google/wiki40b huggingface dataset:
Peep Kala

Peep Kala (sündinud 24. novembril 1961) on eesti ajakirjanik ja meediajuht.
Ta on õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist ja Tartu Riiklikus Ülikoolis filosoofiat.
Töötanud Noorte Hääle toimetuses, Eesti Raadios, olnud Päevalehe peatoimetaja, Sakala vastutav väljaandja ja peatoimetaja, ajakirja Luup peatoimetaja ja Virumaa Teataja ja Järva Teataja vastutav väljaandja ning Ühinenud Ajalehtede juhatuse esimees. 
Detsembrist 2015 kuni juunini 2016 oli Peep Kala Postimees Grupi juhatuse liige, juunist 2016 kuni veebruarini 2017 aga Postimees Grupi juhatuse esimees. 1. oktoobrist 2017 on Peep Kala Eesti Rahvusringhäälingu päevakajaliste saadete peatoimetaja.

Isiklikku

Peep Kala oli abielus Silja Kalaga ning neil on pojad Kaarel ja Oskar. 2017. aastal abiellus ta Pille Mineviga.
Harilik hiibapuu

Nimi

Thujopsis tuleneb ladina keelest, kus thuja tähendab elupuud ja opsis on tõlgitult 'sarnane', kuna ta on lähedane elupuu perekonna (Thuja) esindajatega. Dolabrata on tõlkes 'tahumatult kujundatud'.

Levila ja kasvukoht

Harilik hiibapuu kasvab Jaapanis riigi kesk- ja lõunaosas mägedevahelistes orgudes, eelistades niiskemaid muldasid ja suurema õhuniiskusega paiku. Liigi esindajaid on leitud kasvamas kuni 3000 m kõrguselt, kuid enamasti kasvab 400–1800 m kõrgusel merelise kliimaga aladel. Hiibapuu on kodumaal looduskaitse all. Kasvab kodumaal 25–30 (40) m , meil 2–4 m kõrguseks.

Botaanilised tunnused

Harilik hiibapuu on ühekojaline, õhukese koorega, halli või punakas pruuni tüvega igihaljas puu. Tavaliselt 25–30 m kõrgune aeglasekasvuline puu, harvem ka madal põõsas. Võra on tihti püramiidse kujuga, laiuv, maani ulatuv ja püstiste okstega. Võrsed on noorelt helerohelised, lamedad ja laiad, vanemalt ümarate tumepruunide soomustega. Okkad on umbes 5 mm pikkused, laiad, soomusjad, pealt tumerohelised, alt hõbevalged. Pungad on helepruunid, kujult ovaalsed, ümbritsetud külgsoomustega.  
Käbid on väikesed, püstised, ovaalsed, laimunajad või piklikümarad, umbes 1–2 cm x 0,6–1 cm. Kasvades on sinakashallid ja valmides pruunid, 6–10 teravatipulise ja tagasipöördunud soomusega. Käbid valmivad sama aasta sügisel ja seemned varisevad kohe. Seemned on kahe väikese külgmise lennutiivaga, 4–5 mm pikk ja 3–3,5 mm lai.

Kasutus

Kodumaal kasutatakse hariliku hiibapuu puitu, mis on kerge ja vastupidav kõdunemisele. Puidust valmistatakse mööblit, samuti kasutatakse puitu sildade ja majade ehitamisel ning ka käsitöös. Mujal maailmas on ta kasutusel ilupuuna, hinnatakse püramiidselt laiuvat võra. Talub väga hästi varju, mistõttu on leidnud meil koha haljastuses alusrinde põõsana. Kasutatakse väiksemates aedades ilupõõsana, tihti poolvarjulistes paikades.

Eestis

Eestis kasvab ta enamasti põõsana, mis on 2–4 m kõrge ja umbes 1,5 m lai. Eestis vilju ei anna, mistõttu paljundamine käib vegetatiivselt. Eesti suurim hiibapuu kasvab Tallinnas Laine Lepa erakollektsioonis. See puu on laikooniline, 6 m kõrgune. Tuntuimad sordid on `Variegata`, mis on kujult püramiidjas, kuni 3 m kõrguse ja 1,5 m laiuse võraga puu, ning `Nana`, mis on aeglasekasvuline, 60 cm kõrgune ja 1,5 m laiune põõsas.
Armulaua sakrament

Armulaua sakrament on kristlikes kirikutes (sealhulgas katoliku kirikus, õigeusu kirikus ja luterlikus kirikus) sakrament, mis põhineb Jeesuse sõnadel pühal õhtusöömaajal: Ja ta võttis leiva, tänas ja murdis ja andis neile, öeldes: "See on minu ihu, mis teie eest antakse. Seda tehke minu mälestuseks!" (Luuka 22:19)
Positiivorel

Positiivorel ehk positiiv on väike orel. Positiivil on suure oreliga sarnaselt olemas manuaalid ja pedaaliklaviatuur.
Positiivoreli saab viia ühest kohast teise, seda ei paigaldata kohakindlalt nagu suuri oreleid. Positiivid olid levinud kodudes ja mõned olid nii väikesed, et mahtusid laua peale. Registrite arv on väike.
Positiivid olid levinud enne 17. sajandit kirikutes. Neid kasutati põhiliselt kiriku tarbemuusika ehk missa, jumalateenistuse laulude saatmiseks. Positiive kasutati ka basso continuo mängimisel. Oma ooperites kasutasid positiive näiteks Jacopo Peri (1561–1633) ja Claudio Monteverdi (1567–1643).
Herman Ubin

Herman Ubin (3. veebruar 1887 – 1. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti politseinik. 
Herman Ubin teenis rajooniülemana raudteepolitsei 1. jaoskonnas.
Ööl vastu 1. detsembrit 1924 oli ta valveteenistuses.
1. detsembri riigipöördekatse käigus jaama sisenenud mässajad, kellest mõni kandis raudteelase ametivormi, arreteerisid kõik ametnikud. Mässajad käskisid seisata rongid ja püüdsid katkestada ka sidepidamise. Osa mässajaid suundus jaama trepile, teine osa jaamapolitsei ruumidesse. Rajooniülem Herman Ubin oli just väljumas politseijaoskonna ruumist, et minna vastu saabuvale rongile. Mässajad lasksid ta kohe maha.  
Herman Ubina peres olid abikaasa ja poeg.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Tallinna tänav (Paide)

Tallinna tänav on tänav Paides. Tänav ühendab linna sissesõitu ning Paide keskväljakut.
Tänav on 800 meetrit pikk, üsna sirge ja kulgeb lõunast põhja. Ta algab linna keskväljakul Pärnu tänavaga ühisest punktist ning lõpeb ringristmikul, millest itta kulgeb Järve tee ja läände Pärnu–Rakvere maantee. Tänav ristub Vee tänavaga (paremalt), Posti tänavaga (paremalt), Laia tänavaga (vasakult) ja Veski tänavaga (paremalt).
Tallinna tänavat ääristavad 18.–19. sajandil valminud puitmajad.
Suurim majanumber on 64.
Jaak Treiman

Jaak Treiman (sündinud 27. juulil 1943 Võrus) on Eesti aukonsul Ameerika Ühendriikides Los Angeleses.
Ta lõpetas 1964. aastal Lõuna-California Ülikooli (University of Southern California) politoloogia ja 1967. aastal õigusteaduse alal, 1969 kaitses ta magistrikraadi rahvusvahelise õiguse alal Chicago Ülikoolis. Ta on Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala vilistlane.
Jaak Treiman põgenes koos vanematega 1944. aastal Rootsi, kust siirdus 1947. aastal Austraaliasse ja 1951. aastal USA-sse. 1971. aastal asutas ta äri- ja kinnisvaranõustamisega tegeleva õigusbüroo, mis kannab nime Treiman & Schiffmann, tänini on ta selle osanik. Treiman on esindanud Ameerikas mitmeid välisettevõtteid, samuti on ta aidanud Ameerika firmadel sõmida Eestis ärisuhteid.
Aastate vältel on Treiman osalenud aktiivselt väliseesti rahvuslikus liikumises, hoides okupeeritud Eesti teemat üleval USA ja rahvusvahelises ajakirjanduses. Ta on Balti Ameerika Vabadusliiga liige. Pärast Ernst Lauri surma sai ta 6. märtsil 1986 Eesti aukonsuliks Los Angeleses, samal kohal töötab ta tänaseni (2013. aasta seisuga 27 aastat). Teda on valitud Los Angelese konsulaarkorpuse varahoidjaks.
Oskar Kilgas (loomaarst)

Oskar Ferdinand Kilgas (21. veebruar 1896 Raasiku vald, Harjumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli eesti loomaarst.
Ta õppis aastail 1922–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Dorpatensise vilistlane. 
Oskar Kilgas osales Vabadussõjas, 1930. aastail oli ta Keila jaoskonna loomaarst.
Kalev Saar

Kalev Saar (sündinud 27. mail 1969) on eesti muusik, ansambli Lehmakommionud laulja ning trummar.
Ansamblite- ja püromuusikafestivali "Tuleristsete" korraldaja.
Ernst Jürmann

Ernst Jürmann (25. märts 1879 Meeri vald, Tartumaa – 7. august 1939) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas 1903. aastal Peterburi ülikooli.
1903–1906 oli ta kohtuametnik Peterburis ja Riias, 1906–1910 vandedvokaadi abi, võeti advokatuuri vastu 1910, Vabadussõja ajal kohtuametnik ja kohtu-uurija, 1920. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas. 1925–1928 Eesti Panga ja 1928–1938 Pikalaenu Panga juriskonsult.
Güzäl Sitdiqova

Güzäl Sitdiqova (baškiiri Гүзәл Ситдиҡова, vene Гузаль Ситдыкова; sündinud 10. juunil 1952 Inzeris Beloretski rajoonis Baškortostanis) on baškiiri luuletaja, tõlkija ja ühiskonnategelane, Baškortostani teeneline kultuuritöötaja (2007).
1976–1980 õppis Sitdiqova Tšeljabinski riiklikus kultuuriinstituudis. 1989–1995 töötas Beloretski rajoonilehe Ural peatoimetajana. 1991 valiti ta Baškiiri ANSV Ülemnõukogu liikmeks. 1995–2008 oli ta Baškortostani Vabariigi riigikogu Kurultai liige. 2011–2012 oli ta Baškortostani Vabariigi Ühiskondliku Koja liige ja 2004–2011 Baškiiri Naiste Ühingu esinaine.
Sitdiqova luuletusi on avaldatud alates 1976. aastast ning esimene luulekogu ilmus 1984. aastal almanahhis "Yäş köstär" ("Йәш көстәр").
Ta on aktiivne osaleja Wikimedia projektides, baškiirikeelse Vikipeedia vabatahtlik toimetaja ning Vikiinkubaatoris olevate baškiiri Vikisõnastiku, Vikitsitaatide ja Vikiraamatukogu arendaja.
Motal

Ajalugu

Motalit mainitakse esimest korda aastal 1422. Aastal 1555 sai Motalist alev. Pärast administratiivset reformi hakkas see kuuluma Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda.
Poola jagamisel läks Motal aastal 1795 Venemaa koosseisu. Aastal 1886 oli seal 239 maja ja kaks õigeusu kirikut, lisaks veel kabel ja juutide palvemaja. Alevis oli ka kool, asulas toimusid regulaarselt laadad. Motalis oli 13 laohoonet ja 7 kõrtsi. Motalis oli suur juutide kogukond.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Motal Poola koosseisu. Aastal 1937 oli Motalis 4297 elanikku, neist 1354 olid juudid.
1939. aastast kuulus see Nõukogude Liitu. Aastal 1942 hävitasid natsid sealse geto. Aastal 1954 kaotas Motal alevi staatuse.
MTV Euroopa muusikaauhinnad

MTV Euroopa muusikaauhinnad on aastast 1994 MTV Networks Europe poolt korraldatav üritus, kus premeeritakse muusikuid jt artiste. Esimene muusikaauhindade üritus toimus 1994. aastal.
2006–2009 anti ürituse raames välja ka auhindu kategoorias "Parim Balti artist" ("Best Baltic Act").
Ülo Ojaveer

Ülo Ojaveer (sündinud 8. juulil 1931 Tartus) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1950 Tartu 1. Keskkooli, 1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, 1965 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Mõningate maisisortide kasv ja areng Eesti NSV tingimustes". Oli 1962–66 EMMI Antsla katsegrupi vanemteadur ja grupijuht, 1966–88 Antsla katsejaama juhataja, 1988–94 EMMI maaviljelussektori mullakaitse grupi vanemteadur ja grupijuht.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: maisi kasvatamise võimalused Eestis; viljavaheldus; põllukultuuride saagikus kergetel muldadel; eelviljade ja kesa osa saagi kujunemisel; kuppelalade kasutamine. Umbes 30 teadustrükist.
Siberi kass

Välimus

Siberi kasse iseloomustab tugev kehaehitus, suur kaal ja paks karv. Siberi kassid sarnanevad välimuselt norra metskassiga ja Maine Cooniga. Tüüpiline isane isend kaalub 6,8- 9,1 kg, emase tüüpiline kaal on 4,5- 6,8 kg. Nad on norra metskassist lühemad ja jässakamad.

Iseloom

Iseloomult on Siberi kassid sõbralikud, ustavad ja intelligentsed. Oma inimesesõbralikkuselt on neid võrreldud koertega. Siberi kasse võib sageli näha uksel oma omanikku ootamas ja talle rõõmuga vastu jooksmas.

Hüpoallergilisus

Siberi kasse peetakse hüpoallergilisteks ehk allergiat mittetekitavateks, kuigi sellele ei ole kindlat teaduslikku tõestust. Emased siberi kassid toodavad vähem Fel d 1-te, mis on peamine allergeen kasside puhul. Vaatamata sellele arvavad mitmed eksperdid, et Fel d 1 tase on ka neil kassidel liiga kõrge, et allergiat üldse mitte tekitada.
Ivar Lykke

Ivar Lykke (9. jaanuar 1872 Trondheim – 4. detsember 1949 Trondheim) oli Norra poliitik.
Ivar Lykke sündis kaupmehe perekonnas, kellele kuulus üks Trondheimi vanemaid firmasid, 1830. aastal asutatud IK Lykke AS. Ettevõttele kuulub tänapäeval jaekaubanduskett Bunnpris. Aastal 1908 sai Ivar Lykkest ettevõtte juht.
Aastatel 1905–1935 kuulus Ivar Lykke Høyre esindajana Trondheimi linnavolikokku ning oli kaks aastat ka selle aseesimees. Stortingi liikmeks valiti ta esimest korda aastal 1916. Aastal 1919 sai temast Stortingi esimees. Aastatel 1923–1926 oli ta Høyre esimees.
Aastatel 1926–1928 oli Ivar Lykke Norra peaminister ja välisminister.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ivar Lykke seisuga 9.04.2009.
Selles artiklis on kasutatud norrakeelse Vikipeedia artiklit no:Ivar Lykke seisuga 9.04.2009.
Jelena Ventsel

Õpikud

«Курс теории вероятностей» «Исследование операций» «Динамическое программирование» «Теория игр» «Теория игр для флота»
Teetigu

Teetigu (Arion) on perekond nälkjaid, mis kuulub teetigulaste (Arionidae) sugukonda.
Ninaga seotud lümfikude

Ninaga seotud lümfikude ehk ninaneeluga seotud lümfikude (ka NALT-süsteem; lüh NALT, ladina textus lymphoideus adjunctus naso) on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi lümfoidkoe liik, mis paikneb ninas ja ninaõõne limaskestas, epiteelkoe all. NALT osaleb paikses limaskestaimmuunsuses.
Ninaneeluga seotud lümfikudede olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia, mutatsioonid, rakud ja molekulid ning apoptoos ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
NALT liigitatakse MALT-süsteemi 
Nina limaskest võimaldab mitmete peamiselt õhu kaudu levivate patogeensete mikroorganismide sissepääsu.
NALT on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica. 
NALT süsteemi liigitatakse osade autorite poolt ka  neelumandlitest, suulaemandlitest ja keelemandlist koosnev Waldeyeri neeluring.  
NALT struktuurides liiguvad lümfirakud- lümfirakud- T- ja B-rakud, makrofaagid ja dendriitrakud ning plasmarakud.  
NALT struktuurides paiknevad viimasooned ja veenulid.
Järva-Jaani vald

Asustus

Järva-Jaani vallas oli Järva-Jaani alev ja 9 küla:
Jalalõpe – Jalgsema – Kagavere – Karinu – Kuksema – Metsla – Metstaguse – Ramma – Seliküla

Ajalugu

Vald lähtus ajaloolisest Järva-Jaani kirikukihelkonnast.
Järva-Jaani vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.
Ründo Mülts

Ründo Mülts (sündinud 13. septembril 1991) on eesti ajaloolane, koduloo-uurija ja muuseumiomanik. Ta töötab teadusjuhina Järvamaa Muuseumis.
Ta on juba aastaid kogunud ajaloolise väärtusega esemeid. Oma kollektsiooni põhjal rajas ta oma kodukülla Päinurme isikliku koduloomuuseumi, kus on mitu tuhat eksponaati. Muuseum tegutseb Päinurme külaseltsi ruumides.
Mülts õppis Koigi Põhikoolis ja Paide Ühisgümnaasiumis. Tema uurimistöö "Pöördelised sündmused minu kodukohas Päinurmes 1939–1950" võitis 2009. aastal ajaloouurimuste võistluse. Bakalaureusekraadi ajaloos omandas ta Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudist ja magistrikraadi Tartu Ülikoolist.
Arthur G. Suits

Arthur G. Suits on USA keemik ja füüsik.
Ta on 2004. aastast Wayne State University keemiaosakonna professor. Tema peamised uurimisalad on keemiline füüsika, keemiliste reaktsioonide dünaamika ja astrokeemia.
Ta lõpetas 1986. aastal Missouri-Columbia ülikooli bakalaureusekraadiga cum laude keemia erialal. 1991. aastal sai ta doktorikraadi keemias California Ülikoolist Berkeleys.
Ta kuulub Ameerika Füüsikaseltsis keemilise füüsika sektsiooni. 2006. aastal valis selts ta fellowks.
Albert (Saksi-Coburg-Gotha)

Prints Albert (Francis Albert Augustus Charles Emmanuel; 26. august 1819 Rosenau loss – 14. detsember 1861 Windsori loss) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna Victoria abikaasa ja nende üheksa lapse isa.

Mälestamine

Prints Albertile on pühendatud Londoni esinduslik kontserdimaja Royal Albert Hall ja Alberti memoriaal linna esinduspargis Hyde Parkis.
Leonid Sinisalu

Leonid Sinisalu (kuni 6. august 1936 Leonid Sintka; 1920 Tsooru vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa - 6. jaanuar 1960 Tallinn) oli eesti metsavend.
Tal oli 9 klassi haridust. Ametilt oli ta tööline, viimati gaasikeevitaja Valga auruvedurite depoos.
Esimest korda arreteeriti ta 27. juulil 1948 ning mõisteti 25+5 aastaks Irkutski oblastisse Taišetlagi. 
Teist korda arreteeriti ta 21. juulil 1959. Sama aasta 23.-26. novembril toimus Tallinnas kohtuprotsess endiste metsavendade (koos temaga Johannes Kriipsalu ja Valter Kelt) üle, kus Sinisalu mõisteti lõplikult 26. novembril 1959 surma. Ta lasti maha 6. jaanuaril 1960 Keskvanglas Tallinnas.
Seos (matemaatika)

Seos ehk relatsioon ehk suhe on matemaatikas binaarse seose üldistus. Binaarset seost esindavad näiteks märgid "=" ja "<" propositsioonides "2 + 2 = 4" ja "5 < 6". valemi "a + b = c" kaudu saab näiteks väljendada (nüüd juba ternaarset) seost arvuhulgas, millesse a, b ja c kuuluvad.
Informaatikas põhinevad seose mõistel relatsioonandmebaasid.
Õllekann

Õllekann (lühemalt ka: kann) on algselt puust jooginõu, millega joodi nt õlut.
Õllekannu on jooginõuna kasutatud kogu Kesk- ja Põhja-Euroopas.
Eesti rahvapärased õllekannud on pealt kitsenevad ning kõrva ja kaanega.
Fyn

Fyn on Taanile kuuluv saar Läänemeres. Ta moodustab Fyni maakonna koos lähedal asuvate Langelandi, Ærø, Tåsinge ja teiste väiksemate saartega. Saare kaldad on madalad. Moreenküngastik ulatub kuni 131 meetri kõrguseni.

Kirjeldus

Fyni eraldab Jüütimaast Väike-Belt ja Sjællandist Suur-Belt. Üle kummagi väina on ehitatud sillad niihästi rongide kui autode jaoks. Õigupoolest on üle Suur-Beldi kaks silda: üks Sprogø saareni väina keskel ja teine sealt edasi. Sprogø ja Sjællandi vahel sõidab rong tunnelis. Jüüti poolsaarele ehitati esimene sild vahetult enne Teist maailmasõda ning seda kasutavad nii autod kui rongid. Teine sild ehitati 1970ndatel ja see on ainult autodele.
Saare pindala on 2976 km² on Taani kolmas Gröönimaa ja Sjællandi järel. Elanike arv 447 060 (1. jaanuari seisuga 2006) on Sjællandi järel Taani teine.

Ajalugu

Esimest korda mainis saart aastal 1075 Bremeni Adam nime Fune all. 1085. aastal on mainitud ka saare elanikke. 1231 nimetati saart Fyun, ladina keeles Fionia või Feonia, alamsaksa keeles Vüne. Taanlased ise kirjutasid saare nime keskajal Fjón. Alles Hans-Christian Andersen, kes sellelt saarelt pärit oli, hakkas kasutama nimekuju Fyn.

Kuulsaid elanikke

Fyni saarel on sündinud kirjanik Hans Christian Andersen, helilooja Carl Nielsen ja Ameerika iseseisvussõja (1775–1783) kangelane kolonel Christian Febiger.
Edgar Arthur Greinert

Edgar Arthur Greinert (16. aprill 1902 Anseküla, Saaremaa – 30. aprill 1980 Stuttgart) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale.

Isiklikku

Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Vanem vend Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, teine vend Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.
Craig Goodwin

Craig Alexander Goodwin (sündinud 16. detsembril 1991 Adelaide'is) on Austraalia jalgpallur. Ta mängib Saudi-Araabia kõrgliiga klubis Al-Wehda vasaku äärepoolkaitsja või vasakkaitsja positsioonil.
Ta alustas karjääri Austraalia poolprofessionaalsete liigade klubides. 2011. aastal liitus ta Melbourne Heartiga ning tegi 2012. aastal klubi põhimeeskonnas debüüdi Austraalia kõrgliigas. 2012. aastal liitus ta teise Austraalia kõrgliiga klubiga, Newcastle Jetsiga, kus mängis kaks hooaega. Seejärel veetis ta kaks hooaega Adelaide Unitedis.
2016. aastal liitus ta Hollandi kõrgliiga klubiga Rotterdami Sparta, kus mängis ka kaks hooaega ning mille vältel lõi ta Hollandi kõrgliigas kokku kuus väravat.
2018. aasta mais naasis Goodwin Adelaide Unitedi, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Samal aastal võitis ta klubiga Austraalia karika. Karikafinaalis alistas Adelaide United Goodwini kahe värava toel Sydney. 2019. aasta juulis siirdus ta Al-Wehdasse.
Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Goodwin 26. juulil 2013 mängus Jaapani vastu.
Julla

Julla on väike, 1-2 aerupaariga paat, millel võib olla ka mast purjega.

Kirjeldus

Jullasid on kasutatud peamiselt laevade kergete tööpaatidena, kuid ka traditsioonilisel sõudmis- või purjetamisõppel (pigem nooremaealistele või mereõppeasutustes). Samuti on need üldiselt sobivad rannalähedaseks kalastamiseks. Merekõlblikkuseks arvestatakse 2-3 palli beauforti skaalal.
Enamasti on jullad kiiluga ja peegelahtriga. 2 aerupaari puhul  võib ahtris olla ka rool (samuti purjemasti olmeasolul). Tänapäeval kinnitatakse laevade tööjullade ahtrisse sageli päramootor. Julla mast koos purjega on enamasti hõlpsalt paigaldatav ja mahavõetav ning kokkupandav paadi põhjale. Purjena on kasutatud tavaliselt kas priitpurje või lüügerpurje, mis võib olla poolitatud masti kohalt.
Geary maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Juhan Sillaste

Elukäik

Nõukogude vägede saabumise järel isa Heino arreteeriti ning tribunal karistas teda omakaitsesse kuulumise eest 15 + 5 aastase vangistusega sunnitöölaagris, kus ta 1947 hukkus. Kuni kooliminekuni kasvas ta vanavanemate metsatalus. 1959 asus tööle krohvijaõpilasena. Seejärel oli ta treial tehases Volta, kaubatundja tehases Tarbeklaas ja lühikest aega komsomolitööl. 
Töö kõrvalt lõpetas 1961 keskkooli, 1967 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. Kaitses 1977 pärast aspirantuuri väitekirja Moskvas Varustuskomitee teadusinstituudis.
1967. aastast alates töötas ta Eesti NSV keskasutustes. 1969. aastast oli ta Eesti NSV Teenindusministeeriumi osakonnajuhataja ja kolleegiumi liige (1971), 1978. aastast sama ministeeriumi instituudi teadusdirektor. Aastal 1979 NSV Liidu Plaanikomitee ekspertkomisjoni liige. 1983 määrati ta NLKP Keskkomitee Poliitbüroo moodustatud sotsialismimaade kogemusi ja nende rakendamise võimalusi selgitava komisjoni töögrupi koosseisu, mille põhiseisukohad avaldati ajalehes Pravda(1).
Vene autorid Jevgenia Albats ja Nikolai Ševjakov on arvamusel, et Poliitbüroo selle otsusega ning töögrupi pakutud lahenditega käivitusid protsessid, mis lõppkokkuvõttes viisid Nõukogude Liidu lagunemiseni. 
Järgnes NSV Liidu juhtorganite (Plaanikomitee, Ministrite Nõukogu) individuaaltööd (praeguse terminoloogia järgi füüsilisest isikust ettevõtja) ja kooperatiive (praeguses mõistes eraettevõtteid) seadustavate dokumentide koostamine. Sovetoloogia autoriteet Anders Aslund luges Sillastet tol perioodil paarikümne nõukogude mõjukama majandusteadlase hulka koos Rein Otsasoniga ainsatena väljaspool Moskvat ja Novosibirskit.
Teoreetilised seisukohad leidsid väljundi eeskätt Eesti NSV-s. 1985. aasta nn teeninduseksperimendi raames asendus lepingutöö nime all käsumajandus esmakordselt Nõukogude Liidu majanduspraktikas lepinguliste suhetega ettevõtte ja töötajate vahel (sisuliselt oli tegemist tootmisvahendite ja ruumide liisimisega). 1986. aastal märgiti see töö ära riikliku preemiaga majandusteaduse valdkonnas. Teeninduskooperatiividega alustati samuti Eestis, saadud kogemus oli lähtekohaks NSV Liidu kooperatiiviseaduse koostamisel ja vastuvõtmisel.
1986 nimetati Sillaste Nõukogude Liidu Tööinstituudi Eesti filiaali direktoriks. Aastatel 1989–1990 kuulus ta Eesti NSV valitsuse koosseisu.
1991 moodustas osaühingu Hansar koosseisus sotsiaalmajanduslike uuringute büroo (hilisem Eesti Sotsiaalmajandusliku Analüüsi Instituut). 
1992. aastast oli ta Tiit Vähi valitsuse nõunik, teadusnõunike grupi juht, koos rahareformi komiteega tegutsenud majandusreformi komitee liige. 1994–1997 oli ta Eesti Linnade Liidu tegevdirektor.
Ta oli tegev Eesti, NSV Liidu, ÜRO, Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu, Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja muudes rahvusvahelistes struktuurides (nõukogud, komisjonid, töörühmad, toimetuskolleegiumid jt) ning essines ettekannetega paljudel teadusüritustel. 
Pärast Eesti Sotsiaalmajandusliku Analüüsi Instituudi tegevuse lõpetamist tegutses ta aastast 2007 vabakutselisena.

Isiklikku

2014. aastal moodustati Riigiarhiivis Juhan Sillaste isikufond tähisega ERA.5106.
Tal on poeg ja tütar ning neli lapselast.
Sillamäe Soojuselektrijaam

Sillamäe soojuselektrijaam (lühendatult Sillamäe SEJ) on ettevõttele Silmet Grupp kuuluv soojuselektrijaam Sillamäel, mis töötab alates 1997. aastast.
Sillamäe SEJ põhikütuseks on maagaas ja põlevkivi.