google/wiki40b huggingface dataset:
Marwan Abado

Marwan Abado (مروان عبادو; sündis 1967 Beirutis) on palestiina päritolu laulja, helilooja ja uudimängija. 
Ta sündis Liibanonis palestiina põgenike lapsena. Aastal 1985 läks ta elama ja õppima vendade juurde Viini. Alates 1991. aastast on ta Austria kodanik.

Isiklikku

Ta on abielus Viola Rahebiga.
Žalnik

Žalnik (ka šalnik; vene sõnast жальник) on laibahaud, mis on tähistatud kividest ovaali või nelinurgaga. Žalniku peal võib olla madal kääbas.
Žalnikutesse matmist esineb 11.–16. sajandini idapoolsete läänemeresoomlaste seas. Eestis on žalnikuid leitud nt Jõuga ja Siksali kalmistul.
TripAdvisor

TripAdvisor, Inc. on Ameerika reisi- ja restoranide veebisaitide ettevõte, mis näitab hotellide ja restoranide arvustusi, majutusasutuse broneeringuid ja muud reisidega seotud sisu. See hõlmab ka interaktiivseid reisifoorumeid. Ettevõte asutati 2000. aasta veebruaris; 18 aastat tagasi. Firma peakorter asub Needhamis.
Diagnostikum

Diagnostikum on standardne biopreparaat, mida kasutatakse haigusetekitajate ja organismi nakatatuse kindlakstegemiseks.
Diagnostikumid on antigeenid, antiviirused, allergeenid, bakteriofaagid ja antikehi sisaldavad seerumid.
Partsi ristimänd

Partsi ristimänd on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Partsi külas.
Claiseni kondensatsioon

Claiseni kondensatsioon on süsinik-süsinik sideme moodustamise reaktsioon (mitte segamini ajada Claiseni ümberasetumisega). Tegemist on reaktsiooniga kahe estri või estri ning karbonüülse ühendi vahel. Reaktsioon vajab katalüsaatoriks tugevat alust. Saaduseks on β-ketoester või β-diketoon.  Reaktsioon on nimetuse saanud Rainer Ludwig Claiseni auks, kes publitseeris oma töö aastal 1887.

Tingimused

Reaktsiooni toimumiseks peab reagendil olema α-vesinik ning võime minna üle deprotoneeritud enolaataniooniks. On mitmeid erinevaid kombinatsioone enoolsetest ning mitteenoolsetest karbonüülsetest ühenditest, mis võivad võtta osa erinevat tüüpi Claiseni kondensatsioonidest. 
Katalüsaatorina kasutatav tugev alus ei tohi interakteeruda reaktsioonitsentriga. Vastasel juhul toimuks nukleofiilne asendumine või liitumine karbonüülsele süsinikule. Sel põhjusel kasutataksegi tihti konjugeeritud naatriumalkoksiidi (enamasti naatriumetoksiid etanooli keskkonnas) alkoholi sidumiseks. Erinevates Claiseni kondensatsioonireaktsioonides kasutatakse nukleofiilsustsentrita aluseid reagendi enolisatsiooni soodustamiseks. Tuntuim on liitiumdiisopropüülamiid (LDA). Kõige sagedamini kasutatakse LDAd klassikalistes Claiseni või Dieckmanni kondensatsioonides elektrofiilse estri enolisatsiooniks.
Ester peab sisaldama kergesti lahkuvat alkoksürühma. Enim kasutatavamad estrid on metüül- ja etüülestrid, millest tekivad metoksiid ning etoksiid.
Kongo Demokraatliku Vabariigi vapp

Kongo Demokraatliku Vabariigi vapp on Kongo Demokraatliku Vabariigi riigivapp.
Praegune vapp on kasutusel 2006. aastast. Vapp kujutab leopardi pead, millest vasakul on elevandi võhk ja paremal oda. Allpool on prantsuskeelne moto: "Justice, Paix, Travail" ('õiglus, rahu, töö').
Danny DeVito

Daniel Michael DeVito Jr. (kasutatud ka nimekuju Danny De Vito; sündinud 17. novembril 1944 Asbury Parkis New Jerseys Ameerika Ühendriikides) on ameerika näitleja. 
Tema abikaasa on näitlejanna Rhea Perlman ja neil on kolm last.
Lars Saabye Christensen

Lars Saabye Christensen (sündinud 21. septembril 1953 Oslos) on norra kirjanik.
Christensen sündis ja elab praegu Oslos, aga on palju aastaid elanud Põhja-Norras Sortlandis. Mõlemad paigad, nii Oslo kui ka Sortland, on tema loomingus tähtsad. Ta on pooleldi taanlane ja tal on Taani kodakondsus. Ta läbis ka sõjaväeteenistuse Taanis, aga kirjutab norra keeles.
Ta õppis ülikoolis kirjandust, norra keelt, kunstiajalugu ja ideedeajalugu. Ta avaldas oma 1976 luulekogu "Historien om Gly", mis võitis Tarjei Vesaasi debütandiauhinna, kuigi ta oli juba 19-aastaselt avaldanud oma debüütluulekogu ja oli avaldanud hulganisti luulet põrandaaluses kirjandusajakirjas "Dikt og datt".
Lisaks luulele on ta kirjutanud arvukalt näidendeid ja filmistsenaariume, aga on tänapäeval tuntud eeskätt romaanikirjanikuna. Tema romaan "Beatles" (1984) võitis kirjastuse Cappelen Damm iga-aastase kirjandusauhinna Cappeleni auhinna. Romaan "Poolvend" (2001) võitis Norra iga-aastase kirjandusauhinna Brage auhinna ja Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna. "Poolvenda" on välja antud 22 riigis rohkem kui 200 000 eksemplari.
24. oktoobril 2006 sai ta Kuningliku Norra Püha Olavi ordu komandöriks, mis on ordu viiest klassist kolmas. 2008. aastal nimetas Prantsusmaa valitsus ta Kunstide ja Kirjanduse ordu (Chevalier dans L’ordre des Arts et Lettres) rüütliks. Ta on ka Norra Keele ja Kirjanduse Akadeemia liige.
Motell

Motell on eeskätt mootorsõidukitega reisijatele mõeldud majutusettevõte.
Motellis on kindlasti üks või mitu toitlustuskohta. Motell asub tavaliselt ühe- või kahekorruselistes hoonetes. Sissepääs tubadesse on otse tänavalt või parklast. Vastuvõturuum võib asuda eraldi hoones. Ka motellis pakutavad lisateenused arvestavad mootorsõidukiga liiklejate vajadusi.

Motellide ajalugu

Esimene motell avati 1925. aastal Californias San Luis Obispos. See kandis nime Milestone Motor Hotel, kuid kuna asutuse omanikul ei mahtunud kogu tekst (motor hotel) maja katusele ära, kirjutas ta lühemalt "Mo-Tel". 1920. ja 1930. aastatel ehitati kõik teeäärsed hotellid ümber motellideks, sest need teenisid paremini raha. 1959. aastal ilmus raamat "Psühho" ja hiljem tehti sellest ka film. Pärast seda ei julgenud keegi enam motellides duši all käia. 1970ndatel loodi uued kiirteed, mis enam asulaid ei läbi, ning motellid kaotavad populaarsust. Lisaks muutusid ka autod kiiremaks ja töökindlamaks. 1980ndatel jõudsid motellidesse esimesed odavamad kliimaseadmed. 1990ndatel hakati säilitama omapäraseid, sajandi keskpaigast pärit motelle, kus on raketikujulised ukselingid ja neerukujulised basseinid koos plastist palmidega.
Counter-Strike

"Counter-Strike" on esimeses isikus arvutimäng, mis arenes välja "Half-Life'i" modifikatsioonist. 
Mängus on vastamisi terroristid ja eriüksuslased. Võitmiseks peab meeskond täitma teatud ülesande (nt paigaldama pommi, päästma pantvangid) või tapma kõik vastasmeeskonna liikmed.
Nüüdseks on kujunenud välja terve mängude sari ("Counter-Strike: Condition Zero", "Counter-Strike: Source", "Counter-Strike: Anthology"). Mängu viimane versioon on "Counter-Strike: Global Offensive".
Biosfäär

Biosfäär ehk elukond on Maad ümbritsev elusloodust sisaldav kiht. Biosfäär hõlmab litosfääri, pedosfääri, atmosfääri ja hüdrosfääri.
Vladimir Vernadski järgi on biosfäär elu poolt kujundatud ja keemiliselt ümberkorraldatud aine sfäär planeedi ümber.
Termini "biosfäär" võttis aastal 1802 kasutusele Jean-Babtiste Lamarck (raamatus Hydrogéologie). 1875. aastal kasutus seda Eduard Suess.
Ojamõõl

Nimetus

Taime on kutsutud ka karukellaks, kassikelladeks, mesililleks ja kinnitushainaks.

Kirjeldus

Taime kõrgus on 25–75 cm.
Vars on püstine ja sirge, vahel ülaosas pisut harunenud (iga haru otsa kasvab õis). Tavaliselt on vars tumepunast värvi. 
Lehed on katkestunult sulgjagused, liitlehtede tipmine leheke on teistest lehekestest oluliselt suurem. Lehti on kahesuguseid. Suuremad lehed kasvavad välja maapinnalt, on pika leherootsuga ja sulgjagusad. Väiksemad lehed kasvavad varrel.
Tema õied on longus, kellukesekujulised, õietupp on punakaspruun, tupplehed on laiad, kroonlehed roosakad või kreemikad. Tolmukaid ja emakaid on palju. Õietolmu on õies vähe. 
Ojamõõla risoom on jäme ja roomav, kaetud taimelehtede jäänustega.
Vili on takjalaadne seemnis, mis loomade kasukasse haakudes aitab kaasa taime levimisele.

Paljunemine

Taim paljuneb nii seemnete kui ka risoomiga. Taim õitseb maist juulini. Ojamõõla tolmeldavad peamiselt mesilased, harvem kärbsed ja põrnikad. Emakasuudmed saavad valmis enne tolmukaid, aga kui tolmukad on valmis ja putukad pole taime tolmeldanud, siis tolmeldab ta end ise – toimub isetolmlemine. Viljad valmivad juulis-augustis.

Levila

Ojamõõl kasvab kogu Euroopas peale Vahemere maade, kõikjal Venemaal, samuti mõnel pool Kesk-Aasias ja Hiinas ning Põhja-Ameerikas. 
Eestis on ojamõõl tavaline .

Kasvukoht

Ojamõõl kasvab enamasti soodes ja niisketel niidualadel. Ta kasvab kergelt happelisel või lubjasel pinnasel nii täispäikeses kui ka poolvarjus.

Kasutamine

Kasutatud ravimtaimena.
Ojamõõlast on ilutaimeks aretatud sort 'Leonardo Var', millel on suured vaskjad, pronksjad või roosad õied.
Ojamõõl on nektaririkas ja hea meetaim.
Suurte arvude nimetused

Ajaloost

Prantsuse matemaatik Nicolas Chuquet kasutas publikatsioonis Triparty en la science des nombres sõnu byllion, tryllion, quadrillion, quyllion, sixlion, septyllion, ottyllion ja nonyllion, märkimaks arve 10¹², 10¹⁸ jne. Seda artiklit kopeeris allikat nimetamata Estienne de La Roche aastal 1520 avaldatud raamatus L'arismetique.
Jacques Peletier kasutas 1548. aastal sõna milliart tähenduses miljon miljonit (10¹²).
Kuni 17. sajandini rühmitati suurtes arvudes numbreid kuue kaupa (1 000000), seejärel asendus see kolme kaupa rühmitamisega (1 000 000). Sellest tulenevalt hakkasid mõned Prantsuse ja Itaalia teadlased kasutama sõna billion (biljon) tähenduses 10⁹. Samal ajal oli selles tähenduses kasutusel ka Peletier' termin miljard.
Lühike skaala tuli kasutusele 19. sajandil Prantsusmaal ja seejärel USAs. Umbes samal ajal võeti see astmik tarvitusele ka Eesti koolides (tol ajal Prantsuse-Vene süsteemi nime all).
1948. aastal soovitas üheksas Vihtide ja Mõõtude Peakonverents võtta kogu maailmas kasutusele pika skaala süsteem. Prantsusmaal mindigi sellele ametlikult üle aastal 1961 ja Itaalia 1994. Seevastu Ühendkuningriik läks 1974. aastal poolametlikult üle lühikesele skaalale.
Paljudes riikides on üks või teine astmik või selle variant kinnistunud aegamööda, ilma ametliku kinnituseta.
Kuigi mõlemad astmikud on kõrvuti eksisteerinud juba mitu sajandit, andis neile tänapäeval kasutatavad nimetused "lühike skaala" (échelle courte) ja "pikk skaala" (échelle longue) Prantsuse matemaatik Geneviève Guitel alles 1975. aastal.
Estilli maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1808. aastal.
Kaljo Ellik

Kaljo Ellik (9. mai 1948 Siiksaare – 27. märts 2017) oli Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1963 Kingissepa 1. Keskkooli, aastal 1968 Räpina Aiandustehnikumi ja aastal 1975 Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Lisaks on ta õppinud Tartu Kujutava Kunsti Kursustel ja Tartu Ülikoolis sotsiaalpsühholoogiat.
Ta töötas aastatel 1969–1979 Kingissepa rajooni Seemneinspektsiooni vanemagronoom-inspektorina ja aastatel 1978–1990 Kingissepa Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee aseesimehena. Aastal 1990 oli ta Kuressaare abilinnapea.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt ning oli 20. Augusti Klubi liige. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik. 18. septembrist 1991 kuulus ta Keskerakonda.
Bidri

Bidri on India linna Bidari järgi nimetatud metallpanustehnika, mille puhul panustatakse hõbe- ja kulddekoor mustaks oksüdeeritud metallisulamisse (tavaliselt tsink ja vask, sulamis võib olla ka pliid või tina).
Tehnika arendati välja 14.–15. sajandil Põhja-India islami aladel Bahamani sultanite valitsusajal ja Bidar oli nende metallnõude tootmise ja eksportimise peamine keskus. Bidrinõude kaunistusstiil on mõjustatud Pärsia kunstist.
Tilža vald

Ajalugu

Tilža vald moodustati endise Ruskulova mõisa maadele. Aastal 1883 otsustas sealse mõisa omanik kasutamata maad soovijatele tasuta välja anda, mistõttu sinna asus elama palju Kurzeme ja Vidzeme päritolu luteriusulisi elanikke. Agraarreformi eel olid valla aladel Ruskulova mõis pindalaga 15 949 hektarit ja Vecpilsi mõis pindalaga 251 hektarit. Aastani 1925 kandis sealne vald Kokoreva valla nime. Aastal 1935 oli Tilža valla pindala 317,8 km² ja seal oli 6640 elanikku.
Aastal 1945 moodustati Tilža vallas Krampiņi, Krišjāņi, Ruskulova, Skubiņi, Tilža ja Vectilža külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti  aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Tilža külanõukoguga likvideeritav Skubiņi külanõukogu, aastal 1955 aga Krišjāņi külanõukogu kolhoos Plēsums maad. Aastal 1958 liideti Vectilža külanõukoguga Tilža külanõukogu kolhoosi Sarkanais oktobris maad, sovhoosi Sarkanais partizāns maad liideti aga Tilža külanõukoguga. Aastal 1965 liideti Tilža külanõukoguga ka Vectilža külanõukogu sovhoosi Tilža maad. Aastal 1975 Vectilža külanõukogu likvideeriti ja selle maad liideti Tilža külanõukoguga. Aastal 1977 liideti külanõukoguga osa Rugāji külanõukogu alasid. Aastal 1989 loodi Vectilža külanõukogu taas, selle maad eraldati Tilža külanõukogust. Vald moodustati Tilža külanõukogust aastal 1991.  2009. aastast kuulub vald Balvi piirkonda.

Mälestised

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Jaunlemesnieki muinaskalmed ehk Sõjahauad ja Tilža katoliku kirik. Kohaliku kaitse all on Tilža vana luteri palvemaja, Tilža ehk Kokoreva luteri kirik, Tilža kihelkonnakool koos selle juures asuva õigeusu kirikuga ja Doņikava muinaskalmed ehk Sõjahauad.

Külad

Vallas on kakskümmend kaheksa küla. Valla keskuses Tilžas (lielciems) oli aastal 2018 518 elanikku. Kakskümmend seitse valla küla on staatusega skrajciems – Akmeņriuči 42 elanikuga aastal 2018, Balteņi 31 elanikuga aastal 2018, Barbāni 17 elanikuga aastal 2018, Dagumnīki 13 elanikuga aastal 2018, Dīvažeikari 21 elanikuga aastal 2018, Egleiši 21 elanikuga aastal 2018, Jaujas 30 elanikuga aastal 2018, Kadišava 12 elanikuga aastal 2018, Keibinīki 4  elanikuga aastal 2007, Kļovusola 14 elanikuga aastal 2018, Kopessils 22 elanikuga aastal 2018, Kuģinīki 3 elanikuga aastal 2018, Mežarejas 25 elanikuga aastal 2018, Mieneši 2 elanikuga aastal 2018, Petrauka 2 elanikuga aastal 2018, Raicine 12 elanikuga aastal 2018, Roditeļi 10 elanikuga aastal 2018, Rutkova 4 elanikuga aastal 2018, Rūbežnīki 1 elanikuga aastal 2018, Sileņi 17 elanikuga aastal 2018, Siltine 21 elanikuga aastal 2018, Spirģis 11 elanikuga aastal 2018, Stongas 11 elanikuga aastal 2018, Zvaigznes 18 elanikuga aastal 2018, Toki 9 elanikuga aastal 2018, Ūdrine 7 elanikuga aastal 2018 ja Vindova 2 elanikuga aastal 2018. Ülejäänud valla elanikud elavad külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kollane mesikas

Morfoloogia

30–90 cm kõrgune vars on püstine ja harunenud. Lehed kolmetised, pikarootsulised, pealt sinakasrohelised, alt kahvatud. Kollased õied asetsevad kobarates.

Levila

Lõuna- ja Kesk-Euroopas, vähem põhjapoolsetel aladel, Lääne- ja Ida-Siberis, Kesk-, Kagu- ja Väike-Aasias. 
Eestis tavaline, rohkem levinud Eesti lääne- ja põhjaosas (seal sage).

Kasvukoht

Teeservadel, põllupeenardel, raudteetammidel, elamute ümbruses. Sagedamini loo- ja pärisaruniitudel. Eelistab kuivemaid lubjarikka pinnasega kasvukohti.

Kasutamine

On kasutatud maitsetaimena. Kollases mesikas sisalduv kumariin annab ürdijuustule, likööridele ja nastoikadele kumariini lõhna ja soolakasmõrkja maitse. Värskeid juuri kasutati Taga-Kaukaasias köögiviljana. 
Ravimtaimena on kasutatud välispidisena paisete ja mädanevate haavade raviks.
Juurtel esinevate mügarbakterite tõttu kasutatakse haljasväetisena.
Eva Limberg

Eva Limberg (1. detsember 1919 Kaarma mõis – 7. mai 2013 Bielefeld) oli eesti kujur ja graafik.
Ta sündis Virumaal Vao vallas Kaarma mõisas põllumehe perekonnas. Ta lõpetas aastal 1937 Tartu saksa eragümnaasiumi. Aastatel 1938–1939 õppis ta kunstikoolis Pallas ja pärast ümberasumist Saksamaale aastatel 1940–1945 O. von Kurselli juhendamisel Berliinis Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. Ta täiendas ennast skulptuuri alal aastatel 1952–1955 Bielefeldi kunsttööstuskoolis ja aastal 1967 Salzburgi suveakadeemias.
Aastast 1946 oli ta vabakunstnik ja elas Bielefeldis. Ta on loonud tundliku realistliku käsitluslaadiga portree-, looma- ja figuurplastikat. Saksamaal on ta viljelenud peamiselt kirikukunsti. Ta on kujundanud Bielefeldi Püha Vaimu kiriku siseõue purskkaevu, samuti on kujundanud ta Bielefeldi Kolmainu kiriku altari ja kantsli disainilahendust. Ta on teinud ka linool- ja puulõikeid.
Suured Antillid

Suured Antillid on saarestik Atlandi ookeanis Kariibi mere põhjapiiril.
Suurte Antillide suuremad saared on Kuuba, Haiti, Jamaica ja Puerto Rico.
Satsu mõis

Satsu mõis (saksa keeles Satzo) oli Kalvi mõisa kõrvalmõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal.
Mõis rajati 18. sajandi algul Ulvi mõisast eraldatud alast.
Martin Weinek

Martin Weinek (sündinud 30. juunil 1964 Leobenis Steiermargi liidumaal) on Austria teatri- ja filminäitleja, lavastaja ning veinimeister. 
Ta on telesarjas "Komissar Rex" inspektor Fritz Kunzi osatäitja.
Aastatel 1983–1986 õppis Martin Weinek professor Peter P. Josti juhendamisel dramaturgiat.
Alates 1986. aastast on M. Weinwek teinud Grupp 80 raames kaasa mitme Viini teatri lavastustes. Samal aastal mängis ta kõrvalosa (liftipoissi) filmis "Nachsaison" ("Pärast hooaega").
1987. aastal osales ta Recklinghauseni teatrifestivalil, kus mängis üht peaosa Georg Mittendreini lavastuses "Der Lechner Edi schaut ins Paradies" ja tänavapühkijat Dieter Berneri lavastatud filmis "Müllomania".
1989. aastal tegi ta kaasa telesarjas "Calavati Joe". 1990. aastast on ta lisaks näitlemisele proovinud aeg-ajalt kätt ka lavastajana.

Veinimeister

Näitlejatöö kõrval peab Weinek koos abikaasa Evaga veiniaeda. Ka Eva õppis dramaturgiat ja töötas seejärel aastaid dramaturgina. 1993. aastal otsustasid abikaasad hakata koos hobi korras veini tegema. Nüüd on neil Heiligenbrunni lähistel kolme hektari suurune viinamarjaistandus, mille saagi nad ise veiniks teevad ja seda ka turustavad.
Nicolas Tiangaye

Nicolas Tiangaye (sündinud 13. septembril 1956) on Kesk-Aafrika Vabariigi jurist ja poliitik, alates 17. jaanuarist 2013 Kesk-Aafrika Vabariigi peaminister.
Emeeritus

Emeeritus on väljateeninu, ametist vanaduspuhkusele läinu (professor, luterliku kiriku vaimulik või muu).
Johann Theodor Kurs

Johann Theodor Kurs (22. aprill 1888 Tartu – 7. detsember 1969 Toronto) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1916–1918 ja 1920–1922 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Johann Theodor Kurs oli aastail 1922–1923 Viljandi-Pärnu Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1923 Pärnu 3. jaoskonna, 1923–1925 Tallinna 1. jaoskonna kohtu-uurija, alates 1926. aastast Tallinna Ringkonnakohtu liige.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, siirdus sealt edasi Kanadasse.
Kollane kask

Kollane kask (Betula alleghaniensis, sünonüüm Betula lutea) on kase perekonda kuuluv puuliik.
Pärismaisena kasvab Põhja-Ameerikas. Euroopas kultuuris ja istutatuna. Eestis leidub üksikutes parkides.
Iirimaa

Nimi

Iirimaa ametlik konstitutsiooniline nimi on iiri keeles Éire (häälda: eeže) ja inglise keeles Ireland, millele vastab eestikeelne nimi Iirimaa. Riigi ametlik nimi on iiri keeles Poblacht na hÉireann ja inglise keeles Republic of Ireland (eestikeelne vaste Iiri Vabariik).
Uraan

Ajalugu

Uraani avastas 1789. aastal saksa keemik Martin Heinrich Klaproth ja nimetas selle 1781 avastatud planeedi Uraani järgi. Planeet omakorda oli nimetatud jumalate isa Uranose järgi antiikmütoloogiast.
Metallilisena eraldas uraani 1841. aastal Eugene Melchior Peligot.
1896. aastal avastas Henri Becquerel uraanisoolade abil radioaktiivsuse.
Kuni 1940. aastani, mil avastati neptuunium ja plutoonium, oli uraan suurima massiarvuga teadaolev element.
Kui avastati, et radioaktiivsel lagunemisel eraldub palju energiat, hakati välja töötama tuumarelva. 6. augustil 1945 heitis USA tuumapommi Hiroshimale Jaapanis. 60 kilogrammi uraan-235 plahvatusel hukkus 80 000 inimest kohe ja 60 000 järgneva aasta jooksul. 9. augustil Nagasakile visatud pomm sisaldas 8 kilogrammi plutooniumi. Ka seal hukkus vähemalt 100 000 inimest.
Tänapäeval toodetakse uraani kümnete tuhandete tonnide kaupa aastas, kõige rohkem Kanadas. Suured uraanivarud on USA-s, Kesk-Aafrikas ja Austraalias. Enamikku sellest kasutatakse tuumareaktorite kütusena. 1 nael (umbes 453,6 g) uraani (U₃O₈) maksis 2001. aastal keskmiselt 7 USA dollarit. 2007. aastaks tõusis uraani hind 138 dollarini naela eest.
Ka Eestis on olemas uraanivarud, seda sisaldab diktüoneemakilt. 1940ndate keskpaigaks olid Eesti uraanivarud praktiliselt ainsad Nõukogude Liidus teadaolevad, mistõttu Sillamäele ehitati suurejooneline uraanirikastamiskombinaat (praeguse ASi Silmet eelkäija), et toota toorainet tuumapommide jaoks. Hilisematel kümnenditel töötas Sillamäe tehas sisseveetaval toorainel.
Ninove

Toponüümid

Ninovel on varem olnud ka muid nimesid: in Neonifio (821), Neonifium (847), Neonifius (899), Niniue (1088), apud Niniuen (1146), Nineue (1174).
Tripterygium wilfordii

Saadused

Tripterygium wilfordii kõik osad evivad organismides mürgiga sarnast toimet. 
Taimesaadustes olevaid bioaktiivseid aineid uuritakse eesmärgiga selgitada välja nende võimalik ravitoime selliste haiguslike seisundite korral nagu reumatoidartriit, süsteemne erütematoosne luupus, psoriaas, mõned vähktõve vormid, krooniline hepatiit, krooniline nefriit, liigesejäikuslik lülipõletik ja polütsüstiline neeruhaigus. 
Taimesaadustel arvatakse olevat fertiilsusvastane toime isastele ja seetõttu uuritakse tema osade sobivust meeste suukaudseks rasestumisvastaseks preparaadiks.
Tom Selleck

Thomas William Selleck (sündinud 29. jaanuaril 1945) on USA näitleja ja produtsent. Tema kõige tuntum roll oli eradetektiiv Thomas Magnum telesarjas "Magnum, P.I.". Ta on mänginud ka Robert B. Parkeri novellide põhjal tehtud telefilmides. Alates 2010. aastast on Selleck mänginud NYPD politseiülemat Frank Reaganit draamasarjas "Blue Bloods".
Selleck on mänginud üle viiekümnes filmis ja telesarjas pärast edu Magnumina, sealhulgas olnud peaosas 1987. aasta kõige edukamas filmis "Kolm meest ja beebi". Ta on mänginud Dr. Richard Burke'i sarjas "Sõbrad", kus etendas Monica Gelleri (Courteney Cox) kallimat ning A. J. Cooperit sarjas "Las Vegas".
Tallinna Kaubamaja Grupp

Ajalugu

Tallinna Kaubamaja Grupi ajalugu ulatub aastani 1960, mil avati Tallinna Kaubamaja. Aastakümnetega on Tallinna ja Tartu Kaubamajast kasvanud Eesti suurim kaubanduskontsern.
1995. aastal loodi kaubamajade kõrvale Selveri kauplustekett, kui Tallinnas Lasnamäel avati esimesena Punane Selver.
2004. aastal laienes Tallinna Kaubamaja ja avati Tartu Kaubamaja.
2007. aasta alguses omandati KIA Auto AS, Ülemiste Autokeskuse OÜ ja KIA Auto UAB Leedus ning asutati Läti tütarettevõte KIA Automobile SIA, uue nimega SIA Forum Auto. Grupp alustas KIA autode jae- ja hulgimüüki kõigis Balti riikides. Hiljem on nimekirja lisandunud veel Viking Motors AS, kuhu on koondatud autode müügitegevus Eestis ja mis lisaks KIA autodele tegeleb Opeli ja Cadillaci autode müügi ja teenindusega.
2008. aasta kevadel ostis grupp jalatsikaubandusega tegelevad ettevõtted ABC King AS ja Suurtüki NK OÜ ning nende Läti tütarettevõtted. Tänapäeval on jalatsikaubandusärid koondatud TKM King OÜ alla.
2009. aastal avati grupi poolt välja töötatud kaubamärgi I.L.U. all esimene ilukauplus. Tänapäeval on I.L.U. kauplusteketis kokku 5 poodi.
2012. aastal eraldati 2007. aastast tegutsenud Kaubamaja turvateenistus uude ettevõttesse Topsec Turvateenused OÜ, kellele alates 2014. aastast kuulub Viking Security AS. 
2015. aastal avati Viimsis piirkonna suurim vaba aja ja ostukeskus Viimsi Keskus. Kaubanduskeskuse omanik ja arendaja on Tallinna Kaubamaja Grupp AS tütarettevõte Tallinna Kaubamaja Kinnisvara AS. Viimsi Keskuse rajamisega seotud investeeringute maht on kokku 14,5 miljonit eurot.
Faust (Gounod)

"Faust" (originaalpealkirjaga "Faust") on Charles Gounod' viie vaatusega ooper. Ooperi libreto kirjutasid Jules Barbier ja Michel Carré. Ooper põhineb Johann Wolfgang von Goethe "Fausti" esimesel osal.
Ooper kanti esimest korda ette 19. märtsil 1859 Pariisis Théatre-Lyrique'is.
Denveri ülikool

Denveri ülikool (inglise keeles University of Denver) on ülikool USAs Colorado osariigis Denveris.
Ülikool asutati 1864.
Ülikoolis õpib üle 11 000 üliõpilase (2016).
Kõndimine

Kõndimine on inimeste ja loomade tavaline jalgade abil toimuv liikumisviis. Erinevalt jooksmisest on kõndimisel vähemalt üks jalg igal hetkel maaga puutes.
Spordialana harrastatakse käimist.