google/wiki40b huggingface dataset:
Pirogovi park

Pirogovi park ehk Pirogovi plats on park Tartus.
Park asub Toomemäe nõlva all Ülikooli tänava ja Lossi tänava ääres.
Pargis asub Nikolai Pirogovi monument.
Pirogovi park on traditsiooniline Tartu tudengite õllejoomiskoht. Kuna üldjuhul on avalikus kohas alkoholitarbimine keelatud, on sellel teemal kestnud aastaid avalik debatt. Lahendusena on viimastel aastatel Tartu linnavolikogu määrusega lubatud tarvitada Pirogovi Toome nõlva aluse jalgtee ja Ülikooli tänava vahelist tähistatud haljasala suviti (15. märtsist kuni 15. oktoobrini) piknikukohana, kus võib pruukida kuni 6 mahuprotsendiga (k.a) alkohoolseid jooke.
Tarmo Kõuts

Isiklikku

Tarmo Kõuts on abielus ning tal on täiskasvanud poeg ja lapselaps.
Nool (tähtkuju)

Nool (ladina Sagitta, lühend Sge) on põhjataeva tähtkuju. See on üks väiksemaid tähtkujusid, olles pindalalt 86. tähtkuju, hõlmates vaid 0,194% taevast. Noolest väiksemad on vaid Lõunarist ja Hobu.
See on üks 48 Ptolemaiose loetletud tähtkujust. Seda peeti Heraklese nooleks, mis Prometheust piinava Zeusi kotka tappis. 
Nool on vaadeldav kõikjal lõunapolaarjoonest põhja pool.
Heledaim täht on Gamma Sagittae, mille näiv suurus on 3,51.
Noole tähtkujus asub kerasparv M71.
Frank Bridge

Frank Bridge (26. veebruar 1879 Brighton – 10. jaanuar 1941 Eastbourne) oli inglise vioolamängija, dirigent ja helilooja.
Ta õppis viiulit Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias ja kompositsiooni aastatel 1899–1903 Charles Villiers Stanfordi juures. 1906. aastal liitus Bridge Joachimi keelpillikvartetiga vioolamängijana, seejärel tegutses kuni 1915. aastani oma nn Inglise kvartetis. Alates 1910. aastast dirigeeris sümfooniaid ja oopereid, sealhulgas USA promenaad-kontserdid 1923, 1934, 1938. Alustas Johannes Brahmsi mõjudega, kuid alates 4. kvartetist on tema teostes leida ka atonaalsust, väärt on ta polüfoonia. Muu hulgas oli ta Benjamin Britteni õpetaja.
Wrighti maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1841. aastal.
Misso Valla Leht

Misso Valla Leht oli  ajaleht, mis vahendas Misso valla uudiseid. See ilmus 2010–2017. Lehte andis välja Misso vallavalitsus. Lehte toimetas Merilin Sibul.
Pärast 2017. aasta haldusreformi, mille käigus Misso vald liitus Rõuge vallaga, annab endise Misso valla aladel toimuva kohta uudised edasi Mägede Hääl (varasem nimi Rõuge Valla Infoleht).
Sinisavi

Sinisaviks nimetatakse Eesti maapõues paiknevat ning Kambriumi ladestu alaossa kuuluvat sinakasrohelise värvusega savikihti.
Tekkelt on sinisavi mereline. Savikihi paksus on küllaltki ühtlaselt 60...70 meetrit. Et Kambriumi ladestu paljandub Eestis vaid kitsa ribana Balti klindi ning Soome lahe vahel ning sügavneb ning on kaetud nooremate Ordoviitsiumi, Siluri ning Devoni settekivimitega lõuna pool, siis on ka sinisavi maavarana kaevandamine võimalik vaid Põhja-Eestis. Suurem osa sinisavist kuulub Lontova lademe koosseisu. Mineraloogiliselt koosneb sinisavi peamiselt savimineraalidest illiidist ning segakihilisest illiit-smektiidist.
Sinisavi kasutatakse peamiselt tsemendi tootmiseks.
Sinisavi on üks Eesti geoloogilisi "imesid", mida Eestit külastavad geoloogid tihti näha soovivad, sest ligi poole miljardi aasta vanune savi on üldiselt peaaegu alati kivistunud. Sinisavi on säilitanud mõningase plastilisuse, sest vastav savikiht ei ole kunagi sügavale mattunud, mistõttu on ta pääsenud nii kõrgest rõhust kui ka temperatuurist.
Sinisavile andis nime briti diplomaat ja harrastusgeoloog   Ilchesteri hertsog William Fox-Strangways.
Noore Wertheri kannatused

Sisu

Romaanil puudub väline tegevusliin. Sündmused on edasi antud läbi Wertheri kirjade oma vennale Wilhelmile. 
Sündmustik algab Wertheri kolimisega (väljamõeldud nimega) Wahlheimi külla. Seal vaimustub noor ja emotsionaalne Werther nii küla ümbritseva looduse ilust kui seal elavate talupoegade lihtsast olekust. Ühel peol kohtab Werther Lottet (Charlotte S.) – noort ja ilusat naist, kes pärast ema varajast surma on sunnitud hoolitsema oma väiksemate õdede-vendade eest – ning armub temasse silmapilkselt. Kuid Lotte on juba kihlatud ning nii peab nende vahekord jääma sõpruseks.
Hoolimata hingevalust, jätkab Werther Lotte külastamist ning saab sõbraks ka tema kihlatu Albertiga. Lõpuks, leidmata hingerahu, otsustab Werther Wahlheimist lahkuda ning asub elama Weimarisse, kus ta alustab oma ametnikukarjääri. Kuigi alguses väidab Werther oma eluga rahul olevat, pettub ta peagi teda ümbritsevate ametnike kiibitsemises ja südametus karjerismis ning otsustab naasta Wahlheimi. Vahepeal on Lotte abiellunud ning Wertheri meeleheide süveneb veelgi. Lõpuks palub Lotte Wertherit, et ta neid nii sageli ei külastaks, kuna loodab nii vähendada Wertheri kannatusi.
Werther mõistab, et üks kolmest, kas Lotte, Albert või ta ise, peab elust lahkuma. Suutmata kellegi haiget teha ning veel vähem kedagi tappa, otsustab ta enesetapu kasuks. Werther saadab Albertile kirja, kus palub kahte revolvrit, ettekäändega, et ta sõidab reisile. Pärast revolvrite saamist tulistab ta endale pähe. Werther maetakse vaikselt, ilma tseremoonia ning vaimuliketa.
Põlva valla vapp

Põlva valla vapp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Põlva valla vapp.
Vapp on kinnitatud 17. veebruaril 1995.

Vapi kirjeldus

Hõbedase vapikilbi keskel asub roheline mänd. Vapi ülaossa jääb kolm sinist viieharulist õit. Männi juurestiku ülakontuur moodustab kilbil horisontaalse korrapärase lainelõike. Vapi kilbi allosa on poolringikujuline, mõõtude suhe on 5:4.
Kornišon

Kornišon (prantsuse cornichon) on eriti väike marineeritud kurk.
Sageli kasutatakse kornišone maitselisandina, nende sissetegemisel tehakse marinaad tugevama maitsega kui tavaliselt.
Hugo Treffneri Gümnaasium

Õppesuunad

Alates 1998. aastast on koolis vaid gümnaasiumiklassid (10., 11. ja 12. klass). Iga aasta lisandub kooli viis (tavaliselt 36 õpilasega) paralleelklassi: kaks reaalklassi (a- ja b-klass), üks loodusklass (c-klass) ning kaks humanitaarklassi (d- ja e-klass).
Ema (ajakiri)

Ema on Eestis ilmuv ajakiri.
Ajakiri ilmub aastast 2018. Kavandatud ilmumissagedus on 4 numbrit aastas.
Ajakirja peatoimetaja on Merle Liivak.
Dagmar Normet

Dagmar Normet (kuni 10.06.1940 Dagmar-Sarlia Rubinstein; aastatel 1940–1945 Dagmar Randa; 13. veebruar 1921 Tallinn – 16. oktoober 2008) oli eesti kirjanik ja tõlkija.

Elukäik

Ta õppis Tallinna 23. Algkoolis, Saksa Tütarlastegümnaasiumis ning Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis. Ta alustas õpinguid Tartu Ülikooli Kehalise Kasvatuse Instituudis, kuid Teise maailmasõja tõttu jäid õpingud pooleli. Arstiteaduskonna dekaani Herbert Niileri soovitusel evakueerus ta NSV Liidu tagalasse. Venemaal viibides õppis Uljanovski Pedagoogilises Instituudis vene keelt ja kirjandust, hiljem Moskvas Kehakultuuri Keskinstituudis. 1945. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse õpetajana. 
Dagmar Normet töötas muu hulgas võimlemise, rahvatantsu ja kehalise kasvatuse õpetajana. Alates 1956. aastast oli vabakutseline kirjanik.

Looming

Ta on kirjutanud hulga lastenäidendeid, kuuldemänge, operetilibretosid ja telelavastuste tekste. Tema teoseid on tõlgitud mitmesse keelde.

Filmistsenaariumid

Ta kirjutas ka filmide "Vallatud kurvid" ja "Ohtlikud kurvid" stsenaariumi (koos Sándor Sterniga).

Isiklikku

Tema lell oli kuulus Moskva kunstikoguja Jakov Rubinstein.
Aastatel 1945–1960 oli Dagmar Normet abielus helilooja Leo Normetiga. Neil sündis 1946 poeg Ingo Normet ja 1953 tütar Haldi Normet.
Eduard Hasselblatt

Tunnustused

1869 kullatud rinnarist

Isiklikku

Tema isa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, vanaisa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja. Tema poeg Johannes Hasselblatt oli Pärnu Eliisabeti kogudus, poeg Carl Paul Martin Hasselblatt oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, pojapoeg Bruno Hasselblatt oli Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Vend Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja.
Tiptoni maakond (Tennessee)

Tiptoni maakond (Tipton County) on maakond USA-s Tennessee osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 35°49' N, 89°76' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Covington.
Maakonna pindala on 1230 km². Veepindala on 40 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 271. Aastal 2000 oli elanike arv 37 568.

Ajalugu

Tiptoni maakond moodustati 29. oktoobril 1823. aastal. Maakond sai nime USA sõjaväelase Jacob Tiptoni järgi.
Christian Schmidt

Haridus ja amet

Pärast Georg-Wilhelm-Stelleri Gümnaasiumi lõpetamist Bad Windsheimis 1976 läbis sõjaväeteenistuse. 1977. aastal lõpetas Schmidt õigusteaduse õpingud Erlangis ja Lausanne'is, kus sooritas aastal 1982 esimese ja aastal 1985 teise riigieksami juuras. Alates 1985 on ta litsentseeritud advokaat. Alates novembrist 2005 on litsents peatatud seoses parlamentaarse riigisekretäri ametipostile asumisega.

Parteiline karjäär ja ühiskondlik tegevus

Schmidt astus õpilasena 1973 Junge Unioni (JU), 1976. aastast alates kuulub CSU-sse. 1980–1982 oli ta JU Neustadt an der Aschi piirkonna esimees ja 1982–1991 JU Mittelfrankeni piirkonna esimees.
Schmidt oli 1989–1993 ja on alates 1999 CSU piirkondliku juhatuse liige. Alates 1999 on ta ka CSU Fürth-Stadti piirkonna esimees. Schmidt on CSU välis-, julgeoleku- ja Euroopa poliitika töögrupi (ASP) piirkondlik esimees ja alates maist 2010 CSU Evangeelse Töörühma (EAK) piirkondlik esimees. Mais 2011 sai temast veel CDU/CSU Evangeelse Töörühma esimees.
Alates 8. oktoobrist 2011 on Schmidt CSU aseesimees.
Ta on ka SA Saksa-Atlandi Assotsiatsiooni (Deutsch Atlantische Gesellschaft e.V.) president, Kristliku Juudi Koostöö Ühingu (Gesellschaft für Christlich-Jüdische Zusammenarbeit) liige, Saksa-Tšehhi Foorumi koordineerimisnõukogu liige ning CSU Evangeelse Töörühma Mittelfrankeni piirkonna esimees.
Schmidt on Rahvusvahelise Rahuoperatsioonide Keskuse järelevalve nõukogu (Aufsichtsrat des Zentrums für Internationale Friedenseinsätze gemeinnützige GmbH (ZIF)) liige, SED diktatuuri uurimise fondi (Stiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur) nõukogu liige, Saksa Rahuuuringute Fondi (Deutsche Stiftung Friedensforschung) nõukogu liige, Kaitse- ja Julgeolekupoliitika Ühingu (Gesellschaft für Wehr- und Sicherheitspolitik e.V.) kuratooriumi liige ning Ameerika Juudi Komitee (American Jewish Committee e.V.) nõuandekomisjoni liige. Ta on ka SA HELP – abi eneseabiks (HELP – Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) juhatuse auliige.
Schmidt on Münchenis asuva Gebirgstruppe sõprade seltsi liige.

Töö

1984–1990 oli Schmidt oma kodukoha Obernzenni vallavolikogu liige ja samal ajal ka Neustadt an der Arsch – Bad Windscheimi maakonna volikogu liige.
Alates 1990 on Schmidt Saksa Bundestagi liige. 2002–2005 oli ta CDU/CSU fraktsiooni kaitsetöörühma esimees ja samaaegselt fraktsiooni pressiesindaja kaitsepoliitika küsimustes. 1994–1998 oli ta saksa-iisraeli ja 1998–2005 saksa-briti parlamendirühma esimees. Saksamaa välisminister kutsus ta 1997 Saksa-Tšehhi Foorumi nõustajate hulka.
Christian Schmidt on Fürthi valimisringkonna kandidaadina alati otse Bundestagi valitud. 2009. aasta valimistel kogus ta 43,3% häältest.
National Review

National Review (lühend NR) on USA konservatiivne poliitikaajakiri, mille asutas 1955 William F. Buckley juunior. 
Seda peetakse üheks poliitiliselt mõjukamaks USA ajakirjaks.
Pöide foogt

Pöide foogt (saksa keeles Vogt von Poide või Peude) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Pöide foogtkonda.
Nimeliselt on teada vaid kaks foogti: Arnold 1343. aastast ja Georg Holste 1347. aastast. Hiljem kuulusid Pöide alad Maasilinna foogtkonda. Pöide foogt polnud kuigi oluline ordukäsknik, tema volitused olid tõenäoliselt ka küllaltki piiratud Saaremaa küllaltki suure sõltumatuse tõttu, mis kestis vähemalt kuni Jüriöö ülestõusuni.
Eesti elukestva õppe strateegia 2020

Eesti elukestva õppe strateegia 2020 eesmärgiks on kõigile Eesti inimestele pakkuda nende vajadustele ja võimetele vastavaid õpivõimaluste loomist kogu eluaja jooksul, et tagada neile isiksusena väärika eneseteostuse võimalused ühiskonnas, töö- ja pereelus. Selleni jõudmiseks on määratletud viis strateegilist eesmärki ning meetmed nende saavutamiseks. Eesmärgid puudutavad õppijatena nii lapsi, noori kui ka täiskasvanuid ja vanemaealisi ning nende saavutamiseks peavad panustama kõik.
Takistustermomeeter

Takistustermomeeter on termomeeter, mille temperatuuritundlikuks elemendiks on takistustermoandur. Anduri takisti on enamasti plaatinast, millest tuleneb vahel kasutatav nimetus PRT-termomeeter (lühend inglise k sõnadest Platinum Resistance Thermometer).
Termomeetri anduri takistuse määrab kindlaks mõõtelülitus ja mõõtmise tulemusele vastavat temperatuuri näitab numbriline näidik.
Mõõtelülitust toidetakse püsipingeallikast. Kuigi anduri  takistus on võrdeline takistil tekkiva pingelanguga, ei mõõdeta pingelangu vahetult, vaid täpsema tulemuse saamiseks kasutatakse sildlülitust, milles anduri takisti Rₜ  on üheks õlaks. Seega mõõdab silla voltmeeter U tegelikult anduri takistuse muutusest põhjustatud pingemuutust.
Andur paikneb enamasti mõõtelülitusest eemal ja ühendatakse mõõtelülitusega kaabli abil. Lihtsaima, kahejuhtmelise (kahe kaablisoonege)  ühenduse korral mõjutab ühendusjuhtmetes tekkiv pingelang mõõtetulemust. Täpsemat mõõtmist võimaldab kolme- ja neljajuhtmeline ühendusskeem, milles anduri toitevoolu ja mõõtevoolu jaoks on eraldi juhtmed.
Täppistermomeetreis kasutatakse nelja juhtmega mõõtelülitust, mis ei ole aga kasutatav koos sildskeemiga ja nõuab takistustermoandurit läbiva voolu täpset etteandmist (mida toodud joonisel ei ole kajastatud). Selle lülituse puhul vabanetakse aga tasakaalustamata sildlülituse ebalineaarsusest.
Maanus Valentin

Maanus Valentin (9. august 1957 – 28. november 1982) oli eesti näitleja.
Maanus Valentin lõpetas 1982. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10. lend). Seejärel asus ta tööle Rakvere Teatrisse.
Maanus Valentin on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema tädi oli näitleja ja laulja Gerda Murre.
Kaie Kõrb

Kaie Kõrb (sündinud 1. aprillil 1961 Pärnus) on eesti baleriin ja tantsupedagoog.
Lõpetanud Tallinna Balletikooli balletiartisti erialal ja Moskva Riikliku Teatriinstituudi balletipedagoogi-repetiitori erialal.
Ta on alates 2003. aastast Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 172 häält, kuid valituks ei osutunud.

Isiklikku

Abielus tantsija Viesturs Jansonsiga ja on kahe poja ema. Kaie Kõrbi esimene abikaasa oli diplomaat Jüri Trei. Kaie vend on sovetiaja erimeelne ja poliitvang Jan Kõrb.
Wonder Woman

Wonder Woman on väljamõeldud superkangelane, kelle koomikseid annab välja DC Comics.
Wonder Womani looja on ameerika psühholoog ja jutukirjutaja William Moulton Marston. Marston tahtis luua samasuguste võimetega superkangelase, kes on mees, aga ta naine soovitas talle, et ta oleks naine. Wonder Woman ilmus esimest korda koomiksis "All Star Comics" nr 8, 1941.
Wonder Womanit teatakse ka Õigluse Liiga põhiliikmena, Amatsoonina ja jumalannana. Samuti võttis ta endale kodanikunime Diana Prince, et "Inimese maailma" sisse sulanduda.
Paljude jaoks on Wonder Woman feminismi ja patsifismi ikoon.

Sõjavarustus ja supervõimed

Wonder Womani põhivarustus on mõõk, kilp, purustamatud käevõrud ja lasso(millel on lisaks veel omadus sundida inimest vastutahtmist tõtt rääkima). Ta kannab pea peal metallist tiaarat, mida ta osades koomiksinumbrites viskava relvana on kasutanud. Samuti on tal väga paljudes koomiksinumbrites läbipaistev lennuk, mida ta üksinda juhib.
Peale varustuse on tal ka endal üliinimlikud supervõimed. Ta on väga tugev, kiire, vastupidav ja tal on võime lennata või hästi kõrgele hüpata. Wonder Womani võimete tugevust ei ole täpselt ära määratletud, aga tema võimed ei ole nii tugevad nagu Supermanil. Lisaks ülivõimetele oskab ta ka Amatsoonide võitluskunste, mille tõttu ta on ta hea käsivõitluses.
Aastal 1970 muudeti Wonder Womani tegelaskuju ära, mis pidi olema modernsem, nende muudatustega kadusid Wonder Womanil võimed ära ja ta hakkas võitlema tavariietes, ilma endise varustuseta. Mõne aja pärast tühistati muudatused ära, sest nõudlus uute koomiksinumbrite järele oli palju väiksem kui enne muudatusi.

Mujal meedias

Wonder Woman on adapteeritud ka mujale meediasse koomiksitest lähtudes.
Tuntuimad Wonder Womani kehastajad on Lynda Carter ja Gal Gadot.
Vana-Kalamaja gümnaasium

Vana-Kalamaja gümnaasium oli gümnaasium Tallinnas aadressil Vana-Kalamaja tänav 9. Kool tegutses 1946–2004, misjärel see korraldati ümber Tallinna Vana-Kalamaja Täiskasvanute Gümnaasiumiks.
Katvus

Katvus ehk dominantsus (vanemas kirjanduses katteväärtus) on geobotaanikas mingi taimeliigi maapealsete elusate osade hõivatud pindala uuritava prooviriba pindala suhtes. Enamasti väljendatakse katvust protsentides või pallides.
Mingi prooviriba kõikide taimeliikide elusate maapealsete osade katvust nimetatakse üldkatvuseks. Üldkatvuse väärtus võib olla üle 1 ehk taimeosad varjutavad üksteist, seda varjutusest tingitud vahet nimetatakse kattumuseks.
Linnakool (1428–1805)

Linnakool oli Eesti- ja Liivimaa linnades ja mõnes alevis keskajal ja uusajal tegutsenud saksakeelne koolitüüp, mis oli mõeldud linnaelanike poegadele alghariduse andmiseks.
Esimene linnakool asutati Tallinnas (Tallinna linnakool) Oleviste kiriku juures 1428. aastal. 16. sajandi esimesel poolel loodi linnakoolid ka Narvas, Tartus, Pärnus, Paides ja Haapsalus. Sajandi teisest poolest on teada linnakooli tegevus Viljandis, Lihulas ja Rakveres. 17. sajandil asutati linnakoolid Valgas, Kuressaares ja Põltsamaal. Enamasti oli tegemist linnakooli alama astme – saksa kooliga, mõnel juhul aga kõrgema astme – ladina kooliga. Osades linnades tegutsesid mõlemad astmed koos triviaalkooli nimetuse all. Linnakoolid kuulusid rae järelevalve alla, kes määras ametisse õpetajad. Koole rahastati linna ja koguduste poolt.
Põhiõppeaineteks olid lugemine, kirjutamine ja arvutamine, linnakooli kõrgemas astmes ka ladina keel. Reformatsiooni järel muutus õppekavas üha tähtsamaks usuõpetus.
Linnakoolid lõpetasid tegevuse Aleksander I 1803. aasta haridusreformide tagajärjel. Aastatel 1804–1805 reorganiseeriti need Tallinnas, Tartus, Pärnus, Kuressaares, Haapsalus, Rakveres, Viljandis ja Valgas kreiskoolideks ning Lihulas, Paides ja Põltsamaal elementaarkoolideks.
Kämping

Kämping (inglise keeles camping) on turistide ja matkajate ajutine peatuskoht, kus asuvad telgid või kerged puitehitised.
Eestis on peamised kämpingualad Kablis, Rannamõisas, Uulus, Vääna-Jõesuus, Mändjalas (Mändjala kämping) jm.
Salm (geograafia)

Salm on enamasti väikese väina, harvem merekitsuse kohalik nimetus mõnedes Eesti rannikupiirkondades.
Eestis on näiteks Suur salm, Aksi salm.
Võmmorski vana tsässon

Üldandmed

2010. aastal võeti hoone renoveerimiseks lahti ja paigutati varju alla. Dendrokronoloogilise uuringu põhjal on tõenäoline ehitusaeg umbes 1911. aasta (Läänelaid jt 2005), kuid 1926. aasta fotode põhjal võib väita, et laastukatus on kindlasti vanem kui 15 aastat. Hoone ei ole riikliku kaitse all. Tsässon taastati 2013. aastal riikliku pühakodade programmi vahendite abil. Tsässona taastaja oli OÜ Katusõkatja.

Ehituslikud andmed

Võmmorski vana tsässon on nelinurkse plaanilahendusega männipuidust viilkatusega ristpalkehitis, välismõõtudega 543 x 368 cm. Põhiosa on ruudukujuline (368 x 373 cm). Hoone palgid on nii seest kui ka väljast kirvega tahutud ja ühendatud puhasnurgaseotisega (tuulekeelega; kalasabatapp). Hoone on väike, sellel on üks siseruum (12 m²) ja väline varjualune (5 m²). Tsässona ees on lahtine postidele toetuv ja praegu piireteta eeskoda. Säilinud on eeskoja alumised kaks palgirida ja oletatavasti ka eeskoja põrand. Eeskoja otsaviilul on ülalt kolmas palk puudu.
Seina kõrgus maapinnast sarikate ühenduskohani on 195 cm ja kõrgus katuseharjani 393 cm. 1974. aasta ekspeditsiooni märkmetes on kirjas, et hoone viilkatus on laastudest ja laudpõrand lagunenud (Kupp 1974i). 
Hoone seinad toetuvad nurkades ja palgirea keskel asuvatele maakividele. Nii lae- kui põrandaviimistlus on algupärane. Hoonel on kolm kividele toetuvat ümarpalgist pealt tahutud põrandatala. Nendele toetub saetud ja hööveldatud põrandalaudis laiusega 18–27 cm.
Ukseava mõõt on 156 x 137 cm. 1974. aasta inventeeringu andmetel olid tsässona ukse mõõdud 1,40 m x 1,65 m, mis on küsitav, sest ava on praegu väiksem. Uks on olnud kinnitatud tenderpostidele*, lävepakuks on alumine seinapalgirida. 20. sajandi alguse fotol ei ole ukse välimus nähtav, kuid laius lubab oletada, et tegemist võis kunagi olla kahepoolse uksega. Teisel fotolt võib aimata väga laiadele tendripostidele toetuvat ühepoolset ust, mis ilmselt avanes sissepoole.
1974. aasta inventeerimisaktis on akna mõõtudena kirjas 50 x 70 cm. Märgitakse ka, et aken on laudadega kinni löödud, viimastel aastatel puudus aken üldse, alles on vaid lengid (Kupp 1974i). Avause mõõdud on 56 x 72 cm.
Hoone välisilme ei ole 20. sajandi algusest pärit fotodega võrreldes palju muutunud. Tsässonale ei ole paigaldatud voodrilaudist. Vahetatud on katusekattematerjal ning kaduma on läinud kaks katusel paiknenud risti. Lagunenud on voodrilaudisest eeskoja piire, mis külgedelt oli kaetud kuni katuseviiluni ja eest peaaegu otsaviiluni, jättes vaid mõnekümne sentimeetrise vahe. Keskmiste tugipostide vahel oli puitlippidest väravaga sissepääsuava.

Sisustus

Tsässona sisustus on hävinud. Külgseinas on säilinud puidust liist, mis on toetanud tagaseinas paiknenud ikooniriiulit. Ühtegi pilti pole säilinud. Fr. R. Kreutzwaldi memoriaalmuuseumi ekspeditsiooni materjalides väidetakse, et ikooniruumis on sisustus hävinud ning ruumi nimetatakse kolikambriks (Kupp 1974i).
Siseväed

Ajalugu

Siseväed (внутренная стража) moodustati keiser Aleksander I korraldusega 27. märtsil 1811 seniste linnade ja kubermangude garnisoni koosseisus olnud roodude isikkoosseisust. Sisevalveväed jaotati Venemaa Keisririigi Euroopa osas asuvate kubermangude vahel ning said järjekorranumbrid 1.–8. Nende teeninduspiirkonda kuulus mitu kubermangu. Eestimaa kuulus Peterburi piirkonda. Kubermangudes asusid sisevalvepataljonid kubermangukeskuses ja kandsid selle piirkonna järgi ka nimetust.
Vinni mõis

Vinni mõis (saksa keeles Finn) oli mõis rüütlimõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal. Tänapäeval jäävad Vinni mõisa maad Vinni valla territooriumile Lääne-Viru maakonnas.
Pär Nuder

Isiklikku

Ta on abielus ajakirjanik Ingrid Carlbergiga; neil on kaks last.
Soome Raudteemuuseum

Soome Raudteemuuseum (soome keeles Suomen Rautatiemuseo) on muuseum Soomes Hyvinkääl.
Muuseum asutati 1898. aastal Helsingis. Hyvinkääle kolis muuseum 1974.
Praegune muuseumihoone on kunagine Hanko-Hyvinkää raudtee raudteejaam.
FFA Cup

Football Federation Australia Cup (FFA Cup) on Austraalia klubijalgpalli karikavõistlused. Karikavõistlusi korraldab Austraalia jalgpalliliit (Football Federation Australia). Karikavõistlustel osaleb üle 700 klubi. Esimestest ringides osalevad vaid kõige madalamate liigade klubid. Austraalia kõrgliiga A-League'i klubid alustavad karikavõistlusi 32 parema seas.
Esimesed karikavõistlused toimusid 2014. aastal. Austraalia karika võitnud klubide seas on neli klubi, mis kõik mängivad Austraalia kõrgliigas. Adelaide United on esimene klubi, mis on võitnud karika kahel korral.
Eukleidiline ruum

Ajalugu

300. aasta paiku eKr uuris vanakreeka matemaatik Eukleides kauguste ja nurkade vahelisi seoseid algul tasandil (idealiseeritud lamedal pinnal) ja siis ruumis. Näiteks on kolmnurga sisenurkade summa alati 180°. Neid uurimusi tuntakse tänapäeval kahe- ja kolmemõõtmelise eukleidilise geomeetriana (planimeetria ja stereomeetriana).
Tänapäeva matemaatika keeles on kaugus ja nurk hõlpsasti üldistatavad 4-mõõtmelistele, 5-mõõtmelistele ja veel kõrgemamõõtmelistele ruumidele. n-mõõtmelist ruumi kauguse ja nurga mõistega, mis annavad Eukleidese leitud seoste analoogi, nimetatakse n-mõõtmeliseks eukleidiliseks ruumiks.