google/wiki40b huggingface dataset:
Valdo Kalm

Valdo Kalm (sündinud 27. aprillil 1966) on Eesti tippjuht ja ühiskonnategelane. Olnud Eesti Mobiiltelefoni (EMT), Eesti Telekomi (hiljem Telia Eesti) ja Tallinna Sadama juhatuse esimees.

Haridus

1984 lõpetas Tallinna 37. Keskkooli. Astus Tallinna Tehnikaülikooli õppima automaatika ja telemehhaanika eriala, mille lõpetas 1992. aastal.

Töökäik

1986. aastal asus tööle Tallinna Telefonivõrgu hooldusspetsialistina, seejärel peainseneri, haldus- ja müügidirektorina. 1997. aastal sai Eesti Telefoni juhatuse liikmeks. Oli aastatel 2000 kuni 2003 telefonioperaator Elion Ettevõtted juhatuse esimees, seejärel aastatel 2003 kuni 2014 mobiilioperaator EMT juhatuse esimees.
Paralleelselt EMT juhatuse esimehena oli aastatel 2007 kuni 2016 Tallinna börsil noteeritud valdusfirma Eesti Telekom juhatuse esimees.
Alates 2016. aasta jaanuarist Tallinna Sadama nõukogu ta juhatuse esimeheks. Tema juhtimisel erastati kolmandik sadamaoperaatorist aktsiate avaliku esmaemissiooni teel ning ettevõtte aktsiad noteeriti 13. juunil 2018 Tallinna börsil (ametliku nimega Nasdaq Tallinn).

Ühiskondlik töö

Eesti Ajaloomuuseumi nõukogu liige, tööandjate keskliidu volikogu aseesimees ning heategevusliku Lionsi ja ka Šoti klubi liige.
Hobid: purjetamine, tuletornide pildistamine.

Isiklikku

Isa Evald Kalm. Ema, filoloog ja leedu keele tõlk Aldona Kalm. 
Abikaasa Marje Kalm, tütar Kadi Isotamm  ja poeg Lauri Kalm.
Raketimootoriga lendkeha

Rakettmootoriga lendkeha (inglise keeles Rocket Assisted Projectile, RAP) on suurtükiväe kasutatav kuul, mis sisaldab raketi mootorit, et tagada iseseisev tõukejõusüsteem. See annab mürsule suurema kiiruse ja laskeulatuse kui tavaline laskemoon, mis on liikuma pandud vaid ballistiliste jõudude mõjul relvas toimuva plahvatuse tagajärjel. Mõned RAP tüüpi mürsud on varustatud ka lasersihtimissüsteemiga, mis tagab laskemoonale suurema täpsuse.
Põhja-Korea 170 mm iseliikuv relv M-1978 / M1989 (KOKSAN) kasutab RAP mürsku, et saavutada 60-kilomeetrine laskeulatus.
Kui NATO standardite järgi hakati liikmesriikide armeedelt nõudma korpuse tasandil suurtükiväge, mis suudaks tulistada vähemalt 30 kilomeetri kaugusele, lahendasid peaaegu kõik liikmesriigid probleemi, võttes suurtükivägedes kasutusele 155 mm RAP tüüpi laskemoona. Belgia sõjavägi oli ainuke NATO liikmesriikide armee, mis ei pidanud kasutama RAP mürske, et saavutada nõutud laskekaugus.
Õpilasmalev

Õpilasmalevad taasiseseisvunud Eestis

2000. aastate alguses hakati Eestis taas õpilasmalevaid korraldama, 2003. aastaks olid need juba aktiviseerunud.
Tuntuim praegustest õpilasmalevatest on Eesti Õpilasmaleva nime all tegutsev Tallinna linna sihtasutus Õpilasmalev, mis võtab vastu vaid 13-18-aastaseid Tallinna sissekirjutusega noori. Malevaid on organiseeritud ka teistes omavalitsustes ja regioonides, näiteks tegutsevad või on tegutsenud Põlvamaa Õpilasmalev, Lõuna-Järvamaa Õpilasmalev, Pärnumaa Õpilasmalev jts.
Paljud õpilasmalevad saavad toetust Hasartmängumaksu Nõukogult üleriigilise koondprojekti kaudu, mida koordineerib Eesti Noorsootöö Keskus.
Kristali keelpillide töökoda

Kristali keelpillide töökoda oli August Kristali 1889. aastal rajatud töötoast välja kasvanud keelpillide töökoda.
Kristal avas aastal 1889 oma kodutalus keelpillide töötoa. Aastal 1899 tõi ta selle Tallinna. Aastal 1914 sai töötoast töökoda, kus töötas 10 inimest. Pärast Kristali surma 1925. aastal jätkas töökoda tegutsemist Kristali poja Harald Kristali juhtimisel. Aastal 1947 oli töökoda renditud Tallinna Riiklikule Konservatooriumile. Praegu on töökoda korraldatud ümber Eesti Muusikaakadeemia pillitöökojaks.
Puškinskaja metroojaam

Puškinskaja metroojaam (vene keeles Пушкинская (Puškinskaja metroojaam), valgevene Пушкінская) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis.
Jaam avati 3. juulil 1995; see oli 2005 aasta novembrini üks selle liini lõppjaamadest.  Algselt oli see Minski lääneosa elanikele ümberistumisjaamaks, seega oli seal palju reisijaid, ent pärast liini pikendamist langes reisijate arv järsult.
Projektis kandis jaam nime Praspiekt Puškina.
Jaam on kolme lööviga. Selle kujunduses on püütud tabada Aleksandr Puškini ajastut - kasutatud on sellele ajastule omaseid sambaid ja kaari. Jaama valgustavad varjatud päevavalguslambid, aga sambaid kaunistavad ajastule omased mittetöötavad valgustid. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune.
Õli-luulissamblik

Õli-luulissamblik (Pyrenula nitidella) on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub järgmistes kasvukohatüüpides: sõnajala kasvukohatüüp, angervaksa kasvukohatüüp, naadi kasvukohatüüp, kuukressi kasvukohatüüp.
Kääviniidistik

Kääviniidistik koosneb niitjatest valkudest, mis mängivad olulist rolli raku jagunemisel. See on bipolaarne struktuur, mis koosneb mikrotuubulitest ja nendega seotud valkudest. Kääviniidid tekivad mitoosi profaasis ning võtavad osa kromosoomide (täpsemalt kromatiidide) jaotamises tütarrakkude vahel.

Ülesanne

Kääviniitide ülesanne on tütarkromatiidid raku vastaspooltele tõmmata, et geneetiline informatsioon saaks uuele rakule pooldumisel edasi kanduda. Raku pooldumisel liiguvad kaks algselt tuuma läheduses olevat tsentrosoomi raku vastaspooltele. Kahe tsentrosoomi ja nendevaheliste tsentromeeride vahele tekivad kääviniidid, mis mitoosi anafaasis tõmbavad tütarkromatiidid vastaspooltele. Mitoosi lõppfaasis ehk telofaasis kaovad kääviniidid, tütarkromatiidid on raku vastaspooltele tõmmatud ning rakk saab lõplikult poolduda.
Anu Pallas

Anu Pallas (sündinud 12. septembril 1960) on eesti ajakirjanik. Ta on Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudi teadur ning ajalehe Muhulane toimetaja.
Olnud 1987–1993 Nõukogude Hiiumaa korrespondent, 1993–1995 ajalehe Hiiumaa peatoimetaja, 1995–1997 Pühalepa Teataja toimetaja, 1997–2001 Hiiu Lehe toimetaja. Muhulast toimetab ta alates 2005. aastast, kui Vassili Auväärt toimetamisest loobus.
Ta on koos Kadri Tüüri ja Bruno Paoga koostanud raamatu "Muhu. Saaremaa. Hiiumaa" (2005).
Anu Pallas on pärit Muhu vallast Pallasmaa külast.
Zinaida

Zinaida (vene keeles Зинаида) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 101. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Zinaida 1769 naisel.
Bluesaurus

Bluesaurus oli (2012-2015) Eesti bluusiansambel. 
Ansambli asutas kitarrist ja laulja Nevil Blumberg.
Kesknärvisüsteem

Kesknärvisüsteem ehk tsentraalne närvisüsteem (lühend KNS, ladina keeles pars centralis, systema nervosum centrale) on kolju ja lülisamba moodustatud luulise katte sees asuv närvisüsteemi osa selgroogsetel organismidel, mis koosneb selja- ja peaajust ning neid ümbritsevatest ajukestadest. 
Kesknärvisüsteem ja selle osad võtavad vastu ja töötlevad informatsiooni kõigilt organismi osadelt ja koordineerivad nende tegevust. 
Kahekülgsete organismide hulka liigitatud okasnahksete KNS-i osas puudub kindel kokkulepe, kuna osade uurijate arvates ei saa neil peaaju eristada.
Kesknärvisüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Koos piirdenärvisüsteemiga on kesknärvisüsteemil fundamentaalne roll organismi käitumise kontrollimisel.
Selgroogsetel asub peaaju koljuõõnes ning seljaaju selgrookanalis, mõlemad on kaetud ajukestadega.
Tänapäeval arvatakse, et kesknärvisüsteem on immuunsüsteemist osaliselt isoleeritud vere-aju barjääri ja immunosupressiivse miljöö kaudu.
Immuunkaitset püüab tagada mikrogliia.

Madudel

Madude kesknärvisüsteem koosneb pea- ja seljaajust. KNS-i morfoloogia erineb suuresti imetajate omast, kuid sarnaneb  kahepaiksete omaga. 
Madude seljaaju paikneb selgrookanalis ja on üsna ühetaoline elund, millel ei saa eristada jämedamaid kohti. See koosneb valge- ja hallainest moodustunud võrgustikust. 
Hallaine moodustab selgmisi ja kõhtmisi sarvi.
Peaaju morfoloogia oleneb nii maoliigist kui ka indiviidist, nii kaalub 64-grammise hariliku rästiku peaaju 0,1 grammi ning 1770 grammi kaaluva must-valge kobra (Naja melanoleuca) peaaju 0,65 grammi.

Inimestel

Kesknärvisüsteem areneb embrüo dorsaalsest urkest. Dorsaalne urge sulgub toruks, mille eesossa tekivad kurrud. Nendest eesmistest kurdudest areneb peaaju ja toru lõpposast seljaaju.
Anatoomiliselt jaotatakse närvisüsteem kesknärvisüsteemiks ja perifeerseks närvisüsteemiks. 
Talitluse järgi liigitatakse kesknärvisüsteem somaatilise närvisüsteemi juurde, kuigi pea- ja seljaajul on nii somaatilisi kui ka autonoomseid funktsioone.

Terminoloogia

Kesknärvisüsteem on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica".

Patoloogia

Kesknärvisüsteemiga seostatakse inimestel selliseid kaasasündinud ja omandatud haiguslikke seisundeid ning krooniliselt kulgevaid haigusi nagu lastehalvatus, Alzheimeri tõbi, ADHD, autism, Parkinsoni tõbi ja polüskleroos.

KNS-i põletikulised haigused

KNS-i põletikulised haigused on ajukelmepõletik, meningiit, entsefaliit e peaajupõletik, müeliit e seljaajupõletik, entsefalomüeliit e peaaju-seljaajupõletik, koljusisene ja lülisambakanalisisene mädanik ning granuloom, koljusisene- ja lülisambakanalisisene veenipõletik ja hüüvisveenipõletik jt.

KNS-i kahjustavad süsteematroofiad

Kesknärvisüsteemi kahjustavad süsteematroofiad on Huntingtoni tõbi, pärilik ataksia, seljaaju-lihaseatroofia jm.
Acta Historica Tallinnensia

Acta Historica Tallinnensia on Eesti eelretsenseeritav teadusajakiri. Ajakiri sisaldab artikleid peamiselt Eesti või lähisriikide ajaloo kohta.
Ajakiri ilmub aastast 1997. Seda annab välja Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus, keda väljaandmises toetab Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituut.
Pärisalamhulk

Hulk A on hulga B pärisalamhulk parajasti siis, kui hulk A on hulga B alamhulk, mis ei ühti hulgaga B.  Samaväärselt võib öelda, et hulk B on hulga A pärisülemhulk.
Green Spring (Kentucky)

Green Spring on linn Kentuckys Ameerika Ühendriikides. 2000. aasta seisuga elas seal 759 inimest.
Kurtna Väike Linajärv

Kurtna Väike Linajärv (ka Potrijärv, Kurtna Linajärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 255 m.
Tatjana Fomina

Tatjana Fomina (sündinud 26. aprillil 1954 Tallinnas) on eesti maletaja, treener ja jurist, naiste suurmeister (2014).

Elu-, haridus- ja teenistuskäik

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 30. Keskkooli, aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja 2002 eesti keele võõrkeelena erialal TPÜ.

Treenerina

Aastatel 1971–1981 oli ta Tallinna Malekoolis treener. Ta on Mustamäe Laste Loomingu Maja maleõpetaja.
Ta on 2012. aastal loodud maleklubi "Mustamäe Ratsu Klubi" asutajaliige.

Juriidiline töö

Aastatel 1981–1991 oli ta Vabariiklikus Remondi- ja Ehitustrustis jurist.
Tänassilma jõgi

Kirjeldus

Jõgi on 39,9 km km pikk ja 448,7 km² valgalaga, langus on 11 m ja lang 0,275 m/km. Jõe lähe asub Sakala kõrgustikul Tänassilma orus Viljandi järve idakalda lähedal ning jõgi suubub Võrtsjärve Oiu külas. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Tähtsaim lisajõgi on Ärma jõgi, mille 197 km² suurune valgla moodustab Tänassilma jõe valglast 44%. Tänassilma jõgi voolab läbi Rutsniku Mädajärve ja Vana-Võidu Mädajärve.

Looduskaitse

Tänassilma jõgi voolab läbi Võrtsjärve hoiuala, lisaks on jõel kaitstavad vööndid kalakotka ja must-toonekure püsielupaikadele.

Ajalugu

Jõgi on arvatavasti kuulunud oletatava Pärnu–Viljandi–Tartu veetee koosseisu.
Lingua ignota

Lingua ignota (ladina keeles 'tundmatu keel') on tehiskeel, mille lõi ja kirjeldas 12. sajandil Rupertsbergi abtiss Hildegard Bingenist. See on üks varaseimaid teadaolevaid tehiskeeli.
Hildegard kasutas keele kirjutamiseks 23 tähest koosnevat tähestikku (litterae ignotae).
Ta esitas keele osalise kirjelduse teoses "Lingua Ignota per simplicem hominem Hildegardem prolata", millest on säilinud kaks käsikirja, mõlemad umbes aastast 1200. Tekst koosneb 1011 sõnaga sõnastikust tõlgetega ladina, kohati saksa keelde. Enamik neist on nimisõnad, on ka mõned omadussõnad, kõik paistavad olevat väljamõeldud uussõnad. Grammatiliselt põhineb keel ladina keelel, see tähendab, et uued sõnatüved on asetatud ladina keele grammatikasse.
Lingua ignota eesmärk on teadmata. Samuti ei ole teada, kes peale selle looja keelt tundis. 19. sajandil arvasid mõned, et Hildegard lootis sellest ideaalset, universaalset keelt. Tänapäeval usutakse, et see oli pigem salakeel.
Loitsu tänav

Loitsu tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Praegust nime kannab Loitsu tänav alates 19. juulist 1994. Enne seda oli tänava nimi alates 7. septembrist 1979 Feodor Oki tänav,
Persona

Psühholoogias

Carl Jungi ja Jungi psühholoogia järgi on persona mask või välimus, mida keegi maailmale esitleb. Seda võib esineda unes erinevate ilmingutena.

Turunduses

Mõned turundusspetsialistid soovitavad luua turundus-persona, mis esindab klientide gruppi nii, et ettevõte saab keskenduda oma jõupingutustele.
Reklaamiettevõtted rajanevad mõnedele interneti-personade ärimudelitele. Nad jälgivad pilte, sirvivad ajalugu ja reklaame, millele internetis surfavad inimesed üldiselt tähelepanu pööravad või otsustavad klõpsata ning tuginedes andmetele saavad nad kohandada oma kauba vastavalt sihtrühmale. Tasuta suhtlusvõrgustiku lehtedel tehakse ettevõtetele reklaami põhimõttel "olla pidevalt pildil" ehk tuletada end potentsiaalsetele klientidele pidevalt meelde. Nad teevad koostööd, et arendada andmete jagamise lepingutingimusi nii, et mõlemad osapooled saaksid informatsioonist kasu. Seega on interneti-personadel ka oht saada kelmuse sihtmärkideks.
Pulmonaalhüpertensioon

Pulmonaalhüpertensiooni mehaanilised kontseptsioonid

Pulmonaalhüpertensiooni mehaaniliste kontseptsioonidena kirjeldatakse kopsuringes vereõhu tõusu veresoonte kokkutõmbumise (vasokonstriktsioon), pulmonaalse vaskulaarse resistentsuse jm kontseptsioonidega.
Kolm kalliskivi

Kolm kalliskivi (paali k. tiratna, sanskriti k. triratna), ka kolm kaitset, on budismis kolm kõige kõrgemat austust pälvivat objekti: virgunu ehk Buddha, seadmus ehk dharma (paali k. dhamma, sanskriti k. dharma) ja kogudus ehk sangha. Neid nimetatakse kolmeks kaitseks ja nende kaitse alla minekut samastatakse budismi omaksvõtmisega, see väljendab täielikku usaldust nende kolme institutsiooni vastu.
Vjatšeslav Molotov

Noorpõlv

Vjatšeslav Molotov astus 1906. aastal VSDT(b)P-sse, 1911. aastal lõpetas eksternina Kaasani 1. reaalkooli,  aastail 1911–1916 õppis Peterburi Polütehnilises Instituudis.

Revolutsioonid

1917. aastal oli Petrogradi Nõukogu Täitevkomitee liige, Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee liige.

Karjäär NSV Liidus

Vjatšeslav Molotov oli aastail 1920–1921 Ukraina K(b)P Keskkomitee sekretär, 1921–1930 VK(b)P/ÜK(b)P Keskkomitee sekretär ja aastail 1928–1929 ka ÜK(b)P Moskva linnakomitee I sekretär. Aktiivne osaline massirepressioonides; sageli tegi nõukogude juhtide poolt allkirjastamisele kuulunud represseeritavate nimekirjades kavandatud vabadusekaotuse korral märkuse "asendada mahalaskmisega".

Tegevus kollektiviseerimisel ja süü Ukraina golodomor'is

Vjatšeslav Molotov oli ÜK(b)P erakorraline volinik Ukrainas 1931. aasta detsembris ja 1932. aasta oktoobris korraldatud viljavarumisaktsioonis, kus rakendati vilja sundkogumist ja rekvireerimist ning tekitati nõnda 1932.–1933. aasta näljahäda (vt Golodomor).

Välisminister

Asus tööle NSV Liidu välisasjade rahvakomissarina (välisministrina) 3. mail 1939, asendades juudi rahvusest Maksim Litvinovi. Stalini käik oli ilmselt mõeldud võimaluse loomiseks Saksamaaga suhete parandamiseks, nii tajuti seda ka Saksamaal. Molotov vallandas kohe ministeeriumis repressioonid Litvinovi lähimate kaastöötajate vastu. Molotov teatas oma alluvatele: "Me teeme siin igaveseks lõpu sellele sünagoogile".

1953. aasta ja Jossif Stalini surm

Enne Stalini surma sattus ta ebasoosingusse ning nii oli tolle ootamatu surm talle suureks kergenduseks. Järgnenud võimuvõitluses kaotas ta aga Nikita Hruštšovile ja Georgi Malenkovile ning pidi poliitilisest elust tagasi tõmbuma.

Võimukaotus

Aastal 1957. arvati Vjatšeslav Molotov välja Poliitbüroost ja Keskkomiteest, kuhu ta oli kuulunud aastast 1920, kui sai Keskkomitee kandidaadiks ja 1921 Keskkomitee liikmeks (37 aastat), ning lähetati saadikuks Mongooliasse. 
Aastal 1960. määrati ta NSV Liidu esindajaks Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuri juurde. Siis tundus see osalise rehabiliteerimisena. Aga pärast NLKP 22. kongressi 1961. aastal tagandati ta kõikidest oma ametitest ning heideti välja ka parteist. Lõplikult sunniti ta pensionile minema 1962. aastal, kui Hruštšov oli stalinismi täielikult hukka mõistnud. 
Molotov rehabiliteeriti osaliselt Leonid Brežnevi valitsemisaastail ning 1984. aastal lubati tal taas liituda NLKP-ga. Jäi surmani truuks oma varasematele poliitilistele veendumustele, pidas Hruštšovi kommunismiidee vaenlaseks, ainsaks lootuseks pidas Mao Zedongi Hiinat (tolle võimu ajal).
Molotov elas väga kõrge eani, ta suri 96-aastasena. Ta on maetud Moskvasse Novodevitšje kalmistule.

Perekond

V. Molotovi lapselaps Vjatšeslav Aleksejevitš Nikonov on politoloog ja Putini-meelne poliitik.
Jakob von Uexkülli Keskus

Jakob von Uexkülli Keskus on 1993. aastal loodud organisatsioon Tartus, mis tegeleb Jakob von Uexkülli pärandi hoidmise, uurimise ja arendamisega.
Keskus paikneb Eesti Looduseuurijate Seltsi majas ning on selle seltsi allüksus.
Keskus omab Jakob von Uexkülli tööde kollektsiooni, samuti tema kohta avaldatud tööde kogu ning mitmeid käsikirjalisi materjale, samuti mõnel määral Uexkülli kirjavahetust.
Keskus on korraldanud regulaarseid seminare, mitmeid biosemiootika teemalisi konverentse ja ökosemiootika suveseminare.
Alar Laneman

Alar Laneman (sündinud 6. mail 1962 Vändras) on Eesti poliitik ja erusõjaväelane (brigaadikindral), XIV Riigikogu liige. Ta oli aastatel 2002–2007 Eesti kaitsejõudude peastaabi ülem.

Üldine

Alar Laneman on lõpetanud Pärnu 2. Keskkooli (1980) ja Tallinna Kõrgema Ehitusvägede Poliitilise Sõjakooli.
Laneman alustas teenistust Eesti kaitseväes esimese üksuse kaitsejõudude peastaabi staabikompanii ülemana 1991. aastal. Aastatel 1992–1994 teenis ta Kalevi üksik-jalaväepataljoni ülema ametikohal. 1994–1995 oli ta Eesti kaitseväe välisoperatsioonide üksuse Eesti rahuvalve üksikkompanii ülem ning 1995–1998 Eesti, Läti ja Leedu ühise elukutselise üksuse Balti pataljon (BALTBAT) esimene ülem. 
Aastatel 1998–2001 õppis Laneman Rootsi Kuningriigi Sõjaväeakadeemias. 
Aastatel 2001–2002 oli Laneman maaväe staabi ülem, 2002. aastal sai koloneli auastme. 2002–2007 oli ta kaitsejõudude peastaabi ülem kaitseväe juhataja ülesannetes, 2005. aastast brigaadikindral. Talle kui kaitsejõudude peastaabi ülemale allusid peastaabi luureosakonna sõjaväeluure (ülem kolonelleitnant Risto Lumi) ja luurepataljon. 2007. aastal läks ta sõjaväeluure skandaali tõttu õppima Londonisse. Lanemani õpingute ajal täitis kaitsejõudude peastaabi ülema kohuseid tema asetäitja kolonel Neeme Väli.
Esimese Eesti ohvitserina lõpetas Laneman õpingud Londoni kuninglikus kaitseuuringute kolledžis, mis on osa Ühendkuningriigi Riiklikust Kaitseakadeemiast (National Defence Academy). 
3. märtsist 2008 määrati Laneman kaitseväe operatiivülemaks. Ta täitis ka maaväe ülema kohuseid. 2000. aastal nimetati ta kindralleitnant Johannes Kerdi maaväe ülemaks ning ta teenis sel ametikohal kuni aastani 2002. Hiljem on maaväe ülema kohuseid täitnud maaväe staabi ülema ametikohal teeninud ohvitserid. 
2009. aasta algul koondati kaitseväe kaitsejõudude peastaabi operatiivülema ametikoht seoses struktuurimuudatustega ning sel kohal teeninud Alar Laneman vabastati tegevteenistusest ja arvati reservi.

Tegevus poliitikuna

Alar Laneman kandideeris Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas 2019. aasta Riigikogu valimistel 12. valimisringkonnas ning osutus 673 häälega valituks.
Daniel Rickardsson

Daniel Rickardsson (sündinud 15. märtsil 1982 Hudiksvallis) on Rootsi murdmaasuusataja. 
Rickardsson osales täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel  Liberecis 15 km klassikasõidus ja sai 20. koha. 4x10 km teatesõidus saadi kuues koht ja tema suusatas  esimeses vahetuses. Rickardsson võitis 2010. aasta Tour de Skil Dobbiacos peetud 10 km klassikasõidu. Enne seda oli ta individuaalselt MK-etappidel olnud kaks korda kaheksas. Rootsi meistrivõistlustel on ta saanud 2005. aastal 50 km klassikasõidus kolmanda koha.
Haaslava vald (Kambja kihelkond)

Haaslava vald (saksa keeles Haselau) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas (teistel andmetel Kambja ja Võnnu kihelkonnas). Valla pindala oli 85 km² ja elanikke oli 1896 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 288 talundit ja need kasutasid 6762 ha maad.
Vallas asus Haaslava asundus ja Haaslava-nimeline suvituskoht, laevade peatuskoht ja parv Emajõel.
1892 liideti Haaslava vallaga Kriimani vald.
Lihula raamatukogu

Lihula raamatukogu (varem ka Lihula valla raamatukogu) on raamatukogu Lääne maakonnas Lihula linnas. 
Raamatukogu juhataja on Ulvi Põhako.
Kersti Markus

Kersti Markus (sündinud 27. aprillil 1962) on eesti kunstiajaloolane, Villem Raami auhinna laureaat.
Ta on uurinud põhiliselt Eesti keskaegsete kirikute arhitektuuri ja sisustust.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1985. aastal.
Kolme sepa kuju

Kolme sepa kuju on Felix Nylundi skulptuur Helsingis Kolme sepa väljakul. Väljak asub Mannerheimintie ja Aleksanterinkatu ristumiskohas. See realistlik skulptuur loodi 1932. aastal ja see kujutab kolme seppa alasit löömas. Sepad on alasti.
Pronkskuju graniidist alusele on ladina keeles kirjutatud monumentum – curavit – legatum – j. tallbergianum – pro helsingfors a.d. mcmxxxii Kuju annetas linnale Pro Helsingforsi fond, mis oli saanud rahalise annetuse ärimehelt Julius Tallbergilt. Tallbergi maja asub Kolme sepa väljaku põhjaosas.
Kuju sai 1944. aastal Jätkusõja ajal toimunud Helsingi suurpommitamistes kahjustada. Kuju graniitalusel on tänapäevalgi näha pommikahjustusi ja alasis on auk, mille tekitas šrapnell.
Algirdas Butkevičiuse valitsus

Algirdas Butkevičiuse valitsus oli pärast oktoobris peetud 2012. aasta Leedu parlamendivalimisi Algirdas Butkevičiuse moodustatud Leedu Vabariigi valitsus.
Valitsuskoalitsiooni kuulusid Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei, Tööerakond, Kord ja õiglus ja Leedu poolakate valimisaktsioon. Leedu poolakate valimisaktsioon lahkus valitsuskoalitsioonist augustis 2014.
Salme Kann

Salme Kann (31. jaanuar 1881 Kanepi – 26. oktoober 1957 Tartu) oli eesti muusikapedagoog ja koorijuht.
Ta õppis laulmist Peterburi konservatooriumis aastatel 1902–1904 E. Zwanzigeri, 1904–1906 Carolina Ferni-Giraldoni ja 1906–1907 Teodor Leszetycki klassis. Seejärel täiendas end Milanos (1908) ja Firenzes (1909–1910). 1911. aastal naasis Eestisse. I maailmasõja ajal töötas meditsiiniõena Moskvas, Voronežis ja Penzas. 1920. aastast elas Tartus. 1920–1930. aastatel oli Tartus eralauluõpetaja.
1926. aastal organiseeris ta Tartu Naiskarskusliidu juures Valgelindi Naiskoori ja oli selle koorijuht. 1928. aastal asutati Salme Kanni eestvedamisel Tartu Naistelaulu Selts.
Aastatel 1940–1957 töötas ta Tartu Muusikakoolis klassikalise laulu õpetajana. 25. augustist kuni 8. oktoobrini 1944 oli ta kooli direktori kohusetäitja. Tema õpilased on olnud Margarita Miglau, Kalmer Tennosaar ja Hele Rähn.
Abengourou

Nimi

Linna nimi tuleb akanikeelsest väljendist n'pé kro ('ma ei salli pikka juttu').

Etniline koosseis

Põhiosa linna elanikest moodustavad anjid, Ghanast sisse rännanud akanite rühm. Abengourou on anjide keskus. Seal on anjide ülempealiku, Indénié kuningriigi kuninga residents, mis on ehitatud 1882. aastal. See on kaunistatud Indénié reliikviate ja seinavaipadega.

Religioon

Linn on katoliku kiriku Abengourou piiskopkonna keskus. Seal asub Abengourou katedraal.

Majandus

Abengourou on oluline kaubanduspiirkond, kus tegeletakse maisi-, manioki-, jamsi-, banaani-, koolapähkli-, kohvi-, kakao- ja metsamüügiga. Tähtsamad põllumajandussaadused on kohv ja kakao, mida eksporditakse Abidjani kaudu.

Transport

Linn on oluline sõlmpunkt pealinnast Abidjanist Ghanasse viival teel.
Abengourou lennujaam asub linnast kagus Bossuini lähedal.

Ajalugu

Prantsuse koloniaalvõimu esindajad rajasid Abengourousse oma haldusasutuse 1896. aastal.

Haridus ja teadus

Linnas on põllumajanduskool, mille juurde kuulub kohvi- ja kakaotaimede uurimiskeskus.