google/wiki40b huggingface dataset:
Õpilaste Teaduslik Ühing

Õpilaste Teaduslik Ühing (ÕTÜ) on õpilaste teadustegevust korraldav organisatsioon.
ÕTÜ on asutatud aastal 1980.
Õpilaste Teaduslik Ühing – mitte oivikute targutamis- ja etlemisklubi, vaid enesearendus mõtlevale noorele”: ÕTÜ asutati 22. novembril 1980. Hiilgeaegadel koondas see ühing ligi 500 teadushuvilist noort inimest, kellest mitmetest on tänaseks saanud tuntud ja lugupeetud teadlast. Ühingul olid oma õpilasjuhid, traditsioonilised ettevõtmised (kevad- ja sügiskonverents, suveseminar Viitnal ja Balti Õpilaste Teaduslike Ühingute teaduskonverents) ning anti välja mitmeid kogumikke. 1990ndate keskel ühingu tegevus aga vaikselt hääbus.
Silmapaistev ajalooline fakt eesti teadusajaloolaste jaoks aastast 1986, kui praegune president Kersti Kaljulaid tuli ÕTÜ laureaadiks (juhendaja Raivo Mänd, ZBI, hiljem TÜ). Raivo Mänd oli sel aastal juhuslikult ka hindamiskomisjoni esimeheks (andmed ÕTÜ arhiivist ja osalenute mälestustest). Võitnud töö edasiarendus ilmus artiklina ajakirjas Eesti Loodus (nr 4 1987), autoriteks Kersti Kaljulaid (tollane abiturient) ja Enn Roodes (10. klassi õpilane). Tippteadlase ja tipp-poliitiku viljakas koostöö jätkub.
Dandong

Dandong (丹东, Dāndōng) on linn Hiinas Liaoningi provintsis, Dandong Shi keskus.
Dandong asub Yalu jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Põhja-Koreas olev Sinuiju linn, mis on umbes sama suur kui Dandong ning on Põhja-P'yŏngani provintsi keskus. Neid ühendab omavahel raudteesild.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 577 935.

Kliima

Dandongis on parasvöötme kliima. Mõnevõrra pehmendab seda lähedus Kollase mere Korea lahele. Mere lähedus suurendab jällegi sademete hulka.
Dandongis on kõige soojem kuu august (keskmiselt +23,4 °C). Kõige külmem kuu on jaanuar (-7,4 °C). Aastane keskmine temperatuur on +8,9 °C.
Dandongi aasta keskmine sademete hulk on 926 mm. Kõige sajusemad kuud on juuli (252 mm) ja august (218 mm). Kõige kuivemad kuud on jaanuar (7 mm) ja veebruar (10 mm). Umbes samasugune on õhuniiskuse muutus, mis on kõige suurem juulis (89%) ja augustis (86%) ning kõige väiksem veebruaris (53%) ja jaanuaris (55%). Sajupäevi on kõige rohkem juulis (15,6) ja augustis (12,0), kõige vähem veebruaris (3,6) ja jaanuaris (3,8).
Päike paistab aastas keskmiselt 2459 tundi, neist kõige rohkem mais (243 tundi) ja aprillis (234 tundi) ning kõige vähem juulis (159 tundi) ja novembris (172 tundi).
Peeter Vihalemm

Elulugu

Peeter Vihalemm lõpetas 1963. aastal Pärnu 4. Keskkooli, kust läks edasi õppima Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia eriala ajakirjanduse eriharusse. Ülikooli lõpetas ta 1968. aastal cum laude.
Kuni 1972. aastani töötas Vihalemm Tartu Riikliku Ülikooli sotsioloogialaboris nooremteadurina, 1972–1978 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias filosoofia õppejõud.
1974. aasta novembris kaitses ta Leningradi ülikoolis väitekirja "Hoiakute osa ajaleheinformatsiooni vastuvõtul" ja sai psühholoogiakandidaadi kraadi.
Ajakirjandusosakonda asus Vihalemm täiskohaga tööle 1978. aasta sügisel. Septembris 1989 sai ta Marju Lauristini asemel ajakirjanduskateedri juhatajaks, selles ametis jätkas kuni 1997. aastani. Vihalemm oli professor aastatel 1992–1997 ja 2001–2009, 2009. aastal sai temast emeriitprofessor.

Isiklikku

Peeter Vihalemm on luuletaja ja kunstniku Arno Vihalemma teine poeg. Tema vend Rein Vihalemm oli teadusfilosoof.
Peeter Vihalemm on abielus (aastast 1978) sotsioloog Marju Lauristiniga.
Malev (film)

Film arvudes

2005. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 14 637 inimest.
Gerli Padar

Elulugu

Ta sündis muusikute peres. Kooliteed alustas maakoolis Uhtnas. Juba noorelt tekkis Gerlil huvi näitlemise ja laulmise vastu.
Gerli esimene tõsisem ülesastumine muusikas oli 1994. aasta võit Eesti Televisiooni laste laulusaates "Laulukarussell". Järgmisel aastal osales Gerli ETV laulusaates "Kaks takti ette". 1995. aastal võitu ei saabunud, kuid 1997. aastal osales Gerli uuesti ning võitis, saades kõigilt žüriiliikmetelt peale Koit Toome maksimumpunktid.
Ta on õppinud muusikakoolis klaverit ja omal algatusel ka saksofoni. Muusikat on ta õppinud ka Rootsis Gävles.
Gerli on osalenud sooloprojektides ning olnud Soome ansambli Rock Elements solist.
Ta on tuntud ka muusikalinäitlejana. Ta on kaasa teinud muusikalides "Chess", "Cabaret", "Sugar ehk Džassis ainult tüdrukud" ja lasteetenduses "Detektiiv Lotte".
2005. aastal loodi Gerli eestvedamisel ansambel Glive, mille solist Gerli ise on.
2006. aastal juhtis Padar koos Marko Reikopiga saadet "Eurolaul 2006". Samal aastal juhtis Gerli koos Mikk Sarvega õuesõppimise saadet "Õpiõu" ja osales tantsusaates "Tantsud tähtedega", kus Gerli partneriks oli tantsija Martin Parmas. Padar saavutas koos partneriga võistlusel teise koha.
Paralleelselt tantsusaatega valmistus Gerli osalemiseks lauluvõistlusel Eurolaul 2007.
2008. aastal juhtis ta koos Mart Sanderiga saadet "Tantsud tähtedega".
Alates 2010/2011 hooajast on ta koos Jüri Aarmaga juhtinud Eesti Televisiooni laulusaadet "Lauluga maale".

Eurovisioon

Gerli on osalenud Eesti Eurovisiooni rahvuslikus eelvoorus Eurolaulus neli korda.
1999. aastal esitas Gerli võistlusel laulu "Aeg kord täidab soovid". Laul jäi viimaseks, saades 34 punkti. 2002. aastal proovis Gerli uuesti. Ta esitas laulu "Need A Little Nothing". Ka seekord ei pääsenud Gerli edasi, kuid see-eest saavutas kolmanda koha.
2007. aastal esitas Hendrik Sal-Salleri viisi ja Berit Veiberi sõnadele kirjutatud lugu "Partners In Crime". Gerli võitis võistluse saades telefonihääletusega 72 175 häält. Gerli sõitis Eestit esindama 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusele, kus ta pidi enne finaali ka poolfinaalis esinema. Gerlil ei õnnestunud finaali pääseda ja ta saavutas 33 punktiga 22. koha.
Võistlusel "Eesti laul 2018" osales ta koos Eliis Pärnaga, lauldes laulu "Sky". Laul pääses finaali, kuid jäi seal viimaseks.

Isiklikku

Gerli Padar abiellus 2001. aastal soomlase Aki Harjannega. Detsembris 2004 sündis neil tütar Amanda Rebecca. Paar läks lahku 2006. aasta suvel.
Praegu on Gerli elukaaslaseks tantsija Martin Parmas, kellega Gerli tutvus, osaledes Kanal 2 tantsusaates "Tantsud tähtedega". Neil sündis 25. augustil 2014 tütar Camilla Miranda.
Gerli vend on rokkmuusik, 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja ja ansambli The Sun solist Tanel Padar.
Aẖino'am Nini

Isiklikku

Abielus lastearst Asher Barakiga ja on kahe tütre ema.
Päästepaat

Laevadel

Päästepaate on laevadele paigutatud juba aastasadu, kuid alles suuremate ja ohvririkkamate laevahukkude järel hakati nende piisavale arvule ja mahutavusele seadma järjest konkreetsemaid nõudeid.
Mereohutuse tagamiseks on tänapäeval suuremate veesõidukite pardale vastavalt rahvusvahelisele konventsioonile SOLAS paigutatud piisaval hulgal päästepaate, et laeva ohtu sattumisel oleks reisijatel ja meeskonnaliikmetel võimalik päästepaatide abil veesõiduki pardalt evakueeruda. Laeva päästepaadid mahutavad tavaliselt 12–150 inimest, neis on alaline magevee- ja toiduainevaru, samuti esmaabi- ja signaalvahendid. Tänapäeval on päästepaate osaliselt asendatud ka päästeparvedega. Kaubalaevadel on tänapäeval enamasti ülatekilt vette langevad kaetud päästepaadid, reisilaevadel taavetite abil piki parrast alla vette langetatavad.
Suurematel reisilaevadel aga peab olema kiire valvepaat, mida on võimalik laeva liikudes veesata. See on tavaliselt kiire mootorpaat, mida kasutatakse üle parda kukkunud inimeste päästmiseks.

Kaldal

Alates 19. sajandist laialt levinud merepäästejaamad kasutasid merekindlaid aeru-päästepaate, mis olid võimelised iga ilmaga sõitma ja mille abil sai ohtu sattunud veesõidukitelt inimesi päästa. Erinevate merepäästevahendite levik 20. sajandil, laevadel endil paiknevad päästepaadid ja veesõidukite areng on aga merepäästejaamade tähtsust mõnevõrra vähendanud.
Tänapäeval kasutatakse kaldalt lähtuvas merepäästeteenistuses aerupaatide asemel kiirekäigulisi merekindlaid mootorpaate ja kaatreid, mida hoitakse kas vees või hõlpsalt veesatavatena slipil.
Erich Petri Masalin

Erich Petri Masalin (ka Masalinus ja Mazalin; 1671 Tyrö, Ingerimaa – 15. november / 26. november 1723 Paide) oli Eesti vaimulik.
Masalin sündis Tyrös (praegu Martõškino, Lomonossovi linnaosa, Peterburi haldusalas) Ingerimaal. Ta õppis usuteadust Tartu ülikoolis (immatrikuleeriti 25. veebruaril 1692, oli aastatel 1694–1696 stipendiaat).
Ta oli aastatel 1696–1703 Kambja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1703–1704 oli ta Põlva ja Rõuge Maarja koguduse vikaarõpetaja. Seejärel oli ta aastal 1704 Tartus välipastor, põgenes venelaste sõjaretke eest Riiga. Oli aastal 1706 Eestimaa ratsaväe rügemendi pastor. Põgenes aastal 1710 Rootsi, oli aastatel 1714–1719 Nyköpingis pastor. Seejärel läks ta Soome, kust kutsuti 3. augustil / 14. augustil 1723 Paide Püha Risti koguduse õpetajaks. Aastal 1723 oli ta Paide Püha Risti koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema väimees Johann Heinrich Lange oli Tartu Jaani koguduse abiõpetaja ja Narva Johannese koguduse õpetaja. Tema isa Petrus Masalin oli pastor Tuutaris (aastast 1950 Možaisk Krasnoje Selo rajoonis Peterburi lähedal, Duderhofi järve idakaldal), Tyrös ja Turus.Tema vend Johannes Masalinus õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas.
Tungalteralised

Perekonnad

Sugukonnas on 43 perekonda, kokku 321 liigiga.
Tuntuim perekond on kõrrelistel parasiteerivate liikidega tungaltera (Claviceps).
Manne Siegbahn

Karl Manne Georg Siegbahn (3. detsember 1886 Örebro – 26. september 1978 Ängelholm) oli rootsi füüsik.
Aastal 1924 sai ta Nobeli füüsikaauhinna uurimuste ja avastuste eest röntgenspektroskoopia vallas.
Manne Siegbahn sai 1911. aastal doktorikraadi Lundi ülikoolist; tema väitekiri käsitles magnetvälja mõõtmisi. Aastal 1920 sai temast Lundi ülikooli professor, enne seda oli ta tervise tõttu eemale jäänud eelkäija Johannes Rydbergi kohusetäitja.
Aastal 1923 siirdus Siegbahn professoriks Uppsala ülikooli, kus jätkas röntgenspektroskoopia alaseid uuringuid. Ta töötas muu hulgas välja aparatuuri röntgenikiirguse lainepikkuse ülitäpseks mõõtmiseks ning lõi süsteemi spektrijoonte märkimiseks.
Aastal 1937 sai Siegbahn Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia Nobeli Instituudi füüsikaosakonna direktoriks.
Aastal 1944 patenteeris ta Siegbahni pumba.

Isiklikku

Manne Siegbahn abiellus 1914. aastal Karin Högbomiga. Neil sündis kaks poega: diplomaat ja poliitik Bo Siegbahn ja füüsik Kai Siegbahn, kes sai 1981. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Nora Callebout

Nora Callebout oli Briti jooksja.
20. augustil 1922 naiste olümpiamängudel tuli ta 100 jardi jooksus esimeseks (12,0) ja 60 m jooksus kolmandaks (7,8). 4×110 jardi teatejooksus võitis Suurbritannia võistkond koosseisus Mary Lines, Nora Callebout, Daisy Leach ja Muriel Porter ajaga 51,8. See oli maailmarekord. Sama jooksu vaheaeg 51,4 oli naiste 4×100 m teatejooksu maailmarekord.
Nora Callebout oli 1922. aasta WAAA meister 100 meetri jooksus (12,2).
Nora Callebouti nimel olid ka Belgia rekordid (parimad Belgias saavutatud tulemused) 80 m jooksus (10,6) ja 300 m jooksus (45,4).
Toompea Väike linnus

Toompea Väike-Ordukindlus (ladina keeles castrum minus või castrum parva) oli kastelli tüüpi linnus Tallinnas Toompea kõrgendikul.
Toompea Väikese kindluse rajas Mõõgavendade Ordu 1229. aastal Toompea paelava edelajärsakule ning alates 1238. aastast ehitasid taanlased kindluse kaitseehitisi edasi. See oli läbi eeskaitseala (cingele) ühenduses kagunurgas asunud Toompea Suure-Ordukindlusega (castrum maius), mis jagas lavasaare kolme ossa. Jüriöö ülestõusu sündmuste tagajärjel 14. sajandi keskel läks kindluslinnuste haldus tagasi Saksa ordule.
Ordu rekonstrueeris selle 1350.–1360. aastatel trapetsikujulise põhiplaaniga keskse konvendihoonega kindluseks. Kindluse ida- ja lõunakülg kindlustati parhammüüriga ning ida- ja põhjakülg ka umbes 15 meetri laiuse paesse raiutud vallikraaviga. Ettekujutuse võib saada osaliselt säilinud Kuressaare piiskopilinnuse järgi. Konvendihoone kagunurgal kõrgus Püssirohutorn, kindluse välisnurkades seisid Stür den Kerli, Pilstickeri, Landskrone ja Pikk Hermanni (1371) kaitsetorn. Kindlust kaitses vallivärav ja Roosikrantsi suurtükitorn.
Massiivset Väikest kindlust täiendas Toompea eeslinnus, mida ümbritses nurgatornidega välismüür. Müür kulges ringmüüriga paralleelselt, käändus seejärel põhja poole ning jätkus maapinna reljeefi järgides kuni Lühikese jala väravani. Seal sulgus eeslinnus ristmüüriga, milles paiknes linnuse üks välisväravaid.
1580. aastatel ehitati Pika Hermanni kõrvale renessanss-stiilis Riigisaalihoone, mis lammutati 1930. aastate II poolel seoses kindlusesse uute haldushoonete ehitamisega.
18. sajandi II poolel lõppes Toompea ordukindluse kui kindlusehitise areng, lammutati Väikese kindluse idapoolne müür, tasandati kaitsekraav ja ehitati 18. sajandi lõpul ehitusmeister Johann Schulzi juhtimisel hilisbarokne Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone. Kindluse idakülje kindluslik ilme oli sellega kadunud.
Keskaegsest kindlusest on säilinud tänapäevani lääneküljel esindustorn Pikk Hermann - edelanurgal, ja Pilstickeri torn loodenurgal ning hoonetega ümbritsetud Landkrone torn kirdenurgal. 
Konvendihoones tegutsenud vangla puuosa põles 1917. aastal. Hiljem lammutati ka säilinud kiviosa ja 1920–1922. aastatel rajati nende kohale ekspressionistlik Riigikogu hoone. Samuti rajati kortermaja kindluse loodeküljele endiste tallide asemele.
Lõunapoolne ringmüür ja lossi lõunatiib ehitati 1930. aastate II poolel ümber esindustraditsionalistlikuks haldushooneks, samuti lammutati Riigisaalihoone jäänused ning sinna ehitati haldushoone. Ka kortermaja kindluse loodeküljel ehitati ümber, samuti ehitati hooneid seni vabade müürilõikude külge.
Auduboni tantsusaal

Auduboni tantsusaal (Audubon Ballroom) oli tantsusaal New Yorgis Washington Heightsis (Manhattanil Harlemist põhja pool) aadressil 3940 Broadway 165th Streeti ja 166th Streeti vahel asunud  teatri San Juan Theater ülakorrusel. 
Selles tantsusaalis mõrvati 21. veebruaril 1965 Malcolm X.
Saal mahutas umbes 400 inimest.  
Aastal 2004 või pisut varem saal lammutati hoolimata paljude inimeste vastuseisust, sest ta jäi ette kliiniku New York-Presbyterian Hospital uurimiskeskuste laiendusele. Kompromissina rajati uurimiskeskuse kõrvale Malcolm X-i memoriaal.
Eesti Jääpalliliit

Eesti Jääpalliliit on Eesti jääpalli alaliit.  
Liit kasvas välja Eesti Maahoki ja Jääpalli Liidust (asutatud 2001) aastal 2002. 
Liit koordineerib jääpalliga seotud tegevust Eestis.
Menševikud

Fraktsiooni moodustumine

VSDTP II kongressil 1903. aastal said radikaalsed sotsiaaldemokraadid, keda juhtis Vladimir Lenin, partei keskorgani VSDTP Keskkomitee valimisel häälteenamuse. Sellest osaluse jaotusest tekkisidki VSDTP-siseste fraktsioonide jaotuses nimetused "vähemlased" ja "enamlased". Vähemusse jäänud vastaseid hakati nimetama menševikeks (vene keeles меньше, 'vähem') ehk vähemlasteks. Menševike farktsiooni juht oli Georgi Plehhanov, aktiivsemad fraktsiooniliikmed: Juli Martov (pseudonüüm "Lev Martov", sünnijärgne nimi Juli Zederbaum), Fjodor Dan, Irakli Tsereteli, Pavel Akselrod, Aleksandr Potresov, Veera Zassulitš.

Poliitiline tegevus

Sotsiaaldemokraadid hindasid aastatel 1905–1907 alanud revolutsioonilist liikumist kui kodanlik-demokraatlikku revolutsiooni, mis oli suunatud tsaari isevalitsuse nõrgestamisele, mitte aga klassivõitlusest lähtuvat proletariaadi diktatuuri kehtestamisele. Bolševike arvates pidi see revolutsiooniline liikumine üle kasvama sotsialistlikuks, menševikud aga arvasid, et Venemaa peab enne sotsialismi läbima rea reforme. Samuti olid bolševikud ja menševikud eriarvamusel VSDTP organisatsioonilise ülesehituse suhtes: bolševikud ja Lenin arvasid, et partei peab olema rangelt tsentraliseeritud, sõjaväe tüüpi organisatsioon, mis võimaldaks saavutada peale taktikaliste eesmärkide ka strateegilisi eesmärke (proletariaadi maailmarevolutsioon jne). 
Vähemlaste parteisisene võitlus enamlaste vastu lõppes VSDTP VI Kongressil 1912. aastal sellega, et vähemlased heideti VSDTP-st välja ning Venemaa Sotsiaaldemokraatlik Partei nimetati ümber Venemaa Sotsiaaldemokraatlikuks (bolševike) Parteiks. 
Parteist eraldunud vähemlaste seast eraldus omakorda väiksemaid poliitiliste erimeelsustega gruppe: menševikud-parteilased (меньшевики – партийцы ja menševikud-likvidaatorid (меньшевики – ликвидаторы).
Penuja kalmistu

Penuja kalmistu on kalmistu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas.
Kalmistule on maetud teiste seas Eesti õigeusu vaimulik Nikolai (Leisman).
Ursula Le Guin

Ursula Kroeber Le Guin (kasutatud on ka nimekuju LeGuin; sündinud 21. oktoober 1929 Berkeley – 22. jaanuar 2018 Portland) oli ameerika kirjanik. Ta on tuntud eelkõige ulmekirjanikuna, kuid kirjutas ka romaane, luulet, lasteraamatuid ja esseistikat.

Elulugu

Ursula K. Le Guin oli antropoloog Alfred L. Kroeberi ja kirjanik Theodora Kroeberi tütar. Ta sündis ja kasvas Berkeley's Californias. Kirjandusest huvitus ta juba väga noorena ning oma esimese lühijutu, mis küll tagasi lükati, esitas ajakirjale Astounding Science Fiction 11-aastasena.
Aastal 1951 sai ta bakalaureusekraadi Radcliffe College'ist ja 1952 magistrikraadi Columbia Ülikoolist. 
Hiljem õppis ta Prantsusmaal, kus tutvus ajaloolase Charles Le Guiniga. Aastal 1953 nad abiellusid ja elasid alates 1958. aastast Portlandis Oregonis. Neil sündis kolm last.
Le Guin sai kümneid kirjandusauhindu, sealhulgas mitu ulmekirjanduse tunnustatumat, Hugo ja Nebula auhinda.
Oliver Loode

Oliver Loode (sündinud 19. märtsil 1974 Tallinnas) on eesti ettevõtja ja soome-ugri liikumise aktivist. Ta on ÜRO põlisrahvaste püsifoorumi (UNPFII) liige (2014-2016).

Haridus

Oliver Loode on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli 1992 ning Pennsylvania Ülikooli (Wharton School) majandusteaduse alal 1997 (magna cum laude)).

Ühiskondlik tegevus

Aastatel 2011-2013 oli Oliver Loode Eesti esindaja Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsioonis (MAFUN). Sel perioodil oli ta üks soome-ugri kultuuripealinnade liikumise käivitajatest. Aastatel 2013-2015 oli Loode Fenno-Ugria Asutuse juhatuse liige. Alates 2014 on Oliver Loode ÜRO põlisrahvaste püsifoorumi (UNPFII) ekspertliige (nomineeritud Eesti Vabariigi Välisministeeriumi poolt). 2015. a aprillis valiti Loode UNPFII 14. istungi aseesimeheks.
2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Elurikkuse Erakonna nimekirjas Võru-, Valga- ja Põlvamaal ning kogus 43 häält ja ei osutunud valituks.

Ametikäik

Aastatel 2013-2015 oli Loode Sangaste Rukki Maja turundusjuht.
Vahhi keel

Murded

Gojali, Ishkomani, Yasini, Yarkhuni ning Tadžikistanis ja Hiinas räägitavad ida-, lääne- ja keskmurre on vastastikku arusaadavad ka eri riikidest pärit kõnelejate vahel. Ühissõnavara: Ishkoman - Gojal 84%, Yasin - Gojal 89%, Ishkoman - Yasin 91%.

Keeleoskus

Pakistanis õpetatakse vahhi keelt algkoolis ladina tähestikul põhinevas kirjakeeles. On vahhikeelne raadiosaade. Mehed ja noored oskavad küllaldaselt urdu keelt. Seevastu ääremaadel räägib urdu keelt naistest alla poole ja veel vähem vanureid. Vanem põlv ja Gojali piirkonna segakülade elanikud oskavad burušaski keelt.
Afganistanis oli emakeelne kirjaoskus alla 1%. Praeguseks võivad viimasedki kõnelejad olla riigist põgenenud.
Hiinas hõlmatakse neid tadžiki rahvuse koosseisu. Räägivad ka Hiina riigikeelt.
Tadžikistanis on neist emakeele kõnelejaid veel 70%, laste seas 60%. Kirillitsal põhinevat kirjakeelt eriti ei tarvitata. Emakeelest peavad lugu, kuid kirjakeeleks on tadžiki keel. (Jazgulami, šugni ja vahhi keele andmed on kahtlaselt sarnased ega pruugi olla tõesed.)

Foneetika

Vahhi keele omapäraks on tserebraalsed konsonandid ja täishääliku pikkuse sõltuvus tema asendist sõnas.

Süntaks ja morfoloogia

Vahhi keeles säilinud ergatiivse konstruktsiooni jäänused on keele praeguses arengujärgus kaotamas sidet öeldise transitiivsusega.

Sõnaliigid

Nimisõnad on käänduvad ainult mitmuses, kus neil on kaks käändevormi. Omadussõnad ei käändu.
Ainsuse 1. isiku asesõnal on neli käänet, ainsuse 2. isiku asesõnal kolm käänet. Teistel asesõnadel on kaks käänet või nad ei käändu üldse. Tavaliselt selgub sõna roll lauseliikmena tema asendist lauses.
Tegusõnade vormide aluseks on olevikutüvi ja minevikutüvi.
Managua

Ajalugu

Linn asutati 16. sajandil indiaanlaste küla kohale. 1852. aastast on ta Nicaragua pealinn. 
1931. ja 1972. aasta maavärinates hävis suur osa linnast. Maavärin 1972. aastal purustas pealinna maani maha ja edasised sündmused – diktatuur, revolutsioon ning kodusõda – ei võimaldanud taastamistööd ette võtta. Managualased harjusid hooneteta ja praktiliselt ka tänavateta linnaga ning seal keeb vilgas elu ning majandustegevus. 
1998. aastal põhjustas suuri purustusi orkaan Mitch.

Transport

Managua on riigi maanteede sõlmpunkt. Linna lähedal asub Augusto C. Sandino rahvusvaheline lennujaam.
Meditsiinifüüsika

Meditsiinifüüsika (inglise keeles medical physics) on füüsika haru, mis tegeleb biomeditsiiniliste nähtuste käsitlemisega füüsikalistest aspektidest.
Kitsamalt mõeldakse meditsiinifüüsika all meditsiinilist radioloogiat, seda nii kujutise (pildi) saamise juures (röntgenoloogia, tomograafia eri liigid) kui ka kasvajate teraapias (kasvajate hävitamine).
Irena Sendler

Irena Stanisława Sendler (15. veebruar 1910 – 12. mai 2008 Varssavi) oli Poola sotsiaaltöötaja, kes Teise maailmasõja ajal päästis Varssavi getost tuhandeid (umbes 2500) juudi lapsi. 
Gestapo arreteeris ta 1943. aastal. Teda piinati ja ta mõisteti surma, kuid Żegota vastupanuliikumisel õnnestus ta päästa. 
Pärast teist maailmasõda andis Iisraeli riik talle aunimetuse "Õiglane maailma rahvaste seas".
Glükokortikoidid (ravimirühm)

Glükokortikoidid (ka glükokortikoid ravimid) on ravimirühm, mis liigitatakse ATC-koodisüsteemis süsteemsete kortikosteroidide farmakoterapeutilisse gruppi koodiga H02AB.
Glükokortikoidide hulka liigitatud ravimid on sünteetiliselt valmistatud glükokortikoidid, mida kasutatakse osadel loomadel (sh inimestel) mitmete haiguslike seisundite korral (olenevalt ravimi toimeainest).

Glükokortikoidravi inimestel

Inimestel kasutatakse glükokortikoide terapeutilistel eesmärkidel selliste haiguslike seisundite nagu astma, krooniline obstruktiivne kopsuhaigus, reumatoidartriit, Crohni tõbi, haavandiline jämesoolepõletik, adrenokortikaalpuudulikkus, vähi poolt esile kutsutud hüperkaltseemia, kilpnäärmepõletik, larüngiit, raske tuberkuloos, urtikaaria, äge reumaatiline südamepaunapõletik, polüskleroos, süsteemne erütematoosne luupus ja raskekujuline müasteenia korral, loodetavasti arsti ettekirjutusel.
Glükokortikoidide täpsed toimemehhanismid inimorganismis pole selged. Arvatakse, et nende toimel väheneb lümfotsüütide (T- ja B-rakkude) talitlus ja hulk.
Glükokortikoidide terapeutiline manustamine võib, tümotsüütide apoptoosi (tüümuses küpsevad rakud) põhjustamise läbi, tüümuse involutsiooni esile kutsuda.
Glükokortikoidid inhibeerivad rakulist immuunsust mõjutades rakutuumas asetsevaid glükokortikoid retseptoreid ja inhibeerides geene, mis kodeerivad tsütokiine IL-1, IL-2, IL-3, IL-4, IL-5, IL-6, IL-8 ja IFN-γ. Selge on, et organismi manustatuna põhjustavad need immunosupressiooni ja hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerupealise supressiooni, kuid selle ulatus oleneb manustatavast ainest, ravimivormist, kogusest, mõjust ja kestusest ning indiviidi ravivastusest.
Osad uuringud seostavad glükokortikoidravi aktiivse tuberkuloosi esilekerkimisega.
Glükokortikoidid on beetametasoon, deksametasoon, fluokortoloon, metüülprednisoloon, parametasoon, prednisoloon, triamkinoloon, hüdrokortisoon, kortisoon, rimeksoolon, deflasakort, kloprednool, meprednisoon, budesoniid, kortivasool, masipredoon jt.