google/wiki40b huggingface dataset:
Vene-Rootsi sõda (1808–1809)

Olukord Põhja-Euroopas enne sõda

Napoleon I ja Prantsuse esimese keisririigi vastase Neljanda koalitsiooni sõja lõpetanud Tilsiti rahu sõlmimise järel Prantsuse keisri Napoleon I ja Vene Venemaa keisri Aleksander I vahel tegi Aleksander I vahendusettepaneku Prantsusmaa ja Rootsi vahel vaherahu sõlmimiseks. Rootsilt ettepanekule vastust kohe ei järgnenud.
1807. aasta augustis ründas Suurbritannia kuninglik laevastik Taani pealinna Kopenhaagenit ning rünnaku käigus hävitas pool linna, viies endaga kaasa Taani laevastiku laevad ning hävitades dokid ja mereväearsenali. Suurbritannia kuningliku laevastiku rünnaku põhjuseks oli Taani kroonprintsi Frederik VI keeldumine anda üle Suurbritanniale kogu Taani laevastik ja anda luba Sjællandi piirkonna hõivamiseks. Suurbritannia kartis, et Taani liitub Prantsusmaaga Kontinentaalblokaadis, kuigi Taani oli, vältimaks enda tõmbamist Prantsusmaa ja Suurbritannia vahelisse suurkonflikti, sõlminud 1800. aastal Rootsi-Vene-Preisi relvastatud neutraliteedilepingu. Et Taani valitsus keeldus liidust välja astumast, ründasid inglased viitseadmiral Horatio Nelsoni juhtimisel 1801 Taani laevastikku Reidilahingus Kopenhaageni all. Suurte kaotuste hinnaga hävitas Nelson suure osa Taani laevadest.
Venemaa keisrikoda, kes oli seotud sugulussidemetega Taani kuningatega (Holstein-Gottorp-Romanovite dünastia) ning oli olnud ka Taani sõjaline liitlane, astus sõtta Suurbritanniaga. Ettevaatusabinõuna Suurbritannia laevastiku vastu Läänemerel, nõudis Venemaa Rootsilt Läänemere sulgemist teiste riikide sõjalaevadele. Rootsi kuningas Gustav IV Adolf keeldus nõudmisest, kuna kavatses laiendada oma valdusi Taani-Norra, Norra valduste arvel.
Eesti valitsus

Tegevuspiirangud

Valitsuse liige ei tohi võtta osa valitsuse sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest, mille suhtes talle laieneb toimingupiirang korruptsioonivastase seaduse kohaselt.
Virginia Raggi

Virginia Elena Raggi (sündinud 18. juulil 1978 Roomas) on Itaalia poliitik, ta kuulub "Viie tähe liikumisse". Ta on 20. juunist 2016 Rooma linnapea.
Ta sündis aastal 1978 Roomas, ta kasvas üles San Giovanni linnaosas, ta lõpetas Isaac Newtoni lütseumi. Juriidilise kõrghariduse sai ta Rooma Kolmandast Ülikoolist, kus ta spetsialiseerus autoriõigusele, intellektuaalomandile ja uutele tehnoloogiatele.
Ta ühines aastal 2011 Viie tähe liikumisega. Aastal 2013 kandideeris ta koos abikaasaga Rooma linnavolikogu liikmeks, Virginia sai 1525 häälega linnavolikogu liikmeks (saades Viie tähe liikumise kandidaatide seas teise koha, abikaasa sai 132 häält). 5. juunil 2016 sai ta Rooma linnapea valimistel 35,25 % häältest; ta läks koos Demokraatliku Partei esindaja Roberto Giachettiga (kes sai 24,87 % häältest) valimiste teise vooru.̈ Teises voorus 19. juunil 2016 sai Virginia Raggi 67,15 % häältest ja Roberto Giachetti 32,85 % häältest ning Virginia Raggist sai esimene naissoost Rooma linnapea.

Isiklikku

Tema abikaasa on Andrea Severini, neil on poeg.
Riigireform

Riigireform on mõiste, mida kasutatakse riigi valitsemismudeli struktuursel muutmisel.

Riigireform aastail 1934–1940

Reformi eesmärgiks oli Eesti Vabariigi ümberkujundamine riigiks, mida juhib rahva valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl: põhimõtted, millele on rajatud Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadus.
Rahvaesindust täiendati teise kojaga, kus olid kutsekodade kaudu kutsealade esindajad. Parteisid sel ajal ei tegutsenud, vältimaks Eesti muutumist välismaiste erakondade võitlusväljaks. Tulevikus oli valitsusel plaanis asutada paar-kolm parteid, mis oleksid välja kasvanud Eesti oludest ja Eesti kutsealade vajadustest.
Riigireformi peaideoloog oli Kaarel Eenpalu. 
Ideoloogiat iseloomustasid oli rahvusliku uhkuse arendamine (nimede eestistamine, Eesti lipu ja rahvariiete propageerimine) ning Eesti rahvaarvu suurendamine eestlaste iibe tõstmise propaganda ja eugeenika abil.
Võimaldamaks eri kutsealadele osavõttu riigi valitsemisest, asutati uusi kutsekodasid. 
Majandust arendas riik, laiendades kutseharidust ja asutades kutseõppeasutusi. Märksõnad olid riiklik reguleerimine ja kontroll, ratsionaliseerimine ja standardiseerimine.
1940 alanud Nõukogude okupatsiooni tõttu jäi riigireform lõpetamata.

Riigireform alates 2017. aastast

2017. aasta kevadel kiitis Vabariigi Valitsus heaks riigireformi kava, mille prioriteet on viia läbi kohalike omavalitsuste olukorda parandav haldusreform, kaotada maavalitsused, viia pealinnast välja sobilikud töökohad ja luua riigimajad maakonnakeskustesse. 
Riigireformi vajadust on rõhutanud mitmed ühiskondlikud organisatsioonid, muuhulgas on eraisikutena kutsunud riigireformiks üles mõttearendajad Ott Pärna ja Tanel Talve, Eesti Tööandjate Keskliit ja mõttekoda Praxis algatanud riigireformi radari.
18. mail 2018 asutasid 28 ettevõtjat Riigireformi Sihtasutuse, mis andis 21. novembril 2018 parlamendierakondade juhtidele üle riigireformi kontseptsiooni, mille elluviimiseks kulub eelduslikult 10 aastat.
Hillar Padu

Hillar Padu (sündinud 3. augustil 1945 Pühalepa vallas Hiiumaal) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu

Hillar Padu on teenistuja poeg.
Lõpetas 1963 Viljandi 1. Keskkooli, 1969 Moskva Ülikooli filosoofia erialal, 1969–72 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, majanduskandidaat (1983, Läti Majanduse Instituut), väitekiri "Объективные и субъективные факторы интенсификации сельского хозяйства Эстонской ССР". Täiendas end 1972 Kiievi, 1979 Leningradi ja 1991 Granada Ülikoolis (Hispaanias). Oli 1971–87 TÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–92 dotsent, 1993–95 börsimaakler, aastast 1999 Hiiumaal Kärdla Ühisgümnaasiumi ja Käina Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnateaduse õpetaja.

Teadustöö

Uurinud looduslik-klimaatiliste tingimuste ja majandustulemuste seost põllumajanduses, oli akadeemik Mihhail Bronšteini ja Arnold Rüütli juhitud töögrupis, kus tegeleti nn territoriaalsete isemajandamismehhanismide väljatöötamise ja juurutamisega ENSV-s. Viljakas publitsist, aktiivne osaline külaliikumises, Eesti Maaülikooli esinduskogu liige, aastast 2005 Käina vallavolikogu liige. 10 teadustrükist, arvukalt aimeartikleid.
Järvevälja luitestik

Järvevälja luitestik (ka: Järvevälja luiteväli) on luitestik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Luitestik on arvele võetud ürglooduse objektina. Luitestikku kaitstakse Järvevälja maastikukaitseala koosseisus.
Odisheim

Ajalugu

Odisheim kuulus Land Hadelnisse, esmalt Saksimaa noorema hertsogkonna eksklaavina ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal de jure 1260. aastal loodud Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaavina. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas  Odisheimist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
Conwy rippsild

Conwy rippsild, ka Conwy Castle Bridge, (kõmri Pont Grog Conwy) on rippsild  üle Conwy jõe  Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit. Tänapäeval on sild kasutusel jalakäijate sillana.
Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.

Silla rajamine

Sild ehitati aastatel 1822–1826 insener Thomas Telfordi projekti järgi. Sild avati liikluseks 1826. aastal – samal aastal kui Menai sild, Telfordi teine rippsild umbes 25 km kaugusel Bangoris. Conwy silla püloonid on arhitektuurselt lahendatud lähtudes kõrvaloleva Conwy linnuse hambulise äärega tornidest.
Silla rippava pikkus 99,7 m. Sepisrauast kettkandureid oli algselt kokku 8, neli kummalgi pool. Sillatekk oli puidust.

Rekonstrueerimine

19. sajandi lõpul asendati puidust sillatekk terasest tekiga. 20. sajandi alguses tõsteti silla kandevõimet kettkandurite arvu suurendamisega.
1958. aastal suleti sild sõidukitele, sest kõrval avati uus maanteesild.
Alassane Ouattara

Alassane Dramane Ouattara (sündinud 1. jaanuaril 1942) on Elevandiluuranniku poliitik ja majandusteadlane, Elevandiluuranniku president alates 11. aprillist 2011.
Ta õppis Ameerika Ühendriikides majandusteadust; sai doktorikraadi Pennsylvania Ülikoolist. Aastatel 1968–1973 töötas ta Washingtonis Rahvusvahelise Valuutafondi peakorteris ning seejärel kuni 1984. aastani Lääne-Aafrika keskpangas. Aastatel 1984–1988 oli ta Rahvusvahelise Valuutafondi Aafrika osakonna juht. Aastatel 1988–1990 juhtis ta Lääne-Aafrika keskpanka.
Alassane Ouattara on erakonna Elevandiluuranniku Vabariiklaste Ühendus esimees. 7. novembrist 1990 kuni 9. detsembrini 1993 oli ta Elevandiluuranniku peaminister. Peaministrina oli ta 1993. aastal president Félix Houphouët-Boigny haiguse ajal presidendi kohusetäitja.
Aastatel 1994–1999 oli Alassane Ouattara Rahvusvahelise Valuutafondi asedirektor.
Enne 1995. aasta presidendivalimisi kehtestatud muudatusega presidendi valimise seaduses keelati kandideerimine isikutel, kelle vanemad ei ole pärit Elevandiluurannikult või kes pole elanud riigis viimase viie aasta jooksul. Muudatuste tegemise põhjuseks peeti soovi tõkestada Alassane Ouattara võimulepääs. Kuigi Ouattara esitati partei presidendikandidaadiks, boikoteerisid valimisi nii tema kui ka Laurent Gbagbo juhitav erakond.
28. novembril 2010 oli ta presidendivalimiste teises voorus vastamisi ametisoleva presidendi Laurent Gbagboga ning valimiskomisjon kuulutas ta 54,1 protsendiga häältest võitjaks. Riigi põhiseadusnõukogu teatas aga, et valimistulemuste väljakuulutamisega jäädi hiljaks ja need on seetõttu õigustühised ning kuulutas, et presidendina jätkab Laurent Gbagbo.
Nii ÜRO Peaassamblee, Aafrika Liit, Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus, Euroopa Liidu liikmesriigid kui ka paljud teised riigid tunnustasid Alassane Ouattara võitu presidendivalimistel.
11. jaanuaril 2011 lükkas Ouattara tagasi Laurent Gbagbo ettepaneku hakata asepresidendiks.
11. aprillil 2011 Gbagbo vahistati ja Ouattara astus presidendiametisse.
5. mail 2011 kuulutas Elevandiluuranniku põhiseadusnõukogu Alassane Ouattara ametlikult presidendivalimiste võitjaks.
Primo Zamparini

Primo Zamparini (sündinud 9. veebruaril 1939 Fabrianos) on Itaalia endine poksija.
Ta võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel -54 kg kaalukategoorias hõbemedali ja 1961. aastal Euroopa amatööride meistrivõistlustel pronksi.
Józef Rybak

Józef Rybak (1882–1953) oli Poola sõjaväelane.
1933 otsustati talle anda Vabadusristi I liigi 3. järk .
Oonurme rändrahn

Oonurme rändrahn on rändrahn, mis asub Ida-Viru maakonnas, Alutaguse vallas, Oonurme külas.
Rändrahn asub Oonurme külast 300 m põhja pool, Rakvere–Rannapungerja maanteest 90 m ida pool põllul.
Oonurme rändrahn on kaitstav loodusmälestis. Rahn võeti kaitse alla 1959. aastal vabariikliku tähtsusega loodusmälestisena.

Iseloomustus

Rabakivi-graniit, mis on lagunenud kaheks osaks. Herbert Viidingu andmeil 1954. aastast on nende mõõtmed järgmised: I pikkus 4,4 m; laius 3,6 m; kôrgus 2,2 m; ümbermõõt 14,5 m. II pikkus 5,1 m; laius 2,9 m; kôrgus 2,8 m; ümbermõõt 10,8 m. Rahnud on järskude külgedega. Põhjapoolsema rahnu (I) lagi on lame ja ümar, lõunapoolne (II) on teravaharjaline. Pinnad keskmiselt murenenud. Nõrgalt sammaldunud: samblikke rikkalikult. Esineb kinnislõhesid. Rahnu ümbrus on koristatud.
Oonurme oja paremal kaldal on kaitsealune kivikalme. Pärimuste järgi olevat Hiievälja künka all rahapada peidus.
Arvatakse, et rahnu olevat pooleks löönud välk. Rahvasuu väidab, et tegu on olnud hoopis vanapagana kätetööga.

Uuritus

Rahnu uuris, mõõtis ja pildistas 1954. aastal Herbert Viiding. Samal aastal uuris rahnu ka R.Haamer. Hiljem kirjanduses (E. Kumari, Looduskaitse teatmik; H. Viiding, Suurte rändrahnude kirjeldamise juhend) toodud andmetesse on sattunud viga: I rahnu mõõtmed on näidatud võrdsetena II rahnu omadega (väljaarvatud ümbermõõt). 1985. aastal teostas Ü/K "Metsaprojekt" Eesti Metsakorralduskeskus Tudu Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektide revisjoni, selle aruande koostaja M.Raid sai (1986) Oonurme rändrahnu mõõmete kohta senistest andmetest mõneti erinevaid tulemusi.
Mis Koosta peres uudist?

"Mis Koosta peres uudist?" oli Eesti Televisiooni päevakajaline draamasari aastatel 1965-1972. Draamasarjas mängisid harrastusnäitlejad.
Saatesarja režissöör oli Tõnis Kask.
Saade oli kavas kaks korda kuus ja läks otse eetrisse.
Hamiltoni maakond (Florida)

Ajalugu

Maakond moodustati 1827. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 799.
Metsaraie

Metsaraie on metsamajanduses rakendatav puude mahavõtmine puidu saamise või metsa hoolduse eesmärgil.
Henrihh Hrinevski

Henryk Hhryniewski (gruusia keeles ჰენრიხ ჰრინევსკი; 22. november 1869 Khuthaisi – 1937 Khuthaisi) oli silmapaistev Gruusia kunstnik ja arhitekt. Ta oli baleriin Maria Perini mees.

Elulugu

Sündis poola peres. Pärast isa surma sõitis emaga Itaaliasse. Lõpetas Florentsias tehnikumi ja läbis katsed Kunstiakadeemias, aga 1889. aastal oli sunnitud Khuthaisisse ajateenistusse minema. Edaspidi õppis ta arhitektuuriteaduskonnas Karlsruhe polütehnikumis, naasis Itaaliasse ja lõpetas seal oma õpingud. 1898 tuli ta tagasi Gruusiasse ja elas Tiflises.
Aitas kaasa Gruusia keskaja arhitektuuri uuringutele.
1912. aastal sai ta ülesande teha illustratsioone Ilja Tshavtshadze (gruusia kirjandusklassik) kirjutistele. Raamat ilmus 1914. aastal ja sai suureks sündmuseks Gruusia kultuurielus.
1902. aastal oli õpetaja Kaukaasia kultuuriühiskonnas. Aastatel 1918–1921 oli selle asutuse direktor. Oli üks Tbilisi kunstiakadeemia asutajaid ja töötas seal professorina 1922–1937.
Ta vahistati ja represseeriti aastal 1937.
Lahmuse sovhoos

Lahmuse sovhoos oli sovhoos Viljandi rajoonis Suure-Jaani külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Päraküla asulas. Sovhoosi pindala oli 10 200 ha.
Simion Cuțov

Päritolu

Ta on pärit Rumeenia venekeelsete vanausuliste (lipovaanide) kogukonnast Doonau alamjooksul.

Rumeenia meistrivõistlustel

Ta oli kokku kahekordne Rumeenia meister – kergekaalus (kuni 60 kg) 1973. aastal ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1978. aastal.

Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Howard Davisile (USA).
Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kus kaotas 1. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Serik Qonaqbayevile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Maailmameistrivõistlustel

Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Vassili Solominile (NSV Liit).

Euroopa meistrivõistlustel

Ta võitis kergekaalus (kuni 60 kg) kuldmedali ja Euroopa meistriks 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) ning 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975).

Isiklikku

Tema vanem vend Calistrat Cuțov on samuti tuntud endine Rumeenia poksija.
Estuaar

Estuaar ehk lehtersuue on jõe suudmeosa, mis on mere poolt üleujutatud.
Estuaarides on jõe sissevoolu tõttu vee soolsus madalam kui meres. Estuaaridele on reeglina omased suhteliselt tugevad looded. Kui loodeid ei ole, võib estuaari asemele tekkida delta. Estuaarid on tekkinud kas maapinna vajumise või merepinna tõusu tagajärjel. Jääaegadel on merepinna tase madalam, sest suur osa mereveest on kogunenud pooluselähedastesse jääkilpidesse. Jääaja taandudes jää sulab ning tõstab merepinna taset, ujutades üle jõgede alamjooksud, millest saavadki estuaarid.
Estuaar on moodustunud näiteks Thamesi jõe suudmealale.
Burgundia

Nimi

Nimi tuleb burgundidelt, Bornholmilt pärit olevalt iidselt germaani rahvalt, kes asusid piirkonda varakeskajal. Vanapõhjakeelne nimi Bornholmile oli Burgundaholmr. Näiteks samaväärne nimi tänapäeva Skandinaavias on Borgund Norras.

Kliima

Selle piirkonna kliima on sisuliselt mereline (Cfb Köppeni kliimaklassifikatsioonis), kontinentaalse mõjuga ("pool-kontinentaalne kliima").

Köök

Kuulsad burgundia toidud on coq au vin, beef bourguignon ja Époisses de Bourgogne'i juust.
Wittenberge

Ajalugu

Wittenberge sai linnaõigused 1300. aastal.
Taranteludu

Taranteludu ehk IC1396 ehk NGC 2070  on hajusudu (emissiooniudu) naabergalaktikas Suures Magalhãesi Pilves Kuldkala tähtkujus.
Ta koosneb ioniseeritud vesinikust. Udukogu mass on umbes miljon Päikese massi.
Algul arvati, et tegemist on tähega. Talle anti nimeks 30 Doradus. 1751 avastas Nicolas Louis de Lacaille, et tegemist on udukoguga.
Taranteludu näiv tähesuurus on 8. Kui arvestada, et ta on 160 000 valgusaasta kaugusel, siis on tegemist äärmiselt heleda objektiga. Ta asub Kohaliku Galaktikarühma kõige aktiivsemas plahvatusliku tähetekke piirkonnas. Selle tuumas tekitabki äärmiselt kompaktne tähtede kobar suurema osa energiast, mis udukogu helendama paneb ja seeläbi nähtavaks teeb.
Taranteludu läbimõõt ületab 1000 valgusaastat. Selle sees on keskne noor massiivsete tähtede kobar R136, mille intensiivne kiirgus ja tugevad tähetuuled (laetud osakeste voog) on andnud udukogule helendamiseks energiat ning tekitanud ämblikuvõrgutaolised niidid.
Johann Friedrich (Braunschweig-Calenberg)

Johann Friedrich (25. aprill 1625 Herzberg am Harz – 18. detsember 1679 Augsburg) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Calenbergi vürst aastast 1665 kuni oma surmani. Pöördus aastal 1651 katoliiklusse, olles ainus oma perekonnast.
Ilmar Tomberg

Ilmar Tomberg (23. oktoober 1921 Kalmõki ANSV Jašalta rajoon Eesti-Haginski küla – 7. veebruar 1989 Tallinn) oli eesti dirigent.
Ta õppis Svedlovski ja Tallinna Muusikakoolis. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala Leopold Vigla ja Elmar Peäske õpilasena.
Võttis osa II maailmasõjast kaadrisõjaväelasena Leningradi rindel, seejärel 1. Eesti tagavarapolgus, hiljem Eesti Laskurkorpuse orkestrites ja ansamblites. Pärast sõda töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, Eesti NSV Siseministeeriumi ja Tallinna Merekooli puhkpilliorkestris.
1975. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedri puhkpilliorkestri dirigeerimise õppejõud.
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Vladimir Jakovlev (poliitik)

Vladimir Anatoljevitš Jakovlev (vene keeles Владимир Анатольевич Яковлев; sündinud 25. novembril 1944 Oljokminskis  Oljokminski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa poliitik ja riigitegelane.
Ta oli aastatel 1996–2003 Peterburi kuberner, 2003–2004 Venemaa Föderatsiooni Valitsuse aseesimees (kureeris elamu- ja kommunaalmajandust, ehitust ning transporti) ning 2004–2007 Venemaa Föderatsiooni regionaalarengu minister.
2009. aastast on ta Venemaa Ehitajate Liidu president.

Päritolu, haridustee ja töökäik

Vladimir Jakovlev sündis Jakuutias, kuhu tema ingerisoome juurtega isa perekond ümberasustati Leningradi oblastist.
Jakovlev lõpetas 1965. aastal Leningradi Montaažitehnikumi. Pärast Loode Kaugõppe Polütehnilise Instituudi lõpetamist 1973. aastal Leningradis töötas ta ehitusorganisatsioonides: alustas ehitusobjekti meistrina ja lõpetas trusti juhatajana. 
1993. aastal määrati Jakovlev Peterburi aselinnapeaks (linnapea oli Anatoli Sobtšak). 1994. aastal sai temast linnapea esimene asetäitja (teine esimene asetäitja oli samal ajal Vladimir Putin). Aastatel 1996–2003 oli Jakovlev Peterburi kuberner.
Aastatel 2003–2007 töötas ta Venemaa Föderatsiooni Valitsuses. 2007. aastast on ta pensionil.
Siân Lloyd

Siân Lloyd (sündinud 3. juulil 1958 Walesis Maestegis) on alates 1991. aastast ITV ilmateadustaja. 
Ta on pärit õpetajate perekonnast ning sai inglis- ja kõmrikeelse hariduse. 
Aastal 1981 võeti ta õpilaseks kohalikku raadiojaama.
Ta alustas 1983 telekarjääri, valmistades ette materjali saatele "BBC Wales Today". Selle koha sai ta, vastates ajalehes The Guardian ilmunud kuulutusele. 1980. aastatel oli ta kõmri- ja ingliskeelse telekanali S4C (Sianel Pedwar Cymru) diktor.
Vahepeal töötas ta asutuses Development Board For Rural Wales ja Cardiffis Channel 4-s.
Töötades aasta aega Londoni telejaamas Worldwide Television News (WTN), tegi ta koos ilmajaamaga mõned dokumentaalfilmid ilmast. Ilmajaamal oli parajasti tarvis ilmateadustajat ja nii sai ta 1991 ITV ilmateadete diktoriks.
Ilmateadet esitades peab ta kõike peast mäletama.
Aastal 1998 osales ta saates "Celebrity Countdown".
Ta kogus tuntust, esinedes 2003 ITV saates "I'm a Celebrity... Get Me Out of Here!'". Ta oli esimene väljalangeja.
Ta on esinenud Walesis mööbli telereklaamides.
Ta oli konferansjee kontserdil, millega tähistati Walesi Rahvuskogu avamist ning kus esinesid teiste seas Tom Jones, Shirley Bassey, Jonathan Pryce ja Ioan Gruffudd. 
Ta kuulub ühingusse SWS (Social, Welsh and Sexy).
Ta oli 2004. aasta juunist kihlatud Lembit Öpikuga. Nad tutvusid 2001. aastal. 15. aprillil 2006 esinesid nad koos saates "Kes tahab saada miljonäriks", kus teenisid kahekesi heategevuseks 64 000 naelsterlingit. Abielluda oli neil kavas 2005. aasta augustis, hiljem 2006. aasta oktoobris . Kuid pulmad jäid ära ja nad läksid lahku . Suurbritannia kõmuajalehes Daily Mirror põhjendas üks paari tuttav lahkuminekut sellega, et mõlemal oli liiga kiire elu ja et nad kasvasid sellepärast lihtsalt teineteisest lahku .
Lloyd abiellus 30. detsembril 2007 ärimees Jonathan Ashmaniga.
Jänese matkarada

Jänese matkarada on Tartu vallas asuv matkarada, mis kulgeb osalt mööda Emajõge.
Rada rajati 2000. aastate algul. Raja tegemine maksis 1,2 miljonit krooni.
Deaflympics

Ajalugu

Kurtide olümpiamängud toimuvad iga nelja aasta tagant ning on olümpiamängude järel pikima ajalooga suurvõistlus. Pariisis 1924. aastal peetud esimesed mängud olid esimene puudega inimeste rahvusvaheline spordiüritus. Teise maailmasõja ajal oli mängudes vaheaeg. Alates 1949. aastast peetakse ka talimänge. Esimestel mängudel Pariisis osales 145 sportlast üheksast Euroopa riigist. 20. mängud toimusid 2005. aastal Austraalias Melbourne'is, kus osales rohkem kui 3200 sportlast ja ametnikku 67 riigist. 
Mängude ametlik nimetus oli esialgu Rahvusvahelised Kurtide Mängud (kuni 1965). Aastatel 1966–1999 peeti Kurtide Olümpiamänge. Alates 2000. aastast on mängud tuntud praeguse nimega Deaflympics (sageli nimetatakse ekslikult kurtide olümpiamängudeks). 
Osalemiseks peab sportlase paremini kuulva kõrva kuulmiskahjustus olema vähemalt 55 dB. Kuuldeaparaadid, kõrvaimplantaadid jms on keelatud.

Sport

Programmi kuuluvad järgmised spordialad.

Korraldajad

Kurtide olümpiamänge on võõrustanud 36 linna 21 riigis, kuid linnad väljaspool Euroopat ja Põhja-Ameerikat vaid kolm korda (Christchurch 1989. aastal, Melbourne 2005. aastal ja Taipei 2009. aastal). Kopenhaagen on ainus linn, kes on võõrustanud kurtide suveolümpiamänge kaks korda (1949. ja 1997. aastal). Oslo korraldas kaks korda talimänge (1953. ja 1987. aastal). 
Järgmised mängud toimuvad 2013. aastal Ateenas ja talimängud 2011. aastal Slovakkias Kõrg-Tatras ning 2015. aastal Kanadas Vancouveris.