google/wiki40b huggingface dataset:
Infrapunakiirgus

Öönägemine

Infrapunakiirgust kasutatakse öönägemisvarustuses. Kui puudub piisavalt valgust et objekti näha, detekteeritakse radiatsioon ning tehakse see ekraanil nähtavaks. Kuumemad objektid näidatakse erineva värvivarjendiga kui külmad. See võimaldab politseil ja sõjaväel teha kindlaks kõrgema temperatuuriga objekte nagu inimesed ja sõidukid.
Teises maailmasõjas kasutati öönägemisaparatuuri snaiperitel. 
Suits on infrapunakiirguses rohkem läbipaistev kui tavalises valguses, sellepärast kasutavad tuletõrjujad infrapunakiirguses näitavaid seadmeid tulekahjude kustutamisel, kui nad töötavad suitsuga täidetud aladel.

Termograafia

Infrapuna-termograafia on kontaktita ja uuritavat objekti mitte kahjustav testimeetod, et näidata ja salvestada temperatuurimuutusi ja temperatuure üle terve objekti pinna. Seda kasutatakse igal pool, kus temperatuuri teadmine võib anda vajalike teadmisi süsteemist, objektist või protsessist. Kasutatakse palju tingimuste hindamiseks, kvaliteedi tõestamiseks, kohtulikul uurimisel elektrilistel ja mehaanilistel süsteemidel.

Soojendamine

Infrapunakiirgust kasutatakse infrapunasaunas, et soojendada inimkeha teatud kudesid, ja lennukites, et sulatada tiibadelt jääd. Samuti kogub populaarsust asfaldi soojendamine infrapunakiirgusega enne ehitus- või parandustöid. Infrapunakiirgust saab kasutada söögitegemisel, sest see soojendab ainult sööki, mitte ümbritsevat õhku, juhul kui õhus pole osakesi.

Kommunikatsioon

Kasutatakse mobiiltelefonides ja personaalarvutites omavaheliseks andmesideks ja erinevate seadmete kaugjuhtimispultides.
Judit Polgár

Judit Polgár (sündinud 23. juulil 1976) on juudi päritolu Ungari maletaja. Juba 13-aastaselt tuli ta alla 14-aastaste poiste seas maailmameistriks. 1991. aastal sai temast 15-aastaselt noorim male suurmeister.
Rahvusvahelise maleorganisatsiooni FIDE ELO-reitingus on tema parim saavutus 8. koht (2005). 2013. aasta märtsi seisuga oli tema reiting 2696 punkti, millega ta juhib naiste edetabelit ning on üldarvestuses 58. kohal.
Tema õed on maletajad Sofia Polgár ja Susan Polgár.
Verner Loo

Verner Loo (23. november 1932 – 5. november 1997) oli eesti balletitantsija.
Verner Loo alustas oma tantsijakarjääri 1947. aastal Anna Ekstoni lavastatud “Windsori lõbusates naistes”. Aasta hiljem sai temast Anna Ekstoni õpilane Tallinna Koreograafiakoolis , mille ta lõpetas 1955. aastal ja läks end täiendama Leningradi tollase kuulsa õppejõu Aleksei Pissarevi juurde. 1950. – 1960. aastatel oli Verner Loo Estonia teatri juhtivaid balletisoliste. Verner Loo tantsis Helmi Puuri, Aime Leisi, Tiiu Randviiru, Ülle Ulla jt partnerina ballettides “Luikede järv”, “Raimonda”, “Chopiniana”, “Esmeralda”, “Giselle”, “Romeo ja Julia”, “Suur võlur – arm astus”, “Kivilill”, “Rigonda”, “Don Quijote”, “Mere kaldal”.
1965. aastast alustas ta õpetamist Tallinna Koreograafiakoolis. 1977. aastal nimetati Verner Loo kooli direktoriks. Loo töötas selles ametis kuni 1988. aasta sügiseni.
Kükita vanausuliste kalmistu

Kükita vanausuliste kalmistu on vanausuliste kalmistu Mustvee vallas Kükita külas.
Aastal 1997 tunnistati Kükita vanausuliste kalmistu kultuurimälestiseks (registrinumber 5862).
2011. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

2011. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 44. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3.–13. märtsini Hantõ-Mansiiskis Venemaal.
Ester Tuiksoo

Haridus

Ester Tuiksoo on lõpetanud Põlva Keskkooli (praegune Põlva Ühisgümnaasium) 1983 ning Tartu Ülikooli kaubandusökonoomika erialal 1990.

Töökäik ja tegevus ühingutes

Tuiksoo on töötanud Põlva Tarbijate Ühistus  majatarvete kaupluse juhatajana 1990–1991, kaubamaja naistekaupade osakonna juhatajana 1990–1993 ja toitlustusdirektorina 1993–1996, Põllumajandus-Kaubanduskojas majandusjuhatajana 1996–1997, aseesimehena 1997–2001 ning juhatuse esimehena 2001–2004.
Ta on Põlva Hoiu-Laenuühistu nõukogu liige, Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni liige, Eesti Rukkiseltsi liige ning liikumise "Ei tubakale!" liige.

Poliitiline tegevus

Ester Tuiksoo oli põllumajandusminister Juhan Partsi valitsuses ning Andrus Ansipi esimeses valitsuses 2004–2007. Ta oli XI Riigikogu liige ja on XII Riigikogu liige.
Tuiksoo oli Eesti Reformierakonna liige 1994–2000 ning 2004–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli erakonna esimehe kohusetäitja 19. märtsist kuni 29. aprillini 2007 ning Rahvaliidu aseesimees. Novembrist 2010 kuulub ta Eesti Keskerakonda. 2011. aasta Riigikogu valimistel kogus ta 971 häält ja osutus valituks.
Verev sõrmkübar

Botaaniline kirjeldus

Vereva sõrmkübara kõrgus on 100–200 cm. Taim on pehmekarvane, vahel on lehed pealt paljad. Lehed on lantsetja kujuga, saagja või täkilise servaga. 
Purpurpunased, seest valgeservaliste täppidega, kuni valged õied asetsevad varrel longus. Kellukjal õiekroonil on 4-hõlmine ääris, mille ülemine hõlm on pügaldunud.

Kasvukoht

Vereva sõrmkübara looduslik kasvukoht on Lääne- ja Lõuna-Euroopas, kuid on naturaliseerunud ka ida pool ja Ameerikas. Eestis kasvatatakse ilutaimena.

Droog

Droogina kasutatakse lehti (Digitalis purpureae folium). Lehti kogutakse esimesel kasvuaastal juulis või augustis ning uuesti 1–1,5 kuu möödudes. Soodsates kasvutingimustes saab koguda ka kolmanda saagi. Lehed kuivatatakse 10–12 tunni jooksul 55–60 ℃ juures.

Keemiline koostis

Droog sisaldab 0,5–1,5% kardiosteroide ehk südameglükosiide: digitoksigeniini (purpureaglükosiid A, digitoksiin), gitoksigeniini (purpureaglükosiid B, gitoksiin), gitaloksigeniini (glükoverodoksiin, glükogitaloksiin, gitaloksiin) ja pregnaani (digipurpuriin, diginiin, digitaloniin) glükosiide. Lisaks kardioglükosiididele on droogis ka steroidsed saponiinid (desgalaktotigoniin, digitoniin, purpureagitosiid), antrakinoonid, flavonoidid jm.

Meditsiiniline kasutamine

Vereval sõrmkübaral on südame tööd tugevdav toime ning seda kasutatakse kroonilise südamepuudulikkuse korral. Raviks tohib kasutada vaid tööstuslikult toodetud preparaate, lehtede kasutamine droogina on väga ohtlik. Ravimite manustamisel on väga oluline täpne annustamine, vähese koguse puhul ei avalda need toimet ning üledoseerimisel kuhjuvad südameglükosiidid organismi.

Ohud

Üleannustamisel hakkavad kardioglükosiidid organismi kuhjuma ning esinevad mürgistusnähud. Alguses täheldatakse enesetunde halvenemist, tekivad iiveldus ja oksendamine. Hiljem esinevad südamerütmihäired (tekib ekstrasüstol ehk lisalöök), pulss aeglustub märgatavalt, vererõhk tõuseb, kõrvades tekib kohin, tekivad nägemishäired, hallutsinatsioonid ja psühhoosid, huuled ja suu limaskestad värvuvad siniseks. Raskema mürgistuse puhul nõrgeneb südametegevus veelgi, tekivad krambid ja teadvusekadu ning kui süda süstolis seiskub, saabub surm. Täiskasvanule surmav annus on 2–3 g droogi ehk 2–3 lehte.

Muud kasutusalad

Kasutatakse ilutaimena.

Usund ja nõiakunst

Aias kasvavale sõrmkübarale omistatakse aeda ning kogu majapidamist kaitsvat toimet. Walesis valmistatakse sõrmkübarast musta värvi, millega joonistatakse majadele ristimärke. Usutakse, et see takistab kurjade jõudude sisenemist. Samuti seostatakse sõrmkübarat inglitega. Kui käid taimega hästi ümber, saad nende sõbraks ning kui halvasti, siis vaenlaseks.
Nõiakunstis kasutatakse sõrmkübara lehtede põletamisel tekkivat suitsu negatiivsuse hajutamiseks, ruumide puhastamiseks ning kaitseks kurjuse eest. Samuti soodustab see meditatsiooni, kutsub esile nägemusi ning meelitab ligi õnne ja edu.
Lina harimine

Lina harimine oli toorlina töötlemine puhta linakiu eraldamiseks.
19. sajandil oli linakasvatus Lääne- ja Lõuna-Eesti taludes peamine tuluallikas ning oli töömahukamaid sügistöid. 20. sajandi alguses vähenes kodune linakasvatus oluliselt linavabrikute rajamise tõttu.
Augustis kitkuti talunaiste poolt valminud lina käsitsi ja seoti peodesse. Järgnevaid töid teostasid mehed kuni ropsimiseni. Linapeodelt eemaldati raatsi või selleks kohandatud vikati abil kuprad ning nad seoti kubudesse, milles oli 20 kuni 30 peod. Kiudude eraldamiseks pandi linad kuni 3 nädalaks linalikku. Põhja-Eestis ja saartel rakendati kasteligu, kui linavarred laotati mitmeks nädalaks maha kaste ja vihma kätte. Leotatud linad kuivati rehetoas partel ning seejärel murti linavarre puitunud kihid lõugutil kiude küljest lahti.  Peale lõugutamist eraldati kiud enamikust linaluudest ropsimõõgaga ropsides või hilisemal ajal linavurri abil. Linakiude lõplik puhastamine toimus linakammiga, kui eraldati lühemad kiud ehk takud. Seejärel soeti kiude linaharjaga. Puhtad linad seoti puntratesse ning müüdi. 
Rasket lõugutamist ja ropsimist kergendasid 19. sajandi keskpaiku kasutusele võetud mehaanilised riistad nagu linamasin, mida valmistasid kohalikud puusepad ning mis töötas algul inimjõul, hiljem ka hobujõul.
Varsakopli tänav

Varsakopli tänav on tänav Rakveres.
Tänav on ida-lääne suunaline pikkusega 148 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid.   Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Vassili Gerassimovi tänav

Vassili Gerassimovi tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt, kulgeb läänest itta, ristub Kooli põiguga ja lõpeb Joala tänavaga ristudes. Ta on 26. Juuli tänava jätk ja jätkub Kalda tänavana. Tänava pikkus on 426 m.
Tänav sai nime vene revolutsionääri Vassili Gerassimovi järgi.
Õhupüstol

Suruõhupüstol

Suruõhurelvad on pigem sportlaskmiseks ning nende väljalaskekiirus ning kineetiline energia on suurem. Suruõhurelvade hinnad on sadades eurodes ning need kasutavad ligikaudu 200 baari surve jaoks mõeldud täispumbatavaid balloone. Suruõhurelvadel on ka hästi disainitud sihikud, mis tõstavad relvade täpsust.

Süsihappegaasipüstol

Töötavad 12 g CO₂ kapsli jõul ning tulistavad enamasti 4,5 mm ümaraid teras- või tinakuule. Väljalaskekiirused jäävad 90–130 m/s vahemikku, kuid on ka erandeid. CO₂ relvad on koduõues märki laskmiseks või enesekaitseks.

Vedru laadimisegaga õhupüstol

Vedruga relvad on kõige odavamad. Nende väljalaskekiirus on võrreldav CO₂ relvadega, kuid relvad on ebatäpsemad. Enamik vedruga õhupüstoleid on ühelasulised (eelkõige vanemat tüüpi) ja nende laadimiseks tuleb püstolitoru pärast igat lasku alla murda ning kuul otse rauda sisestada. Mitmelasulised on samas viimastel aastatel järjest rohkem levinud. Vedruga relvad on mõeldud märklauda tulistamiseks ja algajatele harjutamiseks.
Sand in Taufers

Geograafia

Paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes, asub linnakeskus Tauferer Ahrntali (Taufersi) orus, kus Ahri jõgi voolab põhjast Kõrg-Tauerni aheliku Venedigeri grupi mägedest ja Austria piirilt Bruneckisse Pusteri orus. Valda kuuluvad frazioni Ahornach, Kematen, Mühlen in Taufers ja Rein in Taufers.
Valla pindala on 164,3 km².
Vald külgneb Tauferer Ahrntali valdadega: Gaisiga lõunas, Ahrntali ja Prettauga kaugemal põhjas. Idas kuuluvad valda Reinbachi kuristik ja Rieserferneri grupi nõlvad. Suurt osa vallast katab Rieserferner-Ahrni looduspark, looduskaitseala, mis ulatub naabervaldadesse Perchasse, Rasen-Antholzi ja St. Jakob in Defereggenisse Austria Ida-Tiroolis. Mühleni külast läänes ulatub Mühlwaldi org piki Speikbodeni massiivi läände Nevesi veehoidlani ja Zillertali Alpide harjani.
Kohalik 1908. aastal ehitatud Taufersi raudteeühendus Brunecki jaamast Sand in Taufersini lõpetati aastal 1957. Täna sõltub piirkond suuresti turismist.

Taufersi loss

Asulat Tvfres on esmakordselt mainitud 11. sajandi keskpaigas Brixeni piiskopkonna registrites. Tirooli võim valitses Taufersi lossist, tohutusuurest keskaegsest kindlusest, mis kõrgub kaljul küla kohal ja mida ehitati 13. sajandi algusest alates. 20. sajandil taastatuna on säilinud lossikompleks populaarne filmipaik, pakkudes jäädvustamist 1998. aasta draamafilmile The Red Violin, 2003. aasta komöödiale Just Married ja 2017. aasta komöödiale Burg Schreckenstein. See oli ka maaliline taust Roman Polanski 1967. aasta õudusklassikale Kartmatud vampiiritapjad ehk Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,30% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt.
Lennubaas (1927–1940)

Lennubaas (ka Lennu Baas, 21. maist 1939 Lennuväe Baas) oli Tallinnas Lasnamäe lennuväljal paiknenud väeosa, mis tegutses aastatel 1927–1940; kuulus Eesti õhukaitse koosseisu.
Lennubaasi alla kuulusid mitmesugused lennundusega seotud tehnika- ja kontrolljaoskonnad, samuti Lennubaasi lennusalk ja Aviotehas.

Ajalugu

Lennubaas loodi 1. aprillil 1927 Lennuväerügemendi ümberformeerimise käigus. Lennubaasi koosseisu koondati suurem osa rügemendi tehnilisest majapidamisest: tehnikajaoskond, töökojad, laod. Oma aastapäeva luges lennubaas 1. septembrist 1919 – tehnikajaoskonna moodustamise päevast lennuväe koosseisus.
Lennubaas sai iseseisvaks väeosaks 1. juulil 1930, Lennuväerügemendi likvideerimise järel selle koosseisu kuulunud väeosad iseseisvusid. 21. mail 1939 nimetati asutus ümber Lennuväe Baasiks. Lõpetas tegevuse 28. detsembril 1940 seoses Eesti sõjaväe üldise likvideerimisega nõukogude võimu poolt.
Uschi Disl

Maailmameistrivõistlused

1991 Soomes Lahtis oli ta 7,5 kilomeetris 5., teatesõidus 3. ja 15 kilomeetris 8.
1992 oli ta naiskondlik maailmameister. 
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta naiskondlikult 8., 7,5 kilomeetris 34., teatesõidus 4. ja 15 kilomeetris 8.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta naiskondlikult, 7,5 ja 15 kilomeetris 2. ning teatesõidus 1.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta naiskondlikult ja teatesõidus 1., 7,5 kilomeetris 35. ja 15 kilomeetris 27.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 ja 15 kilomeetris 13., teatesõidus 1.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 7,5 kilomeetris 34., teatesõidus 1. ja jälitussõidus 11.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 7,5 kilomeetris 7., teatesõidus ja jälitussõidus 2., ühisstardis ja 15 kilomeetris 8.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 7,5 kilomeetris 2., jälitussõidus ja 15 kilomeetris 11. ning ühisstardis 24.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta teatesõidus 1.
2005 Austrias Hochfilzenis oli ta 7,5 kilomeetris ja jälitussõidus 1., teatesõidus 2., ühisstardis 10. ja 15 kilomeetris 34.

Maailma karikas

Maailma karika etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 150 korda 25 parema seas. Ta on mai 2005 seisuga 38 etappi võitnud (neist 27 individuaalselt), olnud 27 korda teine (neist 13 individuaalselt) ja 20 korda kolmas (neist 18 individuaalselt).
Tabavus lamades 86% ja püsti 71%.
Maailma karika arvestuses oli ta 1996, 1997 ja 1998 2., 1995, 1999 ja 2002 3. ning 2005 5.

Muud olulised võistlused

1990 tuli Disl juunioride naiskondlikuks maailmameistriks.
1991–2004 oli Disl 11 korda Saksamaa meister, neist 6 korda individuaalselt, ja 2003 Suurbritannia meister segateatesõisus.

Isiklikku

Kasv 163 cm, kaal 57 kg. Elukutse: piirivalvur. Elab Austrias Kössenis. Vallaline. Hobideks nimetab mägijõgedel aerutamist, piljardit, lugemist ja jalgrattasõitu. Laskesuusatab alates 1986. Teatesõidus eelistab avavahetust.
Tarmo Timm

Tarmo Timm (sündinud 4. juunil 1936 Tartus) on eesti zooloog ja hüdrobioloog.

Elukäik

Aastal 1958 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1983 kaitses ta Leningradis doktoritöö (kinnitatud 1984. aastal).
Aastast 1958 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis, 1961. aastast viimasele alluvas Võrtsjärve Limnoloogiajaamas.
Ta on uurinud Eesti ja maailma väheharjasusse, keda kirjeldanud 26 uut liiki, ja Eesti veekogude zoobentost. 
Ta oli Üleliidulise Hüdrobioloogia Seltsi Eesti osakonna viimane esimees.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Viivi Timm (1934–1997). Tema pojad on hüdrobioloog Henn Timm ja muusik Tõnu Timm.
Barcelona metroo

Barcelona metroo (hispaania Metro de Barcelona) on metroo Hispaanias Barcelonas.
Esimene liin avati 1924. aastal. Praegu on metrool 11 liini ja 166 jaama.
Lasseni maakond

Ajalugu

Lasseni maakond moodustati 1. aprillil 1864. aastal Plumasi ja Shasta maakonna osast. Maakond sai nime Taani päritolu USA sepa, rantšo pidaja ja maavara otsija Peter Lasseni järgi.
Reinhold Guleke

Reinhold Ludwig Ernst Guleke (12. mai 1834 Mazsalaca, Läti – 6. juuli 1927 Jena, Saksamaa) oli Eestis tegutsenud baltisaksa arhitekt.
1881–1906 pidas ta Tartu Ülikooli arhitekti ametit. Guleke projekteeris korporatsioonide Estonia ja Livonia konvendihooned, mis olid esimesed spetsiaalselt korporatsioonide tarbeks ehitatud hooned Tartus. Samuti projekteeris ta koostöös Rudolf von Bernhardiga Tartu Ülikooli uue anatoomikumi. Väljaspool Tartut on tema projekti järgi rekonstrueeritud Äksi Andrease kirik (sh sisekujundus, 1887–1889).
Ülikooli arhitektina algatas Guleke Tartu toomkiriku uurimise. Arheoloogilisi kaevamisi korraldamata oletas ta, et kirik rajati 13. sajandil, ja tegi selle võimalikke rekonstruktsioone.
Reinhold Guleke kuulus üliõpilaskorporatsiooni Baltica-Borussia Danzig.
Jaak Truu

Jaak Truu (sündinud 3. juunil 1967) on eesti mikrobioloog.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1991. aastal mikrobioloogia erialal ning sai magistrikraadi 1994. aastal hüdrobioloogia erialal. 2004. aastal sai Tartu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi mikrobioloogia alal tööga "Oil shale industry wastewater: impact on river microbial community and possibilities for bioremediation".
Ta Tartu Ülikooli keskkonnatehnoloogia professor.
Järvevana tee

Järvevana tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla, Luite, Juhkentali ja Ülemistejärve asumis. Järvevana tee algab Ülemiste ristmikult ja lõpeb Pärnu maanteega ristumisel. Järvevana tee on ligikaudu 3800 m pikkune.
Järvevana tee sai nime 25. septembril 1959. Tänav on saanud nime legendaarse Ülemiste vanakese järgi. Varem oli Järvevana tee Kaare tee osa.
Iason

Iason (kreeka Ἰάσων, Iásōn) oli Vana-Kreeka mütoloogias kangelane, kes juhtis argonaute nende retkel kuldvillaku järele.

Eellugu

Iason sündis Tessaalias Iolkose linnas kuningas Aisoni ja Alkimede või Philyra pojana.
Pärast Kretheuse surma oli Iasoni isa Aison saanud Iolkose kuningaks. Kuid siis ilmusid välja Aisoni ema abielueelsed pojad Pelias ja Neleus. Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati, Aisoni vend Pheres suutis samuti välismaale põgeneda, kuid Aisoni, tema naise ja Iasoni venna Promachose Pelias vangistas. Kui Iason sündis, lasi ta ema last leinata, nagu oleks see surnult sündinud, ning saatis poisi salaja kentaur Cheironile kasvatada.
Kahtlustav Pelias lasi oraaklil endale ennustada ning ennustus näitas, et Peliase tõukab troonilt ühte sandaali kandev mees. Nii tundiski kuningas suurt hirmu ja hämmastust, kui aastaid hiljem saabus linna täiskasvanud Iason, kellel oli jalas vaid üks sandaal. Kangelane oli kaotanud jalanõu hetkel, kui kandis üle oja üht vana naist, kes tegelikult oli maskeerunud jumalanna Hera. Et ebameeldivast troonipretendendist vabaneda, lubas Pelias Iasonile trooni, kui see toob Kolchisest ära kuldvillaku, mis oli kuulunud Iolkosest sinna lennanud imelisele jäärale.

Teekond kuldvillaku järele

Iason kogus kokku meeskonna, keda hakati laev "Argo" järgi kutsuma argonautideks. Argonautide hulka kuulusid teiste hulgas boreaadid Kalais ja Zetes, (põhjatuul Borease pojad), Herakles, Philoktetes, Peleus, Telamon, Orpheus, Kastor ja Polydeukes, Atalanta ning Euphemos.  Ta juhtis mehed sihtkohta ning täitis Kolchise kuningalt Aieteselt saadud ülesande: kündis tuldhingavate härgadega, külvas künnivagudesse lohe hambaid ning võitles neist tärganud sõjameestega. Koos Aietese tütre, nõid Medeiaga, kelle ta oli Athena abiga enda naiseks teinud, õnnestus tal salaja varastada kuldvillak ning koos pöördusid nad Iasoni kodumaale..

Iason Korintoses

Tagasi saabudes avastasid nad, et Pelias, kes uskus, et argonaudid on teekonna hukkunud, oli tapnud Iasoni isa Aisoni. Siinkohal jaguneb legend kaheks. Ühe versiooni kohaselt tappis Iason Medeia abiga Peliase. Teine legendi järgi üritasid argonaudid Iolkost vallutada, ja kui see ei õnnestunud, lahkusid nad Korintosesse. Iason ja Medeia elasid seal kümme aastat õnnelikult ning said kolm poega. Siis tekkis Iasonil soov abielluda Korintose valitseja Kreoni tütre Kreusaga (teises versioonis Glauke). Vihane Medeia tappis nii Glauke kui ka enda ja Iasoni pojad. Kangelane jäi üksinda Korintosesse, kuni ühel päeval, kui ta oma vana laeva varjus istus, tükk mädanevat puitu talle pähe kukkus ning ta pea purustas.

Iasoni legend hilisematel ajastutel

Iason esines mitmel pool vanakreeka ja vanarooma kirjanduses, sealhulgas Rhodose Apolloniose eepilises poeemis "Argonautika" ning Euripidese tragöödias "Medeia". Tänapäeval on Iasonit kujutatud mitmetes müütide tõlgendustes, sealhulgas 1963. aasta filmis "Jason and the Argonauts" ja 2000. aastal samanimelises miniseriaalis.
Iasonit peetakse Sloveenia pealinna Ljubljana asutajaks. Tema teeneks peetakse ka pentatloni leiutamist.
Xbox One

Ajalugu

Xbox One on Mirosofti eelmise konsooli Xbox 360 järglane. Xbox 360 avalikustati 2005. aastal kui osa seitsmendast konsoolide generatsioonist. 2010. aastal ütles Mirosofti töötaja Chris Lewis, et 360 on oma elueaga umbes "poole peal". Kaheksanda põlvkonna konsooli Xbox One'i, koodnimega Durango, esmaesitlus oli 21. mail. Lisainformatsiooni konsooli kohta sai E3-lt, mis toimus 11.–13. juunini. See tuli müügile 2013. aasta lõpus, umbes siis, kui tuli müügile ka Sony PlayStation 4.

Riistvara

Xbox One'il on APU koos kaheksatuumalise x86-64 protsessoriga, 8 GB DDR 3 RAM-i mälu ribalaiusega 68,3 GB/s ja 500 GB mitte-eemaldataval kõvakettal, ning Blu-ray Disci optiline ketas. 3 GB RAM-il on äppidele ja operatsioonisüsteemile, 5 GB jääb mängudele. Graafikaprotsessor (GPU) baseerub AMD GCN arhitektuuril koos 12 kalkuleeriva ühikuga, millel on kokku 768 tuuma, andes teoreetiliselt võimsust kuni 1,23 TFLOPSi.

Ühendus meediaga

Sarnaselt Windows 8-ga on Xbox One võimeline hoidma erinevaid rakendusi (muusika, video, Skype ja Internet Explorer) ühel ekraanil tänu multitegumtööle. Xbox One on võimeline HDMI kaudu pääsema juurde olemasolevale televisioonile. See funktsioon lubab kasutajatel vaadata telesaateid nende olemasoleva televisiooniteenusepakkuja konsooli kaudu ja lubada näha teatud funktsioone, näiteks e-saatekava ja häälkäske. Digiboksi kontrollitakse konsooliga kas IR blasteri või HDMI-CEC-i kaudu.

Digiboksi ühendamine

Microsoft soovib tutvustada võimalust, et järgmise põlvkonna konsool võib üle võtta TV ja digiboksi Google TV kaudu.

Hääljuhtimine

Konsoolil on Apple'i Siri kasutatavaga sarnane hääljuhtimisprogramm.

Pult

Uus Xboxi pult kulutab 16% vähem akut kui eelmine.

Kinect

Uuel Kinectil on 1080p kaamera.

Operatsioonisüsteem

Seade töötab kolme operatsioonisüsteemiga.
Andres Sutt

Isiklikku

Ta on abielus ning tütre ja kahe poja isa. Tema hobideks on sport, kokandus, maakodu ja jahindus.
Bēne mõis

Bēne mõis (läti keeles Bēnes muiža, saksa keeles Behnen) on mõis Lätis Auce piirkonnas Bēne vallas Bēnes. 
Bēne mõis sai alguse 16. sajandil. 19. sajandi algul olid mõisa omanikud Medemid, seejärel Reked. Viimasteks omanikeks enne võõrandamist olid Birkensteinid. Aastast 1922 oli mõisa peahoone omanik Otto Valdemārs Gailītis, kes rajas sinna Bēne kultuurikeskuse.
Mõisa peahoone rajati aastail 1876–1878. Uusgooti stiilis hoonet rünnati aastal 1905. Säilinud on ka mõned kõrvalhooned: laut, ait, veski, teenijate maja jt. 
Aastal 1880 rajati mõisa juurde allee, mis on tänapäeval looduskaitse all. Domineerivaks puuliigiks on harilik pärn, ent sinna on istutatud ka läänepärna.
Helme Kihelkonnaleht

Helme Kihelkonnaleht oli 2014-2018 ilmunud ajaleht, mis vahendas Tõrva, Helme, Hummuli ja Põdrala valla  uudiseid. Lehte andis välja Tõrva vallavalitsus. Leht ilmus üks kord kuus.
Lehe eelkäija oli Helme-Tõrva Elu. Pärast 2017. aasta haldusreformi annab endiste valdade aladel toimuva kohta uudiseid edasi Tõrva Teataja.