google/wiki40b huggingface dataset:
Leo Anvelt

Leo Anvelt (tegelik nimi Leopold Anveldt;  4. september 1908 Türi – 3. juuni 1983 Tartu) oli eesti kirjanik, kirjandusteadlane ja filosoof.

Biograafia

Anvelt õppis 1926–1933 Tartu Ülikoolis ning omandas 1936. aastal mag. phil. kraadi filosoofias.
Peamiselt on ta kirjutanud psühholoogilisi romaane ja novelle, tõlkinud filosoofilist ja ilukirjandust ning avaldanud ka kultuurilooliste uurimuste kogumiku "O. W. Masing ja kaasaegsed" (1979).
Brahma õlu

Ajalugu

Aastal 1914 alustas Brahma maltzbier-i tootmisega, pärast seda algas firma laienemine üle maailma. Brahma õlletehas ostis ka Germania (hilisema Guanabara) õllemargi, mis oli esimesi Brasiilia õllemarke.
Aastal 1934 tuli Brahma välja uue, pudelisse pandud vaadiõllega Brahma Chopp, millest sai Brasiilia turu populaarseim õlu.
Aastal 1989 ostsid Jorge Paulo Lemann, Carlos Alberto Sicupira ja Marcel Herrmann Telles Companhia Cervejaria Brahma 50 miljoni $ eest.
Boa

Kirjeldus

Boad elavad looduses valdavalt soojema kliimaga metsades, nii maapinnal kui puudel. Neid leidub Mehhikos, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Madagaskaril ja Réunioni saarel.

Kehaehitus

Boa võib kasvada kuni 4,5 m pikaks. Keel on kaheharuline, kasutab ta seda selleks, et haista.

Eluviis

Neid peetakse valdavalt öise eluviisiga roomajateks, kuid sobival päikeselisel päeval võib neid kohata päikesevanne võtmas.

Toitumine

Boa pole just kõige osavam jahimees, kuid võib mitmeid nädalaid söömata olla. Nad on valdavalt loomtoidulised ja saaklooma haaravad nad rahulikult oma haardesse (keerdudesse) ja püüavad saaklooma lämmatada. Saagiks langevad suured sisalikud, linnud, väiksed imetajad. Tavaolukorras boa inimest ei ründa, välja arvatud siis, kui ta on väga näljane või põgenemistee puudumisel.

Vaagnakannus

Boal on tagakeha küljes, kloaagi läheduses paarilised väiksemõõtmelised vaagnakannused (Pelvic spurs), mis on neil kohati abiks kopulatsioonil.

Poegimine ja pojad

Boad on eluspoegijad (ovovivipaarid). Pojad kooruvad munadest juba enne sündi, emaslooma kehas. Vastsündinud boad on üsna kohe peale sündi iseseisvad loomtoidulised indiviidid. Harilikult on poegi 20–50 ning nad on juba 50 cm pikad

Termini ajalugu

Nimetust 'boa' olevat Mark O'Shea arvates kasutanud juba Plinius Vanem (23–79 pKr) oma teose "Naturalis historia" 8-köites.
Onu

Onu on ema vend.
Sageli kasutatakse sõna ka isa venna (lelle) tähenduses.
Lääne-Frangi riik

Karl III valitsusaeg

Ludwig Sakslase poeg Karl III Paks 882–887 Ida-Frangi kuningas, Frangi keiser 879–887 oli viimane valitseja, kes suutis taastada ajutiselt Frangi impeeriumi ühtsuse (välja arvatud Alam-Burgundia). Karl III suutis rohkem tänu õnnele kui isiklikele omadustele Frangi impeeriumi ühtsuse küll taastada, kuid ta osutus saamatuks monarhiks. Tema katsed peatada viikingite ja araablaste röövretki kukkusid läbi ning tema vennapoeg Arnulf haaras 887. aastal Ida-Frangi riigis võimu enda kätte. Karl ei teinud midagi, et seda vältida või oma võimu taastada, ning taandus Neidingeni, kus ta suri 888. aasta algul. Sellega oli Karl Suure loodud impeeriumil ka lõpp. 
885. aastal tegid viikingid rüüsteretke Neustria aladele ning piirasid Pariisi.  
Karl III Paksu surma järel valisid Lääne-Frangi ülikud kuningaks (888–898) Pariisi krahvi Odo. Odo suri 898 ja tal oli kaks poega, kellest mõlemad elasid isast kauem, aga kumbki ei saanud täiskasvanuks. Charles ei saanud siis nooruse tõttu riiki valitseda ja tema eestkostjaks nimetati Ramnulf II, kes ei tunnistanud Odot kuningana. Ramnulf suri juba 890, sest mürgitati. Peatselt suri ka tema ainus seaduslik laps, poeg Ramnulf III. Kuid 893 krooniti Charles Ida-Frangi kuninga Arnulfi toetusel Lääne-Frangi kuningaks. Täieliku tunnustuse kuningana sai ta siiski alles pärast Odo surma.
Westin Hotels & Resorts

Westin Hotels & Resorts on 1930. aastal asutatud rahvusvaheline hotellikett, mille omanik on Marriott International.
2017. aasta seisuga opereerib Westin Hotels & Resorts 269 hotelli maailmas.
Plütt

Plütt (Limicola falcinellus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta haruldane, ent on seal iga-aastane läbirändaja.
Lodja metskond

Lodja metskond  moodustati 1919. aastal. Metskonna koosseisu võeti endise Kariste ja Kilingi riigimetskonna metsad, hiljem liideti osa Voltveti mõisa metsadest.
Metskonna kantselei asus Kariste-Lodjal.
Noorteühendus ELO

Noorteühendus ELO (varem ka: Edukate Laste Organisatsioon (lühend: ELO), Eesti Laste Organisatsioon) on aastal 1988 Hiiumaal Õngul asutatud ühendus.
Pärast asutamist 1988 jäi ELO üleliidulise pioneeriorganisatsiooni sõltumatuks liikmeks; aastal 1989 liikmestaatus lõppes. Aastal 1989 võttis ELO juhtimise üle Tallinna Huvikeskus "Kullo".
ELO põhikirja järgi on ühenduse tegevuse eesmärk on aidata kaasa lapse igakülgsele arengule, demokraatia õpetamisele, humaanse maailmavaate kujunemisele.
Carrefour

Carrefour S.A. on riikidevaheline jaekaubandusettevõte, mille peakorter asub Prantsusmaal Boulogne-Billancourtis. See on üks maailma suuremaid supermarketikette ning käibelt suuruselt neljas ja kasumilt suuruselt kolmas jaekaubandusettevõte. Carrefour tegutseb peamiselt Euroopas, Argentinas, Brasiilias, Hiinas, Dominikaani Vabariigis, Araabia Ühendemiraatides, Kataris ja Saudi Araabias, kuid ketti kuuluvaid poode leidub ka Põhja-Aafrikas ja Aasias. Carrefour tähendab prantsuse keeles ristteed või väljakut.
Esimene Carrefour avati 1. jaanuaril 1958 Annecy linnas.
Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted
Accor
 •  Air Liquide
 •  Alstom
 •  ArcelorMittal
 •  AXA
 •  BNP Paribas
 •  Bouygues
 •  Capgemini
 •  Carrefour
 •  Crédit Agricole
 •  Airbus Group
 •  Électricité de France
 •  Essilor
 •  France Télécom
 •  GDF Suez
 •  Gemalto
 •  Groupe Danone
 •  L'Oréal
 •  Lafarge
 •  Legrand
 •  LVMH
 •  Michelin
 •  Pernod Ricard
 •  PPR
 •  Publicis
 •  Renault
 •  Safran
 •  Saint-Gobain
 •  Sanofi
 •  Schneider Electric
 •  Société Générale
 •  Solvay
 •  STMicroelectronics
 •  Technip
 •  Total
 •  Unibail-Rodamco
 •  Vallourec
 •  Veolia Environnement
 •  Vinci
 •  Vivendi
(21. jaanuar 2013)
Koksi talu tamm

Koksi talu tamm (ka: Lemsi küla tamm) on kaitsealune tamm Kihnu saarel Lemsi külas. 
Tamme ümbermõõt on 389 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 21 m.
Aigi Rahi-Tamm

Aigi Rahi-Tamm (aastani 1987 Petrova, 1987–2004 Rahi, sündinud 3. augustil 1965 Võrus) on Eesti ajaloolane.

Elulugu

Lõpetas 1983 Võru 1. Keskkooli ja 1990 Tartu Ülikooli; M.A. (ajalugu, 1996, TÜ), väitekiri "1949. a. märtsiküüditamine Tartu linnas ja maakonnas", Ph.D. (ajalugu, 2004, TÜ), väitekiri "Teise maailmasõja järgsed massirepressioonid Eestis: allikad ja uurimisseis" Tartu, 2004. 
Oli 1990–1991 Tartu Ülikooli ajaloo ja rahvastikuteaduse labori teadur, 1991–1893 labori juhataja, aastast 1993–2004 ajaloo osakonna arhiivinduse õppetooli teadur, 2005– vanemteadur. 1991–2000 ajakirja Kleio (hiljem Ajaloolise Ajakirja) abitoimetaja, 1998–2004 Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riikliku Komisjoni liige.
Ta on Tartu Ülikooli Ajaloo ja arheoloogia instituudi arhiivinduse osakonna dotsent ning alates 2014. aastast osakonna juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: 1940.–50. aastate repressioonipoliitika Eestis ja sellega seonduvad probleemid.
Maamiin

Maamiin on maapinnale või vahetult maapinna alla reeglina peidetuna paigutamiseks valmistatud lõhkekeha, eesmärgiga hävitada seda mõjutavat vastase elavjõudu või tehnikat.

Üldikirjeldus

Maamiine on lihtne ja odav valmistada ning nad on üsna efektiivsed relvad, mida on lihtne paigaldada üle suurte maa-alade. Miine paigaldatakse tüüpiliselt käsitsi ning nad paigutatakse enamasti grupina, mida kutsutakse miiniväljaks.
Maamiine kasutatakse sõdurite, masinate või tankide hävitamiseks. Miinid plahvatavad üldiselt automaatselt, kui seadmele survet avaldada (näiteks sõdur astub miinile peale). Seade tekitab kahju otsesest plahvatusest või kildude levikust, mis on laiali paisatud plahvatuse tõttu.
Maamiinide kasutamine on üldiselt olnud vastuoluline. Nad võivad jääda ohtlikuks veel aastaid pärast sõja või konflikti lõppu. Rohkem on maamiinide ohvriteks langenud just tsiviilisikud. Isegi tänapäeval on keeruline kõrvaldada vanu miine, sest see on riskantne ja nõuab aega.

Tankitõrjemiin

Tankitõrjemiinide valmistamist alustati pärast tankide leiutamist Esimeses maailmasõjas. Tankitõrjemiinid on üldiselt suuremad kui jalaväemiinid ning vajavad plahvatamiseks suuremat survet. Selline miin on mõeldud tanki liikumisvõimetuks tegema või hävitama. Enamik tankitõrjemiine vajab 158–338 kg survet. See tähendab, et plahvatust ei toimu, kui sõdur sealt üle jookseb.

Jalaväemiin

Jalaväemiinid on mõeldud selleks, et tõrjuda jalaväge teatud kohast eemale. Need miinid võivad tappa või vigastada ning nad aktiveeruvad survejõu abil. Veel on olemas targad miinid, mis automaatselt muutuvad kahjutuks kindla aja möödudes. Tihti on need miinid disainitud nii, et nad ei tapaks vastaste sõdureid, kuid vigastaksid neid. Sel juhul peavad vastased kulutama meesjõudu ja ressursse, et vigastatud mehed lahinguväljalt ära viia. Mõned jalaväemiinid on võimelised vigastama ka masinaid või nende rattaid.
Jalaväemiinid saab jaotada kolme kategooriasse. Esiteks on plahvatusega miinid. See on kõige tavalisem ning levinum tüüp jalaväemiinidest. Miin aktiveerub siis, kui keegi astub selle peale. Teine on hüplev miin, mis lendab umbes meetri kõrgusele õhku, kui see on aktiveeritud. See on mõeldud pea või kere vigastamiseks. Kolmas on kildmiin, mis aktiveerimisel viskab laiali killud igas suunas. Need miinid võivad tekitada vigastusi kuni 200 meetrini. Miinis olevad killud on üldiselt metallist või klaasist.
Esimene Rootsi ristiretk

Esimene Rootsi ristiretk oli 1150. aasta paiku toimunud võib-olla müütiline sõjaline retk, mida on traditsiooniliselt nähtud Soome vallutamisena Rootsi poolt ning paganlike soomlaste ristiusku pöördumisena. Vastavalt legendile juhtis ristiretke kuningas Erik IX. Teda saatis Uppsala piiskop Henrik, kes jäi soome ning kellest sai seal ka märter.
Teadlased arutlevad jätkuvalt selle üle, kas see ristisõda üldse toimus. Seda ei tõenda mingidki arheoloogilised andmed ja ükski säilinud kirjalik allikas ei kirjelda Soomet Rootsi võimu alla kuuluvana ajal enne 1240. aastaid. Veelgi enam, allikates, mis on koostatud enne 1250. aastaid, ei mainita ei Soome piiskopkonda ega piiskoppi Rootsi vastavate institutsioonide kõrval.
Sel ajal oli leidangi juhatamine jarli kohustus. See andis tõuke teooriale, et Erik viis retke läbi enne kui ta sai kuningaks või trooninõudlejaks. Legend ise ei sisalda viidet retke toimumise aastale ning püüd seda dateerdia täpse aastaga 1150. aastatel on hilisem teoretiseering. Kõik, mis on kuningas Eriku ja piiskop Henriku kohta teada, on see, et nad olid mingil hetkel 12. sajandi keskpaigas Rootsis kõrgel positsioonil.
Idapoolsete sõjaretkedega oli reeglina seotud Linköpingi piiskop, mitte Uppsala piiskop.
12. sajandi keskpaik oli Läänemere põhjaosas väga vägivaldne aeg, mil soomlased ja rootslased olid sageli konfliktis Novgorodiga; sel ajal võis toimuda Rootsi sõjaretk Soome vastu. Novgorodi esimeses kroonikas leidub lugu, mille järgi rüüstas aastal 1142 60 laevast koosnev Rootsi laevastik eesotsas "printsi" ja piiskopiga vaid kolme Novgorodi kaubalaeva kusagil "teiselpool merd", olles ilmselt mingil tähtsamal retkel.
Minneapolis

Ajalugu

Piirkonna ainsad elanikud olid dakootad kuni prantslaste saabumiseni u 1680. aastal. 1820–1825 ehitati Minnesota jõe suudmesse Mississippi äärde Fort Snellingi kindlus, mis aitas kaasa linna kasvule. 1837–1851 olid siuud sunnitud oma maadest loobuma ja taanduma lääne poole.
Infobalt

Infobalt on organisatsioon, mis tegeleb Balti riikide kultuuri vahendamisega Saksamaale. Organisatsioon on tegev alates 1990. Ühingu kontor asub Saksamaal Bremenis.
Organisatsioon korraldab muu hulgas aastast 2012 Saksamaal toimuvaid Eesti filmipäevasid.
Kloostrimets

Kloostrimets ehk Pirita-Iru parkmets on metsaala Tallinnas Pirita linnaosas. Kloostrimets asub valdavalt Kloostrimetsa asumis, väiksem osa jääb Mähe asumisse.
Kloostrimets on saanud nime Pirita kloostri järgi.  Keskajal kuulusid praeguse Kloostrimetsa alad Pirita kloostrile.
Ametliku põhinimena tähistab Kloostrimets praegu Kloostrimetsa teest põhja poole jäävat metsamassiivi, mille pindala on umbes 2,18 km².
Ajalooliselt on Kloostrimets olnud suurem, ulatudes lõunas Pirita jõeni ja hõlmates muuhulgas tänase Metsakalmistu ala. Kloostrimetsa tee rajamine 1934. aastal poolitas Kloostrimetsa metsaala kaheks osaks. Metsakalmistu rajamisega 1939. aastal muudeti osa metsaalast kalmistuks ning aastate jooksul on kalmistu ala laienenud (algselt planeeritud 24,2 ha, nüüd 47,7 hektarit). Kloostrimets kuulub Tallinna linna piiresse 2. märtsist 1945.
Suurem osa Kloostrimetsast jääb Pirita jõeoru maastikukaitseala Viimsi metsa piiranguvööndisse, kuid metsaala on avalikus kasutuses. Kaitsealustest lindudest pesitsevad Kloostrimetsas laanepüü, väike-kärbsenäpp, musträhn ja õõnetuvi.
Kloostrimetsas toimus 1926. aastal Eesti esimene orienteerumisvõistlus.
Rohutirts (perekond)

Rohutirts (Chorthippus) on tirtslaste sugukonda kuuluv sihktiivaliste putukate perekond. Rahvapäraselt kutsutakse rohutirtsudeks aga enamasti kõiki tirtsulisi.
Samojeedi keeled

Keeleajalugu

Uurali keelkonna sisemiste jagunemiste kohta pole täielikku selgust, kuid keeleteadlaste hulgas pikka aega peaaegu üldiselt levinud arvamuse kohaselt oli esimene jagunemine samojeedi ja soome-ugri keelteks. Selle seisukoha järgi arvatakse samojeedi keeli põlvnevat osalt migratsiooni ja osalt keelelise ekspansiooni kaudu ida poole levinud Uurali algkeelest, mis oma leviku käigus omandas eripärased jooned ja eripärase sõnavara. 
Samojeedi algkeelt kõnelnud kogukond pidi Daniel Abondolo hinnangul olema väga väike ning tema arvates pole põhjust uskuda, et see märkimisväärselt suurenes enne lahknemist, mis võis toimuda sajanditel vahetult enne Kristust.
Juha Janhuneni järgi võib samojeedi keelte ühissõnavaraks kindlalt pidada 650 juurmorfeemi, millest 150 on ühised Uurali algkeelega. Selline soome-ugri ja samojeedi keelte ühise sõnavara võrdlemisi väike osatähtsus viitab levinud arvamuse kohaselt sellele, et Uurali keelte esialgne hargnemine soome-ugri ja samojeedi haruks võis toimuda kuus aastatuhandet tagasi või veel varem, arvestades algsamojeedi rahvastiku arvatavaid sotsioloogilisi ja demograafilisi omadusi ja sellest tulenevat võimalikku muutuste kiirust. Hiljem on Janhunen oma seisukohta mõneti muutnud ning Uurali algkeele lagunemise ja samojeedi algkeele tekke ajaks hinnanud umbes 3000 aastat eKr. Janhuneni arvates jagunes samojeedi algkeel 6–9 eraldi keeleks veidi rohkem kui 2000 aastat tagasi.
Viimasel ajal on osa keeleteadlasi asunud toetama seisukohta, et Uurali algkeele jagunemine ei alanud samojeedi haru eraldumisega, vaid lääne-, kesk- ja idauurali algkeelte tekkega. Selle mudeli järgi eraldus samojeedi algkeel alles idauurali harust ja umbes II aastatuhande keskpaigas eKr. Kui traditsiooniline arusaam rajaneb peamiselt samojeedi keelte sõnavara suurele erinevusele ülejäänud Uurali keeltest, siis uuema vaate esindajad toovad välja, et fonoloogias ja morfosüntaksis suuri erisusi pole ja samojeedi keelte spetsiifilist sõnavara saab seletada hulgaliste paleosiberi laenudega.
Paljud samojeedi algkeele järglaskeeled on Daniel Abondolo hinnangul praeguseks jäljetult kadunud. 17. sajandist saati on maadeuurijad ja 1854. aastast saati keeleteadlased alustades Matias Aleksanteri Castréniga kirjeldanud kuut eraldi samojeedi keelt, mis põhja poolt lõuna poole lugedes on nganassaani keel (varasema nimetusega tavgi keel), eenetsi keel (varasema nimetusega jenisseisamojeedi keel), neenetsi keel (varasema nimetusega juraki keel), sölkupi keel (varasema nimetusega ostjakisamojeedi keel), kamassi keel ja matori keel. 
Kamassi ja matori keelt tänapäeval enam ei kõnelda. Matori keele kõnelejad võtsid 19. sajandi esimesel poolel omaks turgi murded. Matori keelt tuntakse tänapäeval sõnaloendite ja nende kallal tehtud intensiivse filoloogilise töö kaudu. Viimane kamassi keele emakeelne kõneleja suri aastal 1989.
Samojeedi keeltest on suurima kõnelejaskonnaga neenetsi keel, millel on ligikaudu 27 000 kõnelejat. Suurte omavaheliste murdeerinevustega sölkupi keelt kõneleb vähem kui 2000 inimest, nganassaani keelt ligikaudu 600 inimest ja eenetsi keelt arvatavasti 100 inimest.
Mercedes-Benzi M-klass

Mercedes-Benz M-klass on luksusmaastur, mida toodetakse alates aastast 1997. Tema otsesed konkurendid on BMW X5 ja Volkswagen Touareg. M-klassist on kaks põlvkonda: W163 (1997-2005), W164 (alates 2005).
Gaziantep

Gaziantep (osmanitürgi keeles عينتاب (Ayntab), araabia keeles عنتاب või عينتاب, kurdi keeles Dîlok) ehk Antep on linn Kagu-Türgis, Gaziantepi provintsi pealinn, on üks maailma vanemaid püsivalt asustatud linnu. See asub 185 km Adanast loodes ja 127 km põhjas Aleppost. Linna haldusalasse jääb kaks eeslinna, Şahinbey ja Şehitkamil. 
Rahvaarvult on Gaziantep Türgis kuues linn. Türgi Statistikainstituudi andmeil oli linnas 2011. aastal 1 376 352 elanikku, kogu haldusalas aga 1 393 289. 2004. aastast on Gaziantepi linnapea Asım Güzelbey.
Algselt oli linna nimeks Aïntap (Ottomani türgi keeles عين تاب), kuid mõne sajandiga sai sellest Antep. Nime päritolu on teadmata. Eri teooriate järgi võis see olla hetiidi keeles Khantap ("kuninga maa"), pärsia keeles Aïntap ("allikarohke") vms. 1921. aastal nimetati linn ametlikult ümber Gaziantepiks, mis tähendab "Võidukas Antep".
Gaziantepi ajalugu algab hetiitide ajast, mil see oli tähtis põllumajanduspiirkond. Tõenäoliselt asus seal hellenismiaegne linn Antiochia ad Taurum. Linnast on leitud arvukalt Rooma ja Commagene aegseid muistisi. Linnasüdames seisva Ravanda kindluse taastas Bütsants 6. sajandil. Keskajal kuulus see ala Kalifaadile, Anatoolia ja Süüria seldžukkidele, ristisõdijate rajatud Edessa krahvkonda, Armeenia Kiliikia riiki, mongoli khaanidele ja mamelukkidele. 1516. aastal vallutasid Gaziantepi Ottomanid. Linna ümbernimetamine 1921. aastal meenutab elanike vastupanu Prantsuse vägedele Esimeses maailmasõjas.
Gaziantep on Kagu- ja Ida-Türgi majanduslik kese, riigi suurim väliskaubanduspiirkond. Linn on maailma vaibatööstuse üks keskusi ning tähtis pistaatsiakasvatuse piirkond, mis on andnud pistaatsiatele türgikeelse nime (Antep fıstığı). Samuti on Gaziantep arenenud turismikeskus. Linna ümbritsevad ulatuslikud oliiviaiad ja viinamäed.
Anatoli Pavlovitš Nikolajev

Anatoli Pavlovitš Nikolajev (sündinud 11. oktoobril 1949 Bagadja külas Kobjai ulussis) on vene näitleja.
Ta on 1998. aastast P. A. Oiunski nimelise Sahha akadeemilise teatri direktor.
Marroquí neem

Marroquí neem (hispaania keeles Punta de Tarifa, Punta Marroquí) on neem Hispaanias Tarifa linna lääneserval Gibraltari väina ääres. See on Pürenee poolsaare ning Euroopa mandriosa lõunapoolseim punkt.
Gibraltari väina kitsaskoht  tekitab neeme ääres iilidena puhuva tugeva tuule, mis on soodne surfajatele.
Folia Baeriana

"Folia Baeriana" on Karl Ernst von Baeri pärandile ja selle uurimisele pühendatud raamatusari, mis loodi Eesti teadusajaloolase Maie Remmeli initsiatiivil ja mida annab välja Eesti Looduseuurijate Selts koostöös Baeri muuseumiga alates aastast 1975.
Tuhkur

Toitumine

Jahile minekuks ootab ta öö saabumist. Tema ohvriks langevad hiired, rotid, kahepaiksed, kalad, küülikud, kodulinnud, roomajad, ta sööb ka mett ja mesilasi. 
Saaklooma tapab ta kõri läbi hammustades. Tapetud saagi tassib ta urgu, kus käib söömas.
Väljaheited on tuhkrutel 10–20 cm pikad. Tuhkru väljaheide on vänge haisuga ja selle järgi kergesti äratuntav.

Elupaik

Teda võib kohata peaaegu kõikjal, mägedes, mere ääres või külas. Pesitseb küüliku urus, kaljusel mäenõlval või puujuurte all. Ta on hea ujuja.

Kehaehitus

Täiskasvanud emasloom kaalub kuni 0,7 kg, isasloom kuni 1,7 kg, keskmine pikkus koos sabaga (13 cm) on umbes 51 cm ning tema keskmine eluiga on 7–10 aastat.
Jarosław Kaczyński valitsus

Jarosław Kaczyński valitsus tuli Poolas võimule 2006. aastal.  
Pärast edukaid 2005. aasta parlamendivalimisi nimetati algul ametisse Kazimierz Marcinkiewiczi juhitud valitsus, et mitte vähendada Lech Kaczyński võimalusi presidendiks saada. 2006. aastaks oli Lech Kaczyński ametis ja nimetas siis ka "õige" peaministri.
Johann Paul

Elulugu

Paul õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastal 1939 sai ta koloneli auastme. Aastatel 1934–1939 oli ta Siseministeeriumi Piirivalve Valitsuse üldosakonna ja 1939–1940 Piirivalve Talituse ülem.
Paul oli aastatel 1940–1941 Läti piiri valvava Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Piirivalvetalituse ülem (polkovniku auastmes) kuni selle likvideerimiseni Saksa võimude poolt suvel 1941.
Eesti Omavalitsus taastas piirivalve 21. jaanuaril 1942, mil selle sisedirektor Oskar Angelus kinnitas Pauli Piiriomakaitse juhiks (Piiriomakaitse likvideeriti 1942. aasta augustis).
J. Paul oli aastatel 1942–1944 Omakaitse lahingukooli ülem, 1944. aastal evakueerus ta Saksamaale, sealt läks 1950. aastal Kanadasse.

Mälestuse jäädvustamine

Aastal 2002 avati Eesti piirivalve juubeli puhul Johann Pauli kodutalus Kolmsilma talus tema auks mälestuskivi .
Balti Komitee

Balti Komitee oli poliitiline koondis, mis asutati 1943 Rootsis. Komitee ülesannete seas oli avalikkusele teavitada Nõukogude Liidu ja Saksamaa okupatsiooni tehtud ülekohtust Baltimaade rahvaste vastu.
Komitee juhatusse kuulusid teiste seas August Rei ja Harald Perlitz.
Komitee andis välja bülletääni "Balt-Press" ja seeriat "Brännande östersjöproblem".
Põltsamaa foogtkond

Põltsamaa foogtkond (ladina keeles Transpalis, Transpalen; alamsaksa keeles Overpalen; ülemsaksa keeles Oberpahlen) oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles Gebiet) Eestis, mida valitses Põltsamaa foogt. Aastal 1480 liideti foogtkond Viljandi komtuurkonnaga.
Jüri Jõgeva

Jüri Jõgeva (sündinud 22. juulil 1940) on Tallinna linnaametnik ja Eesti Keskerakonna poliitik. Aastatel 1992–1993 oli tegev Nõmme Linnaosa Halduskogu 1. koosseisu esimehena ning 1993 ka Nõmme linnaosa vanemana.
Ta on lõpetanud Tallinna 2. kutsekeskkooli (1959) ja Õisu Toiduainetööstuse Tehnikumi 1976. aastal tehnoloogina. 
Jüri Jõgeva on töötanud Nõmme Linnaosa Valitsuses ning oli 2009. aastal Põhja-Tallinna linnaosavalitsuses linnaosa vanema asetäitja.
Talviki kirik

Talviki kirik asub Talviki külas Alta vallas Finnmargi maakonnas Norras.
Talviki kiriku ajalugu algab kiriku rajamisega Årøya saarele 1694. aastal. Kirik rajati Årøya saarele seal oleva vana kaitserajatise asemele. Kuid juba mõne aja pärast hakati kirikut üle viima Talvikisse ja 1705. aastal alustas see seal tegevust. Hooldusprobleemide tõttu kirik lagunes, mistõttu alustati uue kiriku ehitamist, mis valmis 1734. aastal. Kirik valmistati puidust ja seal oli 220 istekohta ja 80 seisukohta. Kirik teenis inimesesi peaaegu poolteist sajandit. 1882. aasta 16. jaanuari ööl purustas tugev torm kiriku, nii et alles jäi ainult kirikukell ja üht-teist sisustusest. Üsna pea ehitati uus kirik, mis pühitseti sisse 17. oktoobril 1883. See kirik tegutseb tänapäevani. Kirikus on 410 istekohta.
Kiriku juures asub mälestuskivi kohalikule mehele Helge Helgesenile, kes varjas end ja relvi Teise maailmasõja ajal sakslaste eest. Kuid 7. novembril 1944 Saksa patrull siiski avastas Helge ja ta sõbrad ning põgenemise käigus sai Helge surmavalt haavata.
Veenilaiendid

Veenilaiendid ehk vaariksid ehk veenikomud on veenide (eriti alajäsemeveenide) seinte väljavenimisest tekkinud laiad kohad (veeniklapid ei ulatu enam kokku ja veri voolab tagasi, sellest tekib omakorda suurem surve seintele). Põhjuseks on enamasti kaasasündinud veeniseinte "nõrkus", kuid otseseks tekitajaks on staatilised asendid (pikka aega ühel kohal seismine või istumine).
Resonabilis

Resonabilis on aastal 2000 Tarmo Johannese ja Kristi Mühlingu eestvõttel asutatud Eesti nüüdismuusikaansambel.
Ansambel kandis esimese tervikkontserdi ette 9. aprillil 2003 festivali Eesti Muusika Päevad ajal.