google/wiki40b huggingface dataset:
Angers

Ajalugu

Angers'st on leitud 400 000 aasta vanune kivist tööriist. Väga palju on neoliitikumist pärinevaid arheoloogilisi leide. Keltide asula vallutasid roomlased, kes andsid linnale nimeks Juliomagus. 16. sajandini oli Anjou hertsogiriigi pealinn.
Angers' vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Angers' lossi hakati ehitama 11. sajandil. 13. sajandil sai see osaks linnamüürist koos 17 torniga.

Haridus

Linnas on kaks ülikooli: 1373 asutatud katoliiklik Université Catholique de l'Ouest ja 1356 asutatud riiklik Angers' Ülikool.

Majandus

Linnas toodetakse arvutustehnikat ja SCANIA veoautosid ja busse. Suurimad tööandjad on Angers' ülikooli kliinik ja Angers' linn.
Algiinhapped

Algiinhapped (ka alghapped) on polüsahhariidid, mille molekulid koosnevad β-D-mannuroonhappe ja α-L-guluroonhappe jääkidest.
Algiinhappeid leidub pruunvetikate rakukestades.
Algiinhapete derivaate – sooli ja estreid – nimetatakse alginaatideks.
Algiinhapped on enamasti valged, kuid nende värvus võib varieeruda kollakaspruunini.
Algiinhapetel on võime siduda 200–300 korda oma massist suurem kogus vett.
Algiinhappeid kasutatakse eriti toidulisaainena, vastav E-kood on 400.
Eesti vetikatest sisaldab algiinhappeid harilik põisadru.
Hommikumaa targad

Hommikumaa targad tuntud ka kui kolm maagi, olid Pärsia aladelt tulnud astroloogid, kes tulid Piibli kohaselt äsja sündinud Jeesuslast austama. 
Ei ole teada, kas neid tarku oli kolm või rohkem, kinkide arvu järgi oletatakse, et neid oli kolm. Vaieldav on ka milline tark mida kinkis. Kunstis nimetatakse seda süžeed "kuningate kummardamiseks".

Legend

Hommikumaa targad nägid taevas eredat kaheksaharulist tähte, mis näitas neile teed Petlemma. Nad mõistsid, et messias on sündinud ning tulid "juutide kuningale" austust avaldama. Hommikumaa targad tõid Jeesuslapsele kingituseks kulda, viirukit ja mürri. Kolme tarka võib käsitleda tollal tuntud maailma kolme osa – Euroopa, Aasia, Aafrika – põhirasside esindajatena. 
Vana valgenahaline Melchior kingib Kristusele kui lunastajale mürri (Euroopa). Keskmises vanuses kollase nahavärviga Balthasar kingib Kristusele kui jumalale viirukit (Aasia). Noor mustanahaline Caspar kingib Kristusele kui maisele valitsejale kulda (Aafrika).
Kuulnud võistleja sünnist püüdis kuningas Herodes Jeesust tappa. Ta lasi tappa kõik juudi soost väiksed poisslapsed Petlemma ümbruses. Joosepit, Maarja abikaasat, aga hoiatati unenäos Herodese plaanidest. Püha perekond põgenes Egiptusse. Herodes palus tarkadel Jeruusalemma tulla, et teada saada sündinud kuninga asupaik ja sündinu surmata. Jumal hoiatas hommikumaa tarku unes, et nad ei läheks Jeruusalemmast läbi. Targad kuuletusid ning läksid koju teist teed pidi.
Michael Knight

Michael Knight [maik'l nait] on USA telesarja "Knight Rider" peategelane.
Teda mängib David Hasselhoff.
Sarja esimese osa alguses oli tegelase nimi Michael Long ja teda mängis Larry Anderson.
Eesti Olümpiaakadeemia

Eesti Olümpiaakadeemia (lühend: EOA) on aastast 1989 tegutsev organisatsioon, kes on 2009. aastast Eesti Olümpiakomitee (EOK) iseseisev liige.
Oma tegevuses keskendub EOA olümpialiikumise edendamisele Eestis. Suurt rõhku pannakse laste ja noorte olümpiaga seotud teadmiste suurendamisele.
Aastast 1991 on EOA Rahvusvahelise Olümpiaakadeemia (ROA) liige.
Renko vald

Külad

Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare, Vehmainen, Nummenkylä
Kanada Kuninglik Selts

Kanada Kuninglik Selts (inglise Royal Society of Canada, lühend RSC) on Kanadas tegutsev riiklik organisatsioon (teaduste akadeemia), millel on Kanadas juhtiv roll teaduse ja hariduse toetamisel ja nendega seotu uurimisel.
RSC kuulub umbes 2000 akadeemikut (koos välisriikide ja auakadeemikutega).
RSC asutati 1882 John Douglas Sutherland Campbelli eestvõttel.
Kenotaaf

Kenotaaf on hauamärk inimesele, kes on maetud mujale või kelle säilmed on kadunud. Neid esineb näiteks pühakodades ja kalmistutel.
Sõna pärineb vana-kreeka keelest: κενοτάφιον kenotáfion (tühi haud): κενός kenós (tühi), τάφος táfos (haud).
Étienne Girard de Soucanton

Elulugu

Johann Karl Étienne Girard de Soucanton lõpetas 1862. aastal Tartu Ülikooli juristina. 1870. aastast oli ta Thomas Clayhills & Son kaasomanik, aastatel 1880–1910 omanik, Tallinna Börsiseltsi Börsikomitee esimees 1879–1910, Tallinna majaomanikkude laenuseltsi (immobiilpanga) president (Creditverein die Immobilienbesitzer in Reval). 
Aastatel 1903–1905 oli ta Tallinna Linnavolikogu esimees (ta oli täitnud sarnaseid kohustusi ka varem, alates 1892. aastast). 
Johann Karl Étienne Girard de Soucanton oli ka Eestimaa Kirjanduse Ühingu (Estländische Literärische Gesellschaft) liige. „Estonia“ seltsi auliige. Merehädaliste Abistamise Seltsi Eestimaa osakonna tegevliige alates seltsi asutamisest (1872) ja Seltsi abipresident alates 1895. aastast.
Eestimaa rüütelkond kandis ta 1896. aastal ta aadlimatriklisse.

Briti Tallinna auasekonsul

Pidas 1869–1910 Briti Tallinna auasekonsuli ametit. Pärast tema surma sai uueks ausasekonsuliks tema kasupoeg William Girard.

Autasud

Ta oli Kuningliku Victoria Ordu liige (MVO; Member of Victorian Order).
Endla (teater)

Endla on kutseline teater Pärnu linnas. 
Teater avati 1911. aastal vast valminud teatrihoones "Libahundi" esmalavastusega. Teatri eelkäija oli mängu- ja lauluselts "Endla".
23. veebruaril 1918 loeti Endla teatri rõdult ette "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele".
Teatrihoone sai kannatada 1944. aastal, kui taganevad Saksa väed selle põlema panid. Allesjäänud varemed, mida oli vahepeal kasutatud laopinnana, lasti õhku 6. märtsil 1961. Uus hoone valmis 1967. aastal.
Aastatel 1953–1988 kandis teater nime Lydia Koidula nimeline Pärnu Draamateater.
Aastast 1977 tegutses teatri juures kaheaastase õppeajaga õppestuudio.
8. jaanuarist 1997 kuni 2005. aastani oli peanäitejuht Raivo Trass. Aastail 2013–2014 oli teatri kunstiline juht Kalju Komissarov. Alates 2015. aastast on teatri loominguline juht Ingomar Vihmar.
Lotmani loengud

Juri Lotmani loengud on akadeemiline loengusari, mida korraldab Tartu Ülikooli semiootika osakond.
Loengusari asutati aastal 2014. Sellega meenutatakse professor Juri Lotmani teaduslikku pärandit.
Esimese loengu pidas ameerika keeleteadlane ja semiootik Edna Andrews (5. detsembril 2014), teise John Hartley (30. mail 2016).
Otto Strandmani esimene valitsus

Otto Strandmani esimene valitsus oli Eesti Vabariigi Valitsus 8. maist kuni 18. novembrini 1919.
Otto Strandmani esimene valitsus nimetati Asutava Kogu poolt ametisse 8. mail 1919. 
Tegemist oli algselt laia koalitsiooniga kolmest Asutava Kogu suurimast fraktsioonist : ESDTP (41 kohta kogus, 4 inimest 5 kohal valitsuses); Tööerakonnast (vastavalt 30, 3 ja 5) ning Rahvaerakonnast (25, 2 ja 2). 20. septembril 1919 lahkus valitsusest Rahvaerakond ning kuigi kaheparteiline koalitsioon pidas vastu veel ligi kaks kuud, kukkus ta lõpuks siiski 18. novembril.
Adobe Photoshop

Adobe Photoshop on levinud pilditöötlustarkvara. Adobe Photoshop on de facto reklaami- ja trükitööstuse pilditöötluse standard.
Faililaiendiks on PSD.
Estonia (laev 1912)

Ajalugu

Laev ehitati Glasgow's Barclay, Curle & Co laevatehases firmale Russian American Line 1912. aastal ja sai nimeks Tsar (Царь 'tsaar'). Järgnevalt ehitati ka sõsarlaev nimega Tsaritsa (Царица 'tsaarinna'). 
Algul tegi laev reise Liibavi ja New Yorgi liinil, hiljem sõitis Arhangelski ja New Yorgi vahet. 
1917. aastal, arvatavalt pärast võimupööret Venemaal, läks laev Suurbritannia valdusse. 
1920. aastal nimetati vene lipu all olev laev Estoniaks. Alates 1921. aasta jaanuarist hakkas see sõitma Taani lipu all laevakompaniis Baltic American Line. Kapten oli H. K. Christensen. Kodusadam oli Kopenhaagen. Seda käsitleti ka kui Ameerikasse sisserändajate laeva. Samasugused sisserändajate laevad kandsid veel nimesid Latvia, Lithuania (endine Царица) ja Polonia. Laevadele olid uudse seadmena paigaldatud gürokompassid. Baltimaades oli laevakompanii tugisadam Liepāja (Liibavi). Turismireisi pilet maksis 575-600 $.
1930. aastal läks laev Polish Transatlantic Line'i omandusse ja sai nimeks Pulaski.
1935. aastal läks laev Gdynia America Line'i omandusse. Sõja ajal kasutati laeva tihedalt sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevana.
1946. aastal sai laev viimaseks nimeks Empire Penryn inglise omanike käes.
1949. aastal lammutati laev Blythis.

Kirjeldus

Estonia oli 137 m pikk, 18 m lai ja maksimaalne süvis kuni 9 m. Kogumahutavus oli 6345 brutoregistertonni. Aurumasinate võimsus oli 889 hj ja kiirus 15 sõlme.
Uisud

Uisud on jalatsite külge kinnitatud jalased jääl liuglemise võimaldamiseks ehk uisutamiseks.
Uisud on enamasti metallist, ning nad võivad olla kas kinnitatavad tavaliste jalanõude alla (tritsud) või kinnitatud selleks tehtud uisusaabaste külge.
Eesti Vabariigi teenetemärgid

Ajalugu

Eesti Vabariigi teenetemärkidest asutati esimesena Vabadussõja ajal 24. veebruaril 1919 Vabadusrist.
Teenetemärkide seaduse ja selle muutmise seadusega taastati 1994. ja 1995. aastal kõik sõjaeelsed teenetemärgid, kuid mitte kõik nende klassid. 
Eesti Vabariigi uue teenetemärgina loodi Maarjamaa Rist. 
Vabariigi 90. aastapäevaks valmis Riigivapi teenetemärgi kett, mida kannab ametitunnusena Vabariigi President. Praegune Riigivapi teenetemärgi kett on koopia algsest, mis asub teadmata põhjusel Moskva kremli relvapalatis ja on siiani Eesti riigile tagastamata.
Läbi aastate on Eesti riiklike teenetemärkide valmistamisega olnud seotud OÜ Roman Tavast, ARS Juveel, OÜ Juveel, OÜ Miniplast Pluss, OÜ ARS Vasetööd jt. Esimese partii Maarjamaa Riste valmistas firma „Marquise”, lintidega varustas ja täiendavalt komplekteeris OÜ Miniplast Pluss.
Teenetemärkidele on peale täiskuju ette nähtud ka miniatuuri kuju, rosettmärgi kuju ja lindilõike kuju.
Jõelähtme vald

Asustus

Valla keskus on Jõelähtme küla.

Alevikud

Kostivere, Loo.

Külad

Aruaru, Haapse, Haljava, Ihasalu, Iru, Jõelähtme, Jõesuu, Jägala, Jägala-Joa, Kaberneeme, Kallavere, Koila, Koipsi, Koogi, Kostiranna, Kullamäe, Liivamäe, Loo, Maardu, Manniva, Neeme, Nehatu, Parasmäe, Rammu, Rebala, Rohusi, Ruu, Saha, Sambu, Saviranna, Uusküla, Vandjala, Võerdla, Ülgase.

Saared

Allu, Koipsi, Laikari, Lõuna-Malusi, Põhja-Malusi, Rammu, Rohusi, Umbloo, Vahekari
Kalle Tamra

Kalle Tamra (sündinud 19. novembril 1932) on eesti muusikapedagoog.
1971. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikateaduse eriala Helju Tauki õpilasena.
Ta on töötanud Vanemuise teatri kooriartistina ja Tartu I Muusikakooli muusikaajaloo õpetajana. 
Ta oli Abja Lastemuusikakooli asutaja ja aastatel 1961–1965 selle muusikakooli direktor.
Aastatel 1966–2003 oli ta Viljandi Muusikakooli direktor.
Aastatel 1989–1993 oli ta Viljandi linnavolikogu liige.
Ta on koostanud muusikakoolidele õppekavu ja valmistanud õppevahendeid. Ta on ka Viljandi Kammerkoori asutaja. 
Aastatel 1992–1994 oli ta ETV saatesarja "Vahva mees, kes pilli teeb" saatejuht.
Mladen Kiselov

Mladen Kiselov (11. juuni 1943 Ruse – 29. oktoober 2012) oli bulgaaria lavastaja ja teatripedagoog.
Ta sündis Bulgaarias teatriinimeste peres. Ta õppis aastatel 1963–1964 Vitizi Teatri- ja Filmiakadeemias Bulgaarias. Aastatel 1964–1968 õppis ta Moskvas Riiklikus Teatrikunstiinstituudis (GITIS-es, Anatoli Efrose kursusel).

Isiklikku

Tema abikaasa oli Eneken Aksel.
Charlie Sheen

Tunnustused

1994 sai Sheen oma tähe Hollywoodi kuulsuste alleel.
2000–2002 mängis ta telesarjas "Pöörlev linn" aselinnapead Charlie Crawfordi. Selle rolli eest nimetati ta 2002 Kuldgloobuse kandidaadiks parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias televisioonis ning Laste valiku auhinna kandidaadiks televisiooninäitleja kategoorias. Ta võitis neist esimese.
2003-2011 mängis ta komöödiasarjas "Kaks ja pool meest". Selle rolli eest nimetati ta 2005 ja 2006 Kuldgloobuse kandidaadiks parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias televisioonis, 2006 ja 2008 Emmy kandidaadiks komöödiasarjanäitleja kategoorias ning 2007 ja 2008 teismeliste valiku auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias televisioonis. Ta ei võitnud neist auhindadest ühtki.
2011. aastal, kui Sheen esitas "Kahe ja poole mehe" looja Chuck Lorre kohta solvavaid kommentaare, vallandati ta sarjast.

Eraelu

12. detsembril 1984 said Sheen ja tema keskkooliaegne sõbranna Paula Profit tütre Cassandra Jade Estevezi, kuid nad ei abiellunud. 2013. aastal sünnitas Cassandra tütre ja Charlie Sheenist sai vanaisa.
1990 oli Sheen kihlunud näitleja Kelly Prestoniga, kuid tulistas teda kogemata kätte ja Preston katkestas pärast seda kihluse. 1990. aastatel käis Sheen läbi mitmete pornottähtedega, kellest on teada Ginger Lynn ja Heather Hunter.
20. mail 1998 sai Sheen kokaiini üledoosist insuldi ning viidi haiglasse.
3. septembril 1995 abiellus Sheen Donna Peele'iga. Sellel samal aastal sai teatavaks, et Charlie Sheen on olnud Heidi Fleissi juhitud eskortteenuse klient. Sheen ja Peele lahutasid järgmisel aastal.
2000. aastal tutvus Sheen filmi "Good Advice" võtetel näitleja Denise Richardsiga. Nad abiellusid 15. juunil 2002. Abielust sündisid tütred Sam ja Lola Sheen. 2005. aasta märtsis esitas Richards taotluse abielu lahutamiseks, tuues põhjuseks mehe sõltuvuse alkoholist ja narkootikumidest ning vägivallaga ähvardamise. Lisaks oli Sheen maksnud veebruaris 2005 pornostaar Chloe Jonesile 15 000 dollarit seksi eest ning armastanud internetis vaadata üsnagi noori tüdrukuid ja ka geipornot. Abielu lahutati 2006. aasta novembris ja lahutusega kaasnes kohtuvaidlus tütarde hooldusõiguse üle.
30. märtsil 2008 abiellus Sheen Brooke Muelleriga. Abielust sündisid kaksikpojad Bob ja Max. 2010. aasta novembris taotles Mueller lahutust. 1. märtsil 2011 võttis politsei Sheeni kodust tema pojad ära. Lahutus jõustus 2. mail 2011.
Ka hiljem on Sheenil olnud mitmeid naistutvusi, teiste seas oli ta suhtes pornotähtede Bree Olsoni, Georgia Jonesi ja Brett Rossiga. Viimasega ta ka 2014. aasta veebruaris kihlus ning pulmad pidid toimuma 2014. aasta novembris kuid oktoobris teatasid nad oma suhte lõppemisest.
Sheenil on Hollywoodi "paha poisi" maine: tihti on ta tarbinud alkoholi ja narkootikume, olnud vahekorras prostituutidega või muul moel seadusega pahuksis.
17. novembril 2015 tunnistas Sheen, et ta on HIV-positiivne. Arvati, et ta nakatus viirusesse juba 2011. aastal, kuid üritas seda varjata.
Ernst von Kügelgen

Ernst von Kügelgen (ka Ernst Otto Gerhard von Kügelgen; 14. märts/26. märts 1871 Tallinn – 13. november 1948 München) oli Eesti psühhiaater, Seewaldi vaimuhaigla peaarst.
Kügelgen õppis aastatel 1880–1890 Tallinna Toomkoolis ja aastatel 1890–1897 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas ning oli seejärel arstiks Riia ja Venemaa vaimuhaiglates (aastatel 1897–1898 oli Riias doktor Valentin von Holsti assistendiks, aastatel 1898–1899 oli assistendiks Rothenbergi Vaimuhaiglas Riia lähedal; aastatel 1899–1901 oli ordinatuuris Peterburi Udelnaja Vaimuhaiglas). Valiti aastal 1900 vastavatud Seewaldi vaimuhaigla peaarstiks. Täiendas ennast aastatel 1901–1902 Saksamaal Heidelbergis endise Tartu ülikooli psühhiaatriaprofessori Emil Kraepelini kliinikus. Oli 1900–1915 Seewaldi vaimuhaigla peaarst. Saadeti aastal 1915 asumisele Jenisseiskisse.  Elas aastatel 1916–1918 Jaapanis. Oli seejärel taas aastatel 1918–1938 Seewaldi vaimuhaigla peaarst. Oli aastatel 1938–1939 erapraksisel.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale.  Praktiseeris 1939–1945 Posenis. Suri Münchenis.

Isiklikku

Tema tütar oli baltisaksa naisskulptor Natalie Lindenberg.
Keila–Ohtu tee

Keila–Ohtu tee (registrinumbriga 11371) on kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas ja Keila linnas. Tee pikkuseks on 5,2 km, millest esimesed 2,0 km on linnas (Keila linna tänavad Ülesõidu, Ringtee ja Linnamäe tee) ning ülejäänud valla territooriumil.
Tee saab alguse Keila–Ääsmäe tee esimesel kilomeetril Keila linnas ning kulgeb läbi Keila linna ja Ohtu küla. Tee lõppeb Kulna–Vasalemma tee kolmandal kilomeetril Ohtu külas, Keila vallas. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 2 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200–500 autot ööpäevas. Keila linnas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Harilik porss

Nimetus

Porsa rahvapärased nimetused on lutikarohi, murdid, soo kaerad, rabaumalad.

Levila ja kasvukoht

Harilik porsa areaal on Euroopa, Aasia ja Põhja-Ameerika põhjapoolsed piirkonnad. Ta kasvab pärismaisena Eesti lääneosas.

Kirjeldus

Taime kõrgus on 1–1,5 m. Ta on püstine tihe põõsas.
Koor on hallikaspruun, võrsed peened, punakas- kuni mustjaspruunid, kollakate näärmetäppidega. Pungad munajaskoonilised, kattesoomused punakaspruunid, heleda servaga ning kollakate näärmetäppidega.
Porsal on vahelduvad lihtlehed. Lehed on äraspidimunajad, kuni 4 cm pikad, tipuosas saag­ja servaga, alus pikalt kiiljas. Pealt tumehallikasrohelised, alt veidi karvased. Lehtede mõlemal küljel kollakad näärmed. Leheroots on lühike.
Porss õitseb aprillis. Ta on kahekojaline liik. Õied paiknevad püstistes urbades, mis asuvad eelmise aasta võrsetel. 
Vili on luuvili, valmib oktoobris. Kuiv kolme tugeva teravikuga luuvili on kleepuv. Seemned on munajad ja kahe terava tipuga. Esimesed valmivad juulis, varisema hakkavad augustis. Isasurvad jäävad põõsale sügiseni ja varisenud emasurbade teljed ka järgmise kevadeni.

Kasutamine

Lehti ja vilju on kasutatud ravivahendina nahahaiguste, nahalööbe, eriti kärnade vastu. Seespidiselt on kasutatud aborti esilekutsuva vahendina. Lehtedest saab porsaõli. Koor sisaldab parkaineid. Vaigunäärmete tõttu on kasutatud õlle ja likööri maitsestamiseks ja vaha valmistamiseks, muudab õlle kangemaks, on joovet tekitav. Porsaõlu on tervisele ohtlik. Lehtedes ja okstes sisalduv vaik on mürgine. Värskeid porsaoksi pannakse rõivaste vahele riidekoide peletamiseks.
Dick Advocaat

Dick Advocaat (sündinud 27. septembril 1947 Haagis Hollandis) on Hollandi jalgpallitreener ning endine jalgpallur. Alates 2012. aasta suvest töötab ta Hollandi Eredivisie klubi PSV Eindhoven peatreenerina.
Ta on olnud Hollandi, Belgia, Araabia Ühendemiraatide, Lõuna-Korea ja Venemaa rahvuskoondise peatreener.
Alates 2016. aastast on ta Fenerbahçe S.K. peatreener.
Suurtrapp

Suurtrapp (Otis tarda) on traplaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Euroopa raskeim lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Mehhaniseerimine

Mehhaniseerimine on protsess, mille käigus inimese kehaline ja vaimne töö asendatakse masinate tööga.
Mehhaniseerimise peaeesmärgid on tööviljakuse suurendamine ning inimese vabastamine raskete, töömahukate ja väsitavate tööoperatsioonide sooritamisest.
Eestis loetakse põllumajanduse mehhaniseerimise alguseks aastat 1797, kui kasutati hobuajamiga käitatavat viljapeksumasinat.
Esterelliit

Esterelliit on vulkaaniline kivim. Esterelliidiks nimetatakse täielikult kristalliinset datsiiti või andesiiti või enam kui 5% kvartsi sisaldavat dioriiti. Kivim sisaldab kvartsi ja küünekivi fenokristalle; kihiti ka andesiini; kivim on täis heledaid plagioklassi kristalle.
Esterelliiti defineeriti esimest korda aastal 1897. Kivimit eritles Auguste Michel Lévy ja see sai nime Estereli massiivi järgi Var'i departemangus ja Alpes-Maritimesi departemangus. Seal esineb see daikide ja teiste intrusioonidena. Algselt datsiidiks liigitatud kivimi puhul selgus hiljem, et see võib keemiliselt koostiselt ka andesiidiks osutuda. Mõnes kohas on esterelliit tekkinud ka laavast, seal sarnaneb see äärmiselt Pelée vulkaanist pärinevate porfüüridega. Kivim on tekkinud Permis.
Roomlased kaevandasid esterelliiti aktiivselt, kasutades seda kaarikuteede sillutamiseks; esterelliti viidi siis kõikjale Rooma riigi Euroopa aladele. Ka on esterelliidist valmistatud Santa Maria Maggiore basiilika sambad. Enne kivimi defineerimist kutsuti seda "Estereli siniseks porfüüriks" (porphyre bleu de l'Estérel)
Reet Shein

Reet Shein (aastani 1969 Reet Randmu, ka Reet Šein; sündinud 23. oktoobril 1946 Pärnus) on eesti päritolu Iisraeli arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1965 Pärnu 1. Keskkooli ja aastal 1971 ERKI arhitektina.
Ta töötas aastatel 1970–1979 arhitektina EKE Projektis. Ta on osalenud Pärnu kesklinna detailplaneerimise võistluses (aastal 1978 koos Harry Sheiniga).
Aastast 1979 elab ta Iisraelis. Ta on töötanud Haifas ja Jeruusalemmas, aastatel 1980–1985 büroos Harry Shein Architects, aastast 1985 Iisraeli Postivalitsuses (seejuures aastast 1990 projekteerimis- ja disainiosakonna juhatajana). Ta on töötanud välja Iisraeli postiasutuste kujundamise põhimõtteid ning kavandanud postiasutustele tüüpmööblit ja sisseseadet, sai selle eest aastal 1994 komitee Kaunis Iisrael aastaauhinna.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Harry Shein (1947–2013).
Vahetatavus

Vahetatavuse nõuded

Vahetatavad detailid peavad olema võrdsete mehaanikaliste- ja kasutusomadustega. Vahetatavus tuleb tagada kogu tehnoloogilise protsessi käigus: alates lähtematerjalist, toorikutest, pooltoodetest ja lõpetades valmisdetailide, sõlmede, agregaatidega. Lähtematerjal peab olema kõigi vastastikku vahetatavate detailide jaoks ühesuguste keemiliste, mehaanikaliste ja tehnoloogiliste omadustega, toorikud peab saama töödelda mõõtuseatud tööpinkidel täiendava mõõtmiseta või pingi ümberhäälestamiseta.
On olukordi kus detailide kuju ja mõõtmete täpsusele esitatakse nii suuri nõudeid, et vastastikuse vahetatavuse tagamiseks tuleb suurendada järsult valmistamiskulutusi. Sel juhul sorteeritakse detailid eelnevalt gruppidesse ja sõlmed koostatakse vastastikku sobivate gruppide detailidest (kellakivid, veerelaagrite veerekehad jne). Sellist olukorda nimetatakse valikkoostamiseks.

Vahetatavuse ajaloost

Masinaehitusest on teada, et kõigepealt hakkas arenema relvatööstus. Iga meister valmistas püssi osade kokkusobitamise teel. Kui sõjaväljal juhtus raud kõveraks minema või lukk purunema, siis vahetada neid ei saanud, sest iga püss oli oma mõõdetelt unikaalne. Vene tsaar Peeter I olevat andnud käsu sellise tootmise lõpetamiseks ning detailide vastastikuse vahetatavuse printsiibi rakendamiseks. Selleks tuli teha joonised ning anda kõik mõõtmed lubatavate piirhälvetega. See võimaldas detailid valmistada üksteisest sõltumatult, ka erinevates kohtades.
Skunk

Skunk (varem eesti keeles ka skunks; Mephitis mephitis) on kiskjaliste seltsi vinuklaste sugukonda (või varasema taksonoomia kohaselt kärplaste sugukonna vinuklaste alamsugukonda) kuuluv loom, kes on tuntud oma võime poolest eritada vänge haisuga nõret. Skunkide asuala ulatub Kanadast Põhja-Mehhikoni.
Värvuselt on skungid mustvalged. Keha alapool on harilikult tume, seljal on valge vööt. Kaugelt nähtav värvus on hoiatussignaal, kuna enesekaitseks kasutatava haisunõre tõttu on skungil looduses vähe vaenlasi.
Skunk on segatoiduline. Ta sööb peamiselt suuri putukaid (ritsikad, kilgid) ja pisiimetajaid, kuid ka mardikavastseid, vihmausse, linnumune, juurikaid ja seeni, maha kukkunud puuvilju ja pähkleid. Samuti võivad skungid püüda kaldaäärses vees kalu.
Skungid elavad väikeste karjadena urgudes, mida jagavad mõnikord teiste loomadega. Nende innaaeg on veebruaris ja märtsis, sel ajal ärrituvad nad kergesti ning võivad kasutada haisunõret ka inimeste vastu. Tiinus kestab üle kahe kuu, pesakonnas on 3-10, keskmiselt 4-5 pimedat ja karvutut poega. Silmad avanevad kolmenädalaselt, viiendast nädalast hakkavad pojad uru ümbruses uitama. Noored skungid iseseisvuvad aastavanuselt.
Urve Lippus

Urve Lippus (5. märts 1950 Tartu – 13. mai 2015) oli eesti muusikateadlane, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.

Haridus

Lippus lõpetas 1975 Tallinna Konservatooriumi muusikateaduse erialal (juhendajad Herbert Tampere ja Ingrid Rüütel). 1985. aastal kaitses ta Moskva Konservatooriumis kunstiteaduste kandidaadikraadi muusikateaduse erialal ning 1995. aastal Helsingi Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi muusikateaduses tööga "Linear musical thinking. A theory of musical thinking and the runic tradition of Baltic-Finnish peoples".

Töökäik

Lippus töötas 1975–2000 Keele ja Kirjanduse Instituudis. Alates 1976. aastast on ta töötanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (kuni 1993 Tallinna Konservatoorium, kuni 2005 Eesti Muusikaakadeemia), alguses tunnitasulise ja erakorralise õppejõuna, 1990–1995 dotsendina, alates 1995. aastast professorina. 1990–1995 oli Lippus muusikaajaloo kateedri juhataja, 1995–2013 muusikateaduse osakonna juhataja.

Isiklikku

Urve Lippuse isa oli viiuldaja ja muusikapedagoog Endel Lippus, ema pianist ja muusikapedagoog Virve Lippus. Keeleteadlane Pärtel Lippus on tema poeg.