google/wiki40b huggingface dataset:
Manilus

Manilus (ka manihheism; Mani kirik) on õpetus, et maailma valitseb hea ja kurja jõudude tasakaal, mitte aga üks täiuslik olend. Manilus oli Mani (u 216–276) katse luua maailmausundit (ehk "universaalreligiooni") zoroastrismi, platonismi, kristluse, budismi ja gnostitsismi osadest. Kosmos jaotati zoroastrismi ja platonismi eeskujul kaheks eraldi asuvaks tegelikkuseks: valgusemaailm ja pimedusemaailm. Aineline maailm, milles inimesed elavad, koosnes Mani arvates mõlemast poolest. Maniluse kõrgaeg oli 3.-5. sajandil.
Mani hakkas prohvetlikku õpetust levitama peale 242. aastat. Pärast Mani surma ja tema poolehoidjate vaenamist levis manilus Iraanist Kogu Lähis-Idasse ja Rooma impeeriumis (Hispaaniani). Manilus levis Iraani, Egiptuse ja Süüria kaudu Prantsusmaale ja Balkani maadesse ning Hiinasse. Kristlik kirik võitles (eesotsas Augustinusega) maniluse vastu kuni 7. sajandini.
Manilus oli riigiusundiks uiguuride riigis. Hiinas keelustati manilus umbes 1374. aastal. Kalifaadis salliti manilasi kuni 9. sajandini. 9. ja 10. sajandil algas ka Kalifaadis manilaste hävitamine. Manilaste jäänused Aasias hävitasid mongolite vallutused.
Euroopas lähtusid manilusest paulikaanid, bogomiilid ja katarid.
Manilus oli kahesusõpetus (dualism), valguse ja pimeduse, keha ja vaimu, headuse ja kurjuse vastandamine. Mani kahesusõpetuse kohaselt vastandub kuri heale algusest peale. „Juba algusest peale seisavad üksteise vastas jumal ja saatan, valgus ja pimedus, hing ja aine (hylê). Kurjusel polnud  sealjuures olemust (s.t isikulist kurjust või nn "Saatanat" pole olemas). Viimast arusaama kasutas ka Augustinus teoses "Pihtimused".
Mani kiriku liikmed jagunesid kahte rühma: „valituteks“ ehk „täiuslikeks“ ja „kuulajateks“. „Täiuslikud“ olid vaimulik eliit, nad allusid rangele askeesile (taimetoitlus ja abielutus).
Koguduse lihtliikmed („kuulajad“) pidasid oma tööga „valituid“ ülal ja nad ei pidanud askeetlikult elama. Valitud said päästetud, aga kuulajad said kõrgema taassünni õiguse (st. tasuks elu jooksul tehtud heade tegude eest võisid nad järgmisesse ellu sündida „valitutena“ ning siis saada päästetud).
Mani ihuvaenulikkus oli vastavuses hilisantiikaja kristlaste elutundega.
Suure Paugu teooria (seriaal)

Sisututvustus

Telesarja peategelased on viis inimest Pasadenast California osariigist. Kahel sõbral California Tehnoloogiainstituudi ühiselamus Leonard Hofstadteril (tegeleb eksperimentaalse füüsikaga) ja Sheldon Cooperil (teoreetiline füüsika) on kahepeale kokku IQ 360. Mida on piisavalt, et mõista universumi olemust. Kuid inimeste, eriti naiste puhul jääb sellest mõnikord väheks.
Piinatud geeniuste naabriks on edasipüüdlik näitlejanna ja ettekandja blond Penny ning sõpradeks füüsikute kummalised kolleegid: insener Howard Wolowitz, kes suudab end väljendada kuues keeles ja astrofüüsik Rajesh Koothrappali.
Päevamärk

Päevamärk on laevasõidu ohutust tagav ja orienteerumist kergendav tornikujuline ehitis kaldal või madalas vees.
Päevamärkidel puudub erinevalt tuletornidest ja tulepaakidest valgusti. Tuletorn või tulepaak võib muutuda päevamärgiks, kui tuld ei süüdata.
Päevamärkidena on tänaseni ametlikult kasutusel ka kirikud, näiteks Paluküla päevamärk Hiiumaal ja Kihelkonna ülemine päevamärk Saaremaal.
Mõned päevamärgid on Veeteede Ameti poolt tühistatud ja seega kasutuselt kõrvaldatud, kuid ehitised on säilinud (näiteks Kumari päevamärk, Saastna päevamärk). Päevamärgina oli kasutusel ka Kiipsaare tuletorn, mis on praeguseks samuti navigatsioonimärgina tühistatud.
Reiu mõis

Reiu mõis (saksa keeles Reidenhof) oli linnamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Albu valla vapp

Albu valla vapp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla vapp.
Vapp kinnitati 11. aprillil 1994.
Vapi autor on Ivo-Manfred Rebane.

Vapi kirjeldus

Kaldjaotusega vasakult poolitatud roheline-kuldne kilp. Ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist; alumisel, kuldsel väljal kaks rohelist püstist tammelehte.

Põhjendus

Kuldne rõngasrist (päikeseratas) – põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt: ring – kõiksus, universum; püstsirge – Looja (unikaalsus); rõhtsirge – looming lõpmatus järjepidevuses. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekaimale kirjanikule.
Paat

Ajalugu

Ajalooliselt olid paadid tekita, pealt lahtised sõude- või purjepaadid. Hiljem on ehitatud ka tekiga paate, samuti on paate varustatud mootoriga. Suurtest paatidest on välja arenenud laevad, aga selget piiri paadi ja väikelaeva vahel ei ole.
Paate kasutati juba ürgajal. Rannikul ning jõgede ja järvede ääres elavad inimesed vajasid mitmesuguse tarindiga lahtisi paate. Kuna esimesed inimesed jõudsid Austraaliasse juba 40 tuhat aastat tagasi, siis pidid neil juba sel ajal veesõidukid (parved?) olema. Kuid Kreetalt on leitud jälgi juba 130 tuhande aasta tagustest paatidest.
Vana-Egiptuses liikusid paadid mööda Niilust allavoolu aerude, ülesvoolu purjede abil. Sealjuures sõudelaevu eelistati raapurjekaile, sest sõudelaevad olid täpsemini tüüritavad.

Laevapaadid

Laevapaate liigitatakse pääste- ja tööpaatideks. Tööpaate kasutatakse ühenduse pidamiseka ranniku ja teiste laevadega.

Paat muu veesõiduki nimetusena

Paadiks on nimetatud ka mõnda sõjalaevatüüpi. Näiteks on kasutatud nimetusi suurtükipaat, torpeedopaat ja allveepaat. Need on tänapäeva mõistes keskmisest väiksemad sõjalaevad või kaatrid. Samuti nimetatakse sageli (lääne keeltest saadud laenuna) paatideks kõiki mootoriga väikelaevu ehk kaatreid.

Eesti vetes

Üks peamisi probleeme veesõidukite kasutamisel Eesti riimvees on paadi kere külge kasvavad tõruvähid.
Karula kihelkond

Kihelkonna alad tänapäeval

Kihelkonna alade enamik jääb tänapäeval Valga maakonda, välja arvatud hõreda asustusega alad kihelkonna idaosas, mis jäävad Võru maakonda Antsla ja Rõuge valda, ja kihelkonna kaguosa, mis jääb Läti Valka piirkonda. Kihelkonna tuumik moodustab endise Karula valla. Mõned külad kihelkonna edelaservast kuuluvad ka Taheva valda.
Kunst ja Kodu

Kunst ja Kodu oli aastatel 1958-1990 ilmunud almanahh. Seda andis välja kirjastus Kunst. Almanahhi ilmus kokku 59 numbrit.
Kui almanahhi koostaja oli Leida Madisson (aastatel 1958-1971), siis kajastas see peamiselt kodukujundustemaatikat. Andres Toltsi ajal (1974-1982) väljaande temaatika laienes ja seal kajastati muu hulgas kunstiteooriaid, kaasaegset kunsti ja eksperimentaalseid mõttevoole.
Rämpspost

Elektroonilise rämpsu liigid

Kuigi tuntuim on rämpspost ehk soovimatud e-kirjad, on Eestis toimunud aastal 2006 ka Timo Tederi poolt suurem masspostitamine blogide kommentaaridesse. Intervjuus ajakirjale Arvutimaailm tunnistas ta, et katsetati taluvuspiire.
Eepika

Eepika (kreeka sõnast epos) on üks ilukirjanduse kolmest põhiliigist. Ainestiku ja selle ulatuse, kujutamislaadi järgi jaguneb eepika žanrideks: eepos, romaan (suurvormid) ja jutustus, novell, lühijutt, valm, muinasjutt, anekdoot (väikevormid).
Eepiline teos kujutab tavaliselt üksikasjalikult, rahulikult ja objektiivselt tõepäraseid või tinglikult tõepäraseid sündmusi, olukordi ja tegelasi. Autor sekkub harva teostesse või on ise tegelane. On proosa- ja värsskõnes eepilisi teoseid. Neis on esikohal jutustav element, mis seondub kirjeldava või dialoogilise esitusega.
Jevgenija Mihhailova

Jevgenija Issajevna Mihhailova (vene keeles Евгения Исаевна Михайлова; sündinud 9. oktoobril 1949  Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on  jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane ja pedagoogikateadlane, Venemaa Haridusakdeemia akadeemik.
Ta oli aastatel 2007–2010  Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresident. Alates 2010. aastast on ta  Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli rektor.
Ta on  Ühtse Venemaa liige.

Haridus ja töökäik

Mihhailova lõpetas 1972. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli matemaatika erialal ja 1996. aastal  Venemaa Haridusakadeemia Psühholoogiainstituudi. Ta on psühholoogiakandidaat 1996. aastast. 2000. aastal kaitses ta pedagoogikadoktori kraadi.
Ta töötas õpetaja ja haridusametnikuna. Aastatel 1997–2002 töötas ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi haridusministrina ja  2003–2007 Sahha (Jakuutia) Vabariigi valitsuse aseesimehena. 2007. aastal valiti ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi asepresidendiks. 
2010. aastal määras Venemaa Föderatsiooni Valitsus oma korraldusega Mihhailova  Ammossovi-nimelise Kirde Föderaaalülikooli rektoriks. Seoses sellele ametikohale asumisega võttis Sahha parlament Il Tümene vastu otuse tema asepresidendivolituste ennetähtaegsest lõppemisest.

Isiklikku

Jevgenija Mihhailova on abielus. Tal on neli last.
Bartoni maakond

Ajalugu

Bartoni maakond moodustati 12. detsembril 1855. aastal Jasperi maakonna osast. Maakond sai nime Missourist pärit USA senaatori David Bartoni järgi. Maakonnas sündis 1884. aastal 33. USA president Harry Truman.
Nebbiolo

"Nebbiolo" on üks kahest Itaalia väärikast punasest viinamarjasordist (teine on "Sangiovese").
"Nebbiolo" mari on üsna kapriisne, kasvatamise raskusastmelt võrreldakse seda mõnikord "Pinot Noiriga". Kõrgekvaliteedilist "Nebbiolot" õnnestub kasvatada praktiliselt ainult Itaalias Piemonte maakonnas. Sealsest "Nebbiolost" valmivad kuulsad Itaalia DOCG veinid Barolo ja Barbaresco.

Veinide omadused

"Nebbiolost" valminud veinid on tumepunased, parkainerikkad ja täidlased veinid, mille aroomis leidub ploomi, šokolaadi, tubakat ja tõrva.
Toronto Vana-Andrese kirik

Toronto Vana-Andrese kirik asub Torontos, Kanadas. Kirik ehitati 1878. aastal gooti stiilis. Aastatel 1951–2014 tegutsesid kirikus Eesti ja Läti kogudused.
Kirik müüdi 2014. aastal ja viimane eesti- ja lätikeelne jumalateenistus peeti 25. oktoobril 2014.
Bannocki maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1893. aastal.
Bornsminde mõis

Bornsminde mõis (Bornsmindes muiža) on mõis Lätis Rundāle piirkonnas Rundāle vallas Ziedoņis. Saksa keeles Bornsmünde.
Mõis rajati aastal 1462, mil Johann von Mengede andis selle Heidenite suguvõsale. XV sajandi lõpust kuni võõrandamiseni aastal 1920 kuulus mõis Schöppingite suguvõsale. Pärast võõrandamist tegutses mõisas aianduskool, aastast 2000 on see eravalduses.
Peahoone rajati aastal 1763 ühekorruselise barokkstiilis hoonena. Aastail 1805–1806 lisati teine korrus ning maja muudeti Pietro Poncino projekti järgi klassitsistlikuks. 1880. aastatel võeti mõisa ümberehitamine taas käsile, lisati torn ja muudeti häärber uusgooti stiilile vastavaks. Aastal 1962 remonditi peahoonet, mille käigus see kaotas nii välisilmes kui ka interjööris. Mõisa kõrvalhoonetest on säilinud teenijate maja.
Pargi rajamist alustati aastal XIX sajandi algul, XIX sajandi teisel poolel lisati dendropark. Parki ehtis hiinapärane teepaviljon. Park laskus Lielupe jõeni, jõe kaldal oli park vabakujundusega, seda ehtisid pärnaalleed.
Panzerfaust 60

Panzerfaust 60 oli reaktiivgranaadiheitja ehk tankirusikas, mis oli mõeldud ühekordseks kasutamiseks jalaväe tankitõrjerelvana II maailmasõja ajal Wehrmachtis.
Panzerfaust 60 eelkäijateks olid Faustpatrone ja Panzerfaust 30, mille laskekaugus oli liiga väike. Relvade täiustamise käigus töötati firmas HASAG Hugo Schneider AG 1944. a suvel välja Panzerfaust 30-ga sarnanev, kuid suurendatud heitelaenguga (134 g) mudel Panzerfaust 60 efektiivse laskekaugusega 60 m. Täiustatud oli veidi ka pääste- ja lööknõela mehhanismi.
Panzerfaust 60 seeriatootmine algas 1944. a septembris ja toodeti vaatamata varsti tootmisse läinud uuele ja paremale mudelile sõja lõpuni. Panzerfaust 60st sai levinuim ja populaarseim mudel tankirusikate perekonnas.
1944. a novembris alustati täiustatud 160 g heitelaenguga mudeli Panzerfaust 100 tootmist. Uue Pantzerfaust 100 laengu algkiirus oli juba 60 m/s ja efektiivne laskekaugus 100 m.
Tankirusikad said sõja lõpupoole tõeliselt legendaarseteks tankitõrjerelvadeks. Odavus ja lihtsus võimaldasid masstootmist ja efektiivsus ning käepärasus laialdast kasutamist. Kokku toodeti erinevaid tankirusikaid sõja jooksul Saksamaal üle 2 miljoni eksemplari. Sõdurid, aga ka Volkssturmi ja Hitlerjugendi hakkajad tankihävitajad (vene tankistide kõnekeeles – "faustnik") valmistasid tankiüksustele tankirusikatega märkimisväärseid kaotusi, mis nõudis järjest enam tankide ja soomustehnika kasutamist koostöös jalaväejulgestusega.
Tiit Tuumalu

Tiit Tuumalu (sündinud 1971) on eesti ajakirjanik, tantsu- ja filmikriitik.
Lõpetas 1989. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina. Aastast 1994 töötab Postimehes ajakirjanikuna.
Torre del Oro

Torre del Oro, eesti keeles ka Kuldtorn, on 1220. aastal vahipostiks ehitatud torn Sevillas Guadalquiviri jõe ääres.
Torre del Oro on ainus, mis järele jäänud keskaegse Sevilla kindlustustest ja oli kunagi ühenduses Reales Alcázaresega. Jõe vastaskaldal oli saatetorn. Kahe torni vahele seati metallkett, vältimaks vaenlaste laevu ülesvoolu sõitmast. Hiljem on tornil olnud palju kasutusviise: see on olnud püssirohuladu, kabel, vangla ja sadamakontor. 
Aastal 1755, Lissaboni maavärina ajal, sai torn tõsiselt kahjustada. 1960. aastal torn taastati ja sellele ehitati peale n-ö kesktornike.
Kuldtorni kõrgus on 37 meetrit. 
Tänapäeval on Kuldtornis muuseum.
Teaduste kandidaat

Teaduste kandidaat on 1. järgu teaduslik kraad Venemaal ja mõnes SRÜ riigis (nt Ukrainas). See vastab ligikaudu filosoofiadoktori kraadile (PhD) lääneriikides, sellest kõrgem teaduskraad on teaduste doktor (doktor nauk).
Teaduste kandidaadi kraad kinnitati NSV Liidus Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 13. jaanuaril 1934. Seda kasutati ka teistes Ida-Euroopa sotsialismimaades (näiteks Tšehhoslovakkias).
Venemaa kõrgkoolides on teaduste kandidaadi kraad dotsendi ametisse kandideerimise tingimus.
Eesti Vabariigis on teaduste kandidaadi kraad võrdsustatud Eesti doktorikraadi ja PhD-ga. Lääneriikides võrdsustavad mõned institutsioonid PhD-ga teaduste kandidaadi kraadi, mõned aga teaduste doktori.
Lembit Rannu

Lembit Rannu (28. märts 1921 Jõhvi – 1. märts 2001) oli Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Lembit Rannu oli töölise poeg.
Lõpetas 1952 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) elektriinsenerina; tehnikakandidaat (1971, Leningradi M. Kalinini nimeline Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование индукторов линейных индукционных машин с плоскими обмотками". 1957–60 insener ja nooremteadur, 1960–62 Masinaehituse Valitsuse Teadusliku Uurimise Instituudi vaneminsener ja vanemteadur, 1962–81 TPI-s õpetaja ja 1976–81 dotsent.

Teadustöö

Uurinud elektrimasinaid (induktsioonimasinad). 24 teadustrükist, 5 autoritunnistust.
Joel Paesalu

Elulugu

Lõpetas 1968 Kunda Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, oli 1978–1982 NSVL TA Maa Füüsika Instituudi kaugõppe aspirant, füüsikamagister (1993, TÜ), väitekiri "Results of tidal gravity variation studies in Tallinn in years 1976–1977 and 1985–1986". Oli 1973–1993 GI insener, nooremteadur, teadur, 1994– TTÜ füüsika instituudi assistent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: tahked maalooded, seismomeetria, gravimeetria. 13 teadustrükist.

Isiklikku

Tema isa Johannes Paesalu oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tädi Erna Viitol oli skulptor, vanaonu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, õde Ello-Rahel Karelson on biokeemik.
Kõrgrünkpilved

Kõrgrünkpilved (ladina keeles Altocumulus, lühend Ac) on keskmiste pilvide klassi kuuluv pilvede põhiliik, mis kujuneb kõrgusevahemikus 2–6 km, troopikas natuke kõrgemal. Nende paksus on 200–700 meetrit (harvem kuni 1000 m), pilvekiht on alt tasane. Kõrgrünkpilved on valged, hallid või sinakad, kujult on nad vöödid, vallid, tükid, tombud ja tihti paistavad äärtelt läbi.
Kõrgrünkpilved koosnevad tavaliselt lamedatest pilvetükkidest, mis võivad moodustada kihitaolisi kogumeid. Mõnikord on nende pilvede osad rünklikud või isegi tornjad.
Kui kõrgrünkpilvede koostisosad on väga peened ja valged, siis ei saa neid enamasti kiudrünkpilvedest eristada.
Kõrgrünkpilvede teke näitab troposfääri keskosa ebastabiilsust ja on seotud ebapüsiva ilmaga. Rünklikumad ja tornjamad pilved on hoovihma ja äikese võimaluse tunnus.
Tavaliselt koosnevad kõrgrünkpilved allajahtunud veepiiskadest, mõnikord moodustavad neid nii allajahtunud veepiisakesed kui ka jääkristallide ja lumekübemete segu. Enamasti nendelt ei saja, aga mõnikord võivad langeda peenikesed vihmapiisad või üksikud lumehelbed sajuhoogudena või laussajuna.
Kõrgeünkpilved esinevad sageli madalrõhkkonnas sooja ja külma frondi vahel, kuigi neid varjavad sageli madalamal asuvad pilved.
Kõrgrünkpilvede korral võivad esineda niisugused optilised nähtused nagu tara ehk pärg ja irisatsioon.
Kõrgrünkpilved jagunevad kaheks alaliigiks, mis jagunevad omakorda paljudeks pilvevormideks.
Pilvetüüp Altocumulus perlucidus esineb mõnikord nõrgeneva sooja frondi eesosas, kui seal suuremad pilvemassid lagunema hakkavad. Harvemini on selle pilvetüübiga kaetud terve taevas.
Läätsekujulised kõrgrünkpilved võivad meenutada lendavaid taldrikuid. Seda pilvetüüpi tekitavad tavaliselt mägedega seotud tõusvad õhuvoolud.
Jüri Lina

Elulugu

Kirjutas 1960.–1970. aastail artikleid, arvustusi ja tõlkeid ning koostas raadiosaateid, viimastest tuntuim oli "Pobifo revüü", mille esimene saade anti Vikerraadios eetrisse 22. mail 1968.
1967. aastal osales Tartus filmiklubi Amfo asutamise juures, olles samal aastal ühtlasi selle esimene president.
Suvel 1968 alustas koostööd helilooja Toivo Kurmetiga, kelle loomingut ta asus raadios salvestama.
Sügisel 1968 korraldas soome popansambli Ernos esinemise Estonia kontserdisaalis. 
Lina pidas loenguid tudengeile, õpilastele ja ettevõtetele ühingu Teadus ettevõtmisel. Ta asutas 1972 põrandaaluse kirjastuse Agart, andes käsikirjalises vormis välja nii omaloomingut kui ka tõlketeoseid, viimastest moodustas põhiosa kirjandus paranormaalsetel teemadel, kuid tõlgiti ka ilukirjanduslikke teoseid. 
Mais 1972 korraldas Eestis ansambli Ruja kontsertide sarja "Popsalongi" raames, kus ise popmuusikast ülevaateid esitas. Üritus keelustati KGB poolt.
Tegeles nii Tartus kui Tallinnas luulelavastuste esitamisega põrandaalustel kultuuriõhtutel.
Tegi koostööd lavastaja ja näitleja Jaan Toomingaga, kellega salvestas luulelavastuse "Virvatuled udus", mis anti eetrisse Eesti Raadios.
2. mail 1975 korraldas KGB Jüri Lina kodus läbiotsimise, lootes leida Nõukogude-vastaseid materjale, mida seal aga ei olnud. KGB tegi talle hiljem ülekuulamisel KGB-hoones Vanemuise tänaval ideoloogilise diversiooni eest karmi hoiatuse. Samal aastal sai Jüri Lina dissidentlike vaadete edastamise eest avaldamiskeelu.
Pärast konflikte KGBga siirdus 1979. aasta aprillis Helsingisse ja sama aasta augustis Rootsi.
Esines hiljem raadiojaamades Ameerika Hääl ning Raadio Vaba Euroopa.
1984. aastal algatas KGB Jüri Lina vastu raamatute "Öised päevad" ja "Sovjet hotar Sverige" põhjal kriminaalasja, riigireetmise alusel, 1991 ta rehabiliteeriti.
Võlvik

Võlvik on löövidega kiriku lae (võlvlae) konstruktsioonilt terviklik osa, mida toetab neli tuge.
Suuremetsa külanõukogu

Suuremetsa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Orava külas.
Suuremetsa külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Orava valla territooriumi jagamisel kolme külanõukogu (Kahkva, Luuska ja Suuremetsa külanõukogu) vahel. Administratiivselt kuulus Suuremetsa külanõukogu algselt Võrumaa, 26. septembrist 1950 Räpina rajooni, 1961. aastast Põlva rajooni koosseisu.
1978. aasta seisuga kuulusid Suuremetsa külanõukokku Hanikase, Jantra, Kamnitsa, Kliima, Lepassaare, Marga, Orava, Oro, Piusa, Päka, Rõssa, Saetamme, Suuremetsa, Tuderna ja Vivva küla.
Suuremetsa külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 156 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Orava sovhoos.
26. märtsil 1992 moodustati Suuremetsa külanõukogu piirides Suuremetsa vald, kuid juba 30. aprillil 1992 nimetati Suuremetsa vald ümber Orava vallaks.
Leila Oja

Leila Oja (aastani 1993 Pavlovitš; sündinud 27. juulil 1966 Valgas) on Eesti sporditeadlane.

Elulugu

Leila Oja on teenistujate tütar.
Lõpetas 1984 Valga 1. Keskkooli, 1986 Tallinna Pedagoogilise Kooli algõpetuse erialal, 1991 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 1992–1994 magistrant, spordi- ja liikumisteaduste magister 1994 (TÜ), väitekiri "Tartu linna lasteaialaste kehalised võimed". Aastast 1994 TÜ kehakultuuriteaduskonna spordipedagoogika instituudi assistent, aastast 1995 lektor. Aastast 1995 doktoriõppes.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: motoorika ontogenees ja sellega seotult kehalise kasvatuse algõpetus eelkoolieas ja kooli nooremas astmes. Üle 20 teadustrükise.
Läti suursaatkond Tallinnas

Läti suursaatkond Tallinnas on Läti diplomaatiline esindus (suursaatkond)  Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Tõnismägi 10.
Tegutseb ka Eesti suursaatkond Riias.
Tõrva Noortevolikogu

Ajalugu

Tõrva linnas on tegutsenud ka varem Tõrva Noortevolikogu, kuid toona ei saanud organisatsioon ametlikku tunnustust. Uuesti hakati Tõrva Noortevolikogu looma 2009. aastal, kui kutsuti kokku ümarlaud, et arutada noorte tegemisi Tõrva linnas. 2010. aastal võttis Eesti Noorteühenduste Liit noortevolikogude moodustamise üle-eestiliselt enda prioriteediks ning igale maakonnale määrati oma noortevolikogude koordinaator. Lisaks avati projektifond, kus alustavatel noortevolikogudel oli võimalik taotleda rahastust. Tõrva linn otsustas Tõrva Avatud Noortekeskuse eestvedamisel 2010. aasta suvel samuti rahastust taotleda. Suve lõpul ja sügise alguses oli valminud esimene Tõrva linna Noortevolikogu põhimääruse tekst. 19. oktoobril 2010 otsustas Tõrva linnavolikogu kinnitada Tõrva Noortevolikogu põhimääruse ning anda seega organisatsioonile ametlik tunnustus.
Põhimääruses sätestati, et noortevolikogul on liikmeid 11 ja ametiaeg kestab 2 aastat. Esimestel valimistel osales 6 kandidaati. Esimest korda tuli noortevolikogu kokku 28. novembril 2010, mida peab Tõrva Noortevolikogu oma ametlikuks sünnipäevaks. Esimesel istungil valiti noortevolikogu esimeheks Karl Kirt ja aseesimeheks Kaspar Metsar.
8. jaanuaril 2011 otsustati kuulutada välja lisavalimised, mille eesmärgiks oli täita 5 puuduolevat kohta noortevolikogus. Samal koosolekul otsustati teha noortevolikogu oma leht www.torvanoored.ee. 
2011. aastal anti välja ka esimest korda Tõrva Noortevolikogu auhind. Esimene auhind läks Hilma Karule.
2012. aasta 25. märtsil jõustus noortevolikogu uus põhimäärus, millega suurenes noortevolikogu liikmete arv 15-le .
28. novembril 2012 astus ametisse II koosseis. 1. detsembril valiti esimeheks tagasi Karl Kirt ning aseesimeheks Triin Jaansalu. 
Jaanuaris 2013 loodi Tõrva Noorte Uudisteportaal, mille eesmärgiks on vahendada sotsiaalmeedia kaudu noortele uudiseid.
31. augustil 2013 astus tagasi noortevolikogu esimees Karl Kirt omal soovil. Uueks esimeheks valiti Romet Piller.
Augustis 2014 lükkas Tõrva Noortevolikogu koos vabatahtlikega käima Tõrva Raadio.
29. novembril astus ametisse III koosseis. 20. detsembril 2014 valiti uueks esimeheks Triin Jaansalu ja aseesimeheks Sirli Pippar.
22. detsembrist kuni 31. detsembrini sai Tõrva Raadios kuulata jõuluprogrammi.
29. novembril 2016 astus ametisse IV koosseis ja ühtlasi viimane koosseis Tõrva linnas.
Pärast 2017. aasta kohalike omavalitsuse volikogude valimisi moodustus uus vald nimega Tõrva vald. Tõrva vallavolikogu võttis 16. jaanuaril 2018 vastu uue Tõrva valla noortevolikogu põhimääruse. Pärast seda korraldati uue valla noortevolikogu valimised. Uus noortevolikogu asus ametisse 1. mail 2018.
Haugas

Välimus

Neil on sale kehaehitus, laiemad ja mitte kuigi pikad tiivad ning pikk saba, mille abil nad saavad hästi manööverdada. Pikkadel jalgadel on pikad ja teravad küünised, mida haukad kasutavad oma saagi kinnihaaramiseks ja surmamiseks. Terav ja konksus nokk on abiks söömisel. Emaslinnud on üldjuhul suuremad kui isased.

Toitumine

Haukad varitsevad sageli saaklooma, kelleks on peamiselt väiksemad linnud ja imetajad. Saaki püütakse lühikeste kiirete sööstudega.

Lend

Lendamisel lehvitavad nad tiibu küllaltki kiiresti (paigallend on lühike või puudub üldse).

Elupaigad

Elupaigaks on tavaliselt metsa või põõsastikega kaetud maastikud.