google/wiki40b huggingface dataset:
Biruta Baumane

Biruta Baumane (sündinud Frīdberga; 6. juuni 1922 Kalnamuiža – 21. jaanuar 2017) oli läti maalikunstnik, nn karmi stiili harrastaja.

Eluloolist

Sündis Kalnamuižas Tērvete piirkonnas õpetajate peres. Esimesed kunstiõpingud kulgesid Romans Suta kunstistuudios aastail 1940–1941. 1941.–1948. aastal õppis Läti Kunstiakadeemia maaliosakonnas ning 1942. aastal asus paralleelselt õppima ka Läti Ülikoolis filosoofiat, kuid 1944 teaduskond suleti ja ta läks filoloogia erialale üle. Ülikooli lõpueksameid Biruta Fridberga siiski ei sooritanud. 1948. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia, diplomitöö "Eksāmeni" juhendaja oli Jānis Liepiņš. Teiste õppejõudude hulka kuulusid kunstnikud Valdemārs Tone, Vilhelms Purvītis ja Ģederts Eliass. 
1951. aastal Birute Fridberga abiellus skulptor Kārlis Baumanisega.
1949–1958 töötas Biruta Baumane Riia 21. koolis joonistusõpetajana. 
1959. aastast oli ta Läti Kunstnike Liidu liige.
Biruta Baumane suri 94 aasta vanuselt ja on maetud Riia Metsakalmistule.

Looming

Biruta Baumane oli üks tuntumaid nendest 20. sajandi Läti kunstnikest, kes arendasid oma loomingus välja nn karmi stiili, mis murdis lahti sotsialistliku realismi kaanonitest ja püüdis nõukoguliku kunsti vormilisi võimalusi avardada. Karm stiil domineeris Läti NSV ametlikus kunstis 1950. aastate teisel poolel ja 1960. aastatel. Kunstniku motiivideringi kuuluvad eelkõige figuraalsed stseenid, aga ka vaikelud, portreed ja naisaktid. Tema töödele on iseloomulik rahulik tasakaalustatud kompositsioon, oskuslik joonistus ning hea oskus tabada värvis Läti maastiku ja portreteeritavate inimeste meeleolusid.
Esimene isikunäitus toimus 1956. aastal, edasistest on olulisemad olnud Riias (1966, 1976, 1985), Liepajas (1967) ja Moskvas (1968, 1984). Kunstniku teoseid leidub Läti Kunstnike Liidu ja Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi kogudes, Tretjakovi Galeriis Moskvas ja üksikuid mujal välismaa muuseumides, samuti erakogudes Lätis, Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Itaalias ja Prantsusmaal.

Isiklikku

Biruta ja Kārlis Baumanise tütar Laine Kainaize on samuti maalikunstnik.
PM Karotiin

PM Karotiin on 2005. aastal asutatud OG Elektra kontserni ettevõte, mis tegeleb köögivilja ostuga ja selle ümbertöötlemisega (koorimine, keetmine, puhastamine). Töödeldud köögivilja kasutatakse AS OG Elektra Tootmine kulinaariatsehhis, kus sellest valmistatakse erinevaid tooteid.
Toomas Hiio

Toomas Hiio (sündinud 1. juunil 1965) on Eesti ajaloolane.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1991. aastal.
Ta on Laidoneri Muuseumi direktori asetäitja teadusalal.

Seltskondlik tegevus

Toomas Hiio on Eesti Üliõpilaste Seltsi taasasutaja ja vilistlane.
Hiio on reservohvitser, sai 1998. aastal nooremleitnandi auastme.
Madli Lippur

Madli Lippur (sündinud 1984) on eesti kirjanik.
Ta on lõpetanud Tallinna Ülikoolis eesti filoloogia bakalaureuseõppe ja keeletoimetamise magistriõppe.
Normani maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1881. aastal.
Jamiroquai

Jamiroquai on inglise funk-bänd, mis asutati aastal 1992. Ansambli liidriks on laulja Jay Kay. 
Jamiroquai on maailmas müünud enam kui 20 miljonit albumit. Algselt oli bänd Londonist alguse saanud acid jazz'i liikumise üks liikmeid, kuid nüüd eelistab muid muusikastiile.
Provespa barthelemyi

Provespa barthelemyi on liik voltherilaste sugukonna ühisherilaste alamsugukonna perekonnast Provespa.
Liiki kirjeldas 1905 François du Buysson, eraldades selle liigist Provespa anomala. Hiljemgi on India kontekstis temast räägitud Provespa anomala nime all.
Alamliike ei ole.
Liik on perekonnas kõige varem lahknenud.
Levila ulatub Indiast Indohiinani. Teda on kohatud Indias (Sikkimis, Lääne-Bengalis, Assamis, Meghalayas, Arunachal Pradeshis, Nagalandis, Manipuris, Tripuras, Mizoramis), Hiinas (Yunnanis, Guangxis), Birmas, Laoses, Kambodžas, Vietnamis, Tais ja Malaisia lääneosas. Levila kõige lõunapoolsem koht on Malaisias Kedahi osariigis Jitra lähedal, kus on ka liikide Provespa anomala ja Provespa nocturna levila kõige põhjapoolsem punkt.

Kasutamine

Yunnanis on see herilane tavaline toit.
Boone'i maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 13. jaanuaril 1846.
Varnja külanõukogu

Varnja külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koosa ja Peipsiääre külanõukoguga.
Sõle raamatukogu

Sõle raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Põhja-Tallinnas aadressil Sõle 47b. 
Raamatukogu asutati aastal 1987.
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Alar Sudak

Alar Sudak (sündinud 19. märtsil 1964) on eesti harrastusnäitleja ja performance'i-kunstnik. Kasutab kunstnikunime Elaan. 
On võtnud sõna ajakirjanduses.  
On mänginud filmis "Püha Tõnu kiusamine".
Georg von Polenz

Georg von Polenz, ka Polentz (umbes 1478 – 28. aprill 1550 Balga) oli Pomesaania ja Samlandi piiskop ning üks reformatsiooni läbiviijaid Preisimaal, hariduselt jurist.
Polenz pärines vanast Saksimaa aadliperekonnast ja sündis Gärtitzis Dresdeni lähedal. 1496–1498 õppis ta õigusteadust Leipzigi ülikoolis, seejärel Bolognas. Seejärel oli ta lühikest aega ka paavst Julius II erasekretär. Siis tõmbas teda aga sõjameheelu ning ta oli mõnda aega keiser Maximilian I teenistuses Itaalias. Seal tutvus ta 1509. aastal Albrecht von Hohenzollerniga, kellega ta peagi sai heaks sõbraks. Kui tollest sai Saksa ordu kõrgmeister, võttis ta Polenzi Preisimaale kaasa, kus too astus 1512. aastal Saksa ordu liikumeks, kelleks ta jäi kuni 1525. aastani. Esialgu oli ta Albrechti teenistuses kantsleri ja sekretärina, 1516. aastal nimetati aga Königsbergi linnusekomtuuriks (Hauskomtur). 1519. aastal kinnitati Polenz Samlandi piiskopiks ja aastatel 1521–1523 oli ta ka Pomesaania piiskopi kohusetäitjaks.
1522–1525, kui Albrecht oli Saksamaalt Poola-vastast abi otsimas, oli Polenz Preisimaa regendiks. Sel ajal tutvus ta protestantliku reformaatori Johann Briessmanniga, kes peagi ka tema uue usu pooldajate hulka võitis. 1523. aasta jõulude ajal alustas Polenz samuti salaja protestandiks hakanud Albrechti vaikival nõusolekul Preisimaal reformatsiooni, pidades mitu evangeelset jumalateenistust ja asudes luterlikku kirikukorraldust koostama. 1524. aasta 28. jaanuaril viis ta läbi luterliku kirikukorralduse Samlandi piiskopkonnas. Sama aasta sügisel kutsus paavst Clemens VII teda seetõttu enda ette vastust andma, kuid tänu Albrechti kaitsele õnnestus tal sinnaminekut vältida. Lisaks surus Polenz uut kirikukorraldust peale ka frantsiskaani munkadele, keda ta 1524. aastast taga kiusama asus. Sama aasta lihavõtete ajal toimus Königsbergis kloostrirüüstamine, mille järel mungad linnast lahkusid. Seejärel muutus see peagi täielikult evangeelseks linnaks.
Kui kõrgmeister Albrecht Preisimaa 1525. aastal sekulariseeris, sai Polenzist hertsogiriigi usuelu sisuline juht. Ta koostas ja viis läbi esimese evangeelse kirikukorralduse aastatel 1525–1529. Samaaegselt loobus ta täielikult igasugusest ilmalikust võimust ja andis piiskopkonna valdused üle hertsogile.
Polenzil olid seosed ka Liivimaaga, eriti sealse reformatsiooni kulminatsiooniajal, aastatel 1525–1530, mil ta toetas luterlikku Riia linna ja eriti selle sündikut Johann Lohmüllerit. Tema soosingul saadeti Riiga ka usu-uuendaja Briessmann.
Polenz abiellus kaks korda, 1525. ja 1527. aastal.
Éditions Gallimard

Éditions Gallimard on üks Prantsusmaa juhtivaid raamatukirjastusi. 2003. aastal andis Gallimardi kirjastus koos tütarfirmadega välja 1418 nimetust raamatuid.
Kirjastuse rajas 1911. aastal Pariisis Gaston Gallimard (1881–1975) nime all Les Éditions de la Nouvelle Revue Française (nrf). Stiliseeritud logo nrf püsib tänini paljudel Gallimardi raamatutel.
Kodiaki saar

Kodiak on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal, Kodiaki saarestiku peasaar.
Saare geograafilised koordinaadid on 57° 28' N, 153° 26' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Šelihhovi väin (Shelikof Strait), kirdes olevast Afognaki saarest Marmoti väin. Saarest edelas asuvad Sitkinaki ja Tugidaki saar ning kagus Sitkalidaki saar.
Kodiak on 160 km pikk ja kuni 96 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 8975 km², suurim kõrgus on 1353 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide teine saar ja maailma 80. saar.
Esimeste eurooplastena asusid saarele 1784. aastal venelased Grigori Šelihhovi juhtimisel. 1867. aastast kuulub saar Ameerika Ühendriikidele.
27. märtsil 1964 toimus Alaskal 9,2-magnituudine maavärin, mis hävitas saarel mitu küla.
2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 13 740 inimest, peamiselt eskimod. Suurim asula on idarannikul asuv Kodiaki linn. Halduslikult kuulub Kodiak Island Borough'sse.
Saar on madalamatel kõrgustel kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Lõunaosas on metsa vähem. 2/3 saarest kuulub Kodiaki Riiklikku Kaitsealasse.
Saare järgi on nime saanud seal elav pruunkaru alamliik kodiaki karu.
Saarel asub väike kosmodroom, Kodiaki stardikompleks.
Kuidas ma Aafrikat päästsin

Sisu

Siisi on aktiive ja nägus noor naine, kelle energiast jaguks esimese Eesti kosmosesüstiku saatmiseks Veenusele. Maailmaparandamise tung lennutab Siisi hoopis kaugesse Ugandasse, kus ta plaanib annetuste abil avada kohviku, mis pakuks tööd kohalikele puuetega noortele. Projekti algus on hoogne, ent mida aeg edasi, seda rohkem põrkub Siisi idealism kohaliku töökultuuri, sooliste eelarvamuste ja majandusliku paratamatusega. Lisaks kuhjuvatele probleemidele rahastusega ja klientuuri puudumisele, satub tulejoonele ka Siisi eraelu. Rahastajatele saadetavad videoraportid peavad aga särama optimismist, sest Aafrika vajab ju päästmist, kui juba päästma on hakatud. (Sünopsis)
Kevad

Astronoomiline kevad

Astronoomiline kevad algab kevadisel pööripäeval põhjapoolkeral ja sügisesel pööripäeval lõunapoolkeral. Kevade kui soojema aastaaja saabumist mõjutab see kaudselt päikese käigu järgi, mis ei pruugi tähendada klimaatilise või fenoloogilise kevade saabumist sel ajal, sest sooja saabumine sõltub väga palju ka õhumasside liikumisest.

Meteoroloogiline kevad

Meteoroloogiline kevad on kokkuleppeline ajavahemik 1. märtsist 31. maini, mida kasutatakse teatud erialade raamatupidamises kokkuvõtete tegemiseks.
Tallinna Ülikool

Rahvusvaheline tegevus

Ülikooli üks eesmärk on oma tegevustes järjepidevalt olla rahvusvahelisem, seda nii teadustegevuses kui ka õppetöös. Ligi 400 partnerülikoolist koosnev võrgustik võimaldab rahvusvahelist kogemust nii tudengitele kui ka töötajatele. 
TLÜ on ka nelja rahvusvahelise koostöövõrgustiku liige – UNICA, EUA, BUP ja Magna Charta Universitatum, mõjutades nii ka Euroopa kõrgharidusruumi.
Ülikoolilt ühiskonnale suunatud tegevusi edendab ning partnerlussuhteid arendab Avatud akadeemia. 

Ajalugu

Tallinna Ülikool asutati 2005. aastal, aga tema juured ulatuvad ajalooliselt aastasse 1919, mil pandi alus Tallinna Pedagoogikaülikooli eelkäijale, Tallinna Õpetajate Seminarile. 
Seminarist moodustati 1928. aastal Tallinna Pedagoogium, mis koolireformi käigus nimetati 1937. aastal Tallinna Õpetajate Seminariks. 1947. aastal alustas ümberkorralduste tulemusena Tallinna Õpetajate Instituut, mis 1952. aasta nimetati ümber Tallinna Pedagoogiliseks Instituudiks. 1955. aastal anti õppeasutusele eesti kirjandusklassiku Eduard Vilde nimi. 
Eesti taasiseseisvumisaja muutustes kujunes õppeasutusest 1992. aastal Tallinna Pedagoogikaülikool.
Tallinna Ülikooli ajaloos on erineval viisil oma roll ka Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia Instituudil, Eesti Teaduste Akadeemia Rahvusvaheliste ja Sotsiaaluuringute Instituudil, Eesti Kõrgkoolidevahelisel Demouuringute Keskusel, Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumil, Eesti Akadeemilisel Raamatukogul, Eesti Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudil, Eesti Humanitaarinstituudil, Audentese Ülikooli meediateaduskonnal, Eesti Tuleviku-uuringute Instituudil, Akadeemia Nordil ning Tallinna Pedagoogilisel Seminaril.

Linnak

Tallinna Ülikooli linnak asub Tallinnas Narva maanteel, osa loodus- ja terviseteaduste instituudi tegevustest toimub Räägu tn 49. Kampuse majadel on ladinakeelsed nimed: Terra, Astra, Mare, Nova, Silva ja Ursa. 
Tudengid on majutatud Räägu, Västriku ja Karu tn ühiselamutesse.
Vaata ka Tallinna Ülikooli virtuaaltuuri.
Ténéré puu

L'Arbre du Ténéré, eesti keeles Ténéré puu, oli üksik akaatsia Nigeri kirdeosas, mida kunagi peeti kõige isoleeritumaks puuks maakeral - see oli ainus puu rohkem kui 400 km raadiuses. Selle koordinaadid olid umbes 17°45′N 10°04′E﻿.
1973. aastal sõitis puule otsa Liibüa veoauto ja puu murdus. 8. novembril 1973 viidi puu Niameysse Nigeri Rahvusmuuseumisse.
Dina (eesnimi)

Dina on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 391. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dina 320 naisel.
Grady maakond

Ajalugu

Grady maakond moodustati 1907. aastal. Maakond sai nime oraator Henry W. Grady järgi.
Vaimne küündimatus

Vaimne küündimatus on puudujääk inimese vaimses võimekuses, kus isikul esineb tugev kõrvalekalle tavainimese keskmisest arusaamis- ja analüüsivõimest. Tuleb tähele panna, et vaimne küündimatus ei ole pelgalt teadmiste nappus, vaid võimekus teadmisi omandada ja objektiivselt tõlgendada. 
Vaimne küündimatus on õigustermin, mida kasutatakse karistusseadustikus (KarS). 
Vaimne küündimatus ei ole üheses seoses süüdimatusega. Vaimselt küündimatu isiku puhul võib isik olla kas piiratult süüdiv (näiteks debiilik või psühhopaat) või süüdiv, kuid väga lihtsameelne või ebausklik.

Vaimne küündimatus karistusseadustikus

Terminit kasutatakse karistusseadustikus süüteokatse kontekstis (KarS § 26 lg 2), mis sätestab, et kõlbmatu süüteokatse puhul võib kohus isiku karistusest vabastada või karistust kergendada üksnes siis, kui süüteo toimepanija ei saa oma teo kõlbmatusest aru vaimse küündimatuse tõttu. 
Karistusseadustik ise ei esita ühest küündimatuse definitsiooni ning ei liigita ega astmesta küündimatust ühelgi viisil, jättes seadusesse abstraktsust ja tõlgendamisruumi. 
Karisutsseadustiku kommenteeritud väljaandes on mõiste tähendust selgitatud järgmiselt: “Vaimse küündimatusega on tegemist juhul, kui toimepanija saab loodusseadustest valesti aru (nt toimepanija saab aru, et aine on suhkur, kuid peab seda mürgiseks) ning tema rumalus on igale tavainimesele üheselt selge.“

Vaimne küündimatus psühholoogias

Psühholoogias vaimse küündimatuse terminit ei kasutata. Puudujääke vaimses võimekuses kirjeldatakse vaimse alaarenguna.
Vaimne küündimatus võrdub eelkõige mõõduka, raske ja sügava alaarengu astmetega. Vaimne alaareng ja sellest tingitud õiguslik vaimne küündimatus võib olla tekkinud alaealise isiku ajukahjustuse tagajärjel või mõne haigusliku seisundi põhjustatud ajukahjustusest, näiteks dementsus.
Uru noorteteater

Ajalugu

Uru noorteteater alustas tegevust sügisel 2007. Sisseastumiskatsed toimusid 8. septembril, kus viieliikmeline žürii valis välja 10 näitlejat vanuses 15-23 eluaastat. Uru noorteteater lõpetas oma esimese hooaja 8. juunil 2008 Athena keskuses. Varem on Urus tegutsenud vaid näitering.
12.08.2008 asutas Uru Noorteteater samanimelise Mittetulundusühingu (MTÜ Uru Noorteteater)
10.10.2009 ja 12.10.2009 toimusid klubi Rock'n'Roll Heavenis katsed, mille käigus võeti vastu 8 uut näitlejat. Alates 2009/2010 hooajast tegutseb Uru Noorteteater endise Tartu rokiklubi Rock'n'Roll Hell ruumides aadressil Tiigi 76a
Palencia provints

Kliima

Palencia provintsi aastane keskmine temperatuur on +11,7 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +20,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 348 mm, sealhulgas jaanuaris 34 mm ja augustis 11 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2637 tundi, sealhulgas jaanuaris 111 ja augustis 336 tundi.
Rauno Pajuviidik

Saavutused

Ta on neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2010, 2013, 2014, 2015).
2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht kehakaalus 74 kg;
2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 74 kg;
2009. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 66 kg;
2008. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 60 kg;
2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 55 kg;
2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht kehakaalus 55 kg.

Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused

2010. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 2. koht;
2009. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;
2008. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;
2007. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht.

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2006. aasta –  İstanbul kehakaalus 50 kg – 17. koht (osavõtjaid 20) (kadetid);
2007. aasta –  Varssavi kehakaalus 58 kg – 12. koht (osavõtjaid 25) (kadetid);
2008. aasta –  Košice kehakaalus 60 kg – 14. koht (osavõtjaid 23) (juuniorid);
2009. aasta –  Thbilisi kehakaalus 66 kg – 12. koht (osavõtjaid 28) (juuniorid);
2014. aasta –  Vantaa kehakaalus 71 kg – 18. koht (osavõtjaid 21).

Rahvusvahelised turniirid

Põhjamaade meistrivõistlused
2005. aasta  – 3. koht (kadett);
2007. aasta  – 1. koht (kadett);
2013. aasta  – 6. koht;
2014. aasta  – 3. koht.
Saksamaa Grand Prix 
2014. aasta – 16. koht.
Mansueto Velasco

Isiklikku

Mansueto Velasco vanem vend Roel on samuti tuntud endine Filipiinide poksija.
Jari-Matti Latvala

Jari-Matti Latvala (sündinud 3. aprillil 1985 Töysäs) on Soome rallisõitja.
Ta kaardilugeja on Miikka Anttila.
Aastatel 2013–2016 sõitis ta Volkswageni tiimis. Alates 2017. aastast sõidab Toyota tiimis. Tema parim koht WRC jooksvas üldarvestuses oli teine koht (2010, 2014, 2015).
Harilik lodjapuu

Süstemaatika

Erinevates süstemaatikates liigitatakse harilik lodjapuu kas muskuslilleliste või kuslapuuliste sugukonda.

Morfoloogia

Harilik lodjapuu on heitlehine 2,5–4 m kõrgune põõsas. 
Viietised õied paiknevad suurtes lamedates kännastes, mille servmised õied on sageli suuremad ja steriilsed. Värvuselt rohekas- või punakasvalged. 
Marjataolised lihakad pikliku kujuga luuviljad on ühe lapiku seemnega, värvuselt erepunased ja maitselt mõruhapud, söödavad.
Harilikul lodjapuul on ümmargused kuni munajad vastakud sõrmroodsed lihtlehed, pealt on lehed paljad, alt pehmete karvadega kaetud. Lehed on enamasti tuhmrohelised, sügisel muutuvad punaseks. Kinnituvad varrele vastakuti.
Võrsed on algul hallikasvalkjad, punaka varjundiga ja roostevärvi pragudega, kandilised. Rohkelt harunevad vanemad oksad on hallid ja pikirõmelised.

Levila

Levinud peaaegu kogu Euroopas, Aasia lääneosas, Altai mäestikus ja Põhja-Aafrikas. 
Eestis pärismaine ja sage.

Kasvukoht

Kasvab  salu- ja lodumetsades, puisniitudel, harvem laanemetsas. Eelistab viljakaid ja niiskemaid muldi.

Kasutamine

Harilikust lodjapuust on aretatud dekoratiivvorme, mida kasutatakse ohtralt haljastuses. Lodjapuud hinnatakse nii tema kaunite, mai lõpul – juunis puhkevate õite kui ka sügisel värviliste lehtede ja punaste viljade tõttu. Põõsas on külmakindel, talub hästi heitgaase ja tahma.
Mahlast saab ilusat telliskivipunast toiduvärvi.
Marjad sisaldavad palderjanhapet ja eeterlikku õli, C-vitamiini, invertsuhkrut (fruktoosi ja glükoosi segu). Vilju on tarvitatud toiduks. Andmed nende mürgisuse kohta on vastuolulised.
Ravimina kasutatakse eelkõige puukoort, harvem marju, õisi ja lehti kas keedisena või vedela ekstraktina verejooksude, eriti emakaverejooksu korral. Koorest tehtud tinktuur või tee võtab väga efektiivselt ära menstruatsioonivalu, mõnel isegi nii, et ei ole vaja valuvaigisteid. Ingliskeelsetes riikides müüakse sellist tinktuuri või pulbrit tee jaoks nime all Cramp Bark. Noortest võsudest tehakse vanne nahahaiguste, vistrike ja sügeliste puhul.
Septembris valmivad ja rohkesti C-vitamiini sisaldavad viljad, on toiduks paljudele lindudele, kes aitavad ka seemnetel levida, näiteks tihased, varblased, siidisabad.
Leevaku tellisevabrik

Leevaku tellisevabrik oli telliseid tootev vabrik Põlvamaal Leevaku külas.
Vabrik ehitati 1923. Vabrik töötas lühikest aega, kuna kohalik toormaterjal ei sobinud telliste tootmiseks.
Vabrikust on tänapäevani säilinud vaid korsten, mis on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Katrin Pere

Katrin Pere (sündinud 5. jaanuaril 1952 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.
1972–1977 õppis ta Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis tekstiili erialal.
1977–1991 õpetas samas maali ja joonistamist ning pärast akadeemia lõpetamist on esinenud näitustel Eestis ja välismaal.
Velise mõisa Maydellide kalmistu

Velise mõisa kalmistu on kalmistu Vigala kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Päärdu külas Märjamaa vallas Rapla maakonnas. Kalmistu jääb Velise mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele lääneloodesse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt 19. sajandi lõpus pärast mõisa ostmist Wetter-Rosenthalidelt, sest Maydellid ei soovinud enam kasutada mõisa alal asuvat endiste omanike Wetter-Rosenthalide kalmistut. 
Kalmistule on teadaolevalt maetud neli inimest. Kalmistul paikneb uusgooti stiilis matusekabel.
Umbes 200 meetri kaugusel lõuna suunas üle Velise jõe paikneb Velise mõisa varasem, Wetter-Rosenthalide suguvõsa kalmistu. Omaaegu oli kalmistute vahel otsetee, kuid praegu on sellel teel olnud sild hävinud ja kalmistute vahel puudub otsetee.
Romi Hasa

Romi Hasa (sünninimi Romi Erlach; sündinud 5. augustil 1977) on eesti ajakirjanik. 
Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1995. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 2000. aastal.
Alustas kuueteistaastasena tööd reporterina. 
Oli "Eesti muusika karika" saatejuht. 
2011. aasta juunis kolis ta perega Helsingisse.

Isiklikku

Tema abikaasa on Soomest pärit trummar Petteri Hasa, neil on kolm last – tütar Lotta Mii,, pojad Toni ja Luka.
Lui

Lui on Prantsusmaa meesteajakiri.
Ajakirja esimene number ilmus 1. novembril 1963. Selle asutasid Daniel Filipacchi ja Frank Ténot. 1980ndate alguseni oli see artikleid ja ilusate, sageli kuulsate alasti naiste pilte avaldav ajakiri väga populaarne, seejärel huvi ajakirja vastu langes, kuni selle ilmumine 1994. aastal katkes. Ajakiri läks Daniel Filipacchilt Michel Birnbaumi ajakirjandusgrupi omandusse. Aastatel 1995–1997 anti seda jälle välja. Aastatel 2001–2007 ilmus Lui pornoajakirjana. Alates 2013. aastast kuulub Lui Jean-Yves Le Furile, selle toimetuse juht on Frédéric Beigbeder ja peatoimetaja Yseult Williams.
Ajakiri ilmub kord kuus Pariisis. Üksiknumbri hind on 2,90 eurot. Juunis 2015 oli selle tiraaž 72 691.
Aseri valla lipp

Aseri valla lipp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Aseri valla lipp.
Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 9. juunil 1994.

Lipu kirjeldus

Ristkülikukujuline lipp on jaotatud kolmeks horisontaalseks laiuks: sinine, valge ja roheline. Laidude laiused on vastavalt 2,5; 1; 2,5 ühikut.
Lipu normaalmõõtmed on 100 x 150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

Põhjendus

Lipuvärvid viitavad Aseri valda ümbritseva looduskeskkonna eripärale: sinine – merele, roheline – maismaale taimestikuga ning hõbedane tala – lubjakivist pankrannikule.
Vagun

Vagun on rööbasteel kasutatav veok. 
Vagunid võivad olla järelveetavad või iseliikuvad (näiteks mootorvagunid). Järelveetavad ehk haakevagunid võivad olla reisi- või kaubavagunid. Juhiruumiga haakevagunit nimetatakse  juhtvaguniks.
Heino Rohtla

Heino Rohtla (18. aprill 1921 Uusna vald Viljandimaa – 12. oktoober 1985 Tallinn) oli põllumajandustegelane ja Eesti NSV riigitegelane.
Ta lõpetas aastal 1961 zootehnikuna Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Aastal 1941 oli ta Imavere valla karjakontrollassistent. 2. juulil 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse; ta oli Eesti korpuses, 373. laskurpolgus, sõja lõpus oli ta vanemseersandi auastmes. Aastatel 1946–1947 töötas ta Eesti NSV Loomakasvatuse Ministeeriumis zootehnikuna. Aastast 1947 töötas ta juhtivatel kohtadel Eesti NSV Põllumajandusministeeriumis. Aastatel 1963–1965 oli ta Eesti NSV põllumajandussaaduste tootmise ja varumise ministri asetäitja ja esimene asetäitja; aastatel 1965–1970 Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja ja esimene asetäitja. Aastatel 1970–1975 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister.
Ta oli aastast 1955 NLKP liige, ta oli aastast 1971 EKP Keskkomitee liige. Lisaks oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VIII koosseisu saadik.
Heino Rohtla suri 12. oktoobril 1985 Tallinnas ja ta maeti 18. oktoobril 1985 Metsakalmistule.
Pareatidae

Süstemaatika ja klassifikatsioon

Pareatidae sugukonna süstemaatika pole päris selge: roomajate andmebaas liigitab nad ülemsugukonda Colubroidea ja Vidal et al (2007) paigutavad sugukonna Pareatoidea ülemsugukonda.