündinud 1. jaanuaril 1963 Moskvas) on endine Eesti jäähokimängija.
Ta on mänginud muu hulgas klubides Tallinna Talleks, Kreenholm/Narva 2000.
Oreliprospekt

Oreliprospekt on oreli nähtav osa, mis koosneb Principali registri viledest ja oreli kapist. Orelite prospektid on sageli rikkalikult kaunistatud, eriti barokkpillide omad. 
16.–18. sajandil pöörati oreliehituses orelite kaunistamisele erilist tähelepanu. Barokkorelite prospektid olid sageli kaunistatud tornikeste ja skulptuuridega. Mõnede orelite prospektid on kunstiteosed ja moodustavad koos kiriku interjööriga ühtse terviku. Kaunistuste tegemisel kasutati pulber- ja lehtkulda. 
Kuna orelite prospektid on puidust, siis on oluline, eriti vanade orelite puhul, hoida kirikutes ühtlast sisekliimat. Keskküte mõjub vanadele pillidele hävitavalt, sest keskküttega kirikutes on õhuniiskus madal ja vana puit kuivab lõhki. Seetõttu tuleb kirikutes hoida orelitele sobivat õhuniiskust (60–80%). Selleks võib appi võtta õhuniisutuse seadmed või kasutada kirikute kütmisel muid võimalusi.
Michal Franek

Isiklikku

Michal Franeki vanem vend Ján on samuti tuntud Slovakkia ja Tšehhoslovakkia poksija ning selle venna tütar Barbora on 2009. aasta Miss Slovakkia.
Sukulendid

Sukulentide kohastumusi

Sukulentidel on mitmesuguseid kohastumusi, millega vähendatakse niiskusekadu, säilitatakse ja hangitakse vett. Ühelgi sukulendil ei ole kõiki neid tunnuseid.
Kui lehed ja/või vars on kaetud karvakeste või tiheda vahaja kirme kutiikulaga, vähendab see aurumist. Ümmargused lehed vähendavad lehe pindala ja ruumala suhet ning seega aurumist, mis toimub pinnalt ja mitte lehe sisemusest. Ka vars võib olla silindrilise või keraja kujuga, et vähendada pindala ja ruumala suhet. Lehed võivad olla kogunenud rosetiks varre taandarengu tulemusena. Suur osa aurumisest toimub õhulõhede kaudu, seetõttu võib nende arv olla vähenenud. Ka võivad õhulõhed päevaks täielikult sulguda ja avaneda üksnes öösiti, kui õhk on jahedam ja õhuniiskus suurem. Lehed võivad olla taandarenenud okasteks või isegi täiesti puududa. Seetõttu võib fotosüntees toimuda jämenenud varres, mitte lehtedes. On ka võimalik, et kuivaperioodil sureb taime maapealne osa täielikult ja kasvab tagasi alles niiskuse tekkides.
Niiskust kogutakse paksudesse lehtedesse, tüvesse või juuresse. Mõnel taimel on vars ribiline, et see niiskusepuudusest kokku ei variseks.
Niiskust hangitakse kas maa seest, kastest ja ududest või harvadest vihmadest kindlal aastaajal. Niiskust aitavad koguda pikad juured, mis ulatuvad sügavale, ja kõrge osmootne rõhk juurtes. Mõnel taimel on pinnajuured, mis võimaldavad koguda niiskust kastest või vihmast. Lehtedel võib olla vihmaveerenni kuju, et sademed voolaksid neid mööda kindlasse kohta – juurte peale. Taime otsas võib olla mingi tutt, mis kondenseerib niiskust.
Sukulentide jaoks on oluline mitte kuumeneda, sest see suurendab aurumist. Sellepärast on mõnel neist väga heledad, peaaegu valged lehed, mõnel kogunevad päikesekiirguse käes olevatesse kudedesse kaitsvad pigmendid, mis on punast või pruuni värvi. Mõni taim on kaitseks päikese eest peaaegu täiesti maa alla peitunud, maapinnale ulatuvad üksnes püstiste silindriliste lehtede otsad.
Kaitseks loomade eest on paljude sukulentide mahl mürgine. Enamikul taimedel on astlad ja okkad. Mõned sukulendid kasutavad mimikrit, näiteks meenutavad ümbritsevaid kive. Faukaaria leheservadel on külgsuunalised astlad, mistõttu kaks ülemist lehte moodustavad justkui mingi koletise hambulised lõuad.
Pearu Peterson

Pearu Peterson (sündinud 11. jaanuaril 1971 Tallinnas) on eesti matemaatik ja füüsik.

Elulugu

Pearu Peterson on ehitaja poeg.
Peterson lõpetas 1991 Tallinna 1. Kutsekeskkooli väikelaeva mehaaniku erialal ja 1997 TTÜ loodusteaduste magistrina tehnilise füüsika alal. 2001. aastal kaitses ta samas filosoofiadoktori kraadi loodusteadustes väitekirjaga "Multi-soliton interactions and the inverse problem of wave crests" (Tallinn, 2001).
1991–92 töötas ta laevamehaanikuna, 1992–97 TTÜ Küberneetika Instituudis insenerina, 1994 ühtlasi Soomes Valtion Teknillinen Tutkimuskeskuse (VTT) Mereuuringute Keskuses uurijana, 1995 TTÜ informaatika õppetooli assistendina ja 1996–97 Twente Ülikoolis Hollandis uurijana. 1997–2003 oli ta TTÜ Küberneetika Instituudi teadur, 2001–03 ühtlasi Twente Ülikooli järeldoktorant. 2003. aastast on ta TTÜ Küberneetika Instituudi vanemteadur.

Teadustöö

Pearu Petersoni uurimisvaldkonnad on matemaatilise füüsika mittelineaarsed võrrandid, solitonide teooria, ekstreemsed lained ja teadusarvutuste tarkvara (F2PY, SciPy, jm) arendus. Ta on avaldanud 13 teadustrükist.
Nelinurk

Nelinurk ehk tetragoon on hulknurk, millel on neli tippu (ja neli külge).
Korrapärast nelinurka nimetatakse ruuduks.
Kindlate omadustega nelinurkasid nimetatakse: ristkülik, romb, romboid, rööpkülik, trapets, trapetsoid.
Rabaroosid

Rabaroosid on Tudulinna naisrahvatantsurühm. See on järjepidevalt tegutsenud alates 2001. aastast.
Rühma juhendaja on Eha Pärnik, rühmavanem Marika Valter. Algkoosseisust tantsib tänaseni viis naist. Rühm on esinenud kodukoha ja naabervaldade pidudel ning kõigil Ida-Virumaa lõunaregiooni tantsupidudel ning esimesel Meeste tantsupeol. Alates 2009. aastast on igal suvel käidid rahvusvahelistel folkloorifestivalidel, mida korraldab Europeade Eesti Komitee: 2009. aastal Leedus, 2010. aastal Tartus, 2011. aastal Austrias, 2012. aastal Itaalias, 2013. aastal Ungaris ja 2014. aastal Poolas.
Ajurünnak

Ajurünnak (ka ajuraju) on rühmaviisiline meetod ideede leidmiseks ja nendest parimate valimiseks. Termin brainstorming pärineb Alex Faickney Osborne'ilt aastast 1942.

Täiendavad tulemuslikkuse mõjutajad

Grupiliikmete tuju – Jones ja Kelly näitasid oma eksperimendiga, et teatud situatsioonides on edukamad ideede genereerijad hoopis grupid. Nende eksperiment pani kokku kolmeliikmelised meeskonnad, mis pidid fiktiivsele ettevõttele loosungeid koostama, kuid said eelnevalt kas positiivse või negatiivse kohtlemise (filmiklipi) osaliseks. Antud uuring tõestas, et grupid võivad ideede genereerimise juures olla produktiivsemad kui indiviidid eraldi. Negatiivse kohtlemise osaliseks saanutel võis olla lihtsam grupiga olukorrast välja tulla ja olla produktiivsed, aga üksikisikutel puudus sellises olukorras teiste toetus, mis võib näidata seda, miks grupp oli edukam.
Hindamisaluste muutmine – Lodevijkxi, Nijstadi ja Stroebe Hollandis läbi viidud eksperiment leidis, et grupis töötavad liikmed genereerivad vähem ideid kui individuaalselt isolatsioonis töötavad liikmed, aga nad on grupis oma saavutustega rohkem rahul. Grupis töötamise plussiks on võimalus kuulata teiste ideid ja nende üle arutledes vältida võimalikke vigu edasises töös. Samuti võivad teiste grupiliikmete ideed aidata kaasa uute ideede tekkimisele. Individuaalselt töötamine võib kaasa tuua küll suurema hulga ideid, aga tagasiside puudumine võib viia väiksema rahuloluni, kui ideed ei pruugi soovitud mahus töötada.
Monza ja Brianza provints

Piirid

Monza ja Brianza provints piirneb põhjas Lecco ja Como provints provints]]iga, läänes Varese provintsiga, idas Bergamo provintsiga ning idas ja lõunas Milano provintsiga.
Usbekistani Islamiliikumine

Usbekistani Islamiliikumine (usbeki Ўзбекистон Исломий Ҳаракати; IMU) on islamistlik sõjaline organisatsioon, mis loodi 1998. aastal Usbekistani president Islam Karimovi vastaste poolt eesmärgiga luua šariaadiseadusi järgiv islamiriik. Ameerika Ühendriigid on liikumise arvanud terroristlike organisatsioonide nimekirja.
Usbekistani Islamiliikumine on tegutsenud lisaks Usbekistanile Tadžikistanis, Türkmenistanis, Kõrgõzstanis, Afganistanis ja Pakistanis. 2001. aastal võitles liikumine koos Talibaniga USA juhitud koalitsioonivägede vastu ja löödi suuresti puruks.
Liikumise liikmed on Kesk-Aasia päritolu sunniidid, eelkõige usbekid, tadžikid ja türkmeenid.
Sander Raus

Sander Raus (26. jaanuar 1939 – 29. november 1984) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1954 Räpina Aiandustehnikumi, aastal 1958 Tallinna kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1. lennu).
Ta töötas aastatel 1961–1966 näitlejana Eesti Draamateatris ja aastatel 1966–1975 näitlejana Noorsooteatris.

Isiklikku

Sander Rausi vend oli näitleja ja luuletaja Mauri Raus. Nende ema Linda Raus oli rahvatantsuõpetaja ja lavastaja.
Sompa vald

Sompa vald (saksa keeles Sompäh) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Sompa vald Jõhvi vallaga.
Valla alal asus Sompa mõis.
Sale katiksammal

Sale katiksammal (Pterogonium gracile) on hiissamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetest metsatüüpidest.
Teet Kuusmaa

Teet Kuusmaa (2. mai 1931 – 9. juuli 2004) oli eesti kunstnik ja karikaturist.
Töötas RPI Eesti Maaparandusprojektis hüdrotehnikaosakonnas projekteerijana. Tema kavandanud on arvukalt eriilmelisi vesiehitisi, nagu paisjärved, tiigid ja veehoidlad. Teise seas näiteks Palmse mõisa tiigikompleks ja Vihula paisjärve ennistamine.
1973. aastast ilmus lastelehes Säde tema koomiks “Pontu ja Priidu”. 1991. aastast avaldas tema loomingut Meie Meel ning 1994. aastast ajakiri Hea Laps, kus hakati avaldama koomiksit “Part Lobakael”.
Hulgaliselt on tema karikatuure avaldatud ajakirjas Pikker.
Käblamõisa mõis

Käblamõisa mõis (ka Kablamõisa mõis; saksa keeles Kebbelhof) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Haapsalu linna.
17. sajandil kuulus mõis Haapsalu krahvkonnale.
Riia Tehnikaülikooli maleturniir

Riia Tehnikaülikooli maleturniir (läti keeles Rīgas Tehniskās universitātes Open) on rahvusvaheline malefestival (mitmest turniirist koosnev maleüritus), mida peetakse igal aastal Riias alates 2011. aastast.
Esimesed kolm festivali (2011–2013) toimusid Riia Tehnikaülikooli peahoones (asub Riia vanalinnas). 2014. aastast mängitakse Ķīpsala jõesaarel asuvas rahvusvahelises näitusekeskuses Ķīpsala. Osalejaid on üle 400. Tegemist on Baltimaade suurima turniiriga klassikalises males.
Augustis 2019 toimus arvult 9. festival, mille raames peeti 6 turniiri klassikalises males (A-turniir (meistriturniir), Y-turniir (noorteturniir) ja 4 turniiri maleharrastajatele (B, C, D, E), kiirmaleturniir ja 2 välkmaleturniiri.

A-turniir

2019. aastal osales meistriturniiril 275 maletajat, sealhulgas 30 rahvusvahelist suurmeistrit ja 6 naiste suurmeistrit. Mängiti Šveitsi süsteemis 9 vooru. Võitis Igors Kovaļenko leedu suurmeistri Šarūnas Šulskise ees (mõlemad kogusid 7,5 punkti). Eesti 17-st A-turniirist osa võtnud maletajaist olid edukamad Kaido Külaots (42. koht), Kirill Chukavin (44. koht) ja Mai Narva (63. koht). Turniiril 41. koha saanud Irina Bulmaga oli naiste arvestuses parim, naistest teine oli Mai Narva, kolmas Tania Sachdev (77. koht) ja neljas Günay Məmmədzadə (78).
Varasemate aastate meistriturniiri võitjate seas on Bartosz Soćko (2013) ja Aleksejs Širovs (2015). Ameerika Ühendriikide suurmeister Jaan Ehlvest tuli 2011. aastal teiseks. Esikolmikusse on tulnud teiste seas Alexandr Fier (2012), Daniel Fridman (2012), Robin van Kampen (2013), Richárd Rapport (2014) ja Arturs Neikšāns (2016). 
Naismaletajate osas peetakse eraldi arvestust. Naistest on võitnud teiste seas Maria Manakova (2014), Monika Soćko (2015) ja Lei Tingjie (2017).
Rawi Hage

Rawi Hage (sündinud 1964 Beirutis) on Kanada kirjanik ja fotograaf.
Eesti keeles on temalt ilmunud "De Niro mäng" (Triin Taela tõlkes 2006, ISBN 9789985325162).
Rawi Hage esines Eestis kirjandusfestivali HeadRead raames 2012. aastal.
Saksamaa lõhenemine

Saksamaa lõhenemiseks nimetatakse Teise maailmasõja järgset Saksamaa jagunemist.
Teise maailmasõja lõppedes jagati Saksamaa võitjariikide USA, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu vahel okupatsioonitsoonideks. Berliin jagati Ida- ja Lääne-Berliiniks. Läänetsoonides kasutusele võetud vääring kehtestati ka lääneliitlaste kontrolli all olnud Lääne-Berliinis. See allutas pool linna majanduslikult Saksamaa lääneosale ja NSV Liit ei saanud seda linnaosa Nõukogude okupatsioonitsooniga majanduslikult siduda. Vastuseks sulges NSV Liit kõik Lääne-Berliini Saksamaa läänetsoonidega ühendanud maismaa- ja raudteed. Mais 1949 kuulutati kolmes läänetsoonis välja Saksamaa Liitvabariik, idatsoonis ja Ida-Berliinis Saksa Demokraatlik Vabariik.
Salutaguse vald

Salutaguse vald (saksa keeles Sallentack) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Salutaguse vald Kohila vallaga.
Valla alal asus Salutaguse mõis.
Välisturismi Valitsus

Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus (lühend VTV) oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev haldusorgan, mis asutati 1966. aastal. VTV allus NSV Liidu Välisturismi Komiteele.
Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Välisturismi Valitsus moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu 23. märtsi 1966. aasta määrusega nr 124 ja oli liidulis-vabariiklik organ, alludes ühelt poolt NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuvale Välisturismi Peavalitsusele ja teiselt poolt Eesti NSV Ministrite Nõukogule
VTV põhiülesanne oli lahendada Eesti NSV välisturismiga seotud küsimusi.
VTV tegelikku tööd Eesti NSVs viis läbi VTV-le allunud ettevõtte Inturisti Tallinna osakond.
1988. aastal VTV likvideeriti ja selle asemel asutati koondis "Eesti Välisturism" (ka Eesti Välisturismikoondis), mis lõpetas tegevuse 1994. aastal.
Jõgevatreff

Jõgevatreff (ka Jõgeva Treff) on Jõgeva maakonnas Kuremaa asulas igal aastal toimuv mootorratturite kokkutulek; ühtlasi Eesti suurim mootorratturite kokkutulek.
Üritust korraldab MTÜ Jõgeva MC.
Esimene üritus toimus 1992. Üritus toimub juuli viimasel nädalavahetusel.