google/wiki40b huggingface dataset:
Bloomsbury rühm

Bloomsbury rühm (Bloomsbury Group või Bloomsbury Set) oli väike, mitteametlik rühm, kuhu kuulusid kunstnikud ja intellektuaalid, kes elasid ja töötasid Londonis Bloomsbury piirkonnas 20. sajandi esimesel poolel. Tuntuimad liikmed olid Virginia Woolf, John Maynard Keynes, Edward Morgan Forster ja Lytton Strachey. Nende teosed ja seisukohad mõjutasid sügavalt kirjandust, esteetikat, kriitikat ja majandust ning inimeste suhtumist feminismi, patsifismi ja seksuaalsusse.

Saamislugu

Bloomsbury rühma meesliikmed olid Cambridge'i Ülikooli Trinity või King's kolledži kasvandikud. Leonard Woolf, Lytton Strachey, Saxon Sydney-Turner ja Clive Bell sõbrunesid 1899. aastal Trinitys Thoby Stepheniga. Kui mehed Londonisse tulid, siis tänu Adrian ja Thoby Stepheni õdedele Virginia Woolfile ja Vanessa Bellile kohtusid nad Bloomsbury naistega. 1905. aastal alustas Vanessa reedeseid (Friday Club) ja Thoby neljapäevaseid (Thursday Evenings) kokkusaamisi, mis saidki Bloomsbury rühmale tavaks. 1906. aastal suri ootamatult Thoby ja see sündmus muutis rühma liikmed veelgi lähedasemaks. 1920. ja 1930. aastal asutajaliikmed surid ja rühm muutus.

Liikmed

Bloomsbury rühma kuulusid kirjanik E. M. Forster, biograaf Lytton Strachey, kunstikriitik Clive Bell, kunstnikud Vanessa Bell ja Duncan Grant, majandusteadlane John Maynard Keynes, kirjanikud Leonard Woolf ja Virgina Woolf. Teised liikmed olid Desmond Macarthy, Arthur Waley, Saxon Sidney-Turner, Robert Trevelyan, Francis Birell, J. T. Sheppard ja kriitik Raymond Mortimer ja skulptor Stephen Tomlin. Peale nende seostatakse rühmaga veel järgmisi inimesi: Betrand Russell, Aldous Huxley, T. S. Eliot ja majandusteadlane Gerald Shove.
Sergio Ojeda

Poksija ja poksitegelasena

Ta oli 1920. aastatel mitmekordne Tšiili meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).
Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid sattus kohe 1. ringis kokku hilisema kuldmedali- ja olümpiavõitjaga Víctor Avendañoga (Argentina), kaotas oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Pärast poksijakarjääri lõppu töötas ta kinnisvara- ja kindlustusmaklerina. Alates 1944. aastast tegutses ta Tšiili elukutselise poksi tegelasena. Ta organiseeris 1946. aastal tolleaegse elukutseliste raskekaalu maailmameistri Joe Louisi turnee Tšiilis. Tema tegevus aitas oluliselt tõsta poksi populaarsust Tšiilis.

Poliitikuna

Ta oli alates 1949. aastast seotud Agraarse Töölisparteiga. Selle partei nimekirjas valiti ta 1953. aastal Tšiili parlamenti. Seal oli ta seotud eelkõige haridusküsimustega.
1957. aastal läks ta kohtu alla süüdistatuna kinnisvaraga seotud pettustes ja altkäemaksuvõtmistes. Ta läks 1970. aastal USA-sse, kuhu jäi kuni oma surmani.
Oskar Tuvik

Oskar Tuvik, sündinud 8. detsembril 1936 Leningradi lähistel eestlaste külas, on Eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.
1960. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika-füüsika ja joonestuse õpetaja eriala.
Aastatel 1966–1995 oli ta Räpina Keskkooli direktor, aastatel 1995–2002 Räpina Ühisgümnaasiumi direktor.
Aastatel 1993–2002 oli ta Räpina linnavolikogu liige, seejuures 1999–2002 Räpina linnavolikogu esimees. Aastatel 2002–2005 oli ta Räpina vallavolikogu esimees.
Ta on Eesti Reformierakonna liige.
Aizkraukle

Ajalugu

10.–13. sajandini oli Aizkraukle üks Väina liivlaste keskustest, olles nende idapoolseim asula. Tänapäevase linna kõrval asuval Aizkraukle linnamäel paiknes poole hektari suuruse pindalaga Aizkraukle muinaslinnus koos väikese eeslinnuse ja nende kõrval asuva küla ja sadamakohaga. Läheduses asusid kaks kalmistut, kust väljakaevamistel on avastatud umbes 100 hauda.
Liivi ristisõja sündmustega seoses on Aizkrauklet korduvalt mainitud Henriku Liivimaa kroonikas. 1204. aastal osalesid Aizkraukle liivlased koos leedulaste ja Lielvārde liivlastega Riia kodanike karja röövimises. 1205. aastal põletati piiskop Alberti juhtud ristisõdijate Daugava-äärse sõjakäigu ajal maha Aizkraukle linnus, misjärel kohalikud liivlased piiskopiga rahu tegid, talle pantvange andsid ja ristiusku astuda lubasid. Järgmisel aastal nad ristitigi preester Danieli poolt. Kroonika mainib nimepidi ka üht Aizkraukle ülikut – Viewaldi.
Hiljem rajasid sinna oma linnuse ka ristisõdijad. Sellest sai Aizkraukle komtuuride residents. Aastal 1229 toimus linnuse all lahing Markward von Bauerbachi juhitud orduvägede ja Vesthardi juhitud semgali rüüstajate vahel.
Dallase Eesti Selts

Dallase Eesti Selts (inglise keeles Dallas Estonian Society) on USA eestlaste selts, mis tegutseb USAs Texase osariigis Dallases.
41 (Tallinna bussiliin)

Tallinna 41 Bussiliin sõidab marsruudil Balti jaam - Landi. 
Liini teenindas kuni 31.10.2017 MRP Linna Liinid. Alates 01.11.2017 läks liin Tallinna Linnatranspordi aktsiaseltsi kätte.
ExxonMobil

ExxonMobil ehk Exxon Mobil Corporation on Ameerika Ühendriikide nafta- ja gaasikorporatsioon, 2007. aastal suurima aastatuluga (404,5 miljardit dollarit) ettevõte maailmas. ExxonMobil on üks suuremaid ettevõtteid ka aktsiate koguväärtuselt (2008. aasta 10. mai seisuga 470 miljardit dollarit).
Päevane toodang on naftaekvivalendis üle 4 miljoni barreli, mis teeb tast suurima mitteriikliku naftatootja.
Firma peakorter asub Irvingis, Texases.
ExxonMobil loodi 1999. aastal Exxoni ning Mobili ühinemisel. Exxon Mobil on John D. Rockefelleri ettevõtte Standard Oil järeltulija.
Ulvi raamatukogu

Ulvi raamatukogu on raamatukogu Lääne Virumaal Vinni vallas Ulvi külas.
Ulvi raamatukogu asub Ulvi mõisamajas (Rägavere Valla Rahva Majas). Raamatukogu teeninduspiirkonda kuuluvad: Aasuvälja, Kantküla, Lavi, Männikvälja, Mõedaka, Nurkse, Põlula, Sae ja Ulvi küla.
Lähim raamatukogu on samas vallas asuv Viru Kabala raamatukogu.
Stine Lise Truu

Stine Lise Truu (sündinud 18. mail 1999) on eesti suusataja. Ta kuulub Tartu Skiclubi juuniorimeeskonda.
Kroonlinna sõjakuberner

Kroonlinna sõjakuberner (vene Кронштадтский военный губернатор) oli ametikoht Venemaa Keisririigis Kroonlinnas.
1809. aastast oli Kroonlinna sõjakuberner ka sadama kõrgeimaks komandöriks (vene Главный командир Кронштадтского порта) ehk sadamakomandandiks (saksa Kriegsgouverneur und Hafenkommandant von Kronstadt).
Idaaranda keel

Arvud

Idaaranda keeles ei ole eraldi arve 1–10, vaid kasutatakse sõnu, mis tähistavad ühte ja kahte elementi. Elementide juurde kasutatakse ka sõnu ´mõned´ ja ´palju´ ning ikoonilisi representatsioone nagu sõrmed ja joonte tõmbamine liivas. Näiteks  ´seitse´ väljendatakse tõmmates liivas kõrvuti seitse joont, lugedes järjest: njinta ņaņa, arbuņa ņaņa, arbuņa ņaņa, ..., kalla ņaņantma ´siin on üks, siin on veel üks, siin on veel üks, ..., siin on viimane´. Arvu ´kümme´ väljendatakse tõstes mõlemad käed üles, tõmmates sõrmed laiali ja öeldes: lakintja  ´nii palju´. (Strehlow 1945: 103) 
Sama süsteem töötab järgarvude puhul – kasutatakse sõnu esimese kahe järje kohta (s.t. sõna ´esimene´ ja ´teine´) ning ikoonilisi representatsioone kõrgemate järkude jaoks. Kolmas, neljas, ... väljendatakse jätkates lõpmatuseni koos sõnaga wott´ arbuņa ´kka veel üks´ või ´ja veel üks´ – õige arv jooni liivas (iga loendatud ühiku kohta) või tõstetud sõrmede arv (iga mainitud ühiku kohta). (Strehlow 1945: 104)

Keelenäited

aherre ´känguru´, alye ´bumerang´, alkwerte ´puidust kilp´, akarnte ´peapadi´, arleye ´emu´, artnwere ´dingo´   
Anwerne Mparntwe-arenye tyerrtye mapele arrenhantherre welcome-ileme apmere anwerne-kenhe-werne. Anwerne ahentye-aneme arrantherre akaltye-irremele respectem-iletyeke apmere nhenhe. ´Meie, inimesed, kes kuuluvad Alice Springs'i, tervitame teid meie riigis. Loodame, et õpite meie riigi kohta ja austate seda. Meie, inimesed, kes kuuluvad Alice Springs'i.´.

Midagi huvitavat

Idaaranda keel on tegelikult üks murretest. Teised aranda keele murded on veel keskaranda (kõneldakse Alice Springs'is), läänearanda (kõneldakse Alice Springs'ist läänes) ning Pertame/lõunaaranda ja alamaranda.   
Hiljuti avaldatud aranda keele sõnastik sisaldab 750 lehekülge. 
Aranda keelt õpetatakse kõikidele Alice Springs'i algkooli õpilastele ning valikainena ka keskkoolis ja kolledžis (Centralian College). Paljud Alice Springs'i tööandjad julgustavad oma töötajaid õppima aranda keelt ja isegi rahastavad nende õpinguid. Samuti on olemas ka mõned arandakeelsed raadio- ja telesaated.
Idaaranda keele audio: Arrernte, Eastern 01, Arrernte, Eastern 02, Arrernte, Eastern 03

Kaudviide

Strehlow, T. G. H. (1945). Aranda phonetics and grammar. Sydney: Oceania Monographs, lk 103-104.
Jamdat Naşr

Jamdat Naşr (varem eesti keeles Džemdet-Nasr) on arheoloogiline leiukoht tänapäeva Iraagis Bābili kubernerkonnas.
Selle leiukoha järgi on nime saanud Jamdat Naşri periood, mille õitseaeg oli 30. sajand eKr.
Tõnissoni plats

Tõnissoni plats on väike plats Tartus, Ülikooli tänava ja Gildi tänava nurgal. Tõnissoni nime kannab plats, kuna selle vastas asus pikka aega ajalehe Postimees toimetus, endine poliitik ja ajakirjanik Jaan Tõnisson oli aga Postimehe kauaaegne omanik ja toimetaja.
Platsil on istmed ja kasvab paar puud. Seal asub ka Jaan Tõnissoni monument.
Leipalingis

Asula nimi

Leipalingis asub vanal jatvingite asualal. Ka alevi nimi tuleneb jatvingi keelest, kus see tähendab pärnade (jatvingi leipa) salu.

Ajalugu

Alevi ümbruses asub mitu jatvingite muinaslinnust -  alevist lõunas asub Černiauskai linnamägi, kagus aga Druskininkėliai linnamägi. Alevist läänes asub Leipalingise vana kalmistu, mis oli kasutusel XVIII sajandini ja mis on muinsuskaitse all.
Sealne mõis rajati aastal 1503, mõisa juures asuvat  alevit (Lepunikai) aga aastal 1516. Algselt kuulus see Trakai vojevoodkonda. Aastal 1520 rajasid alevi omanikud Sapiehad sinna esimese kiriku, mis oli õigeusu kirik. Katoliku kirikuks muutus see alles aastal 1611. Hiljem kuulus alev Massalskitele ja Plateritele.
Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed 155 Leipalingise juuti. Nõukogude võimud küüditasid 51 alevi elanikku. Nõukogude perioodil oli Leipalingis kohaliku kolhoosi keskasulaks.
FrameMaker

FrameMaker on Adobe Systemsi tekstitöötlus- ja küljendusprogramm. FrameMaker on eeskätt mõeldud keerulise ja mahuka tehnilise dokumentatsiooni, teadusartiklite, väitekirjade ja muude pikkade dokumentide ja trükiste töötlemiseks, küljendamiseks ning trükiettevalmistuseks.
Estoloppet

Estoloppet on Eesti suusamaratonide sari. Sari sai alguse 1998.
Haiba vald

Haiba vald (saksa keeles Haiba) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Haiba vald Kirna-Kohatu vallaga.
Valla alal asus Haiba mõis.
Tarmo Mutso

Tarmo Mutso (sündinud 18. detsembril 1969) on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuse direktor.

Elulugu

Tarmo Mutso on sündinud Tartumaal Eha ja Haljand Mutso esimese lapsena. Ta õppis Kõrveküla Põhikoolis ja seejärel Lähte Ühisgümnaasiumis. 
Põhikoolist kuni ülikooli lõpuni mängis ta puhkpilliorkestris ning oli gümnaasiumi ajal kitarrist ansamblis Hetk. Muusikaharrastusele lisaks tegeles ta Kreeka-Rooma maadlusega. 
Kõrghariduse omandas Mutso Maaülikooli maainseneri teaduskonnas aastatel 1988–1994. Õpingute ajal praktiseeris ta poolteist aastat (1989–1991) Saksamaal ökoloogilist tootmist, rakendades Rudolf Steineri ja Maria Thuni filosoofiat.
Ülikooliõpingute kõrvalt tegeles Mutso ettevõtlusega. Ta käivitas kursusekaaslastega firma, mis vahendas toidukaupu Tallinna ja Tartu vahel. 
1994. aastal asus Mutso tööle Tallinnas välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonnas, spetsialiseerudes saksakeelsetele riikidele. Töö välisministeeriumis viis ta sama aasta lõpus õppima Eesti Diplomaatide Kooli. 1995. aastal läks ta diplomaatide kursusele Berliinis ja Bonnis. Aastatel 1996–1999 oli ta majandusametnik Bonnis Eesti saatkonnas. 1999. aastal Eestisse naastes jätkas ta tööd välisministeeriumi välismajanduspoliitika osakonnas, juhtides strateegiliste (tsiviil- ja militaarotstarbeliste) kaupade ekspordi kontrolli bürood. Aastatel 2003–2006 oli ta Viini Eesti saatkonnas majandusametnik ja konsul. 2006. aastal naasis ta Eestisse. Sama aasta sügisel alustas ta tööd Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse turismiarenduskeskuse direktorina. 
Mutso on olnud Euroopa turismikomisjoni juhatuse liige.

Hobid

Aastatel 2006–2009 harjutas Mutso koos sõbraga kätt kartulikasvatuses, saades sertifitseeritud kartulikasvatajaks Eestis. Oma oskust ise midagi toota on ta katsetanud ka õlletegemise juures – väärtustades kvaliteeti ja toorainet on ta eesmärgiks luua tõeliselt hästi maitsev õlu. Juba 20 aastat on tema üheks meelishobiks olnud ka kalapüük ja iga-aastased kalastusretked sõpradega Saaremaale ja Põlvamaale. Viimased viis aastat on ta koos abikaasaga tantsinud rahvatantsurühmas “Tugevad ja kohevad”. Ühe viimase hobina on meelistegevustesse lisandunud golf.

Isiklikku

Tarmo Mutso on 18. maist 1996 abielus Kristi Mutsoga (sündinud 24.10.1970), kellega neil on kolm last: Anne-Marie (sündinud 30.11.1996), Helena (sündinud 12.01.1999) ja Linda (sündinud 15.03.2003).
Tarmol on 1972. aastal sündinud vend Mart Mutso.
Kütke (kinnitusvahend)

Kütke oli veise seina, posti jms külge kinnitamise vahend. 
Selle moodustasid vitsvõrudest ahel või vitsvõrudega ühendatud puitpulgad ning looma kaela ümber käiv looka painutatud tugev vits. Selle otsi ühendas looma kuklal lahtikäiv sõlg. Kütke oli kasutusel põhiliselt Põhja-Eestis ja saartel, see asendus 20. sajandil ketiga.
Lõunaeesti murretes oli sarnase kinnitusvahendi nimetuseks ka lõõg.
Mare Kõiva

Haridus

1973–1979 õppis Kõiva Tartu Ülikoolis, 1985–1988 oli aspirantuuris Teaduste Akadeemia Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi juures. 1990. aastal kaitses ta Keele ja Kirjanduse Instituudis doktorikraadi väitekirjaga "Эстонские заговоры. Классификация и жанровые особенности" ("Eesti loitsud. Klassifikatsioon ja liigi iseärasused", juhendaja Ülo Tedre).
Saint Helena medal

Saint Helena medal (prantsuse keeles Médaille de Sainte-Hélène) oli Prantsuse autasu, mida anti Prantsuse revolutsiooni- ja Napoleoni sõdade veteranidele.
Medali asutas Napoleon III 12. augustil 1857. Seda anti kõigile elusolevatele prantslastele ja välismaalastele, kes olid teeninud Prantsuse vabariigi ja keisririigi sõjaväes aastail 1792–1815. Hinnanguliselt anti kuni 405 000 medalit.
Medal on nimetatud Saint Helena saare järgi, kus Napoleon I interneerituna suri.
Feel the Steel

"Feel the Steel" on Ameerika Ühendriikide glam metal-bändi Steel Panther esimene tähtsam album. Lood "Fat Girl", "Stripper Girl" ja "Hell's On Fire" on taas-salvestatud nende 2003. aasta albumilt Hole Patrol. Album debüteeris 123. kohal ning jõudis 98. kohani Billboard 200 edetabelis ja jõudis 1. kohale Billboard'i parimate komöödiaalbumite edetabelis.
Album ilmus Suurbritannias 8. juunil 2009, 6. oktoobril Põhja-Ameerikas ja 11. detsembril Austraalias.
Papilaid

Asukoht

Papilaiu ümber lõunas ja läänes on väikesed kared ja rahud.
Papilaiust 1,5 km lõunas asub väike Papirahu ja 5 km lõunas Kesselaid (Suursäär). Muhu Püssinina jääb 4,5 km edelasse ja lähim maanina mandril (Moori neem) 4,4 km itta. 8,5 km loodes on Sipelgarahu ja Kumari laid ning 8,5 km põhjas Puise nina.
Papilaiust läänes on Kumari kanali lõunapoolne ots.
Papilaid on põhja-lõuna suunas piklik.

Loodus

Papilaiul pesitsevad kalakajakad, naerukajakad, merikajakad, hõbekajakad, randtiirud, väiketiirud, hallhaned, hahad, tõmmuvaerad, jääkosklad, rohukosklad, punajalg-tildrid, meriskid, kiivitajad ja teised linnud kokku vähemalt 32 liigist.
Laid on kivise pinnamoega, seal leidub väga palju rändrahne. Laid on kaetud rohttaimestikuga ja seal kasvab üks puu.

Inimtegevus

Papilaidu on mainitud esimest korda 1650 (Prestholm, hiljem on kasutusele võetud Papenholm ja Papenholmen). 
Papilaid on olnud asustatud, seal on asunud kõrts, samuti on seal heina niidetud.
Pärast Kumari kanali rajamist ehitati laiu põhjakaldale 1917. aastal päevamärk (paak). See oli värvimata nelinurkne sõrestikehitis; kõrgus maapinnast 15,8 meetrit, merepinnast 17 meetrit. Tänapäeval Papilaiul meremärke ei ole.
Papilaiul ning seda ümbritseval veealal (500 meetri ulatuses) on keelatud inimeste viibimine, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödeks ning teaduslikeks uurimistöödeks.
Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium

Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium on üldhariduskool Lääne-Viru maakonnas Rakveres.
Kooli direktor on 1988. aastast Elle Allikvee.

Ajalugu

1965. aastal asutati Rakvere Kaugõppekeskkool, mis nimetati 1987. aastal ümber Rakvere Õhtukeskkooliks.
2010 otsustati kool ümber nimetada Rakvere Täiskasvanute Gümnaasiumiks.
Sooküpress

Sooküpress (Taxodium distichum) on küpressiliste sugukonda kuuluv okaspuu.
Sooküpress kasvab 30-35 m kõrguseks ja tüve diameeter on 1-2 m.
Jeruusalemma kuningas

Jeruusalemma kuningas oli Jeruusalemma kuningriigi valitseja tiitel aastatel 1100–1291. Jeruusalemma linn kuulus kuninga võimu alla reaalselt ainult aastatel 1100–1187 ja 1229–1244. Pärast 1291. aastat on sellele tiitlile pretendeerinud või kasutanud seda oma täieliku tiitli osana mitmed Euroopa valitsejad.
Jeruusalemma troonipäriluskord võimaldas troonile pääseda ka naistel, kelle tiitliks oli vastavalt Jeruusalemma kuninganna. Enamik kuningannasid valitses koos abikaasa või pojaga. Meessoost kaasvalitseja kandis ka alati kuninga tiitlit.
Titulaarselt oli Jeruusalemma kuningas kõrgeim kõigi Lähis-Idas asunud ristisõdijate riikide valitsejatest, kuid reaalselt teostas ta võimu ainult oma isiklike valduste ja Jeruusalemma kuningriigi vasallide üle. Pärast Jeruusalemma langemist muslimite kätte 1187. aastal asus kuninga residents Akkos.
Jeruusalemma kuninga võim oli tavaliselt nõrk ning sõltus tugevalt kohaliku alamaadli toetusest. Tugeva kuningavõimu teket ja kinnistumist takistasid pidevad pärilusprobleemid, kuninga valitavus ning asjaolu, et iseäranis 13. sajandil kuulus tiitel sageli Euroopa kõrgaadlikele, kes ise oma kuningriigis alaliselt ei viibinud.
Pärast Jeruusalemma kuningriigi langemist 1291. aastal püsis tiitel edasi ning sellele on pretendeerinud eri pärilusliine pidi mitmed Euroopa valitsejaperekonnad. Reaalselt võimu omavatest valitsejatest kuulub Jeruusalemma kuninga tiitel tänapäeval Hispaania kuningale.
Eda-Tiia Pungar

Elulugu

Eda-Tiia Pungar on töölise tütar.
Lõpetas 1960 Tartu I Töölisnoorte Keskkooli, 1966 TÜ matemaatikaosakonna, 1972 TÜ-s aspirantuuri füüsika-matemaatikakandidaat teoreetilise mehaanika elastsus- ja plastsusteooria erialal (1974, TÜ), väitekiri "Kolmekihiliste telgsümmeetriliste jäik-plastsete konstruktsioonide optimaalsest projekteerimisest". Oli 1967–1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) arvutusmatemaatika kateedri assistent, 1972–1975 teadur, 1975–1979 majandusmatemaatika kateedri vanemõpetaja, 1979–1989 dotsent, 1989–1992 TTÜ teoreetilise majandusteaduse ja -metodoloogia instituudi majandusmatemaatika õppetooli dotsent, 1992–2005 rahvamajanduse instituudi majandusmatemaatika õppetooli dotsent, aastast 2005 emeriitdotsent. Ühtlasi oli 1993–2001 Tallinna Kõrgema Tehnikakooli ja 2006–2008 Tallinna Tehnikakõrgkooli matemaatika dotsent. Lugenud matemaatilist analüüsi, tõenäosusteooriat ja statistikat, operatsioonianalüüsi ja majanduse matemaatika modelleerimist; koostanud õppevahendeid, sh 1979–1985 majandusmatemaatika kateedri 8-osalise sarja "Abiks majandusmatemaatika õppijaile" üks autoreid.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: elastsus- ja plastsusteooria, koorikute optimaalne planeerimine (1967–1979; professor Ülo Lepiku koolkond); signaalitöötluse matemaatilised mudelid ja meetodid (1980–1988; professor I. Arro töörühm); majandusmatemaatika mudelid ja meetodid (1989–2005). 32 teadustrükist.
Vilkėnas I

Ajalugu

Aastal 1695 on esimest korda mainitud Švėkšna mõisale kuuluvat Vilkėnase mõisa. Aastal 1766 rajati külas asuvale kalmistule puidust kabel (aastast 1992 on see kultuurimälestisena kaitse all). Aastal 1843 rajati Švėkšnalė jõele vesiveski ja paisjärv. Aastal 1850 rajati surnuaiale veel teinegi kabel. Aastal 1879 rajati surnuaeda ümbritsev müür ja selle väravad.
Aastast 1936 hakkas Vilkėnase vesiveski tööle diiselmootoriga. Aastal 1958 rajati vanasse mõisa talli kool. Aastal 1967 muudeti vana kool sanatoorseks internaatkooliks, ka püstitati sellele uus hoone, mis valmis aastal 1978.
Hardi Tiidus

Hardi Tiidus (8. november 1918 Tallinn – 21. märts 1999 Tallinn) oli eesti teleajakirjanik ja tõlkija.
Ta lõpetas aastal 1937 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1937–1941 Tallinna Tehnikaülikoolis ehitusosakonnas. Aastal 1952 lõpetas ta ajaloolasena Tartu Riikliku Ülikooli. 
Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus, olles 7. Eesti Laskurdiviisi 23. Suvorovi ordeniga suurtükipolgu 1. divisjoni partorg. 
Aastatel 1956–1978 töötas Eesti Televisioonis, kus ta juhtis ka telesaateid, sealhulgas "Vana hõbe". Maetud Tallinna Metsakalmistule, kolleeg Valdo Pandi naabrusse.
La Salle'i vald

Ajalugu

Vald moodustati 1910. aastal.
Püsivara

Püsivara (inglise keeles - firmware) on seadme püsimälusse salvestatud programm või programmid (tarkvara). Paljude lihtsate seadmete puhul (lihtsamad mobiiltelefonid, fotoaparaadid, mänguasjad, vms.) koosnebki kogu seadmesisene tarkvara ainult püsivarast.
Soonlepa laht

Soonlepa laht on laht Hiiumaa kagurannikul. Laht piirneb läänes Salinõmme ja idas Sarve poolsaarega.
Lahte suubub Suuremõisa jõgi.
Osa lahest jääb Hiiumaa laidude maastikukaitseala piiresse.
Admiral Kuznetsov

Ajalugu

Laeva hakati ehitama 1983. aastal, see lasti vette 1985. aastal ja valmis 1991. aastal, kuid täiesti töökorda sai alles 1995. aastal. See on esimene ja ka viimane valminud oma klassi lennukikandja.
Laeva nimi oli algul Tbilisi, seejärel Leonid Brežnev ja aastal 1990 sai ta nime admiral Nikolai Kuznetsovi järgi. 
Admiral Kuznetsovi kodusadam on Severomorsk.
Laeva tekile mahub 24 Su-33, 12 MIG-29K lennukit või 24 Ka-27 helikopterit.
2018. aasta seisuga on see ainus mereväe teenistuses olev lennukikandja Venemaal. 
2012. aastal läks laev remonti, mille käigus kaasajastati selle raadioelektroonika ja relvastus.
2016. aastal osales see Venemaa sõjalises operatsioonis Süürias. Admiral Kuznetsovi sõjaretk läks riigile maksma 7 miljardit rubla. Sõjalise operatsiooni käigus Süürias kaotas lennukikandja kaks oma hävituslennukit: need purunesid laevatekile maandumisel, lendurid katapulteerusid. 
2017. aasta oktoobris läks laev remonti Murmanski laevaremonditehasesse Rosljakovos. Moderniseerimisele kulub 60 miljardit rubla. Admiral Kuznetsov peab mereväe teenistuses tagasi olema 2021. aastal.
2018. aasta sügisel sai laev ujuvdokist PD-50 väljudes vigastuse, kui ujuvdokk elektrikatkestuse tõttu vee alla vajus ning üks selle 70-tonnistest tornkraanadest laevatekile kukkus ja 4 × 5 meetri suuruse rebendi tekitas.
Bordoo vedelik

Bordoo vedelik ehk Bordeaux' vedelik on taimekaitsevahend (täpsemalt fungitsiid), millega tõrjutakse seenhaigusi.
Vedelikku kasutati esmakordselt 19. sajandil Bordeaux' ümbruse viinapuuistandustes; siit ka vedeliku nimi.
Bordoo vedelik (harilikult 1%-line) koosneb vasksulfaadist ja lubjapiimast.