google/wiki40b huggingface dataset:
Pärnu Nikolai kirik

Pärnu Nikolai kirik asus Pärnus raekoja lähedal Pika ja Nikolai tänava nurgal. Kiriku järgi on nime saanud ka Nikolai tänav.
Gooti stiilis punastest tellistest kirik ehitati 13.–14. sajandil ning hävis Teises maailmasõjas. Algse madala pseudobasiilika kesklööv oli kõrvallöövidest vaid pisut kõrgem. Hilisema kõrge basiilika kuju sai kirik 16. sajandil. Tähtvõlvid kesk- ja kõrvallöövides pärinesid samast ümberehitusest. Kiriku läänetorni ehitati mitu korda ümber, sest see hävis korduvalt pikse poolt süüdatuna. Viimast korda kohendati torni aastail 1886–1887.
Nikolai kirikus leidus palju kunstiväärtusi. Pühakoja loodenurgas asus kunagise Pärnu Rootsi komandandi Erich Pistohlkorsi marmorist barokkstiilis hauamonument aastast 1689. Kunstiajaloolase Sten Karlingi järgi oli monument Johan Georg Heroldi teos. Tähelepanuväärne oli ka barokne kantsel evangelistide figuuridega. Kantsli valmistas hollandi päritolu puunikerdaja Gert Bavendamp 17. sajandi keskpaiku. Vanimaks muinsuseks kirikus oli kaheksakandiline romaani ümarkaartega kaunistatud ristimiskivi. See oli vanem kui Nikolai kirik ise ning oli ilmselt pärit Vana-Pärnu esimesest piiskopikirikuna püstitatud pühakojast.
Kirik oli peamiselt Pärnu saksa luteri koguduse (Pärnu Nikolai kogudus) kirik, Poola võimu ajal (1582–1617) tegutses seal katoliku kirik. Kirik oli tuntud palverännakute sihtmärgi, musta risti tõttu, mis asus kiriku põhjaküljel paiknenud kabelis. 1617. aastal, pärast Pärnu üleminekut Rootsi kuningriigi võimu alla, anti seni katoliiklaste valduses olnud Nikolai kirik saksa kogudusele tagasi.
1944. aasta septembris kirik põles. Hävisid sisemus, katused ja tornikiiver. Tulest jäid kahjustamata kiriku välisseintele kinnitatud hauakivid, mis 1948. aastal tõsteti paremaks säilitamiseks hoone sisse ning kiriku sissekäigud müüriti kinni.  1954. aastal kiriku varemed õhiti vastavalt sõjajärgse Pärnu uue linnasüdame kavandile. Kiriku endist asukohta märgib 1989 avatud mälestuskivi.
Dō

Dō (道, dō 'liikumine, kulgemine, tee'; hiina sõnast dào, jaapani keeles) on nimetus mitmesugustele Jaapani rahvuslikele kunstidele, milles püütakse saavutada täiuslikkust nii vaimses kui ka füüsilises mõttes. Dō on seotud zen-budismiga ja põhineb suures osas selle arusaamadel.
Tuntumad dō'dest on jaapani teetseremoonia sadō (茶道), lilleseadekunst kadō (華道), sõjakunst budō (武道) ja samuraikoodeks bushidō (武士道), mitmesugused võitluskunstid: aikidō (合気道), jūdō (柔道; džuudo), karate-dō (空手道; karate), kendō (剣道) jne.
Korea keeles vastab sellele sõnaosale do (도; näiteks korea võitluskunst taekwondo (태권도, 跆拳道) jne).
Tomsk

Ajalugu

Linn on rajatud Boriss Godunovi käsul 1604. aastal kindlusena Tomi jõele, tatarlaste maale. Linnaõigused sai 1782. aastal. 1804. aastal sai Tomski kubermangu keskuseks.

Haridus

Tomski ülikool on esimene Siberis avatud ülikool (1880). Tomski ülikooli raamatukogu on üks suurimaid Venemaal. Linnas on mitmeid kõrgkoole.
Tomsk on kuulus puitarhitektuuri poolest.

Majandus

Tänapäeval on Tomsk infotehnoloogiatööstuse keskus. Linnas on ka suured masinaehituse, keemiatööstuse ja metallurgiaettevõtted.

Sport

Tomskis tegutseb jalgpalliklubi Tomski Tom.

Tuntud tomsklasi

Tomskis on sündinud Karl Vaino.
Hudsoni org

Hudsoni org (inglise keeles Hudson Valley või Hudson River Valley) on New Yorgi osariigi piirkond, mis hõlmab Hudsoni jõe orgu peamiselt jõe alamjooksul ja külgnevaid alasid.
Tavaliselt määratletakse Hudsoni oru piirkond alana alates Albanyst ja Troyst lõuna poole kuni Yonkersini. Olenevalt määratlusest elab piirkonnas 3-3,5 miljonit inimest.
Holger Nielsen

Holger Louis Nielsen (18. detsember 1866 Kopenhaagen – 26. jaanuar 1955 Hellerup) oli taani kergejõustiklane, laskja ja vehkleja.
Teda peetakse käsipalli leiutajaks, Ta mängis Ordrupi reaalkooli õpetajana 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks.
Termistor

Termistor ehk termotakisti on termoelektriline pooljuhtseadis, mille takistus sõltub tugevalt ja mittelineaarselt temperatuurist. Seega on termistoril suur takistuse temperatuuritegur. Seda tegurit väljendab takistuse suhteline muutus protsentides 1-kraadise temperatuurimuutuse kohta.
Olenevalt valmistamiseks kasutatud materjalidest võib see tegur olla positiivne (lühend PTC inglise k sõnadest positive temperature coefficient)  või negatiivne (NTC negative temperature coefficient). Positiivse temperatuuriteguriga termistoride ehk PTC-termistori takistus temperatuuri tõustes kasvab (vooluahelasse ühendatud termistori läbiv vool vastavalt väheneb). NTC-termistoride takistus soojenemisel väheneb. Temperatuuriteguri absoluutväärtus on PTC-termistoridel enamasti kuni 30%/K, NTC-termistoridel ehk NTC-termistoridel 2 …10%/K.

NTC-termistorid

NTC-termistorid on tehtud keraamilistest materjalidest. Need omakorda sisaldavad erinevaid oksiide, mille koostises on näiteks mangaani, niklit, koobaltit, titaani, vaske, rauda ja uraani. Elektrilised tunnussuurused varieeruvad sõltuvalt kasutatavast oksiidist ja termistori suurusest ning ehitusest. Mõned termistorid on valmistatud töötama temperatuuridel kuni 1000 °C.

PTC-termistorid ehk posistorid

PTC-termistore toodetakse lisaainega töödeldud polükristall|polükristallilisest ainest ja pooljuhtivast baariumtitanaadist. Kui temperatuuri tõstetakse üle kriitilise piiri (vaata: Curie temperatuur), kasvab takistus järsult. Töötemperatuur on tavaliselt ‒30 kuni +150 °C.
Taebla kultuuri- ja spordikeskus

Taebla kultuuri- ja spordikeskus on asutus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Taebla asulas.
Asutus asutati 1977.
Niinsaare järv

Niinsaare järv on järv Kurtna järvestikus, Ida-Virumaal.
Järve suurus on 6,2 ha, kaldajoone pikkus 1,2 km.
Järve kaldal asub Niinsaare puhkeküla.
Niinsaare järv asub Kurtna Nõmmejärvest 0,5 km loodes. Varem oli see 7,7 ha suurune umbjärv. 1963. aastal kaevati Kurtna Suurjärvest Mustjärve kraav, pärast mida veetase Niinsaare järves langes oluliselt. 1968. aasta suvel oli vähemalt 50% järvest kuivaks jäänud.
Vieki

Vieki on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas Lieksa linnas.
Elanikke on umbes 1000.
Alfred Mõttus

Teenistuskäik

Töötas aastail 1914–1918 arstina Võrumaal ja Valgas, olles 1915–1916 Valga Punase Risti haigemaja juhataja, 1916–1918 Venemaa Linnade Liidu Valga haigemaja juhataja ja Valga rajooni vanemarst ning 1917–1918 Valga linna tervishoiuarst. Valga tsiviil komissar alates 21. novembrist 1918.
Osales Eesti Vabariigi sünnist alates elavalt poliitikas. Aastail 1919–1940 töötas Mõttus Tervishoiu Peavalitsuses, alguses juhataja abi, alates 1920. aastast juhatajana. 1919–1923 oli ta Eesti-Läti piirikomisjoni Eesti delegatsiooni juhataja. 1922–1923 ja 1926–1927 oli töö- ja hoolekandeministri abi.
Aastail 1926–1932 oli Mõttus Riigikogu liige ja 1927–1928 haridusminister Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses. 1928–1940 töötas haridus- ja sotsiaalministri (alates 1936 sotsiaalministri) abina. 1936. aastal oli ta Männiku plahvatusohvrite ja nende perekondade abistamise seltskondliku komitee esimees. 1937. aastal kuulus Rahvuskogu esimese koja liikmete hulka ja oli aastail 1938–1940 Riiginõukogu liige (rahvatervishoiu alalt).
Arreteeriti NKVD poolt 13. juunil 1941. Suri Sosva vangilaagris.
Malvina Reynolds

Malvina Reynolds (neiupõlvenimega Malvina Milder; 23. august 1900 San Francisco, California, USA – 17. märts 1978) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide folk- ja bluusimuusik ning poliitiline aktivist, keda tunti eelkõige tema kirjutatud laulude "Väiksed kastid linna serval" ("Little Boxes") ja "Morningtown Ride" järgi.

Noorus

Malvina Milder sündis San Franciscos sotsialistidest juudi sisserändajate David ja Abagail Milderi peres. Vanemad pooldasid USA eemalejäämist esimesest maailmasõjast.
1934. aastal abiellus ta puusepa ja ametiühinguorganisaatori William ("Bud") Reynoldsiga. Neil sündis 1935. aastal ainukese lapsena Nancy Reynolds Schimmel (hilisem laulja ja laulukirjutaja). Malvina Reynolds kaitses bakalaureuse- ja magistrikraadi (MA) inglise keele alal California Ülikoolis Berkeleys ning 1938. aastal samas ka filosoofiadoktori kraadi.

Muusikutegevus

Ehkki 20. eluaastatel mängis Milder tantsubändis viiulit, alustas ta laulukirjutamist märksa hiljem. 40. eleuaastate teisel poolel kohtas ta Earl Robinsoni, Pete Seegerit ja teisi folklauljaid. Ta naasis ülikooli Berkeleys ja õppis muusikateooriat. Seejärel kirjutas ta mitu populaarset laulu, sealhulgas "Väiksed kastid" ("Little Boxes"), "What Have They Done to the Rain", mille salvestasid ansambel The Searchers ja Joan Baez (tuumasaastest), "It Isn't Nice" (inimõiguste hümn), "Turn Around" (laste kasvamisest, seda laulis hiljem Harry Belafonte) ja "There's a Bottom Below" (depressioonist). Reynolds oli ka tunnustatud lastelaulukirjutaja, kelle teoste seas olid "Magic Penny" (Londoni populaarne folklaul 1940. aastail) ja "Morningtown Ride", mis jõudis 1966. aastal The Seekersi esituses Briti plaadimüügi edetabelite tippviisikusse.
Reynoldsi loomingust on salvestatud neli CD-d. Plaadifirma Smithsonian Folkways avaldas plaadid "Another County Heard From" (Folkways 02524) ja "Ear to the Ground" (Smithsonian Folkways 40124), Omni Recording Corporation Austraalias aga "Malvina Reynolds" (Omni 112) ja "Malvina Reynolds Sings the Truth" (Omni 114).
Mõni aasta enne Malvina Reynoldsi surma 1978. aastal valmis eluloofilm "Love It Like a Fool". Tema tuntuim laul "Väiksed kastid", mille tegi kuulsaks Pete Seeger, sai taas populaarseks telekanali Showtime's telesarja "Weeds" tunnusmuusikana. "Väiksed kastid" sai inspiratsiooni majadest Daly Citys Californias. Malvina Reynoldsi tütar Nancy Reynolds Schimmel selgitas laulu tausta nii:
"Mu ema ja isa sõitsid San Franciscost läbi Daly City lõunasse, kui mu emale tuli laulu idee. Ta andis rooli isa kätte ja kirjutas selle üles teel üritusele La Hondas, kus ta pidi laulma Rahvusliku Seadusandluse Sõprade Komiteele (Friends Committee on National Legislation). Kui ajakiri Time (või oli see Newsweek?) tahtis fotot, kus ta just seda kohta näitab, ei leidnud ta neid maju üles, sest nende ümber oli ehitatud niivõrd palju uusi, et mäeküljed olid üleni kaetud."
Eestis on laulu esitanud Peeter Tooma ja Kukerpillid.
Vanemas eas kirjutas Malvina Reynolds laule telekanali PBS lastesarjale "Sesame Street", kus ta aeg-ajalt esines ka Kate'i rollis.
Kompassi plats

Kompassi plats asub Tallinna kesklinnas Maneeži, Reimani ja Gonsiori tänava ristumiskohas, Kompassi asumis.
2004. aastal plats korrastati ja keskele valati betoonist ringikujuline istemüür. Betoonmüüri külgedel on märgitud tähtedega kaheksa ilmakaart.
Kompassi plats ei ole aadressikoht.
Vampiirikroonikad

Filmid

Aastal 1994 vändati esimesest raamatust film "Intervjuu vampiiriga", kus mängisid Tom Cruise, Brad Pitt, Antonio Banderas, Christian Slater, Kirsten Dunst jt.
Aastal 2002 valminud film "Neetute kuninganna" põhines sarja teisel ja kolmandal osal. Filmi peaosades olid Stuart Townsend ja Aaliyah.
Vojenno-istoritšeski Žurnal

Vojenno-istoritšeski Žurnal (vene keeles Военно-исторический журнал ('sõjaajaloo ajakiri')) on kuukiri, mida annab välja Venemaa Kaitseministeerium. Aastast 2008 on ajakirja peatoimetaja polkovnik I. M. Tšatšuhh (И. М. Чачух).
Ajakirja esimene number ilmus 1939. 1941-1958 ajakiri ei ilmunud.
Ajakirja tiraaž on 4200 eksemplari.
Silvio Berlusconi

Silvio Berlusconi [s'ilvio berlusk'ooni] (sündinud 29. septembril 1936) on Itaalia ettevõtja, meediaimpeeriumi omanik ja paremtsentristlik poliitik, Itaalia peaminister alates 8. maist 2008 kuni 12. novembrini 2011. Ta oli peaminister ka aastatel 1994–1995 ja 2001–2006. 2019. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige.
Berlusconi juhib 2007. aastal alguse saanud parteid, mille itaaliakeelne nimi on Il Popolo della Libertà (lühendatult PdL). Ametlikult asutati partei 2009. aastal, mil Berlusconi varasema partei Forza Italiaga liitus Rahvuslik Allianss.
Berlusconi sai kiiresti Itaalia üheks juhtivaks ettevõtjaks. Ta alustas elamuehitusest, kuid suundus raadio, televisiooni, filmi ja kino alale. Ta omandas aastal 1986 ühe Itaalia hinnatuimatest jalgpalliklubidest AC Milan ja 1988 suurima kaubamaja La Standa. Ehitanud üles äriimpeeriumi Fininvest, muutis ta oma Milanos paikneva survegrupi Forza Italia parteiks.
Aastal 1981 sai avalikult teatavaks Berlusconi kuulumine vabamüürlaste looži P2 .
Koos föderalistliku Põhja Liigaga ja parempoolse Rahvusliku Alliansiga võitis ta märtsis 1994 toimunud parlamendivalimistel kindla enamuse. 27. aprillist 1994 kuni 17. jaanuarini 1995 oli ta esimest korda Itaalia peaminister. Tema valitsus sattus varsti raskustesse ning väidetav ärihuvide ja poliitiliste kohustuste konflikt sundis teda tagasi astuma.
Detsembris 1995 pälvis Silvio Berlusconi pistiseandmise eest 16-kuulise vanglakaristuse. Aprillis 1996 juhtis Berlusconi üldvalimistel edutult paremtsentristlikku koalitsiooni ja sattus uuesti kohtu alla, süüdistatuna altkäemaksudes ja maksupettustes. Veebruaris 1998 vabastati ta maksupettusesüüdistustest, aprillis valiti Forza Italia liidriks.
11. juunist 2001 kuni  2. maini 2006 oli Berlusconi uuesti Itaalia peaminister. Kaotanud aprillis 2006 valimistel Romano Prodi juhitud vasaktsentristlikule valimisliidule L'Unione, keeldus ta kaua aega oma valimiskaotust tunnistamast. Olles lõpuks 2. mail 2006 esitanud avalduse ametist lahkumiseks, jäi ta president Carlo Azeglio Ciampi palvel edasi peaministri kohusetäitjaks. 17. mail 2006 andis Berlusconi võimu üle Romano Prodi valitsusele.
2008. aasta ennetähtaegsetel valimistel saavutas võidu Forza Italia, Rahvusliku Alliansi ning Põhja Liiga baasil moodustatud valimisnimekiri, mis saavutas 344 kohta parlamendi alamkoja 630 kohast. Berlusconist sai taas peaminister.
2010. aasta juuni lõpus kaotas Berlusconi koalitsioon enamuse alamkojas, pärast seda kui Berlusconiga tülli läinud ja PdList välja heidetud Gianfranco Fini toetajad moodustasid uue 33-liikmelise parlamendifraktsiooni.
2010. aastal alustati uuesti uurimist, mille käigus kontrollitakse Silvio Berlusconi ja tema poja Berlusconi meediaimpeeriumi Mediaseti juhtimisel 2003. ja 2004. aasta tehtu aruandlust. Mediasetile kuuluvad kolm põhilist üleriigilist Itaalia erakanalit.
Vändra lipp

Vändra lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vändra alevvalla lipp.
Lipp on kinnitatud 30. juunil 1999.

Lipu kirjeldus

Vändra alevi lipp on ristkülikukujuline vapilipp, roheline kangas, millel ülemisel äärel on kuuselõikeline valge laid. Rohelise välja keskel on kollane karupea punase keelega.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.
Lipu värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 3555, kollane PMS 116C, punane PMS 186C.
Harju Mehed

Harju Mehed on Harjumaalt pärit meesansambel, mis viljeleb arhailist meestelaulu. Lauldakse põhiliselt regilaule, aga ka uuemaid rahvalaule üle kogu Eesti. Ansambli repertuaaris on valdavalt meestelaul.
Nimi Harju Mehed tekkis 2006. aasta mais. Selleks ajaks olid mehed juba mitmel pool laulmas käinud, aga kui küsiti nime, keda välja kuulutada, siis seda polnud. Et kõik mehed elasid Harjumaal, siis pakutigi välja nimi Harju Mehed. Sama nime pakkusid välja kaks inimest teineteisest sõltumatult.
Harju Meeste liikmed olid Arhailise Meestelaulu Seltsi asutajad. Koos on nad teinud õpitubasid ja lauluõhtuid sadadele meestele ja naistele. Harju Mehed on laulnud paljudel üritustel Eestis ja väljaspoolgi.
Miljööteraapia

Miljööteraapia ehk keskkonnateraapia on psühhoteraapia vorm, mida viiakse läbi terapeutilises keskkonnas. Tegemist on ööpäevaringse asutusepõhise miljööterapeutide läbiviidava rehabilitatsiooniteenusega.

Ajalugu

Termin "miljööteraapia" (inglise keeles milieu therapy) võeti kasutusele 1900ndatel Saksamaal, et kirjeldada uut tüüpi haiglaravi, mille puhul võttis haiglapersonal psühhiaatria patsientidega suheldes varasemast aktiivsema rolli. 1920–30ndatel rõhutas Harry Stack Sullivan skisofreenia-haigete ravis keskkonna ning kogu meditsiinilise personali rolli olulisust. Olulise panuse miljööteraapia arengusse on oma teostega andnud Fritz Redl, Bruno Bettelheim ja Donald Winnicott.  Miljööteraapiat on edukalt rakendatud Skandinaavia riikides. Rootsi üks esimesi miljööteraapilisi ravikodusid Barnbyn Skå asutati 1947. aastal Stockholmis ning see oli mõeldud kõige keerulisemates oludes kasvavate laste ja noorte aitamiseks.

Miljööteraapia olemus

Miljööteraapia on lähedalt seotud psühhodünaamilise psühhoteraapiaga. Selline teraapia sobib lastele ja noorukitele, kellel on keeruline toime tulla iseenda ja end ümbritsevate sotsiaalsete oludega (nt kiindumussuhte- ja koostoimimishäirega lapsed ja noored). Miljööteraapias abistatakse neid pöörates tähelepanu eelkõige koostoimimisele ja sotsiaalsete suhete toimimismustritele. Miljööteraapia lähtub seisukohast, et kellelgi ei ole võimalik teist inimest terveks teha. Muutuda ja areneda on võimalik ainult iseendal. Et aidata lastel ja noortel muutuda ja areneda, on vaja teha ümberkorraldusi keskkonnas.
Miljööteraapia keskendub turvalise, stabiilse ja lihtsa keskkonna loomisele ja välisele motivatsioonile. MIljööteraapia puhul luuakse professionaalne korraldus, mis võimaldab lastel ja noortel ise tegeleda oma arengu ja muutustega. Teraapiline keskkond peab mõjutama ja toetama last ja noorukit sel moel, et nad ise julgeksid oma probleemide ja raskustega tegeleda. Oluline on hoiduda nende probleemide ise ära lahendamisest, sest see takistab laste arengut.
Miljööteraapilises asutuses pakutava ravi põhiülesanne on luua lapsele järgmised võimalused:
1. oskus saavutada teatud sõltumatus (eneseregulatsioon);
2. oskus näha erinevaid valikuvõimalusi ja langetada otsuseid (olukorra mõistmine ja enesetunnetamine);
3. koostoimimisoskus inimestega enda ümber (sotsiaalne kompetentsus, ümberolijatega täpsem arvestamine ja suhestumine).

Miljööteraapia rakendamine Eestis

Eestis on miljööteraapiat rakendatud alates 2014. aastast, kui Tartu Herbert Masingu Kooli juurde rajati Pepleri miljööteraapiline ravikodu, mis pakub 12–17-aastastele psüühikahäiretega noortele ööpäev läbi toetavat, turvalist, kena ja hubast keskkonda. Pepleri ravikodusse võetakse lapsed, kelle perel ei ole selliseks abistamiseks oskusi või võimalust ning noored viibivad ravikodus vähemalt kolm kuud.
Eesti Leedulaste Ühendus

Eesti Leedulaste Ühendus on Eesti leedulaste organisatsioon. Selts loodi 6. detsembril 1980 Tallinnas nime all Eesti Leedulaste Selts, juriidiliseks isikuks sai selts 6. detsembril 1988.
10. märtsil 1990 nimetati selts ümber Eesti Leedulaste Ühenduseks (leedu keeles Estijos Lietuvių Bendruomenė).
Aastast 1990 on ühendus ka Ülemaailmse Leedulaste Ühenduse liige (leedu keeles Pasaulio lietuvių bendruomenė).
Seltsi esimees oli aastani 1995 kunstiteadlane Milda Marija Trinskytė. Seejärel sai seltsi esimeheks tõlkija ja filoloog Cecilija-Rasa Unt. Aastast 2017 on ühenduse esimees Vaidas Matulaitis
NordGen

NordGen (inglise Nordic Genetic Resource Centre) on Põhjamaade geenivaramu põllu- ja metsamajanduses viljeldavate liikide geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks.
NordGen asutati 1. jaanuaril 2008 Põhjamaade geenipanga, koduloomade geenipanga ja metsamajanduse seemne- ja taimenõukogu baasil. Seda rahastab Põhjamaade Ministrite Nõukogu.
Geenivaramu eesmärk on Põhjamaade kultuurtaimede, koduloomade ja puude mitmekesisuse alalhoidmine.
Varamu peakorter ja taimevaramu asuvad Rootsi lõunaosas Alnarpis, koduloomade ja puude varamu aga Norras Oslo lähedal Åsis Norra loodusteaduste ülikoolis (Universitetet for miljø- og biovitenskap).
NordGeni seemnevarud on kantud veebipõhisesse andmebaasi SESTO, kust saab otsinguid teha nii inglise, islandi, norra, rootsi, soome kui ka taani keeles.
NordGeni seemnepank sisaldab nii Põhjamaades pärismaiste liikide kui ka olulisemate põhjas kasvama kohandunud liikide säilikuid. Pank teenib uurimis- ja aretustöö huve ning on suunatud säilitamisele või hävinud populatsiooni taastamisele. Seemnematerjal on kättesaadav eelkõige teadusasutuste uurijatele, aretajatele, muuseumidele. Seemneid saab piiratud koguses pangast tellida. Enamasti koosneb näidis 250 seemnest, suurte seemnete ja haruldaste liikide puhul on kogused väiksemad. Tasu seemnete eest ei küsita. Tellija on kohustatud ise hoolitsema oma riigis kehtivate karantiinireeglite järgimise ja tarvilike fütosanitaarsete sertifikaatide eest.
NordGen haldab muu hulgas Teravmägede seemnepanka, mille rahastamisel osalevad ka Norra põllumajandusministeerium ja rahvusvaheline organisatsioon Global Crop Diversity Trust.
NordGeni direktor on islandlane Árni Bragason.
Tirtsi jõgi

Piirangud

Vastavalt Eesti Vabariigi kalapüügieeskirjale on Tirtsi jões aastaringselt kalapüük keelatud, välja arvatud silmupüük silmumõrra, silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. Keelatud on püük meres suudmele lähemal kui 500 m 1.septembrist 30. novembrini.
Hosianna

Hosianna (harvem ka vormina hoosianna; kreeka sõnast hōsanna, mis omakorda heebrea keelest hōšaʿ-nā' 'päästa nüüd!') on heebrealastest juutide ja kristlaste palve- ja tervitushüüd, millega palutakse päästmist ja õnnistust.
Sõna "hosianna" on palvena kasutatud näiteks tervitusena Uue Testamendi evangeeliumides (Mt 21:9, Mk 11:9-10).
Judaistika

Judaistika on teadusharu, mis tegeleb juutide kultuuri uurimisega.
Judaistika iseseisva teadusena sai alguse Saksamaalt.

Judaistika Eestis

1934. aastal avati Tartu Ülikoolis judaistika õppetool. Kuni 1940. aastani tegutses see professor Lazar Gulkowitschi (1898–1941) juhtimisel. Neil aastatel oli see ainus koht Mandri-Euroopas, kus oli võimalik õppida judaistikat peaainena kolmes õppeastmes doktorikraadini välja.
Kose–Jägala maantee

Kose–Jägala maantee (registrinumbriga 12) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kolmekümne kaheksandal kilomeetril Kuivajõe külas. Tee pikkuseks on 36,1 km. Tee lõpeb Jägala–Käravete maantee seitsmendal kilomeetril Partsaare ja Jägala küla piiril.

Asulad Kose–Jägala maanteel

Kuivajõe küla, Krei küla, Kose alevik, Võlle küla, Ahisilla küla, Viskla küla, Nõmbra küla, Rooküla küla, Uuearu küla, Pikva küla, Kaunissaare küla, Lehtmetsa küla, Kehra linn, Salumetsa küla, Paasiku küla, Kehra küla, Kuusemäe küla, Anija küla, Aavere küla, Partsaare küla, Jägala küla.
Õhutõrjesoomuk

Õhutõrjesoomuk on õhutõrje otstarbeline õhutõrjerelvasüsteemiga relvastatud lahinguvõimeline soomusmasin.
Õhutõrjesoomukid ehitatakse tavaliselt kas soomustransportööri, jalaväe lahingumasina või tanki veermikule. Lisaks relvasüsteemile (kahur või/ja raketisüsteem) on paljudel õhutõrjesoomukitel ka radarisüsteem sihtmärkide avastamiseks ja jälgimiseks, samuti relvade tule suunamiseks.
Õhutõrjesoomukite ülesandeks on peamiselt kaitsta liikuvaid soomusvägede üksusi vaenlase õhuründevahendite eest.
Ämari lennuväekalmistu

Ämari lennuväekalmistu on kalmistu Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ämari alevikus Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

Ämari mõisa kalmistu

Kalmistu jääb Ämari mõisa südamest linnulennult umbes 2,3 km kaugusele lõunakagusse. Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Tritthofid millalgi 19. sajandil. Arvatavasti paiknes algne kalmistu (või selle süda) praeguse lennuväekalmistu kõrval, sellest pisut kagu pool.
Kalmistule mõisa-ajal maetute üldarv ei ole teada. Kalmistul on olemas kaks arvatavasti varasemast ajast pärit hauatähist, kuid pole teada, kas need on oma algsel kohal või on sinna toodud hiljem.

Lennuväekalmistu

Kalmistu rüüstati arvatavasti pärast 1945. aastat Suurkülla ja Ämarile lennuväebaasi ja sõjavangilaagri ning selle juurde asula rajamist uute asukate poolt. Samal ajal või pärast seda võeti kalmistu kasutusele uue lennuväeasula kalmistuna. Teadaolevalt toimus esimene matus 1949. aastal.
Võimalik, et algselt kasutati endist mõisakalmistut vangilaagri kalmistuna ning uue asula kalmistu rajati endisest kalmistust loode poole. Kui laager likvideeriti, tasandati ka selle kalmistu ning hiljem rajati sinna elamuid. Kasutusele jäi uus kalmistu (või vana kalmistu uus osa), algse kalmistu hauatähiseid võidi aga kasutada ära uuel kalmistul.
Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid see on üldiselt veel hooldatud. Sellele lennuväe ajal maetute üldarv ei ole teada.
Kalmistu on tuntud lennuõnnetustes hukkunud lendurite haudadele püstitatud lennuki tiivaosadega tähiste järgi. Pole teada, kas hauatähistena on kasutatud konkreetsete õnnetustes osalenud lennukite osi või on need võetud muudelt lennukitelt.