google/wiki40b huggingface dataset:
Rancho Mirage

Geograafia

Rancho Mirage asub Riverside'i maakonna keskosas. See piirneb läänes Cathedral City linnaga, idas Palm Deserti linnaga ja kirdes Thousand Palmsi asulaga, lõuna ja põhja jääb kohaliku omavalitsuseta piirkond.
Läbi linna kulgeb maantee California State Route 111. Linna põhjapiiri lähedalt möödub kiirtee Interstate 10.
Rancho Mirage paikneb Los Angelesest ligikaudu 180 km kaugusel kagus, Phoenixist 420 km kaugusel loodes ja San Diegost 190 km kaugusel põhjas.

Kliima

Rancho Mirage'i kliimat mõjutab ümbritsev pinnamood. Tänu selle asukohale kõrgete mäeahelike vahel ja lõunasse avanevas orus, on linna kliima aasta läbi soe. Talvi peetakse Coachella orus isegi USA lääneosa kõige soojemateks. Valitseb ariidne kliima. Suvekuudel tõuseb õhutemperatuur sageli üle 40 °C, harva isegi 50 °C lähedale. Ka öösiti ei lange suvel õhutemperatuur tavaliselt alla 25 °C. Talvekuudel on õhutemperatuur päeval tavaliselt 20–22 °C. Miinuskraade esineb harva. Sademeid langeb aastas keskmiselt 150 mm. Päikeselisi päevi aastas on keskmiselt 348.

Ajalugu

Kuigi esimesed asulad paiknesid praeguse linna kohal juba 1920. ja 1930. aastatel, suurenes linna tuntus kuurortlinnana pärast Teist maailmasõda.
Rancho Mirage'i linn loodi Mirage Cove'i ja viie kohaliku omavalitsuseta kogukonna liitmisel. Rancho Mirage sai linnaõigused 3. augustil 1973.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 17 218. Aastal 2000 oli elanikke 13 249. Võrreldes 1990. aastaga on elanike arv peaaegu kahekordistunud. Kõige suurem rassirühm on valged (88,7%). Ladinaameeriklaste (sõltumata rassist) osakaal on California koha võrdlemisi väike – 11,4%. Teised rahvusrühmad, näiteks afroameeriklased ja aasialased, moodustavad vähemuse.
Iseloomulik on kõrge ea mediaan – 62,3 aastat. Üle 65-aastased moodustavad linna rahvastikust tervelt 44%.
Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia

Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia (ladina keeles Academia Scientiarum et Artium Europaea) 
on sõltumatu Euroopa teadlaste ja kunstnike assotsiatsioon.
Akadeemia asutati 1990. aastal Austrias Salzburgis. Rajajateks loetakse Austria kardiokirurg Felix Ungerit, kardinal Franz Königit ja Saksa politoloog Nikolaus Lobkowiczit. Asutajaliikmeid oli kokku 69, põhiliselt Austriast ja Lõuna-Saksamaalt; üksikud ka mujalt, näiteks Poola ühiskonnategelane Jacek Woźniakowski ja Belgia ooperilavastaja Gerard Mortier.
Akadeemia president on Felix Unger. Nikolaus Lobkowicz on aupresident. Üks kolmest asepresidendist on Slovakkia Teaduste Akadeemia endine president Štefan Luby.

Alma Mater Europaea

AMEU – Alma Mater Europaea – on 2010. aastal Salzburgis Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia egiidi all rajatud rahvusvaheline ülikool.
Jaan Ruus

Isiklikku

Tema abikaasa oli kasvatusteadlane Viive-Riina Ruus.
East Carrolli vald

Ajalugu

Vald moodustati 1877. aastal.
Vootele Hansen

Vootele Hansen (sündinud 19. jaanuaril 1962 Tallinnas) on Eesti poliitik ja geograaf.
Vootele Hansen lõpetas aastal 1980 Tallinna 17. Keskkooli ja aastal 1985 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna.
Ta töötas aastatel 1985–1990 Rakendusgeofüüsika Instituudis ja 1990–1992 Tallinna Tehnikaülikoolis. 
Aastal 1992 valiti Vootele Hansen Isamaa nimekirjas Riigikogu VII koosseisu liikmeks. Aastatel 1994–1995 oli ta Andres Tarandi valitsuses keskkonnaminister.
Alates 1994. aastast kuulub Vootele Hansen Eesti Üliõpilaste Seltsi.
1998. kuni 2018 kuulus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Ta kuulus ka Riigikogu VIII ja IX koosseisu.
Vootele Hansen on EELK Misjonikeskuse nõukogu esimees.
Ta on Tallinna Järveotsa Gümnaasiumi geograafia ja ühiskonnaõpetuse õpetaja.
Oktoobrist 2012 on ta Inimõiguste Instituudi esimees.
Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu

Nõmme Tuletõrjeühingu kalmistu on kalmistuosa Tallinnas Hiiu-Rahu kalmistu idapoolses osas, kuid ei ole eraldatud omaette sissepääsuga kalmistuks.

Ajalugu

Maa-ala Nõmme Vabatahtliku Tuletõrjeühingu (NVTÜ) kalmistuosa jaoks eraldati 1929. aastal. Kalmistule maetute arvu ei ole teada.

Mälestusmärk

Kalmistu keskosas on NVTÜ 25. aastapäevaks püstitatud mälestusmärk. See on tehtud punasest graniidist, ja sellel on pronksist NVTÜ embleem ning sisseraiutud tähed "NVTÜ". Mälestusmärk avati pidulikult 15. juunil 1935.
Reval (sigaretimark)

Reval on Saksamaal toodetav filtrita sigaret, mida toodab Badische Tabakmanufaktur.
Ja taamal laulavad metsad

"Ja taamal laulavad metsad" (norra keeles (bokmål) "Og bakom synger skogene") on Norra kirjaniku Trygve Gulbransseni esikromaan.
Kodumaal ilmus see 1933. aastal, eesti keeles 1939. aastal (August Hanko tõlkes) ning kordustrükina 1953. ja 1992. aastal (mõlemad Agnes Antiku tõlkes).
Romaan jutustab vanast Norra talupoegade suguvõsast. Tegevustik leiab aset suures Bjørndali metsatalus 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul. Palju on tähelepanu pööratud nii põhjamaise looduse karmi ilu ning vanade jahitavade kirjeldamisele kui süüvitud seal elavate inimeste salapärasesse kammitsetud siseellu, mida ilmestavad ühtviisi nii usulised tõekspidamised, igapäevase elu rutiin ja karmus kui ka sügavaimad ja intiimseimad tunded, mida vaevu näidata julgetakse. Teose peategelasteks on vanema põlvkonna esindajana Vana-Dag, kelles võitlevad materiaalsus ning soov leida elu lõpul hingerahu läbi inimsuhete parandamise. Uut generatsiooni esindab romaanis tema poeg noor Dag.
Meistriliiga 2002

Hooaeg

Meistriliigast langes välja viimane Pärnu FC Levadia, asemele kerkis esiliiga võitja FC Valga. Üleminekumängudel kaotas meistriliiga eelviimane Kohtla-Järve FC Lootus esiliiga teisele FC Kuressaarele (1:1, 0:1).

Hooaja 1. pool

¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja 2. pool

¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Reinuwader

Reinuwader (Reinuvader) oli pilke ja satiirileht, mis ilmus 1906. aastal Tallinnas.
Toimetajaks oli Juhan Lilienbach. Kaastöötajateks olid Ants Laikmaa, Eduard Vilde, Hans Pöögelmann, Karl Merilaid-Schnell.
Ajalehte trükiti Tallinnas "M. Antje" trükikojas 3500 eksemplari. Hinnaks oli 15 kopikat.
Pocahontase maakond

Ajalugu

Pocahontase maakond moodustati 21. detsembril 1821. aastal Pendletoni, Randolphi ja Bathi maakonna osadest.
Boris Koljo

Boris Oskar Valter Koljo (3/16. märts 1901 Tallinn – 18. aprill 1963 Stockholm) oli eesti metsateadlane.
Ta õppis Tartu Ülikooli metsateaduskonnas. 1938. aastal sai ta samas magistrikraadi. Ta töötas metsaametniku ja Tartu Ülikooli metsakasvatuse kabinetis assistendina.
1942–1944 oli ta Saksamaal Eberswalde Metsaülikoolis assistent ning 1945. aastast kuni surmani Rootsi Puiduuurimise Instituudis teadur. 1951. aastal sai ta Hamburgi Ülikoolis doktorikraadi.
Ta oli Rootsi Eesti Metsateadlaste Ühingu ja Rootsi Eesti Teadusliku Seltsi liige.
Mazzin

Geograafia

Valla pindala on 23,7 km². 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 450 inimest.
Mazzin külgneb järgmiste valdadega: Canazei, Campitello di Fassa, Tiers ja Pozza di Fassa.
Suurhertsog

Suurhertsog on hertsogist kõrgem, aga ertshertsogist madalam aadlitiitel. Naissoost vaste on suurhertsoginna.
Leopold Fitzinger

Haridus ja tööelu

14-aastaselt sai temast apteekri õpipoiss. Peagi alustas ta mineraloogia-, keemia-, zooloogia- ja botaanikaõpinguid Viini Ülikoolis. Õpingud ta aga katkestas, et asuda Jacquins Schwager Karl Franz Anton von Schreibersi juhendamisel vabatahtliku praktikandina tööle "Naturhistorisches Museum Wieni" roomajate ja kalade kollektsiooniga. 1844. aastal nimetati ta roomajate ja imetajate kollektsioonide juhatajaks. 1861. aastal jäi ta küll pensionile, kuid asus 1863. aastal tööle Müncheni Englischer Gartenisse loomisel olnud loomaaias. Ta rajas uue loomaaia ka Budapesti.
Oma teadustöödes eelistas ta taksonoomilisi liigitusi, jättes kõrvale Charles Darwini evolutsiooniteooria.

Panus teadusse

Fitzingerilt pärinevad paljud loomade perekondade ja liikide kirjeldused, millest osa on kasutusel ka tänapäeval.
Fitzingeri kirjeldatud ja roomajate andmebaasis kehtivad roomajate liigid on Ablepharus pannonicus (1824), Chamaesaura aenea (1843), Hoplocercus spinosus (1843), Placosoma cordylinum (1847), Psammodromus hispanicus (1826).

Maolised

Ka tänapäevases maoliste klassifikatsioonis on ta mitme maoperekonna autor, nende hulka kuuluvad näiteks boiga, metsamadu, Drymarchon, Duberria, Gerrhopilus, Gongylosoma, Hypnale, roninastik, kuningmadu, Lamprophis, Lycodonomorphus, 
Lycophidion, Opheodrys, sisalikumadu, liivamadu, Pantherophis, Pseudoeryx, Pseustes, Ramphotyphlops, Scolecophis, Siphlophis, Sibynomorphus, suursilmmadu, tripimadu, vähehammasmadu.
Gustav Raud

Haridus ja töö

Gustav Raud alustas õpinguid 1923. aastal (vaheajaga) ning lõpetas Kõrgema Kunstikooli Pallas 1934. aastal. 1940–1941 oli ta Kunstnike Kooperatiivi Tartu osakonna esimees, 1941–1943 Tartu Kunstibüroo juhataja ja 1945–1949 Tartu Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud.

Looming

Gustav Raud oli kunstnik, kes on loonud hulga meie omaaegsete kultuuritegelaste karakterportreesid. Samuti on ta viljelenud maastikumaali, natüürmorti ja monotüüpiat.
Ta sai tuntuks peamiselt tabava karakteritaotlusega maalitud portreedega. Ta maalis ka maastikke ja natüürmorte pallaslastele iseloomulikus heledal-tumedal põhinevas käsitluslaadis. Tema kuulsaimaks teoseks on "Aias", millel ta kujutab oma abikaasat. Tavaliselt paigutas ta oma portreedes figuuri tumedale taustale, püüdes iseloomustada modelli näoilme kaudu. Gustav Raua varasema portreeloomingu tüüpilisteks näideteks on 1934. aastal maalitud tarbekunstnik Karin Siim-Juse portree ja 1935. aastal maalitud kirjandusteadlase Lille Tohveri portree.
Gustav Raud annab oma varasemais hoogsates linna- ja maastikuvaadetes kompositsioonidele atraktiivse ülevalt alla suunatud raskuste ja põnevate värvipuäntidega kohati ekspressiivse alatooni.
"Natüürmort aedviljadega" (1935) väljendab nii Pallase tolleaegsete õpilaste kui ka Gustav Raua enda iseloomulikke taotlusi. Rohelisele toonile paigutatud kollane kõrvits, punane peet ja rohelised sibulavarred moodustavad maalilise terviku, milles erilise kõla saavutab sooja punase, särava kollase ja maheda rohelise akord. Kunstnikule oli omane tugev eseme materiaalsuse ning plastilise vormi rõhutamine, mis tuleb selgelt esile.
Gustav Raud oskab oma modelle karakteriseerida mitte ainult hästi valitud žesti, vaid ka ilmekate detailide abil. Selliste karakterportreede hulgast paistab silma küllaltki siledas laadis maalitud "Jaan Vahtra portree" (1936), milles portreeritava rahutu mitmepalgeline kunstnikunatuuri iseloomustamisel räägivad kaasa figuuri iseteadlik hoiak, piip ja akordion.
Gustav Raua maalijatemperament avaldus spontaansemalt arvukates maastikes ja linnavaadetes. Vabalt, ühtlaste ja sujuvate pintslitõmmetega, sulavas värvigammas, mida kaunistavad erksad valged, kollased ja kahkjasinised laigud, on kunstnikul õnnestunud säilitada lahkuva talve meeleolu raagus puudega pargis ("Pajud" 1937).

Isiklikku

Gustav Raua abikaasa oli kirjandusteadlane Liis Raud. Tema ema oli Liisa Tomingas ja isa Jüri Tohver.
Kaug-Ida Vabariik

Kaug-Ida Vabariigi likvideerimine

Pärast Kaug-Ida Vabariigi liitmist Vene NFSV moodustati piirkonnast Kaug-Ida oblast (1923–1926) ning seejärel Kaug-Ida krai, mis omakorda jaotati 1938. aastal Habarovski kraiks ja Primorje kraiks.
Element (matemaatika)

Tähistus ja terminoloogia

Kui x on hulga A element, siis öeldakse, et x kuulub hulka A, ja kirjutatakse:
Kui x pole hulga A element, siis märgitakse seda järgmiselt:

Näited

Olgu antud hulk X = {1, 2, 3, 4}. Selle hulga elemendid on 1, 2, 3 ja 4. Iga neist moodustatud hulk, näiteks {1, 2}, on hulga X alamhulk. 
Hulgal Y = {1, 2, {3, 4}} on kolm elementi: 1, 2 ja {3, 4}. Ei 3 ega 4 kuulu hulka Y.
Hermann Haack

Hermann Haack (29. oktoober 1872, Frederick Werth – 22. veebruar 1966, Gotha) oli saksa geograaf ja kartograaf.
Aruküla vald (Harju-Jaani kihelkond)

Aruküla vald (Arroküll) oli vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal aastatel 1866–1891.
Jaani kirikumõis

Jaani kirikumõis (saksa keeles (Pastorat St. Johannis) oli kirikumõis Jaani kihelkonnas Saaremaal.
Franz Ferdinand (ansambel)

Franz Ferdinand on 2001. aastal Šotimaal Glasgow's loodud indie rock-bänd. Ansambli koosseisu kuuluvad Alex Kapranos (vokaal ja kitarr), Bob Hardy (basskitarr), Nick McCarthy (rütmikitarr, süntesaator ja taustvokaal) ja Paul Thomson (trummid, löökpillid ja taustvokaal).
Kaimanisaared

Ajalugu

Kaimanisaared avastas Christoph Kolumbus 10. mail 1503. Saared asustati Jamaicalt 17. sajandil. Kui Jamaica iseseisvus, otsustasid Kaimanisaarte elanikud jääda Briti impeeriumi koosseisu.

Majandus

Saarte peamine sissetulekuallikas on turism. Rahaühik on Kaimanisaarte dollar (KYD).

Sport

Kaimanisaarte ROK-i kood on CAY.
Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit"

Eestlaste põllumajanduskommuun "Koit" oli 1923. aastal  peamiselt Kanadast ja USA-st re-emigreerunud eestlaste rajatud kommuun Kubanimaal NSV Liidus.
Kommuun "Koit" oli üks kahest eestlaste rajatud kommuunist NSV Liidus (teine oli kalurite kommuun "Rõbak").

Ajalugu

Kommuuni asutamist õhutas takka New Yorgis välja antud ajaleht "Uus Ilm", kus ilmus Lenini üleskutse aidata üles ehitada tööliste riiki.
New Yorgis asus kommuuni organiseerimise büroo, mille arvele tuli kanda 500 dollarit sisseastumismaksu (kalurite kommuuni puhul 300 dollarit). Selle raha eest osteti USA-st kaasa viis traktorit, rehepeksumasin ja muid vajalikke põllutöömasinaid ning põllutööriistu. Riided ja muu esmavajalik tuli lisaks endil kaasa võtta. Kanada Alberta provintsi eestlased lahkusid Eckville'i raudteejaamast ühiselt New Yorki 1. märtsil 1923.
Kommuun asutati Hetman Prilepski endise mõisa maadele. Mõisahoonestusest oli järgi vaid üks väike saun. 1923. aasta jooksul saabusid järk-järgult kõik kommunaarid. Esialgu elati telkides, kuni elamiseks ehitati kaks suurt kahekorruselist maja. Ühe maja esimesel korrusel oli söökla ja kommuuni kontoriruumid, teisel korrusel elati leibkonniti tubades. Süüa sai kolm korda päevas sööklas. Aastatel 1923–1928 töötasu ei makstud ja seetõttu isiklikku raha kellelgi ei olnud. Riided ja jalanõud osteti juhatuse korraldusel ühiselt ja jaotati vajaduse järgi laiali.
1926. aastal liitusid kommuuniga eestlaste kalurite kommuuni liikmed, sest nende  kommuun likvideeriti. Selleks ajaks oli kommuunil juba umbes 40 lehma ja 20 hobust. Kommuun reorganiseeriti 1928. aastal kolhoosiks. 1977. aastaks oli kommuunist saanud suurema sovhoosi osakond.
Osa kommunaare läks mõne esimese aasta jooksul tagasi Kanadasse, osa proovis Eestisse re-emigreeruda, osa mõrvati NKVD poolt 1930. aastatel kohapeal, osa elas ja töötas elu lõpuni kommuunis ja sellele järgnenud sovhoosis.

Epiloog

Kommunaaride järglasi elab Venemaal, Eestis ja Kanadas. Kommunaaride järglaste seast võrsus insenere, kes töötasid Moskva autotehases (Lepold Muro) ning Fordi tehaselt ostetud sisseseade ja Fordi väljatöötatud mudelite tootmisõigusega Gorki autotehases (Oskar Muro), osaledes näiteks roomikliikuri GAZ-47 ja kergetanki T-60 väljatöötamisel.

Mälestuse jäädvustamine

Kommuuni kunagisse asupaika on püstitatud mälestusmärk Krasnodari krai Kuštšovskaja rajooni Kommunari külasse Põhja-Kaukaasias.
Sibilant

Sibilandid ehk sisihäälikud on kaashäälikud, mille hääldamisel on kuulda iseloomulikku sisisevat heli. Seda tekitab intensiivne õhuvool hammaste vahel. Kitsamas mõttes nimetatakse sibilantideks ainult vastavaid hõõrdhäälikuid, laiemas mõttes ka vastavaid afrikaate.
Eesti keele sibilandid on hõõrdhäälikud. Neid märgivad tähed s, z, š ja ž.
Javier Saviola

River Plate

Saviola tegi oma debüüdi River Plate meeskonnas 1998. aastal, kui ta oli 16-aastane.
Ta aitas Riveril võita 1999. aasta Apertura ja 2000. aasta Clausura meistrivõistlused. 18-aastasena sai temast noorim mängija Argentina kõrgliiga ajaloos, kes on võitnud parima väravalööja auhinna; endine rekord kuulus Diego Maradonale.

Barcelona

2001. aastal ostis Hispaania kõrgliiga klubi Barcelona Saviola 15 miljoni naela eest.  
Esimesel hooajal Barcelonas lõi ta La Ligas 17 väravat, millega oli ta terve liiga paremuselt neljas väravakütt. 
Järgmise kahe hooajaga lõi ta liigas Barcelona meeskonnas 27 väravat.
Saviola saadeti 2004. aasta suvel laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse AS Monaco. 
2005–06 laenutati ta taas välja, kuna ta ei mahtunud toonase Barcelona peatreeneri Frank Rijkaardi plaanidesse. Tolle hooaja mängis ta Hispaania klubis Sevilla. Lüües kuus väravat, aitas ta Sevillal võita Euroopa Liiga, samuti lõi ta liigas üheksa väravat.
Saviola naasis Barcelonasse 2006–07 hooajaks. Ta mängis La Ligas 18 mängu ja lõi viis väravat. Samuti lõi ta kübaratriki Copa del Rey kohtumises Deportivo Alavési vastu.

Madridi Real

10. juulil 2007 liitus Saviola Barcelona põlise rivaali Madridi Realiga. Ta mängis Realis enamasti ainult karikamänge või siis tuli vahetusest liigamängudes.
Kokku mängis ta Madridi klubis 28 mängu ja lõi viis väravat.

Benfica

Saviola siirdus 2009. aastal Portugali klubisse SL Benfica. Portugali klubi maksis ta eest viis miljonit eurot. 
Ta mängis klubis kolm hooaega, mille jooksul tegi ta kaasa 120 kohtumist ja lõi 39 väravat. Ta aitas Benfical võita 2009–10 hooaja Primeira Liga.

Hilisem karjäär

Oma karjääri jooksul mängis Saviola veel Hispaania kõrgliiga klubis Málaga, Kreekas Olympiakóses ja Itaalias Veronas.
30. juunil 2015 liitus ta kunagise koduklubiga River Plate. Saviola lõpetas oma jalgpallurikarjääri 34-aastasena.

Koondisekarjäär

Argentina jalgpallikoondises on Saviola mänginud 39 mängu ja löönud 11 väravat. 
Koondises debüteeris Saviola 16. augustil 2000 kohtumises Paraguay meeskonnaga. 
Ta on Argentina särgis tulnud 20-aastaste maailmameistriks ja võitnud olümpiakulla 2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas.
Samuti on ta koondisega Argentinat esindanud 2006. aasta maailmameistrivõistlustel.
Seto Kongress

Seto Kongress (eesti kirjakeeles Setu Kongress) on setude üritus, kus setud arutavad Setumaaga seotud kultuurilisi, majanduslikke ja poliitilisi küsimusi, ja kus setud valivad oma esinduskogu: Vanemate Kogu. 
Kongress toimub pärast Eesti taasiseseisvumist iga kolme aasta tagant. Esimene kongress toimus 9.–10. oktoobril 1921 Petseris. 2014 toimus järjekorras XI kongress.
Valge mere – Läänemere kanal

Valge mere – Läänemere kanal (vene keeles Беломорско-Балтийский канал, lühendatult Беломорканал, ББК; 1961. aastani Stalini-nimeline Valge mere – Läänemere kanal) on kanal, mis ühendab Valget merd Äänisjärvega. Kanal on 227 km pikk ja sellel on 19 lüüsi. Et kanali sügavus ei ületa nelja meetrit, ei ole see merelaevadele laevatatav ning seal on hõre liiklus. Kuigi kanal lõppeb Äänisjärve ääres, jätkub veetee Äänisjärve kaudu Sviri jõge pidi Laadoga järvele ja sealt edasi Neeva jõge pidi Läänemerele. Valge mere – Läänemere kanal on Volga-Läänemere veetee jätk.
Kanal ehitati aastatel 1931–1933 21 kuuga GULAGi vangide tööjõudu kasutades. Erinevatel andmetel hukkus kanali ehitusel 50 000 kuni 200 000 vangi (ametlikult umbes 11 000). Kanal avati 2. augustil 1933. Kanali valmimist esitleti kui tõendit 1. viisaastaku plaani eduka täitmise kohta.
Artur Pihlak

Elulugu

Artur Aleksander Pihlak oli telliskivitöösturi poeg ning Eduard Pihlaku ja Viktor Pihlaku vend, Arno-Toomas Pihlaku isa.
Lõpetas 1905 Tallinna Peetri Reaalkooli, õppis 1906 Peterburi Metsainstituudis, 1907–11 Peterburi teedeinseneride instituudis, ehitusinseneri diplomi sai 1926 Läti Ülikoolist Riias. Oli 1905–06 vabatahtlikuna sõjaväes, I maailmasõja ajal sattus Saksa sõjavangi. Naasis 1918 Eestisse, oli 1919 Tallinna sadamavalitsuse tehnikaosakonna ülem, 1919–23 Mereasjanduse Peavalitsuse ehitusosakonna juhataja, 1923–37 Raudteevalitsuse ehitusameti tehnikaosakonna juhataja, 1937 Teedeministeeriumi avalike tööde osakonna direktor, 1937–39 riigiettevõtte "Ehitaja" direktor, 1939–40 Raudteede Talituse direktor. 1919–23 oli ka Tallinna Tehnikumi õppejõud, luges trigonomeetria, sildade, sadamate ja kanalisatsiooni kursusi. Ühtlasi oli 1920–23 Tallinna Tehnikumi raamatukogu (esimene) juhataja ja 1938–40 TTÜ õppeülesande täitja, õpetas eelarvestamist, tööde juhatamist ja maanteede ehitamist. 14. juuni 1941 arreteeriti, suri vangilaagris.
Artur Pihlak oli kaitseliitlane. EÜS Põhjala vilistlane.

Teadustöö

Mereasjanduses pühendas suurt tähelepanu hästi toimiva ranna- ja kalasadamate võrgu väljakujundamisele, pidas vajalikuks vabasadama avamist Paldiskis. Raudteetranspordis seisis hea raudtee peatehaste ja veduripargi tehnilise ajakohastamise eest; algatas tolmutõrje raudteel, pooldas Abja-Valga kitsarööpmelise raudtee rajamist.

Isiklikku

Abikaasa Klaara-Luise, sündinud 1901 Peterburis. Viibis asumisel Kirovi oblasti Šurma rajoonis ning Polomi rajoonis, samuti Krasnojarski krais Norilskis. 1947 tuli koos lastega omavoliliselt Eestisse. Arreteeriti nõukogude okupatsioonivõimude poolt testkordselt 1948, mõisteti 3 aastat vabaduskaotust, vabastati 1951. Pärast vabanemist saadeti asumisele tagasi, vabastati asumiselt 1958. Poeg Arno, õpilane, sündinud 1926 Tallinnas. Oli asumisel Kirovi oblasti Šurma rajoonis ja vangistuses Komi ANSVs Sevželdorlagi laagris, 1947 tuli omavoliliselt Eestisse. NKVD arreteeris Arno uuesti 5. juunil 1950, talle mõisteti 10 aastat vabaduskaotust. Vabastati vangilaagrist 1956, vabastati asumiselt 1958. Tütar Silvia vabastati asumiselt 1947.
Heilbronn

Ajalugu

Heilbronni on mainitud esmakordselt 741. aastal  villa Helibrunna nime all. Aastal 841 asus seal Ludwig Sakslase õukond. Linnaõigused sai Heilbronn 1225. aastal.
Kolmekümneaastase sõja ajal sai linn tõsiselt kannatada.
Teise maailmasõja lõpus pommitati Suurbritannia ja USA õhurünnakutes linn maatasa.
TEA Kirjastus

Ajalugu

TEA asutati 1988. aastal keeleõpet pakkuva kooperatiivina, mille baasil loodi 1991. aastal aktsiaselts Keelefirma TEA. Selle tegevuse hulka kuulus ka keeleõppematerjalide kirjastamine. Aastaks 1995 oli kirjastustegevus kujunenud piisavalt mahukaks, et keeltekoolist eraldati kirjastus iseseisva firmana – loodi aktsiaseltsid TEA Kirjastus ja TEA Keeleõpetus.
2008. aasta oktoobris omandas TEA Kirjastus 100% Kirjastus ILO aktsiatest. Septembris 2009 otsustati kirjastused ühendada ja ühinemisotsus jõustus 30. detsembril 2009. ILO kaubamärk jäi endiselt kasutusele, peamiselt anti selle all välja õppekirjandust.
Kevadsuvel 2010 kolis kirjastus senisest kontorist Liivalaia tänaval Tammsaare Ärihoonesse Tallinnas aadressil Tammsaare tee 47. Alates kevadest 2013 tegutses kirjastus Karjamaal aadressil Paavli 1 / Kopli 33.
TEA Kirjastusel oli ka oma raamatukauplused – kolm Tallinnas ja üks Rakveres. Kirjastuse tooteid oli võimalik osta ka nende veebilehelt e-poest.

Juhtimine

Ettevõtte ainuaktsionär ning juhatuse esimees on Silva Tomingas. 
Toimetuse tööd juhtis jaanuarist 2009 augustini 2013 Tiiu Valm.

Tuntud teoseid

Kirjastus annab välja üldentsüklopeediat "TEA entsüklopeedia". Algselt 22-köitelisena kavandatud teos pidi ilmuma aastatel 2008–2013, kuid hiljem on ilmumisperioodi korduvalt pikendatud. 2013. aasta jaanuaris jõuti alles 10. köite ilmumiseni.
Kirjastuse taskuentsüklopeediad on pälvinud tähelepanu rohkete fakti- ja trükivigade tõttu, nt "Eesti spordi taskuentsüklopeedia" ja "Eesti looduse taskuentsüklopeedia" .
Kriimi-Möldri rand

Kriimi-Möldri rand on madal mereosa Saaremaa edelarannikul, Möldri nina ja Kalja nina vahel. Itta jäävad Ariste laht ja Kriimilaid. Kagusse jääb Kaugatuma-Lõu rand, põhja jääb Möldri laht, loodesse jääb Lahetaguse laht. Rannikul on mõned nimetud laiud. Loodeossa jääb Separahu karistik.
Veepeegli pindala on umbes 13,6 km².
Mere sügavus ei ole seal üldiselt üle 10 m.
Ranna keskkonnaregistri kood on VEE3265000.