google/wiki40b huggingface dataset:
Isabelle A

Isabelle A (Isabelle Adam; sündis 25. mail 1975 Belgias Gentis) on flaami tantsumuusikalaulja.
12-aastase Isabelle'i avastas ühelt noorte talentide võistluselt veebruaris 1987 muusikaprodutsent Marc Van Beveren (Isabelle võitis selle võistluse). Ta laskis tüdrukul salvestada singli Nicca Costa lauldud laulu "On my own" kaveriga. Sellega osales ta novembris 1987 ajakirja Joepie võistlusel "Nationale Soundmix" ja võitis selle.
Oktoobris 1987 salvestas ta esimese oma singli "De Troika".
Aastal 1990 ilmusid singlid "Te Jong" ja "Hé lekker beest". Viimane oli üheksa kuud edetabelis ja sai plaatinaplaadiks. Aastal 1991 ilmus singel "Ik Weet Wat Ik Wil" (Ma tean, mida ma tahan), mis sai kuldplaadiks. Esik-CD "Isabelle A." sai plaatinaplaadiks.
Oma kolmanda singliga "Blank of Zwart" (Must või valge), mille ta laulis kuulsas saates "Panorama", väljendas ta oma rassismivastast hoiakut. Ka neljas singel "Stap voor stap" jõudis edetabeli tippu.
Pett

Pett ehk võipiim ehk petipiim on või valmistamise kõrvalsaadus, mis võib olla kas rõõsk või hapendatud.

Koostis

Pett sisaldab 91–92% vett ja 8–9% kuivaineid: piimasuhkrut ehk laktoosi, kõrge bioväärtusega piimavalke, fosfolipiide, mineraalaineid ja mitmeid B-rühma vitamiine. 
Klaasitäis petti annab umbes 60–70 kilokalorit. 
Pett sisaldab peaaegu sama palju kaltsiumi- ja fosforiühendeid kui piim. Petis on kaaliumi ja magneesiumi, lisaks sisaldab pett rohkesti inimorganismile vajalikku letsitiini. Inimene vajab letsitiini rakumembraanide ehituseks, aju talitluseks, koliini ehk B₄-vitamiini varude täiendamiseks, sapi koostises ja rasvade ainevahetuse reguleerimises.

Kasulikkus inimorganismile

Piimhappebakteritega hapendatud petti võivad tarvitada ka need inimesed, kellel on laktoositalumatus, kuna peti piimasuhkru sisaldus on piimast väiksem. Piimhappebakterid aitavad taastada soolestiku loomulikke mikrobiokooslusi ning soodustavad seedetegevust ja toitainete imendumist.

Kasutamine

Hapendatud petti kasutatakse küpsetiste valmistamiseks. Peti orgaaniliste hapete ja kergitusainete koosmõjul eralduvad gaasid muudavad küpsetise õhuliseks. Petti võib kasutada ka töötlemata. Lisades sellele kamajahu, moosi, marju, köögivilju või maitsetaimi, saab valmistada mitmesuguseid segujooke.

Eestis

Eestis müüdav hapendatud pett saadakse rõõsa võipiima hapendamisel bakterijuuretise abil. Juuretis sisaldab mitmesuguseid piimhappebaktereid. Koostise parandamiseks lisatakse petile enne hapendamist mõningal määral lõssi. 
Saadud segu ühtlustatakse, pastöriseeritakse kõrgel temperatuuril, jahutatakse ja seejärel hapendatakse. Hapnemisprotsess kestab tavaliselt 14–16 tundi ning hapendatud peti pH-väärtus jääb vahemikku 4,5–4,7.
Itk (ansambel)

Itk on Eesti raskemuusika ansambel. Ansambel asutati 2003.
Loigu-turbasammal

Loigu-turbasammal (Sphagnum inundatum) on turbasamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida rabadest ja siirdesoodest.
Rahvusvaheline eraõigus

Rahvusvaheline eraõigus on õigusnormide kogu, mis reguleerib suhteid erinevate riigisiseste õigussüsteemide vahel.
Piret Krutob

Piret Krutob (a-ni 1990 Piret Päeva; sündinud 19. aprill 1969 Tallinn) on endine eesti allveeujuja.
Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 47. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 
Ta alustas 1982. aastal allveesporditreeninguid Õnne Pollisinski juhendamisel.
Ta tuli aastatel 1987–1999 kiirusaladel 4 korda 4 ja allveeorienteerumises 8 korda Eesti NSV ja Eesti meistriks, sh tuli 1991. aastal Eesti absoluutseks meistriks. Ta sai 1985. aastal meistersportlaseks ja 1989. aastal suurmeistriks.  
Ta võitis 1992. aastal allveeorienteerumise maailmameistrivõistlusel kaardiharjutuses kuldmedali ja naiskonnaharjutuses hõbemedali. Samal aastal tuli ta ka maailmakarikavõistluse üldvõitjaks.

Isiklikku

Piret Krutobi abikaasa on endine allveeujuja Tiit Krutob.
Kompleksarv

Kompleksarv on reaalarvu üldistus, mida samuti nimetatakse arvuks: see on matemaatiline objekt kujul , kus  ja  on reaalarvud ning  imaginaarühik, mille puhul postuleeritakse, et . Kompleksarvude liitmine, lahutamine, korrutamine ja jagamine toimuvad seda omadust arvestades nii, nagu i oleks tavaline arv.
Kõikide kompleksarvude hulka tähistatakse .
Reaalarvu  nimetatakse kompleksarvu  reaalosaks ja reaalarvu  selle kompleksarvu imaginaarosaks (a = Re z, b = Im z). Iga kompleksarv  on määratud oma reaal- ja imaginaarosaga, see tähendab reaalarvude järjestatud paariga . Sellise paariga on määratud ka tasandi punkt. Seega on vastavus tasandi punktide või nende kohavektorite ja kompleksarvude vahel üksühene.
Kaht kompleksarvu  ja  nimetatakse võrdseteks, kui  ja .
Reaalarve saab vaadelda kompleksarvudena, mille imaginaarosa on 0. Teisi kompleksarve nimetatakse imaginaararvudeks. Imaginaararvudeks on nimetatud ka kõiki kompleksarve või siis kompleksarve, mille reaalosa on 0 ja imaginaarosa ei ole 0 (puhtimaginaararve).

Liitmine ja lahutamine

Kahe kompleksarvu  ja  summaks nimetatakse kompleksarvu .
Näiteks:

(2+3i) + (1−5i) = 2+1+(3–5)i = 3–2i
Analoogiliselt liitmisega toimub kompleksarvude lahutamine.

Korrutamine

Kahe kompleksarvu  ja  korrutis on kompleksarv .
Näiteks:

(2+3i)(1−5i) = 2·1+2·(−5i)+3i·1+3i·(−5i) = 2−10i+3i−15i² = 2−7i−15·(−1) = 17−7i.

Kaaskompleksi võtmine

Kompleksarvu  kaaskompleksarvuks nimetatakse kompleksarvu

Moodul

Kompleksarvu  mooduliks nimetatakse suurust

Jagamine

Kompleksarvude jagamine defineeritakse korrutamise kaudu. Kahe kompleksarvu  ja  jagatis on 
Jagatis on defineeritud juhul, kui c või d on nullist erinev.

Kompleksarvude korpus

Koos aritmeetiliste tehetega "+" (liitmine) ja "·" (korrutamine) on kompleksarvude hulk  korpus (kompleksarvude korpus), mis sisaldab reaalarvude korpust .
Kompleksarvude korpus on reaalarvude korpuse algebraline laiend, mis saadakse, kui adjungeerida reaalarvude korpusele polünoomi x²+1 juur i.
Kompleksarvude korpus on algebraliselt kinnine: mis tahes polünoom koefitsientidega kompleksarvude korpusest lahutub lineaarteguriteks. Mis tahes polünoomil astmega n≥1 on kompleksarvude korpuses vähemalt üks juur (d'Alemberti-Gaussi teoreem).
Vulfpeck

Taust

Ansambel sai alguse Michigani Ülikoolis, kus kõik asutajaliikmed muusikat õppisid. Vulfpecki peamine asutaja oli Jack Stratton. Ta oli inspireeritud 1960. aastate funk-ansamblite (nt The Funk Brothers, Wrecking Crew ja Muscle Shoals) rütmisektsioonidest.
Ansambli asutajaliikmete hulka kuuluvad veel Theo Katzman, Woody Goss ja Joe Dart. Tihedat koostööd teevad ansambliga Antwaun Stanley, Cory Wong ja Joey Dosik, kuid Vulfpecki püsikoosseisu nad ei kuulu.
Vulfpecki esimene avalik esinemine toimus Michigani muusikaklubis Blind Pig 2013. aasta oktoobris, millele järgnes esinemine New Yorgis Rockwood Music Hallis samal kuul.

Vaikusalbum "Sleepify"

2014. aasta märtsis avaldas bänd Spotify muusikakeskkonnas albumi, mis koosnes 30-sekundilistest klippidest, mille ainsaks sisuks oli vaikus, et koguda raha kontserditurnee korraldamiseks.
Spotify maksab bändidele iga kuulamiskorra pealt väikese summa raha. Vulfpeckil õnnestus selle albumiga koguda vähemalt 20 000 USA dollarit, mis võimaldas bändil korraldada tasuta kontserte üle kogu riigi. Spotify keeldus algul ansamblile raha maksmast ja eemaldas albumi keskkonnast, kuid lõpuks jäi õigus siiski Vulfpeckile ja raha saadi kätte. Selle aktsiooniga paljastas ansambli asutaja Jack Stratton nõrkuse Spotify autoritasusüsteemis, kuid hiljem pakkus ise ka parema lahenduse välja.

Liikmed

Jack Stratton (klahvpillimängija, trummar, kitarrist) on sündinud USA Ohio osariigi Cleveland Heightsis. Ta alustas trummimängu õppimist kolmandas klassis, tema suur eeskuju on olnud trummar Bernard Purdie. Jack Stratton vastutab suurema osa koosseisu mänedžeri- ja produtsenditöö eest.
Theo Katzman (kitarrist, trummar) on sündinud New Yorgis. Teismeeas hakkas Theo laule kirjutama ja mängis klaverit, kitarri ja trumme ning kuulus Ella Rioti koosseisu. Katzman tegeleb Vulfpecki kõrvalt ka soolotööga: 2017. aastal avaldas ta oma teise stuudioalbumi "Heartbreak Hits".
Woody Goss (klahvpillimängija) kasvas üles Skokie külas Illinois' osariigis. Ta alustas klaveriõpinguid 7-aastasena. Oma suurimaks eeskujuks on ta nimetanud džässpianisti Thelonious Monki. Woody oli algul huvitatud eeskätt džässmuusikast, kuid keskkoolis hakkas tõsisemalt tegelema funk-muusikaga. Ka Woody tegeleb Vulfpecki kõrvalt oma projektidega: 2016. aastal avaldas ta albumi "Solo Rhodes".
Joe Dart (basskitarrist) sündis Michiganis ja alustas basskitarriõpinguid 10-aastasena. Talle on suureks eeskujuks olnud ansambli Red Hot Chilli Peppers bassist Flea, aga ka Pino Palladino, Verdine White ja Rocco Prestia.
Casus belli

Casus belli (sõna-sõnalt sõjajuhtum) tähendab ladinakeelse väljendina tegu või sündmust, mis provotseerib või mida kasutatakse sõja põhjustamise õigustamiseks.
Casus belli hõlmab otseseid süütegusid või ähvardusi sõdakuulutava rühmitise, rahva või riigi suhtes. Casus fœderis hõlmab samas süütegusid või ähvardusi enda liitlase vastu – tavaliselt on see seotud vastastikuse kaitse paktiga. Mõlemat võidakse pidada sõjategevuseks.
Peaaegu samaväärne termin on causa belli ehk sõjapõhjus.
Gustav Lokotar

Gustav Lokotar (12. oktoober 1899 Kalvi vald, Virumaa – 12. oktoober 1969 Tallinn) oli Eesti laskur.
1934–1939 kuulus ta Eesti laskekoondisse. 
1935 pälvis ta Tallinna Spordipressi Klubi kuldmedali Eesti parima spordisaavutuse eest.
Aastast 2009 korraldab Kaitseliidu Viru malev temanimelist mälestusvõistlust. 
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Peakomponentide analüüs

Peakomponentide analüüs (Principal component analysis, PCA) ehk peakomponentide meetod on matemaatiline meetod, mis võimaldab suurest hulgast andmetest (andmekogust) saada võimalikult tõene vajalik informatsioon kasutades vaid mittekorreleeruvaid peakomponentide andmeid. Peakomponentide abil saadakse süsteemi iseloomustus, kusjuures kaotatakse minimaalselt informatsiooni.
Laža vald

Ajalugu

XIX sajandi esimesel poolel olid praeguse valla alal Apriķi, Langsēži, Padure ja Štakeldanga mõisad. Esimese maailmasõja järel olid neist moodustatud  Apriķi ja Laža vallad. Aastal 1935 oli Laža valla pindala 71,71 km²,  Apriķi valla pindala oli aga 77,5 km².  Aastal 1945 moodustati Laža vallas  Laža, Silenieki ja Strēlnieki külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Laža külanõukoguga likvideeritav Strēlnieki külanõukogu. Aastal 1974 liideti suurem osa külanõukogu territooriumist Aizpute linnaga. Aastal 1975 liideti külanõukoguga Apriķi külanõukogu, osa Laža külanõukogu maid liideti aga Kazdanga külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Aizpute piirkonda.

Mälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Apriķi kirik, selle piirdemüür, orelikapp, altar, lühtri klaasdetailid, kantsel ja härraste loož, Aizpute Klosteri mõisa keskaegsed kivikindlustised, Laža linnamägi, Dzintari linnamägi, Štakeldanga mõisa uksed ning Apriķi mõisa elumaja, sealhulgas selle frontooni reljeefkujutised ja muud kaunistused, üheksa ustekomplekti ning ahi . Kohaliku kaitse all on Neimaņi muinaskalmed, Gravase muinaskalmed ja hiiepaik Puuslikukask.

Loodus

Suurimad jõed on Rīva jõgi, Alokste ja  Tebra. Looduskaitse all on Štakeldanga park ja Langsēži park, lisaks kasvab seal arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Vallas asub 51 hektari suurune Tebra tammiku hoiuala.

Külad

Vallas on seitse küla. Valla keskus Apriķi on staatusega (vidējciems ) ja seal oli 2018. aastal 88 elanikku. Staatusega mazciems on kolm küla - Mazdzērve 8 elanikuga aastal 2005, Padure 34 elanikuga aastal 2018 ja Štakeldanga 30 elanikuga aastal 2018. Mežgaļi küla on staatusega vasarnīcu ciems ja aastal 2005 oli seal neli elanikku. Kaks valla küla on staatusega skrajciems – Dzirkaļi 12 elanikuga aastal 2005 ja Lanksēži 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Muinsuskaitse aastaraamat 2004

Segadus lehekülgede nummerdusega

Ametlikult on aastaraamatul 116 lehekülge, kuid nende hulka on loetud ka kaante sise- ja välisküljed. Reaalselt on aastaraamatul 112 lehekülge (lk 3-114).
Vareslased

Fossiilsed vareslased

Esimesed teadaolevad vareslased pärinevad keskmiotseenist 17 miljonit aastat tagasi. Nad kuuluvad väljasurnud perekondadesse Miocorvus (leitud Prantsusmaalt) ja Miopica (Ukrainast), mis võivad olla tänapäeva vareslaste esivanemad, aga see võib olla lihtsalt sarnasus konvergentse evolutsiooni tagajärjel.
Miotseeni ja pliotseeni piirilt on leitud juba tänapäevaste perekondade esindajaid, ehkki veel mitte tänapäevaseid liike.
On oletatud, et vareslased tekkisid Austraalias. Sealt levisid nad peaaegu üle kogu maailma ja see juhtus kiiresti, sest juba pliotseeni algusest on leitud vareslaste fossiile isegi Põhja-Ameerikast. Esialgsed vareslaseliigid surid Austraalias välja, kuid lõpuks levisid vareslased Austraaliasse tagasi.

Levik

Vareslased on levinud kõigil kontinentidel peale Antarktika ja paljudel saartel. Neid on sadakond liiki, kes kuuluvad umbes 20 perekonda.
Eestis levinuimad vareslased on ronk, hallvares, künnivares, hakk, harakas, pasknäär ja pähklimänsak.

Välimus

Vareslastel on jässakas keha, tugevad jalad ja massiivne nokk. Nad kaaluvad 50 g – 1,5 kg. Sulestik on valdavalt tume, küütlevalt must või must ja hallilaiguline. Ainult harakad ja näärid on värvilised. Suguline dimorfism avaldub üksnes suuruses – isaslinnud on suuremad.
Paljudel vareslastel on keele all paun, milles toitu kanda. Näiteks pähklimänsakul on selles paunas loendatud isegi üle saja seedripähkli.
Kõige sagedamini on vareslaste sulestik must, hall ja valge. Troopikas elab siiski ka selliseid vareslasi, kelle sulestikus on näiteks helesiniseid, lillasid ja smaragdseid toone.

Toitumine

Elupaiga ja toidu suhtes pole vareslased nõudlikud. Enamasti on nad segatoidulised ja kõigesööjad. Seetõttu on mitu vareslaste liiki hästi kohanenud inimtegevusega, elades linnades ja toitudes inimtegevuse jäätmetest. Talviti rändavad mitmed vareslased linnadesse, kus näiteks hakk, hallvares ja künnivares moodustavad seltsinguid.
Ameerika teadlaste uurimus näitas, et vareslased on "kõige kõigesööjamad" linnud. Nad söövad leiba, makarone, praekartuleid, võileibu, koeratoitu, jõusööta ja muud inimeste toodetud toitu, mis sageli teistele lindudele vastuvõetavad pole.

Pesitsemine

Enamasti pesitsevad vareslased eraldi, mõned ka kolooniatena. Paarid on püsivad, pesa enamasti puu otsas, kuid vahel ka põõsastes, puuõõntes, kaljudel, lõhedes ja ehitistes. Üldiselt pesitsetakse kord aastas, kuid esimese kurna hukkumisel munetakse järelkurn. Kurnas on 3–9 muna.
Vanalinnud sulgivad kord aastas.

Laul

Vareslaste hääl on üldjuhul kare ja mitte kuigi meeldiv. Sellegipoolest kuuluvad nad (nagu kõik värvulised) laululindude hulka ja vareslaste seas on ka neid, kes meloodiliselt laulda võivad. Vareslased suudavad sageli osavalt imiteerida hääli, sealhulgas inimkõnet.

Iseärasused

Vareslasi peetakse kõige intelligentsemaks ja õppimisvõimelisemaks linnurühmaks. Nende aju ja kehamassi suhe on umbes võrdne ahvide ja koerte omaga, jäädes siiski maha inimesest. Vareslaste pojad kasvavad kaua aega vanematega koos ja võivad õppida oma vanematelt, aga parvelindudena ka teistelt lindudelt. Mitmel vareslaste liigil on keeruline parvesisene hierarhia.
Ühistegevus

Ühistegevuse mõju

Ühistegevuse üheks kandvaks ideeks on ühistu liikmetele nende vajaduste rahuldamise otstarbel omahinnaga teenuste osutamine. Majanduslike ühistute kaudu saab iga ühistu liige lisasissetulekut, mis parandab tema perekonna majanduslikku olukorda. Hästi korraldatud sotsiaalühistute kaudu saavad aga inimesed paremini rahuldada oma kultuurilisi, sotsiaalseid ja harrastusvajadusi. Heal tasemel ja mitmekülgse poliitilise ühistegevuse kaudu (erakondade kohalikud grupid) on võimalik paremini korraldada ka kohalikku omavalitsuslikku elukorraldust. Kohalikud inimesed, kes on liitunud poliitiliste erakondadega, saavad ise osaleda oma elu korraldamisel ja vahetult mõjutada külade, valdade, alevite ja linnade elu.
Ühistulistel ühendustel on oma piirkonnale suur mõju. Tänu ühistutele, mille liikmeteks on kohalikud elanikud, jääb kogu ühistegevuse kaudu teenitav raha kohalike elanike kätte, seega ka kohaliku elu edendamiseks. Kohalikke projekte võimaldavad finantseerida hoiu-laenuühistud. Kohalike ühistute puhul paraneb ka piirkonna tööhõive. Ühistutes leiavad sageli tööd ka need inimesed, kes ei ole ühistute liikmed-omanikud. Kuna maksudest laekub suur osa kohalike omavalitsuste eelarvesse, siis aitab seegi kaasa piirkonna arengule. Hästi korraldatud ühistegevuse kaudu on igal ühiskonna liikmel võimalik oma majanduslikku olukorda parandada ning aktiivselt osaleda ka sotsiaalelus ja poliitikas.
Tervise Paradiis

Tervise Paradiis on Pärnus asuv hotell-veekeskus. 
Kompleks avati 2004. aastal. Kompleks kuulub Tervise Paradiis OÜ-le.
Andri Fedoriv

Andri Romanovõtš Fedoriv (ukrainapäraselt Андрій Романович Федорів; venepäraselt Андрей Романович Федорив; sündinud 11. augustil 1963 Lvivis Ukrainas) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa sprinter.
Ta oli neljakordne Nõukogude Liidu sisemeister. 1986. aastal võitis ta 200 meetri jooksus Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus pronksmedali.
Massimo Gramellini

Massimo Gramellini (sündinud 2. oktoobril 1960 Torinos) on itaalia ajakirjanik ja kirjanik.
Ta sündis aastal 1960 Torinos. Ta jäi 9-aastaselt emata. Ta lõpetas Torinos lütseumi ja õppis seejärel õigusteadust.
Pärast ülikooli lõpetamist tegutses ta ajakirjanikuna.
Esimese romaani avaldas ta aastal 2010. Aastal 2012 ilmus talt romaan "Fai bei sogni", mis ilmus eesti keeles pealkirja "Ilusaid unenägusid" all aastal 2015 sarjas "Punane raamat", raamatu tõlkis itaalia keelest Auli Haabpiht.
Eesti Kaubandus-Tööstuskoda

Eesti Kaubandus-Tööstuskoja juhid läbi aegade

Konstantin Päts
KTK ajutise elluviimise komitee esimees
Koja nõukogu esimees 1925–1929
Tallinna börsikomitee esimees 1925–1931
Koja aunõunik
Joakim Puhk
KTK juhatuse esimees 1925–1929, 1931–1940
Koja nõukogu esimees 1929–1931
Leo Sepp
juhatuse esimees 1929–1931
Johan Sihver
nõukogu esimees 1931–1940
Maks Hurt
KTK direktor 1925–1938
Valdemar Simsivart
KTK direktor 1938–1940
Peeter Tammoja
KTK juhatuse esimees 1989–1995
Toomas Tamsar
KTK peadirektor 1994–1998
Mart Relve
KTK peadirektor 1998–2002
Siim Raie
KTK peadirektor 2002–2011
Toomas Luman
KTK juhatuse esimees alates 1995. aastast
Mait Palts
KTK peadirektor alates 2011. aastast

Kaubanduskoja eesmärk

Kaubanduskoja eesmärk on Eesti ettevõtluse edendamine ning kaasaaitamine ettevõtjasõbraliku majanduskeskkonna loomisele ja säilitamisele.
Kloorlubi

Kloorlubi ehk pleeklubi ehk kaltsiumkloriidhüpoklorit on segasoolade hulka kuuluv anorgaaniline ühend valemiga (CaCl)OCl ehk CaCl₂ ∙ Ca(OCl)₂. Seda võib vaadelda kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumkloriidi ja kaltsiumhüdroksiidi seguna.

Kasutamine

Kasutatakse peamiselt pleegitina ning desinfitseerimisvahendina.
Katkevenivus

Katkevenivus on protsentides ilma ühikuta suurus materjali plastsuse iseloomustamiseks, mis näitab, kui mitu protsenti on võimeline mingi materjal venima enne purunemist.
Katkevenivust määratakse proovikeha tõmbega, mõõtes pärast katkemist pikkuse juurdekasvu ja arvutades selle suhte algpikkusesse.
Terastel on katkevenivus 7...24%.
Pära Trust

Loominguline Kultuurijäätmete Ümbertöötlemise Koondis Pära Trust, ka Päratrust, oli Tallinna punkbänd. Ansambli soololaulja oli Jaak Arro. Ansambel tegutses selle nime all 1981. aastani. Seejärel muudeti koosseisu, solistina hakkas laulma Hardi Volmer ja ansambli nimeks sai Turist.
Aktsidents

Ajalugu

Aktsidentsi mõiste esineb esmakordselt Aristotelese filosoofias (vanakreeka keeles to symbebēkos). Aktsidents vastandub seal substantsile (vanakreeka keeles ousia) ning aktsidentside hulka kuuluvad kõik olevad, mis kuuluvad teistesse kategooriatesse peale substantsi. Need asjad ei ole iseseisvalt, vaid substantsis.
Tänapäeva analüütilises filosoofias vaadeldakse aktsidentsi aktsidentaalse omadusena (juhusliku, kontingentse omadusena) ning mitteolulise (mitte-olemusliku omadusena), mis võib olla mööduv.
Külli Tammur

Külli Tammur (sünninimi Külli Urvik; sündinud 22. aprillil 1983) on Eesti riigiametnik ja poliitik, alates 30. oktoobrist 2017 Lääne-Harju vallavolikogu esimees.
Ta lõpetas aastal 2010 Tallinna Ülikooli, ta on töötanud viimastel aastatel Keskkonnaagentuuri projektijuhina.
Aastatel 2009–2017 oli ta Padise vallavolikogu esimees. Nii 2009. aasta kohalikel valimistel kui ka 2013. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu "Koostöö" nimekirjas, sai 2009. aastal 22 häälega asendusmandaadi ja 2013. aastal 46 häälega otsemandaadi.
2017. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas valimisliidu "Valimisliitude Ühendus" nimekirjas, sai kokku 134 häält ja pääses selle tulemusega vallavolikogusse. Vallavolikogu esimesel istungil valiti ta ühehäälselt volikogu esimeheks.
Malinaŭka

Ajalugu

Piirkonna varasemast asustusest annavad tunnistust XI sajandist pärit kurgaan ja üks muinasasulat, mis avastati aastal 1986. See oli kasutusel X-XII sajandil.
Linnaosa asuti rajama XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel. Pärast aastat 1986 asus sinna elama massiliselt Tšornobõli katastroofi järel ümberasustatud inimesi.
Jaan Eslon

Jaan Eslon (4. märts 1952 Falköping, Västergötland, Rootsi - 24. september 2000 Las Palmas, Kanaarid) oli eesti päritolu Rootsi maletaja, rahvusvaheline meister (1977). 
Ta oli alates 1977. aastast elukutseline maletaja ja elas Hispaanias.
Sai 1978. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.
Investigation Discovery

Investigation Discovery (ID) on Ameerika Ühendriikide telekanal, mida omab Discovery, Inc.. ID näitab kriminaalse sisuga dokumentaalsaateid, mis peamiselt keskenduvad vägivaldset laadi kuritegudele nagu mõrvad, vägistamised, inimröövid jne.
Kanal läks esmakordselt eetrisse 1996. aastal nime all Discovery Civilization Network: The World History and Geography.
2015. aasta veebruari seisuga oli ID vaatamiseks võimalus 86 miljonil Ameerika Ühendriikide leibkonnal, mis omakorda on 73,9% kõigist telekat omavatest leibkondadest.
Suhteline vaesus

Suhteline vaesus (inglise relative poverty) olukord, kus elamistingimused on alla ühiskonna keskmist elatustaset või üldiselt aktsepteeritud ja soovitud taset. Inimesed võivad kogeda end suhteliselt vaestena ka siis, kui nad ei kannata puuduse all, kuid samas elavad teised inimesed märkimisväärselt jõukamalt. See määratlus ei seosta vaesust ainult füüsiliste vajadustega, vaid ka ühiskonna normide ja ootustega.
Makanruši saar

Makanruši saar (vene keeles Маканруши ehk Маканру ehk Макансу, jaapani keeles 磨勘留島) on Suur-Kuriilide Põhjarühma asustamata saar Venemaa idaosas. Kuulub Sahhalini oblasti koosseisu. 
Jevreinovi väin eraldab Makanruši saart Onekotani saarest, mis on 29 km kagu pool, Neljas Kuriili väin eraldab seda Paramuširist (60 km kirdesuunas). 20 km kaugusel lääne pool asuvad Avosi kaljud.
Saare pindala on 49 km², pikkus põhjast lõunasse 10 km, läänest itta 7,5 km. Saare moodustab kustunud vulkaani (Makanruši mägi, 1169 m) veepealne osa. 
Kvaliteetse joogiveega Pitjevoi oja suubub Vostoki lahte saare kaguosas. Teiste ojade vesi sisaldab palju väävlit.
Saarel elutsevad rebased ja väikesed närilised. Mäe jalamil kasvavad lepad, rannikul on niidud, kus kasvavad murakas, kukemari, kirju liilia, nõges, lobeli upsujuur. Ranna ääres kasvab lehtadru.
Leelo Olm

Elulugu

Lõpetas 1962 Tallinna 7. Keskkooli, 1967 TPI plastmasside tehnoloogia erialal, tselluloositehnoloogia eriala litsentsiaat (1984, Stockholmi Ülikool), Ph.D. samal alal (1999, samas). Oli 1962–64 Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi laborant, 1967–68 insener, 1969 TPI orgaanilise keemia kateedri teadur. Asus 1970 Rootsi, oli 1971 Asea Atomi (Västerås) ja 1971–72 Sandviken Coromantis insener, 1972–79 Rootsi Puidumassi ja Paberi Uurimise Instituudi (SPPRI) teadur, 1979–80 Austraalias CSIRO keemilise tehnoloogia osakonna ja 1982–83 Sydney Ülikooli toiduainete tehnoloogia kateedri teadur. Aastast 1983 taas Rootsis SPPRI vanemteadur. Üle 25 teadustrükise, kahe patendi (1 rahvusvaheline) kaasautor.