google/wiki40b huggingface dataset:
Bertil Ohlin

Bertil Gotthard Ohlin (23. aprill 1899 – 3. august 1979) oli Rootsi majandusteadlane ja poliitik.
1917 kaitses Ohlin Lundi ülikoolis bakalaureusekraadi, 1923 Harvardi ülikoolis magistrikraadi ja 1924 Stockholmi ülikoolis doktorikraadi. 1925 sai ta Kopenhaageni ülikoolis professoriks.
1929 väitles Ohlin John Maynard Keynesiga selle üle, missugused on Esimese maailmasõja järel Saksamaale määratud reparatsioonide tagajärjed. Keynes ennustas, et raske võlakoorem kutsub esile uue sõja, Ohlin seevastu arvas, et Saksamaa saab endale reparatsioonide maksmist lubada. Tulevik näitas, et õigus jäi Keynesile. See väitlus oli oluline ühepoolsete rahvusvaheliste maksete teooria loomisel.
Aastatel 1930–1965 oli ta Stockholmi majanduskooli majandusteaduse professor. Selle ametikoha võttis ta üle oma õpetajalt Eli Heckscherilt. Ohlin ja teised Stockholmi koolkonna majandusteadlased arendasid Knut Wickselli majandusanalüüsi ja lõid keinsismile vastanduva makroökonoomikateooria.
1944–1967 oli Bertil Ohlin Liberaalse Rahvapartei juht. Sel ajal olid liberaalid peamine opositsioonijõud sotsiaaldemokraatide vastas. 1944–1945 oli ta Rootsi kaubandusminister, kui Rootsis oli laiapõhjaline Per Albin Hanssoni valitsus.
Tema järgi sai nime rahvusvahelise vabakaubanduse Heckscheri-Ohlini mudel, mille ta lõi, arendades Eli Heckscheri varasemaid töid ja kasutades oma doktoritööd. See mudel oli läbimurdeline, sest näitas, kuidas suhteline eelis on seotud riigi kapitali ja tööjõu üldiste omadustega ning kuidas need omadused võivad aja jooksul muutuda. See mudel oli aluseks hilisemale tööle reaalpalga kaitse mõjude kohta ning see pakkus ennustuste ja analüüside võimalusi.
Ohlin kasutas seda mudelit, et välja töötada Heckscheri-Ohlini teoreem, mille järgi riigid spetsialiseeruvad nendele tööstusharudele, kus nad saavad kõige tõhusamalt kasutada enese käsutuses olevat ressursside komplekti. Kuigi see teoreem on tänapäeval suuresti ümber lükatud, jääb see siiski kasulikuks raamistikuks rahvusvahelise kaubanduse mõistmiseks.
Ohlin pälvis 1976 Nobeli majandusauhinna koos briti majandusteadlase James Meade'iga ("nende teedrajava panuse eest rahvusvahelise kaubanduse ja rahvusvahelise maksebilansi teooriasse").
1959. ja 1964. aastal oli Bertil Ohlin Põhjamaade Nõukogu president.
Tema tütar Anne Wibble oli 1991–1994 rahandusminister Carl Bildti valitsuses, esindades samuti liberaale (Bildt kuulus Mõõdukasse Koalitsiooniparteisse).
Antonio McDyess

Karjäär

Ülikoolikorvpalli mängis McDyess Alabama ülikoolis. Ta valiti 1995. aasta draft'ist teise valikuna Los Angeles Clippersi poolt ja vahetati enne hooaja algust Denver Nuggetsi meeskonda.
Esimese kuue aastaga NBAs viskas ta 17,8 punkti ja võttis 8,8 lauapalli. 2000. aastal võitis McDyess USA korvpallikoondisega olümpiamängudel kuldmedali.
2001–2002 hooaja alguses vigastas McDyess tõsiselt põlve. See vigastus lõpetas tema jaoks hooaja ja segas teda ka järgmistel aastatel.
2002. aastal vahetati McDyess Marcus Camby vastu New York Knicksi. Põlve paranedes, 2004. aastal, liitus ta Detroit Pistonsiga. Esimesel hooajal oma uues meeskonnas mängides viskas McDyess 9,6 punkti ja võttis 6,3 lauapalli. Pärast Chris Webberi lahkumist meeskonnast sai McDyess koha algviisikus.
2008. aasta 4. novembril vahetati McDyess koos Chauncey Billupsiga Allen Iversoni vastu. Billups liitus Denveriga, kuid McDyessile see pakkumine ei meeldinud ja ta keeldus Denverisse siirdumast. Kuu aega hiljem läks ta uuesti Detroiti klubisse.
Sahkapuu põllutöö- ja majapidamiskool

Sahkapuu põllutöö- ja majapidamiskool (ka Mari Raamoti (kodumajandus)kool) oli 1911–1919 Tartu lähedal Raadi vallas Sahkapuu talus tegutsenud kool.
Kooli asutas 1. novembril 1911 Mari Raamot koos abikaasa Jaan Raamotiga. Kool oli mõeldud eesti tütarlastele ja õppeaeg kestis kaks aastat.
Kooli tegevus lõppes 1919. aasta juunikuus, kui põlengus hävis koolimaja.
Ted Ligety

Isiklikku

Ted Ligety on 179 cm pikk ja kaalub 81 kg.
Tiit Maran

Tiit Maran (sündinud 9. oktoobril 1959) on eesti zooloog.
Ta lõpetas aastal 1983 Tartu Riikliku Ülikooli. Bioloogiadoktor (2007), uurinud euroopa naaritsa bioloogiat.
Alates 1993. aastast töötas ta Tallinna Loomaaia teadussekretäri ja 2007. aastast ka teadusliku liigikaitse labori juhatajana. 
24. oktoobril 2016 sai temast Tallinna Loomaaia direktor.

Isiklikku

Tema isa on Rein Maran. Tema vennad on Uko Maran (filosoofiadoktor teoreetilise ja arvutikeemia alal), Timo Maran (biosemiootika doktor ja luuletaja) ja Arbo Maran ning õde Kärt Maran (tootedisainer ja ehtekunstnik).
Tema abikaasa oli tõlkija Marina Maran, üks poegadest on teadusajakirjanik Kaur Maran, teine Eesti enim auhindu pälvinud filmirežissöör Sander Maran.
Lajassaarõ järv

Lajassaarõ järv (ka Lajasaare järv, Laiasaare järv) on järv Valga vallas Valgamaal. Järv kuulub Koiva vesikonda, selle pindala on 2,3 ha. Lajassaarõ järve suurim sügavus on 5,9 m, pikkus 360 m, laius 80 m ning kaldajoone pikkus 840 m.
Järv asub Karula rahvuspargis.
Pētõr Kīnkamäg

Pētõr Kīnkamäg (lätipäraselt Pēteris Kīnkamegs või Pēteris Kāpbergs; 25. märts 1902 Pizā – 17. veebruar 1972 Pizā) oli liivi luuletaja.
Ta ei olnud eriti käinud koolis ning oli elukutselt kalur. 
Tema peamine mõjutaja oli tema isa Uļi. Tema luuletusi avaldati ajalehes Līvli. Teda on avaldatud ka Eesti NSV-s vähese levikuga erialases ajakirjas Kodumurre.

Ekslikud käsitlused tema surmast

Tõenäoliselt Nõukogude propagandast on pärit käsitlus, nagu oleks ta Teise maailmasõja käigus Saksa okupatsiooni ajal lastud maha Nõukogude partisanide abistamise eest. Seda kohtab ka tänapäevastes vene käsitlustes, kuid see on täiesti vale, sest Pētõr Kīnkamäg elas suure osa oma elust kodukülas Pizās, töötas seal kalurina, suri seal ning on ka maetud kohalikule Pizā küla kalmistule.

Isiklikku

Tema isa oli luuletaja ja liivi rahvuslane Uļi Kīnkamäg.
Schaumburgi dünastia

Ajalugu

Schaumburgid said nime Schauenburgi lossi järgi Rintelni lähedal Weseri ääres, kus omanikud hakkasid end Schauenburgi isandateks (1295. aastast krahvideks) kutsuma. Adolf I sai arvatavasti esimeseks Schauenburg isandaks 1106. aastal.
1110. aastal määras Saksimaa hertsog Lothar Schauenburgi isanda Adolf I valitsema Holsteini ja Stormarni, sealhulgas Hamburgi, läänina.
Taani okupeeris Holsteini pärast Stellau lahingut (1201), kuid Schauenburgi krahv ja tema liitlased vallutasid selle tagasi Bornhövedi lahingus (1227).
Pärast krahv Otto V surma lastetuna 1640. aastal Schaumburgi dünastia hääbus. Holstein-Pinnebergi krahvkond ühendati Holsteini hertsogkonnaga. Schaumburgi krahvkond jaotati Schaumburgi pärijate vahel kolme ossa, üks liidendati Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna Lüneburgi vürstkonnaga, teisest sai Schaumburg-Lippe krahvkond ja kolmas jätkas nime all Schaumburgi krahvkond, mida valitseti personaalunioonis Hessen-Kasseliga.
Caroline'i maakond

Ajalugu

Caroline'i maakond moodustati 1728. aastal Essexi, King and Queeni ja King Williami maakonna osadest. Maakond sai nime Suurbritannia kuningas George II abikaasa Caroline'i järgi.
Karavan

Karavan otseses tähenduses

Karavani pealikuks on tavaliselt karavanisaatja, kes on varustatud relvastatud kaitsega. 
Populaarses esituses karavan on Lähis-Ida või Kesk-Aasia range kõrbelise või stepimaastiku tarvik, kus karavaniteed olid peamisteks kommunikatsiooniteedeks. 
Kõige kuulsamaks karavanimarsruudiks muinasajal ning keskajal oli Siiditee, mis ühendas Hiina Kesk- ning Ees-Aasia riikidega ning mis oli teatud alates 2. sajandist eKr. 
Karavanid, mida peeti endisaegseks tarvikuks, sündisid 1980. aastatel, afgaanisõja ajal, kui nad olid laialt kasutatud afgaani mässulistega (terroristidega) relva ning laskemoona vedamisel üle Pakistani piiri afgaani territooriumi sügavikku. Nii oli saavutatud suur salajasus murdmaastikul, mis oli autotranspordi jaoks ligipääsematu. 
Koormaloomade ja (paki)kandjate karavane kasutatakse siiamaani narkootikumide salakaubaveoks (sealhulgas ka "Kuldkolmnurgast" 
Kagu-Aasias.

Karavan veetranspordis

Veesõidukite karavan on transpordilaevade, mis veavad veoseid eriti kaugele, ühendus või üksteise järel liikuvate või seisvate laevade grupp. 
Erinevalt konvoist ei pea veesõidukite karavan ilmtingimata hõlmama sõjalaevu. Näiteks saatis Veneetsia kaubandusriik itta laevakaravane, mis koosnesid galeeridest (vene keeles "галея") – relvastatud kaubalaevadest. 
Just karavanide abil, mis käivad jäälõhkuja järel, on saadetud Kirdeväila laevad.
Jõekaravan on mitu mitteliikurlaeva, näiteks ühe puksiiri abil veetavad praamid või parved. 
Selliste karavanide alatised osalejad peavad traditsiooniliselt karavanijuhipäevi, mis toimuvad 24. septembril, koos kauglaskurite 
ning eskordilaevade ekipaažiga.

Muud tähendused tänapäeva kultuuris

Euroopas, aga viimasel ajal ka Venemaal, nimetatakse karavaniks iseliikuvaid või külgehaagitavaid haagissuvilaid.
Paavo Piik

Paavo Piik (sündinud 28. detsembril 1983) on eesti luuletaja, näitekirjanik ja dramaturg.

Haridustee

Ta on lõpetanud Oxfordi Ülikooli filosoofia, politoloogia ja majanduse erialal (2006) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakooli 2012. aastal XXV lennus dramaturgi eriala.

Looming

Avaldanud luulekogud "Kummuli linnad" (2006), "Lakoonia" (2008) ja "Kokkuplahvatus" (2009) ning kirjutanud näidendi "Panso" (Merle Karusoo lavastus, 2010). Tema kirjutatud näidend "Keti lõpp" saavutas Eesti Teatri Agentuuri 2011. aasta näidendivõistlusel kolmanda koha.

Töö

Aastatel 2012–2017 töötas ta Tallinna Linnateateris dramaturg-lavastajana.

Isiklikku

Paavo Piik on mitmekordne Eesti meister squash'is. Mängib jalgpalli FC Reaalis.
Lycognathophis

Levila

Neid võib kohata Seišellidel.
Miombopuu

Miombopuu (Brachystegia) on liblikõieliste sugukonda kuuluv puude perekond.
Miombopuud on pärismaised Aafrikas. Nad on väga levinud Kesk- ja Lõuna-Aafrika miombopuistutes.
Paul Eduard Hörschelmann

Paul Eduard Hörschelmann (5. november 1781 Tallinn – 3. november 1833 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1803–1805 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 13. augustil 1805 õpetajaks.
Oli aastatel 1805–1822 (kutsuti 1. mail 1805) Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja, sai 27. veebruaril 1817 Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Oli aastatel 1822–1833 Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja. Samal ajal oli ta ka Tallinna toomorbudekodu juhataja ja alates 12. jaanuarist 1823 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor ja aastast 1832 samas nõunikuks. Suri aastal 1833 samal päeval abikaasaga, nad maeti koos. Hörschelmannile kirjutas nekroloogi Kadrina Katariina koguduse õpetaja Arnold Friedrich Johann Knüpffer.
Ta oli alates 28. novembrist 1828 Venemaa uue evangeelse luterliku kirikuseaduse teksti toimetaja. samuti oli ta Tallinna abipiibliseltsi üks asutajaid. Ta kirjutas leinajutluse Käina Martini koguduse õpetajale, praost Jakob Pontus Hallerile ja kindral Benckendorffile.

Isiklikku

Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja.
Kallemäe külanõukogu

Kallemäe külanõukogu oli külanõukogu Orissaare rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Valjala külanõukoguga.
William Herschel

Tunnustused

Friedrich Wilhelm Herschel valiti 1785. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Saarepeedi vald

Ajalugu

Arheoloogiamälestisena on tuntud Saarepeedil asuv Naanu linnamägi, mida kasutati 12.-13. sajandil. Rahvasuus teatakse seda Tantsimäe nime all. Dokumentides mainiti esmakordselt OIAWA nime all 1583. aastal.
Vald kui haldusüksus tekkis 19. sajandi lõpul Välgita ja Karula valla ühinedes. Vald sai oma nime Saare-Peedi talu järgi, mille maadele ehitati 1902. aastal vallamaja. 
1939. aasta haldusreformis liideti see Viljandi vallaga. 
1945. aastal loodi Saarepeedi külanõukogu. 
Saarepeedi vald sai vallaõigused 19. detsembril 1991. aastal. Vallas oli 12 küla: Aindu, Auksi, Karula, Kokaviidika, Moori, Peetrimõisa, Saarepeedi, Taari, Tobraselja, Tõnissaare, Võistre ja Välgita. 
2013. aastal moodustati Viljandi vald, millega liitus ka Saarepeedi vald.

Asustus

Tänu maakonnakeskuse Viljandi lähedusele on kerkinud mitmeid uuselamurajoone.

Loodus

Saarepeedis on vaheldusrikas loodus, tuntuim loodusobjekt on Varesemäed. Vallas asuvad ka Auksi järv, Karula järv, Valuoja, Uueveski oja ja Võistre järv.

Kultuur ja sport

Vallas ilmub ajaleht Saarepeedi Sõnumid. Saarepeedil toimub iga-aastane valla külade päev ning korraldatakse võrkpalliturniire.
1835. aastal rajati Peedi Vennaste Koguduse palvemajas kool, kus koolmeistrina töötasid Ado Peet (1835-1845) ja Jüri Peet (1845-1849). Tänapäeval töötab Saarepeedi kunagises vallamajas kool-lasteaed, milles on 9-klassiline põhikool ja 2 rühmaga lasteaed.
Samuti tegutseb vallas kaks raamatukogu, kus paiknevad ka avalikud internetipunktid. Karula raamatukogu asub Karula külas Karula kaupluselamus, Saarepeedi raamatukogu aga Saarepeedi rahvamajas, kus on ka vallavalitsuse ja noortetoa ruumid.

Majandus

Ettevõtted tegelevad peamiselt põllumajanduse ja puidutööstusega. AS Oskar LT valmistab lihatooteid, AS Rootsi Mööbel puitdetaile, OÜ Tammepakk laastukatuseid. Karula teeristis müüb Toyota autosid ASi Valoor Viljandi esindus.
Saarepeedi vallas on kaks toidupoodi: rahvamajas tegutseb Minimarket ja Aindu külas OÜ Kullis kauplus. Kolmapäeviti külastab valda kauplusauto, samuti on Aindu külas avatud OÜ Jalari teemaja.
Abilinnapea

Abilinnapea on Eestis linnavalitsuse liige, kelle esitab linnapea ning kinnitab linnavolikogu. Tavaliselt lepitakse abilinnapeade kohtade arv ja abilinnapeade isikud kokku omavalitsuse valimiste järel koalitsioonipartnerite vahelistel läbirääkimistel, abilinnapea koht on poliitiline.
2013. aasta oktoobris oli Tallinnas kuus abilinnapead, Tartus neli.
Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks

Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks toimusid aastail 1932–1933 1920. aasta Eesti vabariigi põhiseaduse muutmise eesmärgil.

Eellugu

1923. aastal peetud rahvahääletusel usuõpetuse üle (Rahvahääletus avalike algkoolide seaduse muutmiseks) ilmnes, et rahva kui formaalselt riigivõimu kõrgem teostaja (§ 27) ei jaga Riigikogu seisukohta ja I Riigikogu pidi seetõttu laiali minema. Seetõttu järgneva üheksa aasta jooksul enam rahvahääletusi ei korraldatud. 1926. aastal üritasid sotsialistid tühistada võõrandatud mõisate eest tasu määramist rahvahääletuse korras ja 1932. aastal üritasid vapsid maaomavalitsuste kaotamist rahvahääletuse korras. Mõlemal juhul oli tõenäoline, et rahvas ei jaga Riigikogu seisukohta ja Riigikogu keeldus küsimuse rahvahääletamisele panemisest. Erakonnad ei usaldanud oma valijaskonda. Mõlemal juhul oli vaieldamatu, et Riigikogu talitusviis ei olnud kooskõlas Põhiseadusega, märgib Artur Mägi.
29. septembril 1926 esitas Põllumeestekogude rühm Riigikogule esimese korrapärase põhiseaduse muutmise kava.
Leetse suured rahnud

Leetse suured rahnud (ka: Leetse rändrahnud, Leetse mõisa rahnudekogum) on 6 rabakivist rändrahnu Harju maakonnas Paldiski linnas. 
Kivide seas on Leetse I rahn, Leetse II rahn, Leetse III rahn, Leetse Lodukivi.
Troopiline aasta

Troopiline aasta ehk päikeseaasta on aeg, mille jooksul Maa teeb ühe tiiru ümber Päikese.
D-kvark

D-kvark (ehk down-kvark) on esimese põlvkonna kvark, millel puudub lõhn ning mille isospinn on –1/2. Üldse eksisteerib kuus erinevat kvarki (u-, d-, s-, c-, b- ja t-kvark).
D-kvark on fermion (tema spinn on 1/2) ning tema elektrilaeng on –1/3e. Ta on u-kvargist (mis on kõige kergem kvark) raskuselt järgmine. Tema seisumass ei ole täpselt määratud, kuid eeldatavalt jääb 4 ja 8 MeV/c² vahele.
D-kvark (koos u-kvargiga) on nukleonide (prootoni ja neutroni) põhiline koostisosa. Prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist. Neutron koosneb kahest d-kvargist ja ühest u-kvargist. Ka teiste hadronite koostises on u-kvarke.
Hypoptophis

Levila

Nad elavad valdavalt Kongos ja Sambias.
Helga Aadamsoo

Helga Aadamsoo (sündinud 6. oktoobril 1964) on eesti jurist.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1999. aastal.
Alates 2. aprillist 2007 on ta riigiprokurör.
Carl Carlsson Gyllenhielm

Vabahärra Carl Carlsson Gyllenhielm (4. märts 1574 Nyköping – 17. märts 1650 Karlberg) oli Rootsi väejuht ja riigitegelane. Ta oli Karl IX vallaspoeg. Bergkvara vabahärra, Sundbyholmi, Karlbergi ja Kasby härra.
Carl Carlsson Gyllenhielm sündis Södermanlandi hertsogi Karli ja Östergötlandist pärit preestritütre Karin Nilsdotteri pojana.
Ta aadeldati 8. juulil 1592 Gyllenhielmi nime all. Oli 1594 aastast sõjateenistuses Prantsusmaal, kus pälvis kuningas Henri IV tähelepanu. Sealt tagasi tulles osales oma isa ja Zygmunt III vahelises Rootsi sisesõjas. Aitas 1597 isal sõdida Soomes kuningas Zygmunt III pooldavate aadlike vastu ja osales edukalt Turu linnuse piiramisel ja vallutamisel. Seejärel sai temast laevastiku admiral ja määrati ka Stockholmi asehalduriks, kuid ei saanud Zygmunt III toetajate poolehoidu.
Gyllenhielm paistis silma Poola-Rootsi sõjas. 1601. aastal vallutas Liivimaal Viljandi, Tartu, Koknese ja vangistas Võnnu vojevoodkonna vojevoodi Maciej Dembiński (Mathias Dembinsky), kuid samal aastal piirasid poolakad Valmierat, ning linnust kaitsnud Gyllenhielm ja tema sugulane Jakob De la Gardie langesid vangi.Gyllenhielm jäi vangistusse 12 aastaks.
1615. aastal sai ta Bergkvara vabahärraks Smålandis.  1616. aastal ülendati feldmarssaliks. 1617. aastal nimetati ta riiginõunikuks ja määrati Ingeri ja Käkisalmi lääni, ning Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje ja Oudova kindluste kindralasehalduriks. 1619. aastal sai ta riigiadmiraliks ja juhtis 1621 Gustav II Adolfi laevastikku Poola-Rootsi sõja Riia vallutamisel.
Pärast Gustav II Adolfi surma 1632 oli ta alaealise kuninganna Kristiina eestkostja.
Ta on maetud Strängnäsi toomkirikusse.
Carl Carlsson Gyllenhielm oli 1615. aastast abielus Kristina Ribbingiga, kes oli Rootsi ülemvarahaoidja Seved Svensson Ribbingi ja Anna Gyllenstierna tütar. Abielu oli lastetu.
Kultus (kohvik)

Kultus on kohvik Tallinnas Vabaduse väljakul.
Kohvik alustas tegevust 2. veebruaril 1937 nime all Kultas. Kohvik nimetati asutaja Nikolai Kultase järgi. Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks tähelepanuväärsemaid kohvikuid. Näiteks pakuti seal 70 sorti torte, kohviliike oli 12. Kohvikus ei müüdud alkoholi. 
1950ndatel nimetati kohvik ümber Moskvaks.
2009 nimetati kohvik ümber Kultuseks.
Kamakura Suur Buda

Kamakura Suur Buda (jaapani keeles 大仏 Daibutsu) on buda Amitābha pronksskulptuur, mis asub Kamakura linnas Jaapanis Kōtoku-in templis.
Pronksist Suur Buda valmis tõenäoliselt 1252. aastal. Enne seda asus samas kohas 1243. aastal valminud puust Buda kuju, mis purunes koos templiga tormis 1248. aastal. Skulptuur on seest tühi ja on valatud 30 etapis.
Algselt oli kuju ümber templihoone, kuid hoolimata korduvast ülesehitamisest on see hävinud tormides, maavärinates ja tsunamides. Viimane selline ehitis pühiti minema 20. septembril 1498 järjekordse tsunami poolt.
Skulptuur on 13,35 meetrit kõrge ja kaalub umbes 121 tonni. Skulptuuri on võimalik väikse tasu eest (20 jeeni) igaühel ka seestpoolt uudistamas käia.
Kantō suur maavärin lammutas aluse, millel kuju paikneb, ning see taastati aastal 1925. Hiljem (1960–1961) on kuju kaela seestpoolt tugevdatud ERP-plastiga, et kuju peaks vastu uutele maavärinatele. Samuti paigaldati tema alla roostevabast terasest alusplaat, mis lubab järsu tõuke korral kujul paigalt liikuda, vähendamaks saadavat raputust.
Lumesild

Lumesild on lumest moodustunud sild liustikulõhe või oja kohal.
Lumesild areneb välja lumekarniisist, mis aja jooksul edasi suurenedes võib ulatuda lõheava teise servani, moodustades loodusliku silla.

Ohtlikkus

Lumesild võib aja jooksul täielikult katta lõhe ava ja kujutab endast seetõttu ohtu, sest loob illusiooni katkematust lumeväljast, varjates samal ajal lumekihi paksust, mis võib osutuda väga õhukeseks.
Kuna lumesild on lõheserva lähedal palju paksem kui keskosas, siis lumesilla ületamisel toimub silla varisemine reeglina servast eemal ja keskpaigale lähemal.
Lumesilla varisemise tõttu hukkusid 2015. aastal kolm Eesti alpinisti Tocllaraju mäel Andides.
Välistatud kolmanda reegel

Välistatud kolmanda reegel (ka tertium non datur) on reegel loogikas, mille kohaselt tõene on kas propositsioon või tema eitus, kolmandat võimalust pole.
Välistatud kolmanda reegli kehtivust eeldab klassikaline loogika. Seevastu intuitsionistlik loogika selle kehtivust vajalikuks ei pea.
Prangli leht

Ajalugu

Esimene leht ilmus 31. oktoobril 1997. Lehenumbreid oli 2013. aasta 1. jaanuari seisuga ilmunud 37.
2002. aasta sügisel lehe väljaandmine katkes. Väljaanne ilmus edasi 2009. aasta juunist, kui peatoimetajaks sai Matti Aivar Lind.
2M-3

2M-3 (vene k: 25-мм спаренное универсальное орудие 2М-3) on Nõukogude Liidus valmistatud universaalne sõjalaeva kaheraudne automaatkahur. On moraalselt vananenud, kuid seni veel vähesel määral kasutusel.

Kirjeldus

Kahur on mõeldud nii pinna- kui ka õhusihtmärkide vastu ja pigem enesekaitse eesmärgilisena väiksematele sõjalaevadele ja vajadusel ka tsiviillaevadele. On üldiselt lihtsa ehitusega. Pöörlev torn paikneb silindrikujulisel alusel, mida on lihtne tekile või muule pinnale paigaldada. Jõesõjalaevadele on valmistatud pisut sissepoole kallutatud kujuga torniseina ülaservaga versiooni. Kahurid (automaadid) paiknevad pralleelselt teineteise kohal. Padrunlaskemoona etteandmine toimub lindist. Sihtimisel on võimalik nii elektriline- kui ka käsijuhtimine. Elektrilisel juhtimisel liigub kahur sekundiga pea 3 korda kiiremini, kui käsijuhtimisel. Rauad on õhkjahutusega ja kipuvad laskmisel üle kuumenema. Salve laadimiseks kuluva 15 sekundi jooksul, mis mõeldud ka jahtumiseks, tuleb raudu tegelikult jahutada täiendavalt veega, mida on lastud peale otse voolikust. Sihik on mehaaniline ringikujuline visiirsihik, mis on nii pinna- kui ka õhusihtmärkidele. Sihtmärgi maksimaalne võimalik kiirus sihikule võtmiseks on 150 m/s.
Õiekroon

Õiekroon ehk kroon (corolla) on õiekatte väljastpoolt teine ring, mis ümbritseb tolmukaid ja emakaid tupplehtedest seespool. 
Õiekrooni moodustavad tavaliselt värvilised kroonlehed. Kui kroonlehed on kokku kasvanud, nimetatakse õiekrooni liitlehiseks, vabade kroonlehtedega lahklehiseks õiekrooniks. Liitlehise krooni kokkukasvanud osa nimetatakse putkeks, kokkukasvamata osa tagasikäändunud osaks ja nende vahelist suuet neeluks.
Meelelahutus

Meelelahutus on meeleolu muutmisele, tõstmisele või parandamisele suunatud tegevus.
Meelelahutuseks võib olla mistahes tegevus (või tegevusetus), mis on vahelduseks, pakub uusi emotsioone, vabastab pingeid vms. Enamasti nimetatakse meelelahutuseks kergeid, sundimatuid tegevusi, ehkki ka ekstreemsport, õudusfilmi vaatamine vms põnevused võivad täita sedasama ülesannet. Aristoteles on rääkinud katarsisest, mis kaasneb tragöödiale kaasaelamisele. Schopenhauer on tähelepanu juhtinud igavusele, mille all sageli kannatavad "vaese hingeeluga" inimesed. Psühholoogiliselt on emotsionaalse seisundi muutumised inimesele vajalikud.
Meelelahutust pakuvad hobid, kino, teater, kirjandus, ajakirjandus, kunst, tsirkus, sport, muusika, raadio- ja televisioonisaated, internet, mängud, turism jpt. Mõned meelelahutused võivad olla ebaseaduslikud (narkootikumid, hasartmängud, pornograafia jmt). Meelelahutusele orienteeritud majandusharud (meelelahutustööstused) hõlmavad arenenud maades tähelepanuväärse osa kogumajandusest.
Telfairi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1807. aastal.