google/wiki40b huggingface dataset:
Lagedi raudteejaam

Lagedi raudteejaam on raudteejaam Harjumaal Rae vallas Lagedi alevikus.
Lagedi raudteejaam asub Tallinnast 15 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Lagedile umbes 16 minutit. 
Jaamas on üks täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm koos jalakäijate tunneliga.
Päevas peatub Lagedil umbes 29 elektrirongi.
Kiirrongid ja ekspressrongid  Lagedil ei peatu.
Piletihinnalt kuulub jaam II tsooni.

Ajalugu

Lagedi raudteejaam rajati aastal 1872, seoses paar aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega.  Peatus jäi avamisel Jüri kihelkonda Lagedi mõisa maadele. Peale reisijate ootesaali, kassa ja ametiruumidega jaamahoone paiknes jaamas ka kaubaestakaad ja kaubaait. Puidust jaamahoone lammutati 1998. aasta kevadel.
Seoses Muuga sadama rajamisega ehitati 1980. aastate keskel Lagedi–Maardu raudteelõik, mis on praegugi kasutusel, kaubarongide otseteena Muuga sadamasse ja ka Viimsisse. Sel teel järgneb Lagedile Maardu kaubajaam.
Sinalepa lennuväli

Sinalepa lennuväli oli Lääne maakonnas Sinalepa külas asunud sõjalennuväli. Lennuväli paiknes Haapsalust 12 km lõunas.
Pulmamõõk

Pulmamõõk oli pulmatseremoniaalis kasutatav mõõk. 
Mõõka kandsid isamees ja peiupoisid, harva peig pulmarituaali täitmisel. Komme on vana ning tuntud laialdaselt Kesk- ja Ida-Euroopas.
Eestis pärinevad vanimad teated pulmamõõgast 17. sajandist. 19. sajandil valmistas pulmamõõga enamasti külasepp. Ta võis olla ka puust, tupega või ilma. Pulmamõõgaga tõrjuti pulmarongist ja eriti pruudist kurje jõude eemale. Peiupoiss (või -poisid) ratsutas kolm korda ümber pulmarongi ja lõi mõõgaga vastu hobuste looka (nimetati rautamiseks). Läbi uste minnes tehti mõõgaga riste, ulatati pulmalistele veimekimpe ning kasutati muudes pulmatavades.
Pulmarituaali lihtsustudes 19. sajandi II poolel kadus mõõk pulmakommetest.
Freddi

Freddi (13. juuli 1995 Tallinna loomaaed – 12. september 2016 Tallinna loomaaed) oli Tallinna loomaaia isane Amuuri leopard. 
Freddi sündis Tallinna loomaaias, kuid elas 29. septembrist 1998 kuni 5. oktoobrini 2006 USAs California osariigis Rosamondis haruldaste kasside paljundamiskeskuses, kuhu ta saadeti sellepärast, et Tallinna loomaaial ei olnud sel ajal piisavalt häid tingimusi temasuguse looma pidamiseks. 
Freddi isa Shelti sündis vabas looduses, ema Inga Moskva loomaaias. 
Freddil ja tema paarilisel Darlal on Tallinna loomaaias sündinud neli pesakonda. Paari esimesed kolm kutsikat sündisid 15. mail 2008. Kutsikatele pandi nimeks Edgar, Toomas ja Kaia. Edgar elab alates 15. detsembrist 2009 USAs Pennsylvanias Erie loomaaias ja Kaia alates 16. novembrist 2009 Inglismaal Marwellis. Leopardipoiss Toomas elab alates 25. märtsist 2010 Helsingi Korkeasaari loomaaias.  
5. aprillil 2010 sündis Darlal ja Freddil kaks kutsikat, kes said endale nimeks Hanka ja Hasan. Hasan ja Hanka olid esimesed amuuri leopardid maailmas, kelle sünnile sai kaasa elada otse Internetis. Hanka elab alates 25. oktoobrist 2011 Praha loomaaias.  
14. aprillil 2011 sündinud pojale pandi nimeks Baruto. Tema uueks koduks sai La Torbiera eraloomaaed Itaalias.
Ööl vastu 13. aprilli 2012 sündis Darlal ja Freddil kolm emast kutsikat.
Sergei Šidlovski

Sergei Aleksejevitš Šidlovski (Schidlowski, vene Сергей Алексеевич Шидловский; 2. oktoober vkj / 14. oktoober 1864 – 1922) oli valgevene päritolu Venemaa riigitegelane. II Riigiduuma liige Mogiljovi kubermangust. 
Ta oli riiginõunik (hiljem tõeline riiginõunik), Mogiljovi kubermangu asekuberner 30. juunist 1907 kuni 27. augustini 1912, Voroneži kubermangu asekuberner 27. augustist 1912 kuni 19. novembrini 1914, Eestimaa kubermangu asekuberner 29. novembrist 1914 kuni 1917 ja Liivimaa tsiviilkuberner 20. veebruarist kuni 18. märtsini 1917. 
Ta oli 820 tessatini suuruse valduse maaomanik.
Põllu tänav (Rakvere)

Põllu tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 130 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.  
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Kukulinna mõis

Kukulinna mõis (saksa keeles Kuckulin) oli rüütlimõis Äksi kihelkonnas Tartumaal. Praegu asub endine mõisasüda Kukulinna külas Tartu vallas Tartu maakonnas. 2013. aasta seisuga on mõisa härrastemaja (peahoone) eravalduses ja seda ei hooldata; laguneb.

Ajalugu

Mõisat on esmakordselt mainitud 1553. aastal. Viimane omanik oli Helene von Löwenstern (sündinud Richter)

Mõisaansambel

Praegune mõisa härrastemaja pärineb 19. sajandist. Hoone on puidust ja uusgooti stiilis.
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 9.–19. märtsini 1995 Kanadas Thunder Bays. Eesti sportlasi oli võistlustules 13.
Anni Akadeemia

MTÜ Anni Akadeemia on arengupuudega lastega tegelev mittetulundusühing.
Ühing on nime saanud Anni Grupi juhi Liina Lokko Downi sündroomiga tütre Anni järgi.
Tartus tegutseb 2003. aastast Anni Mängumaa ja 2006. aastast Anni lasteaed. Otepääl on Anni koolitus- ja rehabilitatsioonikeskus.
Pärnus avati 2010. aasta 11. juunil arengupuudega noortele mõeldud õppe- ja praktikakeskus. Plaaniti õpetada teeninduserialasid. Kooli kutseõppe õppekava oli riiklikus eksami- ja kvalifikatsioonikeskuses kinnitatud, kuid puudus kutseõppeasutuse koolitusluba. TV3 saate “Laulud tähtedega” võitjad Artur Talvik ja Lenna Kuurmaa annetasid auhinnaks saadud 300 000 krooni Heateo Sihtasutuse kaudu Anni akadeemiale.
Vaivara valla vapp

Vaivara valla vapp on Eesti endise haldusüksuse Vaivara valla vapp.
Vapp kinnitati 19. veebruaril 1993.

Vapi kirjeldus

Rukkilillesinisel taustal hõbedane ketassõlg.

Põhjendus

Sõlg sümboliseerib kaitset ja kestvust, järjepidevust ning ühtekuuluvust. 
Ketassõlg on arheoloogiline leid IV sajandist Türsamäelt (Vaivara vald).
Dokšycy

Ajalugu

Dokšycyt mainiti esimest korda aastal 1407. 16. sajandi lõpus või 17. sajandi algul sai Dokšycyst alev. See paik on kuulunud Manvydastele, Radziwillidele, Olshanskitele, Kiškadele, Pacidele, Astikastele, Sanguszkodele, Judzitskitele, Gustarovitšitele. Liivi sõja ajal oli Dokšycy Stefan Batory vägede baasiks.
Kui Poola teisel jagamisel läks asula Vene impeeriumi koosseisu, sai ta aastal 1795 linnaõigused. Aastal 1843 konfiskeeriti venestamise sõjaväe poolt katoliku kirik ja anti see Moskva patriarhaadi kasutusse. 1921. aastal sattus Dokšycy Poola riigi koosseisu, aga 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga.
St. Clairi maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 83 593.
Lorenz Quist

Lorenz Quist (ka Lorenz Qwist; ? Ingerimaa – 1710) oli Eesti vaimulik.
Quist sündis 17. sajandi keskel Ingerimaal. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. juulil 1686) Turu Ülikoolis. Oli seejärel Moloskovitsas kaplan.
Aastal 1695 oli ta Tartus sõjaväevaimulik ja Tartu Maarja koguduse abivaimulik. Aastatel 1695–1700 oli ta Kanepi Jaani koguduse õpetaj. Aastatel 1700–1703 oli ta Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Pärast seda oli sõjaväevaimulik Riias.

Isiklikku

Tema väimees Theophil Eichler oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.
Top Connect OÜ

Top Connect OÜ on Eesti telekommunikatsiooniettevõte.
Ettevõttel on tuntud roaminguteenus TravelSim, mille kaudu saab telefonidelt eri maailma paikadesse helistada soodsamalt.
A Theory of Semiotics

"A Theory of Semiotics" ("Semiootika teooria") on Umberto Eco raamat, mis ilmus inglise keeles aastal 1976 kirjastuses Indiana University Press.
Raamatu aluseks olid Eco itaalia keeles kirjutatud raamatud – 1968. aastal ilmunud "La struttura assente: Introduzione alla ricerca semio­logica" ("Puuduv struktuur") ja 1975. aastal ilmunud "Trattato di semiotica generale" (mõlemad ilmunud Milanos kirjastuselt Bompiani).
Raamat "A Theory of Semiotics" on üks semiootika teooria alusteoseid.
Dane'i maakond

Dane'i maakond (Dane County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 04′ N, 89° 25′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Madison.
Maakonna pindala on 3206 km², millest 93 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 488 073. Aastal 2000 oli elanike arv 426 526.

Ajalugu

Dane'i maakond moodustati 7. detsembril 1836. aastal. Maakond sai nime juristi ja riigimehe Nathan Dane'i järgi.
Alfredo Stroessner

Alfredo Stroessner Matiauda (3. november 1912 – 16. august 2006) oli Paraguay sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1954–1989.
Stroessneri isa oli Hugo Ströβner, kes oli pärit Saksamaalt Hofi linnast, ema oli Heriberta Matiauda, kes pärines jõukast Paraguay perekonnast. 1929 liitus ta Paraguay armeega, 1931 sai leitnandiks. 1948 sai ta kogu Lõuna-Ameerika noorimaks kindraliks.
Tegi 4. mail 1954 41-aastasena sõjaväe ülemjuhatajana riigipöörde ja kehtestas sõjaväediktatuuri. 15. augustil sai ta 46. Paraguay presidendiks. Ta oli äge kommunismivastane ja seetõttu sai oma valitsusajal USA "sõbraks".
Stroessner toetas Dominikaani Vabariigi invasiooni USA poolt ja saatis ka Vietnami sõtta sõdureid USA poolele. Tema valitsusaega on teravalt kritiseeritud piinamiste, inimröövide ja korruptsiooni pärast, mida tõestasid 1992. aastal "terroriarhiivid". Tema valitsusajal ei olnud kommunistlikel riikidel Paraguays saatkondasid, ainult Jugoslaavial oli (sest Jugoslaavia oli ühinenud blokivälisusliikumisega).
3. veebruaril 1989, kui ta oli võimul olnud 34 aastat ja 172 päeva, kukutati ta kindral Andrés Rodríguez Pedotti poolt, kes oli tema kauaaegne sõber. Stroessner põgenes Brasiiliasse.
Paraguaylased arvavad temast mitut moodi. Tema vihkajate jaoks oli ta korrumpeerunud autoritaatne diktaator, need, kellele ta meeldis, armastavad tema valitsusajal olnud poliitilist stabiilsust ja majanduskasvu.
16. augustil 2006 suri Stroessner Brasílias insuldi tõttu 93-aastaselt. Ta tahtis enne surma Paraguaysse naasta, et surra oma kodumaal, aga Paraguay valitsus keeldus ja ähvardas ta arreteerida.
Otepää-Vastseliina lahing

Otepää-Vastseliina lahing toimus 26. maist 1. juunini 1343.
Lahing toimus Pihkva sõjaväe ja sakslaste vahel. Viimased kandsid raskeid kaotusi.
Torme

Torme oli Eestimaa vasallisuguvõsa 14. sajandil.
Nicholaus de Torme cum suis fratribus ja Hinke de Torme, filius Wopelen, olid 1345. aastal Rosenite allvasallid Rapla kihelkonnas. Wopele on eesti ja liivi nimi, järelikult peavad Tormed olema eesti päritolu ("...muss die Familie auch estnischer Herkunft sein.").
Suguvõsa pärusvaldus oli Tõrma (Tuirma) küla. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see (terma iiii) Thidericus puer Odwardile, 1470 Odert Soyele, kes pantis selle 200 marga eest Tallinna toomkapiitlile. 1690. aastast kuulus küla Sikeldi mõisale (Siklecht).
Caroline Bonaparte

Vanemad ja õed-vennad

Caroline Bonaparte sündis Carlo Buonaparte'i ja Letizia Ramolino seitsmenda lapse ja kolmanda tütrena. Tal olid õed-vennad Joseph Bonaparte, Napoleon I, Lucien Bonaparte, Elisa Bonaparte, Louis Bonaparte, Pauline Bonaparte ja Jérôme Bonaparte.

Abiellumine

1793. aastal Prantsuse revolutsiooni ajal kolis Caroline perega Prantsusmaale, kus ta armus Joachim Murat'sse, ühte oma venna kindralisse. Pulmad toimusid 20. jaanuaril 1800, kuigi Napoleon I ei tahtnud algul seda lubada, kuid tema naine Josephine muutis ta meelt.

Hilisem elu

Ambitsioonika ja võimunäljasena sai Caroline 15. märtsil 1806 Bergi ja Kleve suurhertsoginnaks ja 1. augustil 1808 Napoli ja Sitsiilia konsortkuningannaks.
Kui ta vennal sündis poeg Napoleon, purunesid lootused, et Caroline'i poeg prints Napoléon Achille Murat võiks keisriks saada. Nii ühineski Caroline Naopleon I rivaali Klemens Wenzel von Metternichiga, kuid kui von Metternichi katsed Caroline'i poeg troonile saada luhtusid, loobuti sellest plaanist ja Caroline põgenes Austriasse. Caroline suri Firenzes.
Üks Caroline'i otseseid sugulasi on Ameerika näitleja Rene Auberjonois (sünd. 1940).
Ruila raamatukogu

Ruila raamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Saue vallas (enne 2017. aasta haldusreformi Kernu vallas) Ruila külas. Raamatukogu juhataja on Eve Šamotailo.
Kalmiuske

XXI sajand

Donbassi sõja alul, 2014. aastal, võtsid valitsusvastased relvajõud linna oma kontrolli alla.
28. augustil 2014 vabastati linn valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alt. Valitsusvastased relvajõud (DRV) taastasid kontrolli linna üle samal aastal.
Griffithi observatoorium

Griffithi observatoorium (inglise Griffith Observatory) on observaatorium USAs Californias Los Angeleses. 
Observatoorium on populaarne turismiatraktsioon. Observatooriumis on teaduse- ja kosmoseteemalised näitused.
Observatoorium avati 1935 ja on alati olnud tasuta külastatav, sest nii oli ette nähtud observatooriumi rahastaja Griffith J. Griffithi testamendis.
Wai (žest)

Wai on traditsiooniline tai tervitus.
Čarnaŭčycy

Ajalugu

Esimest korda mainiti Čarnaŭčycyt XV sajandil, mil küla oli Wawczkiewiczite valdus. XV sajandi lõpus vahetasid Wawczkiewiczid Iliniczitega valdusi ja omanikke vahetas ka Čarnaŭčycy. XVI sajandi alguseks olid Iliniczid kogunud endale Bresti ümbrusesse suured valdused, mille keskuseks oli Čarnaŭčycy. Aastal 1521 sai külast alev.
Aastal 1566 said alevi omanikeks Radziwillid. Alevist sai selle suguvõsa residents ja krahvkonna keskus. Alevis oli Radziwillide loss, samuti ehitas see suguvõsa sinna katoliku kiriku, milles gooti stiili elemendid põimuvad renessansi omadega. Alevit läbis suur Lublini ja Vilniuse vaheline kaubatee, mis avati aastal 1609. Alevit läbisid ka mitmed kohaliku tähtsusega teed.
Aastal 1718 andis Poola kuningas August II Čarnaŭčycyle linnaõigused. Aastal 1777 rajati linna 11 vesirattaga vesiveski.
Poola jagamisel aastal 1795 läks Čarnaŭčycy Venemaa Keisririigi koosseisu. Ühtlasi läks asula Grabowskite valdusesse. Seoses Poola ülestõusuga aastal 1831 arreteeriti kohalik vaimulik, ühtlasi anti sealne katoliku kirik Moskva patriarhaadile üle.
1919–1939 kuulus Čarnaŭčycy Poolale. 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu, ühtlasi tõi see üleminek kaasa alevi muutmise külaks. Aastal 1987 taastati tulekahjus hävinud endine kreekakatoliku kirik, ühtlasi võeti see kasutusele õigeusu kirikuna.
Toomas Kokk

Toomas Kokk (sündinud 27. novembril 1936 Tartus) on eesti arst.
Toomas Kokk sündis raudteelase perekonnas esimese lapsena. Tema isa oli Viktor Konrad Kokk (1903–1971), ema Julie Kokk (Rimm) (1909–1986), vend Ants Kokk (1946–1994), õde Tiiu Kütt (Kokk) (s. 1938). Lõpetas 1955 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumi ja 1965 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Töötab alates 1965. aastast Märjamaa Haiglas, olles peaarst 1965–1975, seejärel sisearst. Toomas Kokk oli abielus Valentina Kokkiga (1935–2012) ja neil on kaks last.
Meistersportlane laskespordis (vabapüstol), mitmekordne Eesti meister, mitme Eesti rekordi omanik.
Märjamaa vallavolikogu mitme koosseisu liige, Maarjaristi II klassi hõberisti kavaler (sellega autasustatakse Eesti Vabariigi ja välisriikide kodanikke, kes on andnud suure panuse Märjamaa valla sotsiaal-, majandus-, haridus- või kultuurielu arengusse).
Harrastusteadus

Harrastusteadus (ka kodanikuteadus, huviteadus; inglise keeles Citizen Science) on inimeste vabatahtlik panus teadusesse. Panuseks võib olla vaatluste tegemine, andmete talletamine ja analüüsimine või muu abistav tegevus. Sageli on harrastusteadus seotud hobitegevusega: näiteks lindude vaatlemise, putukate kogumise, harrastusastronoomiaga.
Eestis on mitmeid organisatsioone ja ühendusi – näiteks Eesti Ornitoloogiaühing ja Eesti Looduseuurijate Selts –, mis kasutavad harrastusteadlaste abi seireandmete või fenoloogiliste vaatluste kogumisel. Harrastusteadlaste panus laiendab elurikkuse uurimise haaret, aidates andmeid koguda ka paikadest, kuhu teadlased ei jõua.
Ymittós

Ymittós (kreeka Υμηττός; vanakreeka ῾Υμηττός (Hymettos)) on mäeahelik Atikas, mis piirab Atika tasandikku kagust. Ymittós kerkib üle 1000 m.
Antiikajal saadi Ymittósest metsa, mett ning valget ja sinist marmorit.
Eduard Tamm (sportlane)

Eduard Tamm (8. juuli 1914 Ufa kubermang (Baškortostan) – 21. september 2010 Rakvere) oli eesti sportlane ja spordipedagoog.
Tamme vanemad olid August ja Elisaveta Tamm. Kuni 1921. aastani elas perekond Venemaal, siis opteerus perekond Eestisse.
1934. aastal lõpetas Tamm Jäneda põllutöökooli ja 1939. aastal sõjakooli. Juba aasta varem oli temast saanud kaadriohvitser ratsaväerügemendis. Eesti sõjaväkke jäi ta kuni riigi okupeerimiseni ja oli kuni 1941. aastani ka Punaarmees. Aastal 1944 mobiliseeriti ta aga Saksa sõjaväkke, kus ta teenis piirikaitserügemendis. 
Pärast seda, kui Nõukogude Liit Eesti uuesti okupeeris, õnnestus Tammel 1946. aastal lõpetada Tartu Ülikool spordipedagoogika erialal, kuid kaks aastat hiljem arreteeriti ta kodumaa reetmise süüdistusega ning talle määrati karistuseks 25 aastat vabadusekaotust koos viieaastase sundasumisega. Esialgu saadeti ta Magadani oblastisse Beregovoilagi, seejärel Irkutski oblastisse Taišetlagi, 1950. aastal aga tagasi Magadani oblastisse Kolõmale. 1956. aastal Tamm vabastati ning ta naasis Eestisse.
Aastatel 1945–1948 töötas Tamm vanemõpetajana Tartu Ülikoolis, 1956–1979 aga Tallinna Polütehnikumis kehalise kasvatuse ala juhatajana, hiljem TPI-s õppemeistrina.
Spordiga hakkas Tamm tegelema juba nooruses, võisteldes väga erinevatel aladel, nagu kergejõustik, ujumine, suusatamine ja ratsutamine. Alates 1970. aastatest osales ta suure eduga ka veteranide võistlustel. 1991. aastal võitis ta veteranide ülemaailmasetel sisemängudel kõrgushüppe ja 1999. aastal krooniti ta samal alal oma vanuseklassi maailmameistriks. 2000. aastal võitis ta veteranide EM-ilt aga kaks kulda. Tamm tegeles spordiga aktiivselt kuni 90. eluaastani. Suure osa oma medalitest on Tamm andnud Eesti Spordimuuseumile.
Tema vanem vend oli raskejõustiklane ja politseinik Villem Tamm. 
Ta oli spordiühingu Kalev auliige (1973)
Aristippos

Elulugu

Aristippos sündis Küreenes umbes 435 eKr. Ta tuli Kreekasse, et olla seal kohal olümpiamängudele, kus ta kohtus Ischomachosega, kelle kirjeldused Sokratesest tekitasid Aristipposes suure soovi Sokratesega kohtuda, mistõttu ta läks Ateenasse   ning jäi Sokratesega peaaegu kuni tema hukkamiseni  399 eKr.
Ta oli Sokratese õpilane, aga ta kaldus oma õpetajast kaugele nii teoorias kui praktikas. Ta elas luksuslikult ja õnnelikult, otsis meelelisi naudinguid ja tuntud hetääri Laisi seltskonda. Ta küsis õpetamise eest raha, olles Sokratese õpilastest esimene, kes seda tegi.

Filosoofia

Anekdootlikud jutustused Aristipposest, mida leiab Diogenes Laertiose tekstidest ohtralt, ei jäta meile Aristipposest kuidagi sellist muljet, nagu ta oleks kõigest oma ihade ja kirgede ori. Pigem näib ta nende juttude põhjal olevat keegi, kes uhkusega leiab naudingut kõikvõimalikest erinevatest olukordadest ning suudab kontrollida nii ebaõnne kui ka jõukuse hetki. Need illustreerivad ja kinnitavad kaht Horatiuse ütlust, et Aristippose ettekirjutuste järgmine tähendab, et „ma püüan kohandada olukordi iseendale sobivaks, mitte kohandada iseennast vastavalt olukorrale" , ja et "iga elu pale, iga peatuspaik ja seik oli ta vastu helge". 
Kui Aristipposele heideti ette tema armastust kehaliste himude rahuldamise vastu, siis ta vastas, et "parim pole mitte naudingutest täielik hoidumine, vaid oskus nendega meisterlikult toime tulla, ilma et need kunagi sind kahjustaks". Kui Sürakuusa türann Dionysios tundis end Aristippose märkustest solvatuna, käskis ta Aristipposel istuda kõige madalamale kohale laua ääres, ent Aristippos vastas rahulikult: "sa soovid sellele pingile au osutada".
Ta võis olla valitseja juures vang, kaasõpilased võisid teda sõimata truudusetuse eest Sokratese vastu, türann võis teda jämedalt solvata, tema peale võidi sülitada, ent Aristippos olevat kõigest hoolimata jäänud sama rahulikuks, nagu ta oleks olnud mõnd pidusööki nautides.
Ta andis oma õpetused edasi oma tütrele Aretele, kes andis need omakorda edasi oma pojale Aristippos nooremale, kes väidetavalt süstematiseeris vanaisa õpetuse.
Cerro Gordo maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Karula mõis (Viljandi)

Karula mõis (saksa keeles Karolen; ka Uue-Võidu mõis (saksa keeles Neu-Woidoma)) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõisat mainiti esimest korda 1593. Mõisas polnud välja ehitatud esinduslikku peahoonet.
Karula mõisa park on kaitse all Uue-Võidu maastikukaitseala koosseisus.
Pärnu raekoda

Ajalugu

Uus-Pärnu linn (Embeck) tekkis Pärnu ordulinnuse ümber, kaubalinn Pärnu sai linnaõigused 1318. aastal ning linna valitsusorganina tegutses varakate linnakodanike seast valitud Pärnu raad.
Pärnu raad asus pärast keskaegse raekoja lammutamist uude hoonesse 1839. aastal, pärast Pärnu kindluse likvideerimist 1835. aastal ja linnavõimu üleandmist linna komandandilt linnakodanikest kuuluvale raele. Raad määras selle raekojaks, foogtikohtu istungite paigaks, politsei asukohaks ja vanglaks.
1878. aasta novembris valisid Pärnu kinnisvaraomanikest maksumaksjad eneste seast linna uue võimuorgani Pärnu Linnavolikogu (Duuma), kes valis Pärnu linnapea koos linnavalitsusega. Pärnu kesklinnas, Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3 asuvat hoonet kasutas Pärnu Linnavolikogu pärast juurdeehitise tegemist 1893. aastast.
6. juulil 1934 toimus hoones Vabariigi Valitsuse koosolek; see oli üldse teine Vabariigi Valitsuse koosolek, mis toimus väljaspool Tallinna.
Pärnu raekoja hoone koosneb kahest osast: Uue tänava äärne hoone on klassitsistlikus stiilis ning linnavolikogu ruumidega juurdeehitis Nikolai tänava küljel on 1911. aastal Riia arhitekti Wilhelm Bockslaffi projekti järgi tehtud uusgootika ja uusbaroki sugemetega juugendstiilis. Juurdeehitises asusid volikogu kantselei, linnavolinike tuba ja linnapea kabinet.