google/wiki40b huggingface dataset:
Kire lõksus

Sisu

Kirglik lugu armastusest, vihkamisest ja kättemaksust lõputus luksuses. Üüratud villad, pimestavad ookeanivaated, maailmakuulsad rannad ja imekaunid inimesed… Gaviota-Fedora (rollis tuntud Sonya Smith), kunagine jõukas parfüümitööstur vabaneb 20-aastasest alusetust vangipõlvest ja tõotab üles otsida oma tütred ja tagasi saada hävitatud elu...
Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus

Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus on kultuuri- ja huvikeskus Põlvas aadressil Kesk tänav 15. Keskus juhib Põlva kultuurielu: korraldab näiteks kontserte, etendusi, noortepidusid.
Keskus avati 28. juunil 1991.
Keskuses asub muu hulgas 394-kohaline teatri- ja kontserdisaal, samuti kinosaal.
Keskuses tegutseb 12 taidlus- ja huvialaringi ning klubi.
Zvarthnotsh

Zvarthnotsh (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju Zvartnots; armeenia keeles Զվարթնոց 'valvavad väed') on kunagine kirik Armeenias Edžmiatsini rajoonis Vagharšapati lähedal.
See ehitati 641–661 katoolikos Nersese ajal kohale, kus kuningas Trdat III oli kohtunud 15-aastasest vangipõlvest vabastatud esimese kristluse jutlustajaga Armeenias Gregor Valgustajaga. 
Kiriku hävitas 930 tugev maavärin. Varemed kaevati välja 1901–1907. 
Zvarthnotsh kuulub 2000. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. 
Kiriku järgi on nime saanud lähedal asuv Zvarthnotshi rahvusvaheline lennujaam.
Ökogeograafilised reeglid

Ökogeograafilised reeglid (ka bioklimaatilised reeglid) on bioloogilised seaduspärad organismide erinevuste kohta erinevatel laiuskraadidel või kliimavöötmetes.
Ökogeograafilised reeglid on näiteks Alleni reegel, Bergmanni reegel ja Glogeri reegel.
Tartu veterinaariinstituut

Tartu Veterinaariinstituut (kuni 1873. aastani Tartu veterinaariakool) oli esimene veterinaaria-alasele haridusele spetsialiseerunud kool Venemaal. Kool loodi 28. jaanuaril 1848 keiserliku korraldusega, esialgu eksperimentaalkorras 4-aastase tähtajaga.
Esimeseks direktoriks ja professoriks määrati Saksamaalt pärit Peter Boje Jessen, kes oli 1823. aastal siirdunud Venemaale, toiminud sõjaväe-veterinaarina ning omandanud 1839 tollal kõrgeima, vanema veterinaararsti astme.
Kooli materiaalse baasi tugevdamiseks anti sellele üle likvideeritud Vilniuse Meditsiinilis-Kirurgilise Akadeemia veterinaariaosakonna varad. Esialgu asus uus kool ajutistes kohandatud ruumides.
Kool avati pidulikult 6. veebruaril 1849 kaheastmelisena. Ülemastmes võis omandada veterinaararsti kutse ning kaitsta magistrikraadi, alamastmes valmistati ette arsti abilisi.
Aastal 1852 loobuti alamastmest. 1856 asus kool kooli jaoks ehitatud hoonetesse Tartus Narva maanteel. Aastal 1858 asus direktori kohale professor Heinrich Friedrich Simon Unterberger.
1873 nimetati kool ümber Tartu Veterinaarinstituudiks (Kaiserliche Veterinair-Institut zu Dorpat).
1880. aastatel viidi üle vene õppekeelele ning mujalt pärit üliõpilaste osakaal kasvas. Aastal 1882 määrati direktoriks Casimir Carl Eduard von Raupach.
Tartu Ülikooliga tehti koostööd kogu eksisteerimisaja vältel, eelkõige bakterioloogia, kirurgia ja füsioloogia valdkonnas.
1918. aastal liideti instituut loomaarstiteaduskonnana Tartu Ülikooli koosseisu, instituudi Venemaale evakueeritud raamatukogu ja kabinettide varandus müüdi Saraatovi loomaarstiinstituudile. Aastal 1951 sai sellest Eesti Põllumajanduse Akadeemia osa, selle tänapäevane järglane on Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut.

Professorid

Tartu Veterinaariinstituudi nimekamate õppejõudude seas olid füsioloog Alexander Schmidt, bakterioloog Friedrich Brauell (Siberi katku pisiku avastaja 1856. aastal) ja embrüoloog Alexander Rosenberg.
Reet Pirrus

Elulugu

Reet Pirrus oli teenistujate tütar ja Enn-Aavo Pirruse abikaasa.
Lõpetas 1953 Viljandi Keskkool]]i, 1959 TÜ geoloogiaosakonna. Töötas 1959 ENSV Geoloogia Valitsuse (EGV) Tartu kaardistamisrühmas, oli 1960–97 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi (GI) teadur.

Teadustöö

Uurimusi kvaternaarigeoloogia, eriti järvesetete ja hilispleistotseeni setete palünoloogia kohta. Üle 50 teadustrükise.
Joshua King

Joshua Christian Kojo King (sündinud 15. jaanuaril 1992 Oslos) on Norra jalgpallur. Ta mängib ründajana Premier League'i klubis AFC Bournemouth ja Norra jalgpallikoondises.
Ta alustas noorena klubikarjäääri Norra klubides. 2008. aastal liitus ta Manchester Unitediga. Klubi põhimeeskonnas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Aastatel 2010–2012 oli ta laenul Inglismaa esiliiga klubides Preston North End, Hull City ja Blackburn Rovers ning Saksamaa kõrgliigas Mönchengladbachi Borussias. 2013. aasta jaanuaris sõlmis ta Blackburn Roversiga püsiva lepingu.
2015. aasta mais otsustas ta Blackburn Roversi lepingut mitte pikendada ja liituda ta Inglismaa kõrgliiga klubiga AFC Bournemouth. 21. novembril 2015 lõi ta mängus Swansea City vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2016–17lõi ta Premier League'is koguni 16 väravat. 2017. aasta augustis sõlmis King Bournemouthiga uue nelja-aastase lepingu.
Debüüdi Norra jalgpallikoondises tegi King 7. septembril 2012 MM-i valikmängus Islandi vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis sama aasta 16. oktoobril mängus Küprose vastu.
Tema isa on pärit Gambiast ja ema norralanna.
Kommunikatiivne keeleõpe

Kommunikatiivne keeleõpe on meetod, mis võeti maailmas laialdaselt kasutusele 1960. aastatel. Selle kasutamise peamiseks eesmärgiks on suhtluspädevuse saavutamine. Kommunikatiivse keeleõppe kaudu arendatakse võrdselt kõiki keele osaoskusi – nii lugemis-, kuulamis-, kirjutamis- kui ka kõnelemisoskust.
Kommunikatiivse keeleõppe metoodikas on väga tähtis kasutada niisuguseid materjale ja ülesandeid, millega õppijad puutuvad kokku igapäevaelus.

Kommunikatiivse õppe tunnused

Kommunikatiivse õppe viis põhijoont:
1) peamine rõhuasetus on interaktiivsel õppimisel ja õpitava keele kasutamisel;
2) õpetuses kasutatakse autentseid tekste;
3) õppija tähelepanu juhitakse mitte ainult keelele, vaid ka õppimisele kui protsessile;
4) keeleõppe rikastamiseks kasutatakse õppija isiklikke kogemusi;
5) õpitut püütakse seostada keele kasutamisega ka väljaspool keeletundi.
Schenkeri analüüs

Schenkeri analüüs on tonaalse muusika analüüsimise meetod, mis põhineb Austria muusikateoreetiku Heinrich Schenkeri teooriatel. Schenkeri analüüsi eesmärk on väljendada tonaalse teose alusstruktuure; analüüsi tõekspidamiste järgi saab defineerida tonaalsust muusikas.
Schenkeri analüüs selgitab muusikat muusikaliste visandite, mitte sõnade kaudu ja arvestab muusika lineaarse liikumisega, ajas kulgevusega. Tegemist on teatava lihtsustusega, harmoonia ja kontrapunkti koosvaatlusega, mis suudab veenvalt selgitada muusikateose ülesehitust.
Tegemist on subjektiivse, mitte objektiivse meetodiga. See tähendab, et kindla muusikateose analüüsimiseks ei ole olemas kindlat  mehaanilist protseduuri; pigem peegeldab analüüs analüüsija enda muusikalisi nägemusi. Seega on taoline analüüs rohkem kunstiline kriitika kui teadus. Schenker oli ise kindel, et tonaalne muusikateos sisaldab mingit sisemist tõde, kuigi väheseid on õnnistatud piisavalt, et seda hinnata. Schenkeri järgi on heade muusikateoste süvatasandil üks tüüpstruktuur, mis ühtlasi lubab üht-teist väita ka muusikalise intuitsiooni olemuse kohta: helilooja on võimeline meistriteost looma just seetõttu, et tajub intuitiivselt selle aluseks olevat fundamentaalset struktuuri (Ursatzi), mis juhib ja ühendab üksikute nootide genereerimise protsessi.
Muusikateoreetikud vaidlevad seniajani, kas tonaalse muusikateose kuulamiseks on olemas üks ja õige kuulamise ja analüüsimise viis. Isegi need, kes on kindlad, et selline ainus ja õige analüüsiviis on olemas nõustuvad, et analüüsi saab teostada ja korrektselt hinnata vaid subjektiivne ekspertkuulaja. Seega on Schenkeri analüüsi läbiviimise õppimine eelkõige kuulamise ja tonaalse muusika mõistmise õppimine ning see vajab õpinguid ja harjutamist samuti nagu vajab õppimist ja harjutamist pillimäng.
Oma olemuselt võib Schenkeri analüüsi nimetada ka vaba stiili (barokist kuni romantismini) kontrapunkti analüüsiks. Harmoonia ja vormi valdkonda kuuluvaid nähtusi kajastab see analüüsimeetod vaid kaudselt ja osaliselt, "tõlgituna" kontrapunkti terminitesse.
Schenkeri analüüsi põhilisi muusikalise lõigu struktuuri kirjeldamise töövõtteid on näidata helikõrguste hierarhilisi suhteid muusikalises lõigus. Seda saab teha spetsiaalses muusikalise notatsiooni vormis, mille Schenker mõtles välja demonstreerimaks erinevaid prolongatsiooni tehnikaid.
Heinrich Schenker avaldas 1906. aastal raamatu "Harmooniaõpetus", esimese köite kavandatavast sarjast "Uued muusikateooriad ja fantaasiad" ("Neue musikalische Theorien und Phantasien"). Järgnesid kaks köidet kontrapunktiõpetust ja viimasena postuumselt 1935. aastal kontrapunktiõpetuse kolmanda köitena "Vaba stiil" ("Der freie Satz"). Autori surma tõttu ei saanud teoks kavandatud "Vormiõpetus", samas sisaldab "Der freie Satz" lühiülevaadet vormidest eraldi peatükina.
Nevada maakond (Arkansas)

Nevada maakond (Nevada County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33°39' N, 93°18' W.
Maakonna halduskeskus on Prescott.
Maakonna pindala on 1608 km², millest 2 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8997. Aastal 2000 oli elanike arv 9955.
Natalie Dormer

Biograafia

Ta käis koolis Chiltern Edge Secondary School, kuni ta astus 6. klassis Reading Blue Coat Schooli kooli, mis on poiste erakool, kus võivad alates 6. klassist käia ka tüdrukud. Ta kasvas üles peres, kuhu kuulusid ema, kasuisa, õde Samantha ja vend Marku.  Ta ütles, et teda türanniseeriti kooli ajal, kuid ta ei ta siiani, miks.
Pärast kooli lõpetamist kolis ta Londonisse, kus ta õppis Webber Douglase Akadeemias.
2011. aastal kihlus ta lavastaja Anthony Byrne'iga, kellega ta tutvus 2007. aastal Dublinis, kus filmiti telesarja "Tudorid".
Sophia Antipolise Nice'i ülikool

Sophia Antipolise Nice'i ülikool (prantsuse keeles Université de Nice Sophia-Antipolis) on ülikool Prantsusmaal Nice'is, ent ülikooli tegevus toimub ka teistes asulates.
Ülikool asutati 1965.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase.
Erich Jaakson

Erich Jaakson (ka Jakson; 7. juuni 1891 Koonga vald, Pärnumaa – 7. juuli 1950 Stockholm) oli eesti keemik.

Haridus

Alghariduse omandas Järvakandis, lõpetas Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi 1911. aastal, samal aastal astus Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonda, õppis keemiaosakonnas aastatel 1911/1912–1917 ja 1920–1922 (õpingud katkestas osavõtt Vabadussõjast 1918–1919), lõpetas Tartu Ülikooli keemia erialal 1922.

Teaduskraad ja kutse

Cand. chem. 1923 (Tartu Ülikool). (Kaltsiumbikarbonaadi lagunemise ja süsihappe eraldumise kiirus veest Kanko aparaadis. Uus meetod vaba süsihappe ja bikarbonaat-süsihappe määramiseks huumushappeid sisaldavais vetes).

Teenistuskäik

Üliõpilasaastail töötas matemaatika-, füüsika- ja keemiaõpetajana Viljandi ja Tallinna koolides, Tartu Õpetajate Seminaris, Tartu Ülikooli Füsioloogia Instituudis; Tallinna Linna Keskhaigla mikrokeemia laboratooriumi juhataja 1924–1936, keemik-konsultant 1936–1943.
Tallinna Tehnikaülikoolis 1923–1928, 1936–1944: TT õppejõud (õppeaine: analüütiline keemia) 1923–1928; anorgaanilise ja analüütilise keemia erakorraline professor 1936–1940, laboratooriumi juhataja 1936–1940; füüsikalise keemia laboratooriumi juhataja kt 1937–1938; anorgaanilise ja füüsikalise keemia kateedri professor 1940/1941; orgaanilise ja biokeemia laboratooriumi juhataja 1941–1944; keemia-mäeteaduskonna sekretär 1938/1939, dekaan 1940/1941–1944.
Põgenes 1944. aastal Rootsi, töötas Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis ning Tsemendi ja Betooni Instituudis 1944–1950.

Teadustöö põhisuunad

Kohaliku mineraal- ja allikavee keemilise koostise uurimine, Kopli–Paljassaare savide omadused ja tööstuslik kasutamine, algatas ja juhendas diatomiidiuuringuid.
Avaldas artikleid ja raamatu "Anorgaanilise keemia põhijooni" (1937).

Teadusorganisatoorne ja erialane tegevus

Oli Eesti Keemia Seltsi asutajaid 1919, esimees 1924–1928, 1933; Loodusvarade Instituudi anorgaanilis-keemilise tehnoloogia sektsiooni juhataja 1937–1940; Eesti Loodusuurijate Seltsi liige 1939–1940, 1942–1944; Geoloogilise Komitee liige; Insenerikoja nõukogu ja keemiasektsiooni liige.
Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis asutajaid; korp! Sakala vilistlane.
Laurisaar

Laurisaar on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme lahes asuv 3,6 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 867 meetrit.
Saare koordinaadid on 58° 19′ N, 21° 57′ E.
Saar asub 300 meetrit Väike-Urvest lõunas. Saar on pikliku kujuga. Saarel kasvavad männid ja kadakad.
Saar kuulub Vilsandi rahvusparki.
Overkill (Motörheadi laul)

Kaverid

"Overkilli" on kaverdanud mitmed tuntud bändid. 1995. aastal salvestas Metallica Lemmy 50. sünnipäeva kingiks neli Motörheadi lugu: "Overkill", "Damage Case", "Stone Dead Forever" ja "Too Late Too Late". 1996. aastal ilmusid need lood "Hero of the Day" singlil ning 1998. aastal ka albumil "Garage Inc.". Oma kaveri on loost teinud ka bänd Overkill, mis ongi nime võtnud Motörheadi loo ja albumi järgi, nende versioon ilmus 1999. aasta albumil "Coverkill". 2008. aastal salvestas oma versiooni loost Saksa bänd Grave Digger, mis ilmus selle EP-l "Pray".
14. septembril 2011 esitasid Metallica, Slayeri, Megadethi ja Anthraxi – thrash metal'i "suure neliku" – liikmed "Overkilli" kontserdil Yankee Stadiumil.
Ibelini senjööria

Ibelini senjööria (prantsuse keeles Seigneurie d’Ibelin) oli ristisõdijate Jeruusalemma ladina kuningriigi läänivaldus. Selle senjöör oli Jaffa ja Ashkeloni krahvi vasall.

Ajalugu

Ibelini kindluse rajas Jeruusalemma kuningriigi kaitseks kuningas Foulques. Ashkelon jäi kuni 1153. aastani Egiptuse Fatimiidide kätte ja nad ründasid sealt igal aastal kuningriigi alasid. Rajatud kindlus pidi selle ohu tõrjuma. 1141. aastal anti senjööria Ibelini Barisanile tasuks lojaalsuse eest Jaffa krahvi Hugues II mässu ajal. Valdus jäigi tema järeltulijatele ja lääni järgi sai nende suguvõsa ka oma nime. 1187. aastal vallutas selle Egiptuse sultan Salah ad-Din ja see ühendati Aijubiidide valdustega.
Nižni Novgorod

Ajalugu

Linn on asutatud 1221. aastal Vladimiri-Suzdali vürstiriigi vürsti Juri Vsevolodovitši poolt.
1350. aastast Nižni Novgorodi-Suzdali vürstiriigi pealinn. 1392. aastal liideti Moskva Suurvürstiriigiga. Aastatel 1508–1511 ehitatud Nižni Novgorodi kreml pidas vastu tatarlaste piiramistele 1520. ja 1536. aastal.
1612. aastal löödi kohaliku kaupmehe Kuzma Minini ja vürst Dmitri Požarski juhtimisel Moskvast välja poolakad. 
Venemaa Keisririigi haldusjaotuse järgi oli Nižni Novgorod Nižni Novgorodi asehaldurkonna ja Nižni Novgorodi kubermangu keskus.

Nimi

Aastatel 1932–1990 kandis nime Gorki (Горький). 1990. aastal taastati linna nimena Nižni Novgorod (Нижний Новгород).
Linna nimi teistes keeltes on Угарман mari keeles, Чулхула tšuvaši keeles, Түбәнге Новгород tatari keeles, Алоош ersa keeles, Макаръя komi keeles.
Phan Thị Kim Phúc

Phan Thị Kim Phúc (sündinud 1963 Vietnamis Tây Ninhi provintsis Trảng Bàngis) on vietnami päritolu Kanada aktivist.
Ta sai 8. juunil 1972 Lõuna-Vietnami lennukilt heidetud napalmist raskeid põletushaavu. Nick Úti foto, mis kujutab teda pärast seda alasti põgenemas, on üks tuntumaid fotosid Vietnami sõjast.
1994 nimetati ta UNESCO Hea Tahte saadikuks.
Paksu suurkivi

Paksu suurkivi on üksikobjekt-rändrahn. Rändrahn on graniidist, mõõtmetega 4,6 x 4,2 x 3,0 m ja ümbermõõduga 12,1 m. Kuulub looduskaitse alla. Asub Viljandimaal Suure-Jaani vallas Tääksi külas.
Karepa kant

Karepa kant on kant Lääne-Viru maakonnas Haljala valla idaosas.
Karepa kandi moodustavad Andi, Eisma, Karepa, Kiva, Rutja, Tidriku, Toolse ja Vainupea külad. Kandi kohalikuks keskuseks on Karepa küla.
Karepa kandi elanike arv 1. jaanuari 2014 seisuga oli 179.
Lääne-Viru maakonnaplaneeringu teemaplaneering "Maakonna sotsiaalne infrastruktuur 2009–2015" kirjeldab Karepa kanti ääremaalise ja nn saarelise kandina, mis oma geograafilise asukoha, maastikulise liigestatuse, hõreda asustuse ja halvemate transpordiühenduste tõttu on lähematest keskustest isoleeritud. Karepa kandil puudub ühistranspordiühendus vallakeskusega, ühendus maakonnakeskusega on vaid 3 korda nädalas. Karepa kant kuulub Kunda linna toimepiirkonda ja on Kunda linna tagamaaks. Karepa kandis puudub lastehoid, alg-, põhi- ja üldkeskharidusasutused, perearsti teenus, ravimimüük, spordisaal ning panga- ja postiteenused. Karepa kandi elanikud kasutavad neid teenuseid pigem Kunda linnast või Haljala kandist.
2003. aastal koostas Karepa piirkonna külade rahvas Karepa piirkonna külade arengukava aastateks 2003–2012. 2011. aastal koostati arengukava uuendatud versioon, Karepa piirkonna külade arengukava aastateks 2011–2021. See arengukava hõlmab lisaks Andi, Eisma, Kiva, Rutja, Tidriku, Toolse ja Vainupea küladele ka Pajuveski küla. 2013. aastal Siseministeeriumi ja Statistikaameti koostatud Eesti kantide nimekirja järgi kuulub Pajuveski küla aga Vihula kanti.
Lauri (eesnimi)

Lauri on Eestis ja Soomes kasutatud mehenimi. Nime Lauri nimepäev on 10. august. 
Seda nime võib kasutada ka perekonnanimena.

Päritolu

Nimi Lauri on üks vorm nimest Laurentius, mis on pärit Vana-Kreekast.

Nime levik Eestis

2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Lauri 2457 mehel. Lauri on populaarsuselt 63. mehenimi. Lauri on keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus on 33). Kõige populaarsem on eesnimi Lauri Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 27,62. Eesnime Lauri esinemis­sagedus vanuserühma 10 000 elaniku kohta.
Kalev Järvela

Kalev Järvela (sündinud 25. novembril 1960) on eesti tantsupedagoog ja folklorist.
Kalev Järvela on pikaaegne rahvatantsuõpetaja ja Leigarite kunstiline juht.
Ta kohandas X noorte laulupeo jaoks kolm laulu tsüklist "5 eesti rahvatantsu segakoorile": "Labajalg", "Pikk ingliska" ja "Kaerajaan".
Ta oli XVII üldtantsupeo pealavastaja.
Ta tegutseb Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsis juhatuse esimehena.
Järvela oli ka TeateTantsu idee autor.

Tunnustused

2005 pälvis Järvela Valgetähe V klassi teenetemärgi.
2010 pälvis Järvela pärimuskultuuri auhinna järjekindla ja mitmekülgse tegevuse eest folklooriliikumise edendamisel.
Eesti Põllumeeste Keskliit

Eesti Põllumeeste Keskliit (inglise Central Union of Estonian Farmers; varasema nimega Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliit) oli 1990. aastal asutatud katusorganisatsioon, mis ühendas põllumajandustootjaid, kes tootsid üle 70 % Eesti põllumajandus­toodangust. 
8. juunil 2017 ühines Keskliit Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojaga.
Keskliidu eesmärgid olid põhikirja järgi muu hulgas Eesti põllumajanduse ja maaelu edendamine, keskliitu kuuluvate liikmete majanduslike ja erialahuvide kaitsmine, ühistegevuse arendamine, keskkonnasõbralikule ja loodussäästlikule majandamisele kaasa aitamine.
Eesti Põllumeeste Keskliidu liikmeteks on maakondlikud organisatsioonid ja erinevate põllumajan­dusharude üleriigilised ühendused.
Ruutvõrrand

Lahendamismeetodid

Kuigi iga ruutvõrrandit saab lahendada lahendivalemi abil, on teinekord otstarbekam kasutada mõnda muud meetodit, mis nõuab vähem arvutustööd.
Difteeria

Profülaktika

Profülaktiliselt on kõige lihtsam viis difteeriasse nakatumise vältimiseks lasta end vaktsineerida. Esimene vaktsiin manustatakse 3. elukuul, teine ja kolmas vastavalt kuuenädalaste vahedega ning neljas 21 kuud pärast esimest vaktsineerimisest. Seejärel vaktsineeritakse 7-aastaselt ja 17-aastaselt ning nii iga 10 aasta tagant elu lõpuni.
Saaremaa

Loodus

Saaremaa on üldiselt tasase pinnamoega madal saar. Saare lääneosas kerkivad jääservamoodustised Lääne-Saaremaa- ja Sõrve kõrgendik. Põhjarannikul Jaani ja Jaagarahu lademe piiril kõrgub pankrannik.  Kõrgeim koht ulatub 58,8 meetrit üle merepinna.
Saaremaa üldiselt tasast pinda ilmestavad ka kümmekond muinasajast pärit maalinna. Neist Valjala, Kaarma ja Kahutsi maalinna läbimõõt on 110 ja 150 meetri vahel ning säilinud vallide kõrgus 5...10 meetrit.
Saaremaa umbes 80 järvest on valdav osa maakerke tagajärjel merest eraldunud või ka merega ühendust omavad madalad rannajärved. Kõige rohkem (ligi 20) on neid saare loodeosas Tagamõisa poolsaarel, veel ka saare kagu- ja lõunarannikul. Sageli kannavad nad nime "laht", "meri" või "abajas". Suurim seda tüüpi järv on Kuressaare lähedal paiknev kaksikjärv Mullutu-Suurlaht pindalaga 14,4 km². Need järved on enamasti riimveelised. Suvel osa taolisi järvi kuivab. Maastikuliselt peetakse Saaremaa ilusaimaks järveks Lääne-Saaremaa kõrgustiku metsasel maastikul paiknevat käärulise kaldajoone ja saarterikast Karujärve pindalaga 3,3 km².
Aluspõhja moodustavad siluri ajastul tekkinud mitmesuguste lademete lubjakivid, merglid ja dolomiidid, mis paljanduvad pankadel, loodudel ning rohketes murdudes. Saaremaa tõuseb merest umbes 1,5–2,5 mm aastas (põhjaosa kiiremini, lõunaosa aeglasemalt). Pinnakatte moodustab enamasti rähkmoreen, klibu ning mere- ja tuiskliiv; umbes 7% Saaremaa pindalast hõlmavad sood ja rabad. Viimastes võib turbakihi paksus ulatuda kuni 2,5 meetrini. Pinnamood on tasandikuline. Mitmel pool rannikul leidub luiteid. Saaremaa õhukesed rähk- ja noored rannikumullad on looduslikult väheviljakad.
Merelise kliima ja mullastiku mitmekesisuse tõttu on saare taimestik väga rikkalik: leidub üle 900 taimeliigi (umbes 80% Eestis kasvavaist), sealhulgas endeemseid haruldasi liike nagu saaremaa robirohi, jugapuu, luuderohi, tuhkpihlakas. Saaremaale on iseloomulikud kadaka- ja sarapuu-lood, liigirikkad puisniidud ning allikasood. Metsamaad on saarel umbes 1200 km², valdavalt kasvab saarel okaspuumets.
Lääne-Saaremaa kõrgustiku edelaosas asub Viidumäe looduskaitseala. Lääne-Saaremaa on ka Eesti kõige liigirikkam ala.