google/wiki40b huggingface dataset:
Vastuhakk (film 2008)

Sisu

1941. aasta augustis on olukord Ida-Euroopas halb. Wehrmacht on alad vallutanud ja Einsatzgruppe A tapab süstemaatiliselt juute. Ellujäänute hulgas, keda ei saadetud koonduslaagrisse või getosse on ka Poola juutidest Bielski vennad: Tuvia, Zus, Asael ja Aron. Nende vanemad hukati natside käsul kohalike politseinike poolt ja vennad otsustavad varjuda Naliboki metsas vandudes, et maksavad vanemate surma eest kätte.
Metsas satuvad vennad kokku teiste juutidest põgenikega ja Bielskid otsustavad nad oma kaitse ja juhtimise alla võtta. Järgneva aasta jooksul saab nende juures kaitset aina rohkem põgenikke. Bielskid hakkavad kohalikest taludest toitu röövima ja kolivad laagri uude asukohta kohe, kui natsidega koostööd tegev kohalik politsei nende vana paiga avastab. Ühel päeval tapab Tuvia politseiülema, kes korraldas tema vanemate mõrva. Bielski vennad hakkavad pärast seda kohalike politseinike ja natsidega arveid õiendama, aga peab oma tegevuse üle järgi mõtlema, kui mõistab, et oma rünnakutega ohustab ta põgenikke ja rünnakutes hukkub liialt palju ta enda mehi. Pärast seda, kui talve tulekul kaks vanemat venda tülli lähevad, otsustab Zus liituda Nõukogude partisanidega. Tuvia seevastu jääb laagrit juhtima. Tuvia lepib Nõukogude partisanidega kokku, et viimased kaitsevad neid ja vastutasuks saavad nemad varustust.
Pärast talve, mis möödus haiguste, nälja, mässukatse ja pideva varjamise tähe all, saavad Bielskid teada, et sakslased on partisanide vastu rünnakule asumas ja Nõukogude partisanid ei kavatsegi neid aidata. Tuvia annab laagrile evakuatsioonikäsu ja laager asub evakueeruma, kui Saksa söösthävitajad ründavad. Osa võitlejaid jäävad viivituslahinguid pidama, et jalaväelasi aeglustada ja nii põgenejatele rohkem aega anda. Vastupanu ei kesta kaua ja maha jäänud võitlejatest pääsevad eluga ainult Asael ja laagriline Sofia. Põgenejad jäävad varsti kotti ja pärast seda, kui Isaac hukkub, tundub Tuviale, et kõik on läbi, aga ootamatult ründavad sakslasi selja tagant rühm Nõukogude partisane Zusi juhtimisel, kes otsustas taganemisest loobuda ja vennale appi tulla.
Põgenikud pääsevad sakslaste tule alt metsa ja film lõpeb kirjaga, et Bielski partisanid elasid veel kaks aastat metsas ja lõpuks koosnes Bielski salk 1200 inimesest. Seejärel näidatakse Bielskite portreesid ja lisatakse ka nende saatused: Asael astus Nõukogude armeesse ja sai varsti lahingus surma, aga ülejäänud elasid sõja üle ja asutasid New Yorgis veofirma. Veel lisatakse, et keegi Bielski vendadest ei soovinud kunagi oma tegude eest tunnustust.
Meeri eriinternaatkool

Meeri eriinternaatkool oli erikool Tartu maakonnas Nõo vallas Meeri külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1924, kui asutati Meeri lastekodu. 1. septembril 1964 muudeti lastekodu eriinternaatkooliks.
Peeter Tarvis

Peeter Tarvis (sündinud 14. detsembril 1993) on eesti jalgrattur.
2015. aastal võitis ta Tartu Rattamaratoni.
Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006

"Totally Blind Drunk Drivers 1994–2006" on ansambli Blind DVD-album 2006. aastast.
Albumil on kontsertsalvestised ja videod aastatest 1994–2006, intervjuud ja muu pildimaterjal Blindi tegemistest Lätis, USA-s, Saksamaal, Poolas ja mujal.
Eesti Laul 2017

Eesti Laul 2017 oli üheksas Eesti Laulu võistlus ja 24. Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor. Poolfinaalid peeti 11. ja 18. veebruaril Eesti Televisiooni stuudiotes. Finaal toimus 4. märtsil 2017 Saku Suurhallis.
Võistluse võitja esindas Eestit 62. Eurovisiooni lauluvõistlusel Ukraina pealinnas Kiievis. Laul tuli 11. mail 2017 peetud 2. poolfinaalis 14. kohale ja finaali ei pääsenud.

1. poolfinaal

1. poolfinaal toimus 11. veebruaril 2017. Saatejuhtideks olid Marko Reikop ja Elina Netšajeva.
Esimese poolfinaali žüriisse kuulusid Metsakutsu, Kadri Voorand, Niko Nykänen, Eva Palm, Jüri Pihel, Maia Vahtramäe, Sten Teppan, Aleksandr Žedeljov, Ingrid Kohtla, Meisterjaan ja Allan Roosileht.
Edasi pääsesid Elina Born, Ivo Linna, Lenna Kuurmaa, Karl-Kristjan & Whogaux feat. Maian. Teisest voorust pääses viiendana edasi Ariadne.

2. poolfinaal

2. poolfinaal toimub 18. veebruaril 2017. Saatejuhtideks on Marko Reikop ja Elina Netšajeva.
Hanno Kalmet

Hanno Kalmet (7. august 1931 Tallinn – 19. august 1982 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Lõpetas 1950. aastal Tallinna 7. Keskkooli, õppis 1955–1957 Tallinna Polütehnilises Instituudis, 1961. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1. lennu.
Töötas aastatel 1961–1976 Draamateatris (ka õppestuudios lavapraktikaõpetajana) ja 1977–1982 Eesti Televisioonis. Oli aastatel 1967–1969 J. Tombi nimelise Rahvateatri peanäitejuht.

Isiklikku

Tema isa oli lavastaja Leo Kalmet, vend Toomas Kalmet oli TPI energeetikateaduskonna haridusega näitleja.
Raefondi preemia

Raefondi preemia on aastast 1997 Tartu Ülikooli Raefondi määratav preemia inimes(t)ele, kelle teadus-, õppe- ja arendustöö on Tartuga seotud. Raefond annab peale preemiate välja ka üliõpilastele Raefondi stipendiumeid.
Augustibluus

Augustibluus on Haapsalus aastast 1994 toimuv bluusifestival, ühtlasi Baltimaade suurim bluusifestival.  
Festivali pealava asub Haapsalu piiskopilinnuse õuel. Programmi kuuluvad lisaks akustilised kontserdid Haapsalu vanas raudteejaamas, üleastumised tänavakohvikute terrassidel, luule- ja öökontserdid Haapsalu Kuursaalis ning õpitoad Haapsalu kultuurikeskuses. Augustibluusi lavadel on esinenud mitmed bluusimaailma suurkujud nagu Andy Fairweather Low, Nik West, Candye Kane, Earl Thomas, Omar Kent Dykes, Gene Taylor, Lucky Peterson, Lance Lopez, Coco Montoya, Jimmy Z, Kirk Fletcher, Eric Gales ja Duke Robillard. 
Augustibluusi jaoks on aastate jooksul kokku pandud mitmeid festivali eriprojekte, milles on kaasa löönud Tanel Padar, Tõnis Mägi, Ivo Linna, Lenna Kuurmaa, Ott Lepland, Emil Rutiku, Birgit Varjun, Dave Benton, Liis Lemsalu, Birgit Õigemeel, Lauri Pihlap, Riho Sibul, Margus Kappel, Raivo Tafenau, Jan Uuspõld, Ott Sepp, Lea Liitmaa, Juss Haasma, Kaire Vilgats ja paljud teised. 
5. augustil 2017 tabas Ukraina ansambli Ivan Blues & Friends solisti Ivan Denõssenkot laval terviserike. Teda küll püüti elustada, kuid ta suri haiglas.
2018. aastal toimus festival Augustibluus 25. korda. Esimest korda toimus festivali raames gospel-bluusikontsert Haapsalu toomkirikus. 
2019. aastal toimub Augustibluus 2.–4. augustini. Festivali üks peaesinejaid on Rick Estrin & The Nightcats. 
Augustibluusi korraldab LAG Muusikaagentuur koostöös Haapsalu kultuurikeskusega.
Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise kogudus

Hiiumaa Jumalasünnitaja Sündimise kogudus on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kogudus Hiiumaal.
Kogudus asutati 9. novembril 1884. Kogudus kasutab Kuriste Haridusseltsi ruume vanas õigeusu koolimajas. Koguduse jumalateenistused toimuvad Kuriste Jumalasünnitaja Sündimise kirikus.
Richard Pertel

Elulugu

Läks 1944 Saksamaale, oli 1947–1949 Balti Ülikooli keemiaosakonna üliõpilane; siirdus 1949 USA-sse, lõpetas 1952 Washingtoni Ülikooli keemikuna, Ph.D. (füüsikaline keemia, 1957, Illinoisi Tehnoloogiainstituut). Oli 1959–1965 Houstoni Ülikooli assistent. prof. ja associate professor, 1965–68 Finnmargii Ülikooli Kolledž  (Finnmark University Colleage) külalisprofessor, aastast 1969 Chicago Gaasitehnoloogia instituudi vanemteadur ja konsultant.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: fotokeemia, gaasireaktsioonide kineetika, põlemis- ja plahvatusprotsessid, spektroskoopia ja massispektromeetria. Ameerika Keemiaühingu ja Füüsikaühingu liige.
20 (Terminaator)

"20" on Eesti ansambli Terminaator kaheteistkümnes album, mis anti välja 2007. aastal.
Albumile "20" on koondatud kahekümne tegutsemisaasta jooksul ilmunud tuntuimad lood. Albumikaane pildil oleva maskoti on joonistanud Mart Himbek.
B (muusika)

B (tähtnimetus) ehk si-bemoll (silpnimetus) on noodinimed. B on saadud h-noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel) kromaatilises helireas. 
Ingliskeelsetes nootides ja džässmuusikas kirjutatakse B♭.
B on B-duuri ja b-molli alusheli.
Hans Jürman

Hans Jürman (ka Jürmann; 28. veebruar 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, raamatukogundusteadlane ja bibliograaf.
Eesti Roheline Rist

Eesti Roheline Rist (lühend ERR) on Eesti mittetulundusühing.
ERRi peaeesmärgiks on Eesti looduskaitseühingute töö sidumine, samuti tehakse koostööd Rahvusvahelise Rohelise Ristiga.
ERR propageerib muu hulgas säästvat arengu ja Läänemere kaitset.
Aastal 1997 loodi ERRi ettepanekul Maailma Hapnikufond (WOF).
Prostituut

Prostituut on seksuaalteenuseid pakkuv isik.
Teisi nimetusi: lits, lirva, libu, lõbutüdruk, lõbunaine, hoor. Paljud neist nimetustest on slängis ja tavakeeles kasutusel ka teistes tähendustes.
Kohalikest seadustest olenevalt võib prostitutsioon olla reguleeritud, kontrollitud, sallitud või keelustatud. Enamikus maades, isegi nendes, kus prostitutsioon on seadustatud, häbimärgistatakse ja alavääristatakse prostituute. See takistab neil kaitset otsimast ja saamast diskrimineerimise (näiteks kui ööklubi omanik keeldub kedagi tööle võtmast tema rassi pärast), väljateenitud töötasu saamatajätmise, ründe või vägistamise korral.
Rõngu valla lipp

Rõngu valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Rõngu valla lipp.
Lipp kinnitati 29. novembril 1996.

Lipu kirjeldus

Rõngu valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal kollane viieharuline rist tipuga allapoole ning selle peal kollane rõngas, milles risti harude keskel punased sõõrid. Sõõride kohal rõngast väljuvad kollased kolmiklehed.
Risti harud tähistavad Tartu, Valga, Otepää, Rannu ning Tõrva teeristi ning osutavad sellega Rõngu geograafilisele asendile. Sõõrid tähistavad valla suuri puuvilja- ja marjaaedu ning sellega ka peamist tootmisharu. Rõngas viitab kaudselt Rõngu nimele ning on valla ühtsuse sümboliks. Värvid sümboliseerivad küpsust ja viljakust. 
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm. Kande- ja seinalipuvarras on punane, nupp kuldne.
Sebastian Kurz

Isiklikku

Ta on lõpetamata kõrgharidusega. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Ta oli oma ametiajal välisministrina noorim välisminister kogu maailmas.
Lauka mõis

Lauka mõis (saksa keeles Lauk,ka Lauck) oli Kõrgessaare mõisa kõrvalmõis Reigi (Roicks) kihelkonnas Läänemaal. Mõisa asukoht nüüdisajal Hiiu maakond  Lauka küla.
Mõisat mainiti esimest korda 1552. Sajandeid hiljem sai mõisast Kõrgessaare kõrvalmõis.
Bell (perekonnanimi)

Bell on perekonnanimi.
St. Erhard (õlu)

Toode

St. Erhardi õlut pruulitakse vastavalt Reinheitsgebot 1516 reeglitele ja selle kangus on 5%. St. Erhardi õlut võib leida peamiselt India turult.

Bränd

Erinevalt paljudest muudest õllebrändidest villitakse St. Erhardi õlut selgelt läbipaistvasse klaaspudelisse, millele on trükitud silt ja mis seejärel on kaetud UV-kaitsega lakiga.

Kaubamärk

St. Erhard on rahvusvaheliselt registreeritud kaubamärk õlle ja õllega seotud toodete ning teenuste valdkonnas.
Heli Laaksonen

Elulugu

Lapsena kasvas Laaksonen Uusikaupunkis. Ema poolelt pärineb ta Halikkost, isa poolelt Lokalahtist.
Laaksonen õppis Turu Ülikoolis soome keelt ning kaitses magistrikraadi filosoofias 2000. aastal. 1992 ja 1999 õppis ta ka Eestis Tartu Ülikoolis. Ta töötas Helsingi sotsiaalinstituudis väljendusõpetuse ja eesti keele õpetajana 1996–2000 ja Helsingi rakenduskõrgkoolis Stadia väljendusõpetuse õpetajana 1997–2001. 2001–2004 juhti ta Laitila kultuurikeskust ja 2004. aastast on juhtinud oma kirjastust Sanatoimisto Hulimaa. 2011 kolis Laaksonen Rauma linna lähedale Lappi valda.
Laaksonen huvitus murdeluulest eesti luuletajate mõjul. 1997 tõlkis ta Jan Rahmani võrukeelseid luuletusi edelasoome murdesse. 2007 valiti Laaksonen Turu Ülikooli aasta vilistlaseks. 2009 pälvis ta Kalevalaisten naisten liittolt Larin Paraske preemia.
A Film Eesti

A Film Eesti on 1994. aastal asutatud animatsioonistuudio.
Sving

Orkestrijuhid

Duke Ellington, Count Basie, Fletcher Henderson, Benny Goodman, Cab Calloway, Earl Hines, Artie Shaw, Glenn Miller.

Klarnetimängijad

Benny Goodman, Artie Shaw

Saksofonistid

Coleman Hawkins, Johnny Hodges, Ben Webster, Lester Young

Trompetimängijad

Louis Armstrong, Roy Eldridge, Harry Edison

Pianistid

Duke Ellington, Count Basie, Earl Hines, Art Tatum, Oscar Peterson, Jelly Roll Morton

Lauljad

Ella Fitzgerald, Frank Sinatra, Nat King Cole, Billie Holiday
Huffmani kodeerimine

Algoritmi rakendamisest

Huffmani kodeerimisalgoritm põhineb konkreetse informatsiooni tähemärkide sageduse põhjal binaarpuu ehitamisel ja sellest tähemärkide bitijada kirjeldava kodeerimistabeli loomisel. Faili tihendamise puhul kirjutatakse väljundfaili puu kirjeldus ja algse sisendfaili sisu, kus tähemärgid on asendatud uue kodeeringuga.
Otsese informatsiooni sisaldava faili tihendamisel on mõned lahendamist vajavad kitsaskohad. Näiteks tuleb teostada väljundfaili lõpu tuvastus, sest tõenäolisel ei lõpe fail baidi pealt, vaid selles on mõnebitine ülejääk.

Binaarpuu rakendamiseks kasutatav struktuur

//tüüpiline struktuur programmeerimskeeles C, mida kasutada binaarpuu ehitamiseltypedef struct tree {
int ch; //tähemärgi numbriline kood
int freq; //informatsioonis esinemise tihedus
struct tree *left; //viide sama tüüpi struktuurile
struct tree *right; //2 viide sama tüüpi struktuurile} tree;

Kodeerimistabeli näide

Kodeerimistabeli element koosneb vormist ja pikkusest, ning kõik elemendid saavad pärast seda algoritmi määratud unikaalsete bitijadadega. Järgneval on toodud infokuvang eelneva ja uue kodeeringu erinevustest, kodeerimistabeli informatsiooniks on sõne "this is an example of a huffman tree", mille kohta eelneval oli juba samaväärne puu näide toodud.
Kodeerimistabel:
 Tähemärk ' ' nr(32)| binaarkood:00100000 | uus binaarkood:111
 Tähemärk 'a' nr(97)| binaarkood:01100001 | uus binaarkood:001
 Tähemärk 'e' nr(101)| binaarkood:01100101 | uus binaarkood:000
 Tähemärk 'f' nr(102)| binaarkood:01100110 | uus binaarkood:1101
 Tähemärk 'h' nr(104)| binaarkood:01101000 | uus binaarkood:1100
 Tähemärk 'i' nr(105)| binaarkood:01101001 | uus binaarkood:1001
 Tähemärk 'l' nr(108)| binaarkood:01101100 | uus binaarkood:01101
 Tähemärk 'm' nr(109)| binaarkood:01101101 | uus binaarkood:1000
 Tähemärk 'n' nr(110)| binaarkood:01101110 | uus binaarkood:1011
 Tähemärk 'o' nr(111)| binaarkood:01101111 | uus binaarkood:01100
 Tähemärk 'p' nr(112)| binaarkood:01110000 | uus binaarkood:01111
 Tähemärk 'r' nr(114)| binaarkood:01110010 | uus binaarkood:01110
 Tähemärk 's' nr(115)| binaarkood:01110011 | uus binaarkood:1010
 Tähemärk 't' nr(116)| binaarkood:01110100 | uus binaarkood:0101
 Tähemärk 'u' nr(117)| binaarkood:01110101 | uus binaarkood:01001
 Tähemärk 'x' nr(120)| binaarkood:01111000 | uus binaarkood:01000
If I Were a Carpenter

"If I Were a Carpenter" on Tim Hardini kirjutatud populaarne laul. Kuigi lugu on esitanud ka Hardin ise, andis loo esmalt välja Bobby Darin.
Lugu on kaverdanud väga paljud artistid. Nende hulgas on olnud The Animals, Joan Baez (laulja soo tõttu "If You Were a Carpenter"), Harry Belafonte, Johnny Cash ja June Carter, Neil Diamond, Johnny Hallyday (ka prantsuse keeles "Si j'étais un charpentier"), Emmylou Harris, Southside Johnny ja Little Steven, Elton John, Jody Miller ("If You Were a Carpenter"), Willie Nelson ja Sheryl Crow, Dolly Parton, Robert Plant, Bob Seger, Kevin Spacey, Pete Townshend.
Mulla veerežiim

Mulla veerežiim on nähtuste kompleks, mis on seotud vee mulda tungimise, seal liikumise ja kaoga mullast aasta jooksul. Seda määravad mulla osakeste füüsilised omadused ja suurused. Mulla poorsus määrab mulla veekinnihoidmise võimalusi. Kui kõik poorid on veega täis, siis muld on veega küllastatud.
Mulla veerežiimi mõjutavad tegurid on reljeef, kliima, mulla koostis, põhjavee seis ja taimkate.
Kui Eestis aasta keskmine sademete hulk (550–650 mm) ületab aurumist (umbes 300 mm), siis Eesti muldadele on iseloomulik peamiselt läbiuhtumise tüüpi veerežiim.
Ago Samoson

Ago Samoson (sündinud 9. juulil 1955 Tulunis Irkutski oblastis) on Eesti füüsik.

Elulugu

Samoson lõpetas 1973 Võru 1. Keskkooli, 1978 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna. 1984 kaitses ta Eesti NSV TA Füüsika Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "ЯМР высокого разрешения квадруполных ядер".
1978–1980 oli ta Küberneetika Instituudi nooremteadur, 1980–1987 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) teadur, 1990 vanemteadur. 1987–1989 töötas ta California Ülikoolis (USA, Berkeley), 1990–1991 firmas Bruker Analytische Messtechnik GmbH (Saksamaal), 1992–1994 Uppsala Ülikoolis. 1995–2001 oli Samoson KBFI vanemteadur, 2001–2006 direktor, 2006. aastast keemilise füüsika labori vanemteadur. Hiljem on ta olnud Suurbritannias asuva Warwicki ülikooli professor.

Teadustöö

Ago Samosoni peamised uurimisvaldkonnad on olnud raadiospektroskoopia arendamine ja sellega seotud füüsikaliste printsiipide mõistmine, programmeerimine, aparaadiehitus ja materjaliuuringud. Tema põhilised töötulemused on nn kvadrupooltuumade kõrge lahutusega spektroskoopia (R&D Magazine'i auhind R&D 100 1989, EV täppisteaduste teaduspreemia 1996) ja ülikiire proovirotatsiooni arendamise alal (EV innovaatilise toote teaduspreemia 2006, kollektiivi juht). Ta on avaldanud üle 80 teadustrükise ning tal on 3 patenti.

Sport

Ago Samoson on Eesti meistersportlane orienteerumises.

Tunnustused

Lisaks teaduspreemiatele on Samoson pälvinud Valgetähe III klassi teenetemärgi (2001).
Hageri vald (1921)

Hageri vald oli vald Harjumaal aastail 1921–1939.
21. detsembril 1920 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Adila, Maidla ja Kelba kogukonnad Kernu vallast ja Sutlema-Lümandu, Mäeküla ja Rabivere kogukonnad Kohila vallast ja asutati nendest iseseisev Hageri vald. Vallavalitsus hakkas tegutsema Hageri alevikus.
1. aprillil 1939 jagati vald Hageri ja Saue valla vahel.
Sölkupi keel

Sölkupi keel on samojeedi keel, mida on emakeelena rääkinud sölkupid. Sölkupi keel kuulub samojeedi keelte lõunarühma.
1994. aasta hinnangu järgi kõneles sölkupi keelt ligikaudu 1570 inimest Obi ja Jenissei jõe vahel Siberis.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal sölkupi keelt 1023 inimest.
Sölkupi keelt peetakse ohustatud keeleks.
Sölkupi kirjakeel loodi 1930. aastate algul, esialgu kasutati ladina kirja. Hiljem mindi üle kirillitsale. Alates 1950. aastate keskpaigast sölkupi kirjakeelt praktiliselt peaaegu ei kasutatud. Uuesti hakati sölkupi kirjakeelt kasutama 1980. aastate lõpus.
Uurali keelkonna kõigile keeltele omaselt on sölkupi keel soovõrdne, selles puudub grammatiliselt sugu.
Tetrarhia

Tetrarhia on riigikorraldus, kus võim kuulub neljale isikule. Tavaliselt märgitakse selle sõnaga Rooma keisririigis Diocletianuse asutatud ja aastail 293–313 kehtinud korraldust, kus kumbagi Rooma keisririigi osa (Ida ja Läänt) valitses ülemkeiser (augustus) ja temale alluv alamkeiser (caesar), keda on nimetatud ka abikeisriteks.

Tetrarhia kujunemine

Tetrarhia kujunes välja, kui keiser Diocletianus nimetas väejuhi Maximianuse 285. aastal oma kaasvalitsejaks (augustus). 293. aastal nimetas ta Galeriuse ja Constantius I Chloruse abikeisriteks (caesar). Keisrite ja abikeisrite vahelisi sidemeid tugevdati ka abieludega. Galerius abiellus Diocletianuse tütre Galeria Valeriaga.

Valitsemine

Impeerium jäi ametlikult ühtseks ning õigusakte anti välja iga nelja keisri nimel. Tegelikkuses kehtestas kogu impeeriumis kehtivaid edikte Diocletianus.
Soone tänav

Soone tänav on tänav Tallinnas Nõmme ja Mustamäe linnaosas.
Tänav sai nime 25. oktoobril 1940.
Aruvalla mõis

Aruvalla mõis (saksa keeles Arrowall) oli rüütlimõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Rae valda.
Mõis rajati 17. sajandil Kose-Uuemõisa mõisast eraldatud osast. Mõisa esimesed omanikud olid Rechenbergid. Aastal 1678 läks mõis Hans Heinrich von Tiesenhauseni kätte. Seejärel oli mõis umbes 150 aastat Kose-Uuemõisa mõisa omanike valduses. 1820ndatel ja 1830ndatel olid omanikud Engelhardtid ja Vietinghoffid. 1838 läks mõis Pahlenite kätte. Seejärel olid omanikud Riesenkampffid, Rosenid, Ungern-Sternbergid ja viimasena (enne 1919. aasta ülemaalist võõrandamist) Dehne esindav Alexander Julius von Dehn.
Saksi mõis

Saksi mõis (saksa keeles Saximois, Saximois in Kirchspiel St. Katharinen, Wierland ) oli mõis Lääne-Virumaal Kadrina kihelkonnas, tänapäeval asub mõis Lääne-Virumaal Tapa valla territooriumil. 
Saksi mõisast on esmateateid 1505. aastast.

Mõisaomanikud

Esmateateid mõisast on 1505. aastast, mil mõis kuulus Taubedele, 1620. aastal läks mõis Uexküll-Güldenbandide valdusse, 1800. aastal müüs ooberst Otto Daniel Alexander von Uexküll-Güldenband mõisa Jacob Gustav von Baggehufwudtile, kellelt 1824. aastal ostis mõisa krahvinna Louise Zoege von Manteuffel, kelle hilisem abikaasa oli Peter August Friedrich von Manteuffel.
1849. aastal loovutas krahvinna Helene Louise Elisabeth Zoege von Manteuffel Saksi mõisa oma tütrele, krahvinna Wilhelmine von Elise Manteuffelile.
Wilhelmine von Elise Manteuffeli surma järel (1902) pärisid Jõepere, Vasivere, Saksi ja Karila mõisad võrdsetes osades tema tütre Marie Agnese, tütred Margarethe (Daisy) von Brevern, krahvinna Helene (Nelli) von Tiesenhausen ja paruness Maric von Taube.
1904. aastal omandas mõisad pärijatevahelise kokkuleppe alusel Margarethe (Daisy) Luise von Brevern (sünd von Baggehuffwudt), makstes teistele pärijatele Jõepere mõisa eest 100 000 rubla, Saksi mõisa eest 138 000 rubla, Vasivere mõisa eest 10 000 rubla ja Karila mõisa eest 20 000 rubla.
Mõis võõrandati 1919. aastal ja mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Margarete von Brevern.

Mõisahooned

Saksi mõisa kahekorruseline klassitsistlik peahoone, mis on muinsuskaitse all, ehitati 1810.–1820. aastatel. Mõisa eeskoda, palkon ja terrassid pärinevad 20. sajandi algusest. 
1984. aasta tulekahjus sai hoone ränki purustusi, sh hävis kogu sisekujundus ning laed-katused. Hoone on eravalduses, kuid sisetööd on senini tegemata. Säilinud on ka mitu huvitavat mõisa kõrvalhoonet, 1904. aastal ehitatud kuivati ja ümberehitatud valitsejamaja.
Mõisa juures on ka mõisapark (4,2 ha) ja Saksi mõisa järv.
Fossiilkütus

Mõju keskkonnale

Fossiilkütuste põletamine suurendab süsihappegaasi hulka atmosfääris, see omakorda tugevdab Maa atmosfääri kasvuhooneefekti. Energiasektor on suurim keskkonnamõjutaja. Fossiilkütuste põletamisel läheb õhku suur hulk saasteaineid, mis oluliselt halvendavad välisõhu kvaliteeti. Fossiilkütuste põlemisel eralduvad välisõhku järgmised saasteained: vääveldioksiid, lämmastikoksiid, süsinikoksiid, süsinikdioksiid, lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ), tahked osakesed, raskmetallid. Viimase saja aasta jooksul on fossiilkütuste (nagu nafta ja kivisüsi) üha kasvavast põletamisest tingituna CO₂ kontsentratsioon atmosfääris kasvanud 17%. See on Maa jaoks väga järsk muutus. Tõestatud on, et Maa keskmine õhutemperatuur on viimase saja aasta jooksul kasvanud koguni 0,5° võrra. Teooriaid on erinevaid. Leidub teadlasi, kes väidavad, et jutt kliima soojenemisest ei vasta tõele ning õhutemperatuuri langemise tõttu Maa atmosfääris on oodata hoopis globaalset kliima jahenemist, nn väikest jääaega. Paljud teadlased siiski ennustavad, et CO₂ praeguse kontsentratsioon kahekordistub sajandi keskpaigaks ning see võib kaasa tuua õhutemperatuuri kasvu Maal 1,5–5 kraadi. Maailmamere pinnakihi temperatuur võib tõusta samaks ajaks 2–2,5° võrra. Globaalse kliima soojenemisetulemusena hakkavad praegusest kiiremini sulama suured jäämassid (Antarktika, Gröönimaa, mägiliustikud jne) ning Maailmamere tase võib tõusta aastaks 2050 mitmekümne sentimeetri võrra. Aastaks 2100 ennustatakse kuni 1,4-meetrist meretaseme tõusu. Kliima soojenemine ja meretaseme tõus mõjutaks kogu maailma. Eriti traagiline oleks meretaseme tõus aga madalatele rannikualadele ja väikestele saareriikidel. Kindlasti hakkab kliima soojenemine tugevasti mõjutama enamikku ökosüsteeme, ka inimtegevust (põllumajandust, metsandust). Juba praegu täheldatakse kõrbestumise kiirenemist, kus näiteks kõrbe pindala kasvab ning järjest uusi seni viljakaid maid jääb kõrbe alla.