google/wiki40b huggingface dataset:
Maksevõime kordaja

Maksevõime kordaja on ettevõtte finantsjuhtimises kasutatav maksevõime suhtarv. Maksevõime kordaja näitab ettevõtte suutlikkust korraga katta kõik lühiajalised võlgnevused lühiajalise varaga. Maksevõimeliseks arvestatakse varad, mida saab kiiresti rahaks teisendada, säilitades raamatupidamisliku väärtuse. Et kõik võlgnevused samal ajal tasuda, peab ettevõtte maksevõime kordaja olema 1 või suurem. Maksevõime kordajat nimetatakse ka likviidsuskordajaks või happetestiks.

Äriline rakendus

Oluline on tähele panna, et kaupu ei arvestata maksevõime kordajas, küll aga lühiajalise võlgnevuse kattekordajas. Kordajate abil saab kontrollida ettevõtte elujõulisust, kuid see ei anna täielikku ülevaadet ettevõtte seisundist. Näiteks kui ettevõttel on suur hulk laekumata arveid, mille maksetähtaeg on pikk (näiteks 120 päeva), ning kohe tuleb tasuda olulisi ärikulusid ja lühikese tähtajaga arveid, siis maksevõime kordaja ei peegelda probleemi, kuid tegelikult saab ettevõttel kohe raha otsa. Vastupidi, kui ettevõtte klientide maksetähtajad on lühikesed ning tähtajad tarnijatele on pikad, siis võib maksevõime kordaja olla väga väike, samas ettevõte suurepärases seisus.

Happetest

Sageli kasutatakse maksevõime kordajat viitamaks raha kordajale.
Bernalillo maakond

Bernalillo maakond (Bernalillo County) on maakond USA-s New Mexico osariigis. Geograafilised koordinaadid on 35° 3′ N, 106° 40′ W.
Maakonna halduskeskus on Albuquerque.
Maakonna pindala on 3028 km², millest 8 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 662 564. Aastal 2000 oli elanike arv 556 678.
Bernalillo maakond on rahvarohkeim maakond New Mexicos.

Ajalugu

Bernalillo maakond moodustati 1852. aastal.
Jean-Baptiste de Belloy

Jean-Baptiste de Belloy (9. oktoober 1709 Morangles – 10. juuni 1808 Pariis) oli prantsuse vaimulik, Pariisi peapiiskop ja kardinal.
Enne revolutsiooni oli ta Glandèvesi, seejärel Marseille piiskop. Tagasi astunud, elas ta revolutsiooni ajal Chamblys. Pärast konkordaadi sõlmimist määras Napoleon I ta 1802. aastal Pariisi peapiiskopiks. Vaatamata oma kõrgele vanusele täitis ta oma ülesandeid peapiiskopkonna taastamisel pühendumusega ja efektiivselt. 1. veebruaril 1805 nimetas Pius VII ta kardinaliks.
Must nimekiri (filmikunst)

Must nimekiri (inglise keeles Black list) on alates 2004. aastast igal aastal läbiviidav küsitlus "enim meeldinud" filmistsenaariumite kohta, mida ei ole veel filmina teostatud.
Küsitluse eestvedaja Franklin Leonard on avaldanud tulemused iga detsembrikuu teisel reedel, alates 2005. aastast.
Loendi avaldamise algusest alates on tootmisse võetud enam kui 300 stsenaariumit. 2017. aasta alguse seisuga oli nende stsenaariumite alusel toodetud filmidest võitnud parima filmi Oscari neli teost: "Rentslimiljonär" (2008), "Kuninga kõne" (2010), "Argo" (2012) ja "Päevavalgele" ("Spotlight") (2016).
Arnsbergi ringkond

Geograafia

Arnsbergi ringkond asub Nordrhein-Westfaleni kaguosas. Lääneosas asub osa Ruhri linnastust.
Ringkond piirneb põhjas Münsteri ja Detmoldi ringkonnaga, idas Hesseni liidumaaga, lõunas Rheinland-Pfalzi liidumaaga ning läänes Kölni ja Düsseldorfi ringkonnaga.
Ringkonna pindala on 8011 km². 
Arvestuslik elanike arv oli 3 552 021 (31. detsember 2013), rahvastiku tihedus 443 inimest km² kohta.

Haldus

Halduskeskus on Arnsberg. 
Praegune valitsusjuht on Diana Ewert (SPD).
Andres Aru

Andres Aru (pseudonüüm "Mõmmi") on eesti trummar. Ta on mänginud ansamblites Suck and Blow, Wide Open, Psychoterror (1991–1992), J.M.K.E. (1994–2012), Hot Kommunist (vaheaegadega alates a-st 1996) ja Agent M.
Harju-Madise kirikumõis

Harju-Madise kirikumõis (saksa keeles Pastorat Matthias) oli kirikumõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Lääne-Harju valda Harju-Madise külla.
Covilhã

Covilhã on linn Portugalis Castelo Branco ringkonnas.
2001. aastal elas seal 34 772 inimest.
Linnas paikneb ülikool – Universidade da Beira Interior (UBI).
Söll (Tirool)

Turismiobjektid

Söll on üks peamisi suusapuhkuse külasid Ski Welt Wilder Kaiser piirkonnas. See paikneb koonilise Hohe Salve tipu all, mis on kõrgeim punkt suusapiirkonnas. Hohe Salve pakub ka musta ja punase klassi suusaradu, samuti suusaradu ülemisest tõstukijaamast. Hohe Salve tipus on kirik, samuti mägirestoran, millel on pöörlev terrass, pakkudes panoraamvaadet piirkonnale. Teised suusapuhkuse keskused Ski Welt Wilder Kaiser piirkonnas on Itter, Scheffau, Ellmau, Going, Brixen ja Hopfgarten. Pärast pimeduse saabumist pakub Söll après-ski, kus on nõlvadel asuvad baarid, mis pakuvad tantsu ja jooke hilisööni. Mõnel juhul on vaja suusabusse, et jõuda majutuskohtadest suusatõstukiteni.

Suusapiirkond

Söll on osa "Ski Welt" suusapiirkonnast, suurimast omavahel ühendatud suusapiirkonnast kogu Austrias, ja seal on umbes 250 km allamäge suusaradu. Nüüd on võimalik ühendada Kitzbüheli keskus Westendorfiga (Ski Welt) tänu uuele ehitatud gondlile, kuigi see on võimalik vaid "Kitzbühler Alpen" suusapassiga.

Liiklusühendused

Söll on kergesti ligipääsetav Kufsteini raudteejaamast bussiga. On ka busse Wörglisse ja St. Johann in Tirolisse.
Aadu Talts

Aadu Talts (sündinud 14. augustil 1932 Pärnus) on endine eesti geodeesiaõppejõud ja ühiskonnateadlane ning kommunistliku partei tegelane.
Aastal 1956 lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse insenerina.
Aastal 1986 kaitses ta ajalooalase kandidaadiväitekirja "Деятельность Коммунистической партии Эстонии по развитию высшего образования в республике в 1966–1975 гг." (Eestimaa Kommunistliku Partei tegevus kõrghariduse arendamisel vabariigis 1966.–1975. a.).
Ta töötab MTÜs Tekkel ning on eraülikooli Veritas prorektor.
Oli TPI Parteikomitee sekretär. 20. juunil 1995 astus ta Eesti Keskerakonda. Ta on erakonna Harjumaa piirkonna Harku osakonna esimees.
1996. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta valimisliidu KVL Tallinn nimekirjas kesklinna ringkonnas Tallinna linnavolikogusse. Ta sai 17 häält.
2002. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Harku valla volikogusse. Ta kogus 14 häält. Volikogusse ta ei pääsenud.
2005. aasta kohalikel valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Harku valla volikogusse. Ta kogus 5 häält. Volikogusse ta ei pääsenud.
1999. aasta Riigikogu valimiste ajal kuulus ta Harju maakonna valimiskomisjoni koosseisu.
Ingmar Kurg

Haridustee

Ingmar Kurg lõpetas 1973. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel õppis ta ühe aasta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 1980. aastal astus ta EELK Usuteaduse Instituuti ning 1999. aastal sai teoloogiamagistriks Columbia International University's Saksamaal. Aastal 2000 sai Kurest Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Aastail 2005–2007 oli ta täiendõppes Tübingeni Eberhard Karli Ülikoolis Saksamaal. 2010. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiadoktoriks, dissertatsiooni teema oli "Oikumeenilise evangelisatsiooni perspektiiv Euroopa kontekstis: missioloogiline ja religioonisotsioloogiline uurimus".

Isiklikku

Ingmar Kurg on abielus. Tal on viis last, sealhulgas Regina-Nino Kurg. Tema isa Ilmar Kurg (1922–2003) oli soomepoiss ja baptisti vaimulik.
Jäneda muuseum

Jäneda muuseum on Tapa vallas Jäneda külas Jäneda mõisahoones asuv muuseum, mis tutvustab Jäneda küla ajalugu, sh mõisaga seonduvat.
Muuseumi tähelepanuväärne väljapanek on mõisa parunessi Maria Zakrevskaja-Benckendorff-Budbergi skandaalsest elust.
Tõnis Niinemets

Elulugu

1995. aastal alustas ta kooliteed Rakvere Gümnaasiumis. Esimesed kokkupuuted teatrilavaga tegi Rakvere Gümnaasiumi Teatriansamblis (juhendaja Aili Teedla). 
Pärast gümnaasiumi lõpetamist 2007. aastal asus õppima Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia etenduskunstide osakonda, mille lõpetas 2011. aastal näitleja erialal.
Ta töötas aastatel 2012–2015 Von Krahli Teatris, 2015. aasta sügisest on vabakutseline.

Isiklikku

Ta sündis Helle-Mall ja Andres Niinemetsa teise lapsena. Tal on vanem vend Mihkel.
Ta on abielus koreograaf Liis Ilulaga. Peres kasvavad tütar (2013) ja poeg (2015).
Kessoon

Kessoon (prantsuse keeles caisson 'kast') on kastikujuline piirdetarind, mis moodustab vees või vesises pinnases veevaba töökambri. 
Kessoonid valmistatakse enamasti raudbetoonist. Need on põhjata, vesi tõrjutakse kessoonist välja suruõhu abil. 
Kessoone kasutatakse peamiselt vundamentide, sildade, vesiehitiste jms rajamisel. Kessoone valmistatakse ka maapinnal; maasse vajub ta omaenese raskuse toimel, kui tema all olev pinnas välja kaevatakse. 
Kessoon võeti kasutusele 1841. aastal Prantsusmaal kivisöekaevanduse šahti läbindamisel.
Tehnikafilosoofia

Tehnikafilosoofia on inimese ja tehnika, tehnika ja kultuuri ning tehnika ja moraali seoste filosoofiline uurimine.
Tehnikafilosoofia kujunes välja 19. sajandil Saksamaal, kus oli tekkinud kaks tehnilis-filosoofilist maailmavaadet: tehniline optimism ehk tehnitsism ja tehniline pessimism ehk antitehnitsism. Tehniline optimism pidas inimühiskonna arenguks tehnikat väga oluliseks, seevastu tehniline pessimism nägi tehnikas ohtu kogu inimühiskonna kestmajäämisele.
Margus Ääremaa

Margus Ääremaa (sündinud 1. novembril 1956 Kiviõlis) on Eesti pedagoog, ettevõtja ja Põltsamaa omavalitsuspoliitik.
Margus Ääremaa õppis aastatel 1964–1975 Püssi Keskkoolis ja 1980–1984 Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuriteaduskonnas. Töötas 1980–1996 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis kehalise kasvatuse ja tööõpetuse õpetajana.
1996. aastast on ta trükiettevõtte OÜ Vali Press müügidirektor. Aastal 2007 kuulus talle ettevõttest 22,1%.
Margus Ääremaa on Põltsamaa linnavalitsuse liige. Kuulub 17. oktoobrist 2001 Isamaa ja Res Publica Liitu.
Arvesti

Arvesti on automaatmõõtur aine või energia hulga mõõtmiseks.
Nt kasutatud elektrit mõõdab elektriarvesti, gaasi gaasiarvesti, vett veearvesti jne.
Mait Vaik

Tunnustused

2015 Friedebert Tuglase novelliauhind –  "Puhtus" kogumikust "Tööpäeva lõpp", 2014
2016 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia –  "Meeleparanduseta", 2016
Sigfrid Aronus Forsius

Sigfrid Aronus Forsius (ka Sigfridus Aronius Forsius või Siegfried Aronus Forsius; umbes 1550 – 1624 Tammisaari) oli Helsingist pärit soome vaimulik,  astronoom, astroloog ja kirjamees.
Ta oli 5. märtsist 1591 Tallinna toomkooli õpetaja ja toomkiriku rootsi koguduse pastor, ning määrati riiginõukogu otsusega 5. septembril 1595 Narva koolmeistriks. Ta oli ka Karl Horni perekonna koduõpetajaks. Eestimaal tegutsedes õppis ära eesti keele.
Oli Uppsala Ülikooli astronoomiaprofessor, avaldas muuhulgas 1608 Rootsi esimese aastaraamatu (1623. aastaks oli ilmunud 23 almanahhi) ja 1613 (ilmus 1643) esimese Soomet käsitleva geoloogiaõpiku "Minerographia".
Aastal 1611 avaldas ta esimese joonistatud värvisüsteemi põhivärvustega punane, kollane, roheline ja sinine; visand kujutas kera.  
Tema järgi on nime saanud asteroidide vöö asteroid 3223 Forsius, mille avastas 1942. aastal Soome astronoom Yrjö Väisälä.
Kidekša Borissi ja Glebi kirik

Arhitektuur

Kirik on tüübilt nelja piilariga kolmelööviline ja kolme apsiidiga ristkuppelkirik ühe keskse kupliga. Hoone on ehitatud lubimördiga seotud lubjakivikvaadritest. Borissi ja Glebi kirik on üks vanemaid selles piirkonnas ja üks vähestest Juri Dolgoruki rajatud kirikutest, mis on tänapäevani säilinud. Välisseinad on liigendatud liseenidega ja kaarfriisidega (samad motiivid kaunistasid ka tambuuri), sissekäikudel on lihtsad astmikportaalid. Interjööris on säilinud osasid 12. sajandi freskodest. Ehituskividelt võib leida ehitusajast pärit müürseppade meistrimärke ja seintele kraabitud grafitit.
Kiriku välimus pole säilinud oma algsel kujul. 1660. aastatel varisesid kiriku võlvid ning idaseina ja apsiidide ülaosa, algne tambuur ja kuppel. Praegune katus ja kuppel pärinevad 17. sajandist, samuti müüriti 17. sajandil kinni lõunaportaal ning suurem osa algseid aknaid, ning uued aknad raiuti seinte keskossa, mistõttu hävis osa ehitusaegset dekoori. Samast sajandist pärineb kiriku lähedale ehitatud telkkatusega kellatorn. 19. sajandil ehitati lääneseina külge madal eeskoda.
Kirik koos hilisematel sajanditel juurde ehitatud hoonetega on vermitud kolmerublasele hõbedast mälestusmündile, mis anti välja 2002. aastal Peterburis.
Ristõielised

Esindajaid

Ristõieliste sugukonda kuulub arvukalt inimese viljeldavaid kultuurtaimi, näiteks kapsas, raps ja rõigas.
Keith Lowe

Keith Lowe (sündinud 1970 Londonis) on Suurbritannia kirjanik ja ajaloolane, teose "Metsik manner" autor.
Ta töötas 12 aastat kirjastuses Orion Publishing Group ajalootoimetajana. Alates 2010. aastast on ta vabakutseline kirjanik. Tema ajalooteemalised raamatud (esimene ilmus 2007. aastal) Teise maailmasõja ja selle tagajärgede kohta on leidnud meedias laia vastukaja. Tema raamatuid on tõlgitud saksa, rootsi, jaapani, serbia, prantsuse, itaalia, hispaania, poola, kreeka, portugali, eesti, norra, vene, sloveeni ja tšehhi keelde.
Ta on üles kasvanud Hampsteadis Londonis ning õppinud Manchesteri ülikoolis inglise kirjandust.
Kiusamine

Kiusamine on väärkohtlemise (agressiivse ja negatiivse käitumise) vorm, mis seisneb oma tegevuse või käitumisega kellelegi sihilikult ebameeldivuste (füüsilise valu või ebamugavuse, vaimse alaväärsustunde, hirmu jne) tekitamises.
Sarnaste tunnustega käitumist mitmete teiste loomade vahel võidakse nimetada vihkamiseks (inglise keeles mobbing).  
Kiusamine on nüüdisajal mitmete teadusharude teadlaste uurimisaines ja kuigi teadusprobleemi on pikalt uuritud ei ole uurijad teaduslikult päris kindlat definitsiooni kiusamisele välja kujundanud.

Kiusamiskäitumine

Kiusamine võib olla sõnaline (narrimine, norimine, pilkamine, mõnitamine, ähvardamine jne), füüsiline (tõukamine, togimine, näpistamine, löömine jne) või psüühiline (üleolev käitumine, ignoreerimine, kõrvalejätmine, millegi tegema sundimine vms). 
Kiusamine võib hõlmata korduvaid tegusid aja jooksul, mille eesmärk on luua või jõustada ühe isiku (või grupi) võimu teise isiku (või grupi) üle. Kiusamise eesmärgiks võib olla ka soov saada kas ohvri või kellegi teise tähelepanu. 
Kiusamise põhjuseks või ajendiks võivad olla kadedus, viha, madal enesehinnang, võimu kuritarvitamine, vale arusaam üldkäibivatest käitumisnormidest, asotsiaalsus jne.
Kiusamine võib toimuda kõigis situatsioonides, kus inimesed üksteisega lävivad: töökohas, koolis (koolikiusamine), kodus, tänaval, perekonnas ka veebis (veebikiusamine ja -vägivald) jne.
Kiusamine liigitatakse ebaeetilise käitumise hulka. Vajadusel eristatakse kooli-, küber- ja töökiusamist jne.
Kurisoo karstiala (Hiiumaa)

Kurisoo karstiala (ka: Kurisoo (neelu)auk) on karstiala Hiiu maakonnas Emmaste-Kurisu külas.
Fernando Couto

Fernando Manuel Couto (sündinud 2. augustil 1969 Espinhos) on Portugali jalgpallikoondise endine kaitsja.
Portugali rahvuskoondises mängis Couto 110 korda ja lõi kaheksa väravat. Debüüt koondises toimus 19. detsembril 1990, kui mängiti USA-ga ja võideti 1:0. Esimese värava koondise kasuks lõi Couto 24. veebruaril 1993, mil mängiti Itaaliaga ja kaotati 1:3.
Eric Olson

Eric T. Olson on ameerika filosoof, kes tegeleb metafüüsika ja vaimufilosoofiaga. Isikuidentsuse küsimuses pooldab ta animalismi. 
Olson sai bakalauresekraadi Reed College'ist ja doktorikraadi Syracuse'i Ülikoolist. 
Ta on olnud Cambridge'i Ülikooli Churchill College'i lektor. Alates 2003. aastast on ta Sheffieldi Ülikooli filosoofiaprofessor.
Elumus

Elulemus vs. elumus

Varem kasutatud terminit "elulemus" pole "Eesti õigekeelsussõnaraamatusse" kantud, küll aga on ÕS 2013-s märksõna "elumus" ja vastav tegusõna "eluma". "Meditsiinisõnastikus" suunatakse kasutaja märksõnalt "elulemustabel" ümber märksõna "elutabel" juurde.
Makedoonia dünastia

Makedoonia dünastia oli Bütsantsi keisrite dünastia, mis valitses Bütsantsis perioodil 867–1056.
Dünastia sai oma nime Basileios I järgi, kelle hüüdnimeks oli Makedoonlane. Dünastia rajaja ja mitmed järgnevad keisrid olid Armeenia juurtega.
Krasnodari krai

Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas krais 5 226 647 inimest, kellest 4 522 962 (88,3%) olid venelased, 281 680 (5,5%) armeenlased, 83 746 (1,6%) ukrainlased, 22 595 (0,4%) kreeklased, 16 890 (0,3%) valgevenelased ja 24 840 (0,5%) tatarlased. Krasnodari krais elas 2002. aastal ka 1138 eestlast.
Linnades elas 2002. aastal 53,5% elanikest. Krais on 26 linna, suuremad linnad on Krasnodar, Sotši, Novorossiisk, Armavir, Jeisk, Kropotkin, Slavjansk-na-Kubani, Tihhoretsk ja Tuapse.
Conny Vandenbos

Conny Vandenbos (16. jaanuar 1937 Haag – 7. aprill 2002 Amsterdam) oli Hollandi laulja.
Ta esindas Hollandit 1964. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "'t Is genoeg" ning saavutas viie punktiga 11. koha.
Saksa Ida-Aafrika

Saksa Ida-Aafrika (saksa keeles Deutsch-Ostafrika) oli Saksa Keisririigi koloonia Ida-Aafrikas, mis hõlmas Burundi, Rwanda ja Tanganyika (tänapäeva Tansaania mandriosa). Selle pindala oli 994 996 km², ligikaudu kolm korda suurem kui praegusel Saksamaal.
Koloonia sai alguse 1880. aastatel ning lõppes Saksamaa lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas. Pärast seda jagati Saksa alad Suurbritannia ja Belgia vahel, hiljem aga valitseti seda Rahvasteliidu mandaadi alusel.
Alpinaarium

Alpinaarium (ka alpiaed, kiviktaimla) on aed, aiaosa või peenar, kus kasvatatakse oma kasvukoha suhtes vähenõudlikke taimi (alpitaimed). Välisilmelt meenutab alpinaarium alpiniitu.

Eesti alpinaariumid

Eesti ala esimesed alpinaariumid tehti mõisaparkidesse. Pärast II maailmasõda hakati neid rajama ka koduaedadesse. Eesti tähelepanuväärsed alpinaariumid on nt Tartu Botaanikaaias ja Tallinna Loomaaias.
Cato Instituut

Cato Instituut (Cato Institute) on avaliku halduse uuringutega tegelev instituut Ameerika Ühendriikides Washingtonis. Instituudi asutas 1977. aastal Edward Crane. Instituudi nimi viitab "Cato kirjadele".
Cato Instituut avaldab sageli arvamust USA sise- ja välispoliitika kohta. Ametlikult ei soovi instituut, et teda seostataks kindla maailmavaatega, kuid tema seisukohad on libertaarsed. Sellest lähtudes on ta kritiseerinud kõiki ametis olevaid USA presidente. Cato Instituut pooldab küll võimalikult suuri üksikisiku vabadusi, kuid on vastu USA sõjaväe tegutsemisele välismaal, sest see muudab USA vähemalt moraalselt vastutavaks olukorra eest teistes riikides. Instituut on vastu globaalset soojenemist takistavatele lepingutele, pidades neid kasututeks ja liiga kalliteks.
Alates 2002. aastast annab Cato Instituut välja Milton Friedmani auhinda vabaduse edendamise eest. 2015. aasta seisuga on kõik selle laureaadid olnud eri riikidest ja mitte ükski Põhja-Ameerikast.
Lesioon

Lesioon (ladina keeles laesio) ehk vigastus ehk kahjustus ehk häire ehk kõrvalekalle on elundi ehituse või talitluse haiguslikuks peetav muutus.
Lesioone võib esineda peaaegu kõikides anatoomilistes struktuurides, vastavalt sellele nimetatakse neid maksa lesioonideks, tüümuse lesioonideks, kopsu lesioonideks, emakakaela lesioonideks jne.
Vahel nimetatakse lesiooni ka koldeks.
Lesioon võib olla kas väliste tegurite toimel tekkinud või sisekeskkonda pääsedes (operatsioon), seda kuvades (röntgenipilt) või uurides (biopsia) ilmsiks tulnud muutus.
Eri meditsiinierialade spetsialistide jaoks on mõistel erinevad kirjeldused (dermatoloogias võidakse lesioonidena käsitleda nahal esinevaid lööbeid jm).
Meditsiinitöötajate jaoks võivad lesioonid olla haiguslike seisundite tunnusteks, mille alusel saab esmaabi osutada ja/või diagnoosi kodeerida.
Bourboni maakond

Ajalugu

Bourboni maakond moodustati 17. oktoobril 1785. aastal Fayette'i maakonna osast. Maakond sai nime Prantsusmaa Bourbonide dünastia järgi.
Carl Peter Christopher von Reyher

Carl Peter Christopher von Reyher (23. oktoober 1846 Riia – 30. detsember 1890 Peterburi) oli Eestis tegutsenud saksa arstiteadlane.
Kohtuametniku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1865–1870, tudeeris ka Pariisi ja Viini Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis kirurgia eradotsendina 1872–1874 ja professorina 1874–1877.
Kuhmoineni vald

Külad

Harjunsalmi, Harmoinen, Kaukola (kirikuküla), Kissakulma, Kylämä, Patavesi, Pihlajakoski, Poikkijärvi, Puukkoinen, Päijälä, Ruolahti ja Sappee.
Visesio Moeliku

Visesio Moeliku (sündinud 1922) oli Sigave (üks kolmest Wallise ja Futuna ametlikust hõimupiirkonnast) kuningas 10. märtsist 2004 kuni augustini 2009.
Mustamäe II mikrorajoon

Mustamäe II mikrorajoon on Mustamäe asumi allasum Tallinnas Mustamäe linnaosas. Asum piirneb Ehitajate, Akadeemia, Eduard Vilde, Kadaka ja A. H. Tammsaare teega.
Mustamäe II mikrorajooniga külgnevad Mustamäe asumi I ja IV mikrorajoon ning Kadaka asumi Akadeemia ja Kadaka II kvartal. Allasumi-keskus Mustamäe Kultuurikeskus Kaja paikneb E. Vilde tee ääres. 
Asumisiseseid kergliiklusteid (peateed) on 1,4 kilomeetrit.
Mikrorajooni idaossa jääb 19,3 hektarile Kadaka parkmets, kus peamiselt kasvavad okaspuud (mänd).

Ühistranspordiühendus

Mustamäe II mikrorajooni sõidavad liinibussid: 9, 20, 20A, 24, 36 (Eduard Vilde tee); 10, 12, 13, 26, 26A, 27, 28, 33, 61 (Tammsaare tee); 10, 26, 26A, 28 (Ehitajate tee); 9, 11, 20, 20A, 23, 36 (Akadeemia tee); 13 (Kadaka tee).
Trollibussid: 1, 2 Trollibuss nr 2 lõpetas töö 2011 talvel, 5 (Eduard Vilde tee). 
Allasumisse jäävad mööda Eduard Vilde teed liikudes peatused Akadeemia tee ja Kaja. Ehitajate tee äärde jääb E.Vilde tee ja Kadaka teele Kadaka.

Ettevõtlus ja endised asutused

Sellesse mikrorajooni Eduard Vilde tee äärde rajati Mustamäe esimene mitmeotstarbeline ühiskondlik kaubanduskeskus. Madalas kandilise U-kujulise asetusega hoonetes paiknesid toidukauplus Tuluke, teenindusettevõtted (nt teeninduskombinaadi Kiir keemiline puhastus), restoran ja kohvik Schwerin ning Mustamäe Mängude Maja. Lähedusse jäi ka piirkonna ainuke kino Kaja.

Lasteaiad ja koolid

Piirkonda on rajatud kaks lasteaeda ja üks kool. Täna tegutsevad mikrorajoonis Lasteaed Männikäbi (endine Tallinna 118. Lastepäevakodu, avatud 1967) asukohaga Kadaka tee 115 ja Kadaka (Tallinna 119. Lasteaed, avatud 1967) Akadeemia tee 66.
Aastal 2007. lõpetas piirkonnas tegevuse vene õppekeelega Tallinna 63. Põhikool (Eduard Vilde tee 120). Samas hoones asus ka Tallinna Linna Oktoobri Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakond.
Aadressil Kadaka tee 153 asusid nõukogude ajal Lastekodu nr. 3 ja Eriinternaatkool nr. 2 (tänane Tallinna Lastekodu).
Krookustorik

Krookustorik ehk krookuspruunik (Hapalopilus croceus) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Siimeon (sambapühak)

Siimeon ehk Simeon (õigeusu kirikus vaga sambur Siimeon; umbes 388...390 Põhja-Süüria, Sisan (oletatavasti praegune Samandağı (Türgi)) 
– 2. september 459 Aleppo (praegu Ḩalab, Süüria) oli sambapühak.
Joplin

Joplin on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis Jasperi ja Newtoni maakonnas.
Linn asub osariigi edelaosas. Selle geograafilised koordinaadid on 37° 5′ N, 94° 31′ W.
Linn asutati 1873. aastal. Selle jõukus sai alguse tänu ümbruskonna plii ja tsingi leiukohtadele. Linna läbis ka Route 66.
Aastal 2010 elas Joplinis 50 150 inimest.
Mais 2011 tabas Joplinit tornaado, mis põhjustas suuri purustusi. Hukkus vähemalt 142 inimest.
Ilmar Pihlak

Elulugu

Ilmar Pihlak on Oskar Pihlaku ja Irma Truupõllu poeg ning Ülo Pihlaku vend.
Lõpetas 1954 Tallinna 2. Keskkooli, 1959 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) teedeinsenerina, 1967 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1969, Moskva), väitekiri "Исследование закономерностей использования индивидуального транспорта в городе". 1996 täiendas end Rootsis, 1999 Helsingi Ülikoolis jm. Oli 1959–1964 Riikliku Projekteerimise Instituudi (RPI) Kommunaalprojekt grupijuht ja projekti peainsener, 1967–1974 TPI vanemteadur, 1974–1989 TPI arhitektuuri kateedri assistent ja dotsent, 1990–1994 kateedri juhataja, 1994–1999 TTÜ ehitiste projekteerimise instituudi arhitektuuri kateedri aseprofessor ja juhataja, 1999– arhitektuuri õppetooli professor ja juhataja. 1991–1992 tegutses (6 kuud) Soome konsultatsioonifirmas VIATEK Tapiola Oy.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: liikluse planeerimine, sh autostumise taseme ja liiklusintensiivsuse prognoosimeetodid; elamuehituse struktuur. Osalenud Tallinna liiklusmudeli ja Eesti liiklusstandardite koostamises. Ajakirja Town Planning and Architecture (Vilnius) toimetuskolleegiumi liige. Eesti Arhitektide Liidu liige (1967, 1973–1987 juhatuse liige), Suure väina püsiühenduse töögrupi liige (1997–2000). Üle 60 teadustrükise, rohkesti aimeartikleid.