google/wiki40b huggingface dataset:
Walther Funk

Walther Funk (18. august 1890 – 31. mai 1960) oli Saksa ajakirjanik ja poliitik. Ta oli Saksamaa majandusminister 5. veebruarist 1938 kuni 1. maini 1945.
Funk sündis kaupmehe perekonnas Danzkehmenis Ida-Preisimaal (tänapäeval Sosnovka Kaliningradi oblastis). Õppis õigusteadust, majandust ja filosoofiat Berliini Humboldti Ülikoolis ja Leipzigi Ülikoolis. Esimese maailmasõja puhkedes mobiliseeriti ta jalaväkke, kuid 1916 arvati reservi kui teenistuseks kõlbmatu. Pärast sõda töötas Funk ajakirjanikuna.
1920 abiellus Luise Schmidt-Siebeniga.
1924 sai paremtsentristliku finantsajalehe Berliner Börsen-Zeitung toimetajaks. Natsionalistlike ja antimarksistlike vaadete tõttu lahkus suvel 1931 ajalehest, astus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse ning sai lähedaseks Gregor Strasseriga, kes korraldas Funkile kohtumise Hitleriga. Osaliselt majandushuvi tõttu valiti ta juulis 1932 Reichstagi saadikuks ning detsembris 1932 sai majanduspoliitika komitee juhatajaks. Kui natsionaalsotsialistlik partei tuli Saksamaal võimule, astus Funk Reichstagist tagasi ja asus Kolmanda Reichi valitsuse pressiülema ametikohale.
Märtsis 1933 nimetati ta riigisekretäriks (Staatssekretär) avaliku propaganda ministeeriumis (Reichsministerium für Volksaufklärung und Propaganda). Veebruaris 1938 sai ta Hjalmar Schachti asemel Saksamaa majandusministriks (Reichswirtschaftsminister). Schacht vallandati vastuolude tõttu Hermann Göringiga.
Jaanuaris 1939 nimetati Funk Saksa riigipanga presidendiks.
Pärast sõda mõisteti Funki üle vaatamata ta kehvale tervisele Nürnbergis kohut. Teda süüdistati inimsusvastastes kuritegudes ja talle mõisteti 20 aasta pikkune vanglakaristus, mida ta asus kandma Spandau vanglas. 16. mail 1957 vabastati ta kehva tervise tõttu vanglast.
Walther Funk suri kolm aastat hiljem Düsseldorfis diabeeti.
Adolf Hitleri valitsus – 30. jaanuarist 1933 kuni 30. aprillini 1945
Adolf Hitler (Kantsler & Führer, NSDAP) |
Franz von Papen (parteitu) |
Konstantin von Neurath (parteitu → NSDAP) |
Joachim von Ribbentrop (NSDAP) |
Wilhelm Frick (NSDAP) |
Heinrich Himmler (NSDAP) |
Johann Ludwig Schwerin von Krosigk (parteitu) |
Alfred Hugenberg (DNVP) |
Kurt Schmitt (NSDAP) |
Hjalmar Schacht (parteitu) |
Hermann Göring (NSDAP) |
Walther Funk (NSDAP) |
Franz Seldte (DVP → NSDAP) |
Franz Gürtner (DNVP) |
Franz Schlegelberger (NSDAP) |
Otto Georg Thierack (NSDAP) |
Werner von Blomberg (parteitu) |
Wilhelm Keitel (parteitu) |
Freiherr von Eltz-Rübenach (parteitu) |
Julius Heinrich Dorpmüller (NSDAP) |
Wilhelm Ohnesorge (NSDAP) |
Richard Walther Darré (NSDAP) |
Herbert Backe (NSDAP) |
Joseph Goebbels (NSDAP) |
Bernhard Rust (NSDAP) |
Fritz Todt (NSDAP) |
Albert Speer (NSDAP) |
Alfred Rosenberg (NSDAP) |
Hanns Kerrl (NSDAP) |
Hermann Muhs (NSDAP) |
Otto Meißner (parteitu) |
Hans Lammers (NSDAP) |
Martin Bormann (NSDAP) |
Karl Hermann Frank (NSDAP)
Rudolf Heß* (NSDAP) |
Ernst Röhm** (NSDAP)
 * Lendas mais 1941 Inglismaale ning vangistati seal. 
 ** Hukati 1934.  
 NSDAP - Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei
Buhhaara

Ajalugu

Asustus Buhhaaras on vähemalt 5000 aastat vana, linna asutamisajaks peetakse 6. sajandit eKr. Linn oli üks Pärsia tsivilisatsiooni keskuseid. 
Buhhaara asub ajaloolisel Siiditeel.
Albert Ladva

Albert Ladva (kuni 1935. aastani Albert Lapmann; 21. august 1895 Haapsalu – 13. aprill 1942 Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik.
Ta osales Vabadussõjas, oli 1932–1933 Petseri-Võru, 1933–1937 Lääne-Saare, 1937 Narva ja 1937–1940 Viru-Järva prefekt. 1936. aastal oli ta Läänemaa seltskondliku komitee liige.
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, hukati.
Friedrich Wilhelm III

Friedrich Wilhelm III (3. august 1770 Potsdam – 7. juuni 1840 Berliin) oli Preisimaa kuningas 1797. aastast kuni surmani. 
Ta püüdis kõigi vahenditega Preisimaa võimsust suurendada, kuid see õnnestus alles pärast Viini kongressi, kui loodi Saksa Liit ning Preisimaa sai tagasi oma alad Elbest lääne pool. Friedrich Wilhelm toetas igati kultuuri ja hariduse, aga ka sõjaväe arendamist, et muuta oma riik tugevaimaks Saksamaal. Troonil järgnes talle tema vanem poeg Friedrich Wilhelm IV.
Capraia

Capraia on saar Toscana saarestikus, mis piirneb põhjas Liguuria merega. Capraia saar on (vulkaanilise päritoluga). Pindala 19 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 447 meetrit. Saar kuulub Livorno provintsi koosseisu. Livorno linnast asub saar 62 kilomeetri kaugusel.
Saar on kuulus oma anšoovisepüügi ja veinitootmise poolest.
Kuulub Itaaliale. Capraia geograafilised koordinaadid on 43° 03',09N ja 09° 50',35E.
Intsest

Intsest kirjanduses

Intsest on ingliskeelses erootilises kirjanduses üsna populaarne; on koguni olemas sellistele lugudele pühendatud kogumikud ja Interneti leheküljed. Selle põhjus võib peituda tabude erutavas olemuses või lähedaste inimeste vahelises loomulikus külgetõmbes. Just Internet on sellise kirjanduse kättesaadavust tõstnud.
Žanri klassikasse kuuluv Josefine Mutzenbacheri nime all avaldatud "Ühe Viini hoora elulugu" on Eesti netis üleval ajakirja Maaja kodulehel.
Heiti Paves

Heiti Paves (sündinud 8. märtsil 1959) on eesti geneetik.
Ta on töötanud vanemteadurina Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis ja on pälvinud laialdast tunnustust oma fotograafiaalase tegevusega.

Elulugu

Heiti Paves alustas oma haridusteed Tartu 5. Keskkoolis, mille lõpetas 1977. aastal.
Ta õppis Tartu Ülikoolis embrüoloogiat ja histoloogiat ning lõpetas 1983 bioloogia osakonna. Teaduskraadilt bioloogiakandidaat (1989). Väitekiri "Быстрая перестройка актинового цитоскелета в клетках феохромоцитомы PC12 под действием фактора роста нервов" ("Pheokromotsütoom PC12 rakkude aktiinskeleti kiire reorganiseerumine NGFi toimel"). Seda juhendasid Jüri Kärner ja Toomas Neuman. 
Aastatel 1984–1991, 1992–1993 ja 1994–2004 töötas ta nooremteaduri, teaduri ja vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi molekulaargeneetika laboratooriumis täiendades end vahepeal Itaalias (1991–1992; Laboratory of Molecular Neurobiology, Consorzio Mario Negri Sud, Santa Maria Imbaro) ja Soomes (1993–1994; neurobioloogia labor Helsingi Ülikooli Biotehnoloogia Instituudis; EMBO fellow).
Alates 2004. aastast kuni 2016. aasta augusti lõpuni töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli Geenitehnoloogia Instituudis vanemteadurina. Alates 2016. aasta septembrist töötab ta tootespetsialistina ettevõttes Optika & Diagnostika OÜ.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: müosiinide roll taimede morfogeneesis, rakusiseses ja rakkudevahelises liikumises; post-transkriptsiooniline geenivaigistamine ja selle supressorid; taimede ja taimeviiruse geenide ekspresioon ja funktsioon; keskkonnaohutute taimsete viirusvektorite konstrueerimine. 30 teadustrükist.

Isiklikku

Tema isa Harri Paves on metsateadlane ning ema Aino Paves on arstiteadlane.
Jaan Mõttus

Jaan Mõttus (28. september 1891 Kuigatsi vald, Tartumaa – 15. mai 1942 Kuigatsi vald) oli Eesti põllumees ja poliitik.
Ta sündis Loku talus põllumees Johan Mõttuse pojana. 
Ta oli aastatel 1906–1908 vallasekretäri abi Aakres, Pühajärvel ja Änges, vallasekretäri kohusetäitja 1909. aastal, Tartumaa politseivalitsuse kirjatoimetaja 1910. aastal.
Aastatel 1911–1913 õppis ta kõrgematel kaubanduskursustel Odessas ning töötas seal Nobeli äris ekspediitor-korrespondendina. 
Aastatel 1913–1919 oli ta sõjaväes ning pärast seda kuni 1921. aastani Kuigatsi vallasekretär. 1921–1924 oli ta Valga maavalitsuse administratiivosakonna juhataja ja 2. veebruarist 1924 kuni 26. aprillini 1930 Valga maavalitsuse esimees.
Poliitiliselt oli ta sotsiaaldemokraatide, hiljem asunike esindaja. Oli Riigikogu V koosseisu liige.
Jonathan Beecher

Jonathan French Beecher (sündinud 1937) on Ameerika ajaloolane ning California Ülikooli Santa Cruz'is emeriitprofessor. Tema erialadeks on Prantsusmaa ajalugu ja Euroopa ideedeajalugu. Tema tuntuimate tööde hulka kuuluvad utoopilise sotsialisti Charles Fourier ja tolle õpilase Victor Considerant'i biograafiad.
Beecheri abikaasa on eesti päritolu Merike Lepasaar Beecher. Nende pojad on helilooja Daniel Lembit Beecher ja ajaloolane David Ilmar Beecher.
Vilhelms Munters

Vilhelms Munters (ka Wilhelm Munter ja Wilhelm Munters; 25. juuli 1898 Riia – 11. jaanuar 1967 Riia) oli Läti poliitik ja diplomaat.
1925. aastal anti talle Vabadusristi I liigi 3. järk, tunnustades tema tööd ohvitseri asetäitjana. 1934 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk. Tegi karjääri Läti välisministeeriumis, oli aastatel 1936–1940 Läti Vabariigi välisminister. 1940 deporteeriti Venemaale, kus algul töötas õppejõuna, pärast Saksa-Nõukogude sõja puhkemist arreteeriti. Mõisteti vangi "aktiivse nõukogudevastase tegevuse" eest; vabastati pärast Stalini surma (1954). 1960. aastatel elas taas Riias ja töötas Läti NSV Teaduste Akadeemias. Avaldas NSV Liidu ajakirjanduses nõukogudemeelseid artikleid.  
Wilhelm Munters on maetud Riia metsakalmistule.
Urukagina

Urukagina või Uruinimgina  (sumeri keeles 𒌷𒅗𒄀𒈾 URU-KA-gi.na) oli varadünastilise Lagaši linnriigi viimane valitseja (ensi, hiljem ka kuningas ehk lugal) 24. sajandil eKr.

Nimi

Temast pole meil palju teada, muuhulgas on probleeme tekitanud isegi Urukagina nimi, kuna Urukagina puhul pole täpselt teada, kuidas on õige tema nime lugeda. Teadlased on erinevate variantidena pakkunud Iri-KA-gina, Uri-inim-gina, Eri-inim-gina ja Eri-Ka-gina. Teaduskirjanduses kasutatakse sageli vananenud nimekuju Urukagina, samas üpris tihti esineb ka nimevorm Uruinimgina. Igal juhul pole teada, kuidas ta nime õigesti hääldati, mistõttu tänapäevane hääldus on paljuski kokkuleppe küsimus.
Ökoloogiline kriis

Ökoloogiline kriis ehk ökokriis ehk keskkonnakriis on olukord, kus keskkonna muutus destabiliseerib ökosüsteemi sedavõrd, et see osutub ohtlikuks populatsiooni edasikestmisele.
Ökoloogilise kriisi äärmuslik juht on ökoloogiline katastroof.
Ökoloogilise kriisi üheks peamiseks teguriks on ressursside ülemäärane tarbimine, mis sünnib eelkõige ülerahvastatuse puhul.
RISC

Üks käsk tsükli kohta

RISC-arvutite ülimaks sihiks oli üks käsk iga tsükli kohta (Clock Cycles per Instruction). Reaalsuses seda veel saavutatud pole, heaks saavutuseks peetakse juba 1,3 tsüklit, tavaline on aga 1,4...1,5 tsüklit ühe käsu jaoks. Soovitud tulemuse (CPI = 1) saaks saavutada juhul, kui kasutataks lõpmatu suuri vahemälusid ja pipeline'ides ei tekiks kunagi konflikte katkestuste ja hargnemiste tõttu.
Praporštšik

Venemaa keisririigis

Venemaa keisririigi teenistusastmete tabelis oli praporštšiku auaste kasutusel alates aastast 1730. Enne seda oli samaväärne Fähnrich'i (vene keeles фендрик) auaste. Aastatel 1730–1884 oli kaardiväe praporštšik XII klassi, ja samal perioodil jalaväe praporštšik XIV klassi auaste. Pärast 1884. aastat määrati vaid jalaväe praporštšiku auastet (XII klass) ja seda vaid sõjaajal.
Paul Perron

Paul Perron (sündinud 1940 Saint Anne des Chênes'is, Manitoba provintsis) on Kanada semiootik ja narratoloog.
Ta on töötanud pikka aega Toronto Ülikoolis.
1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

Põhja suusaalade 1974. aasta maailmameistrivõistlused olid 30. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 16.–24. veebruarini 1974 Rootsis Falunis.
Peeri vald

Peeri vald (saksa keeles Perifer) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1883–1891 ja siis liideti Peeri vald Järve vallaga.
Valla alal asus Peeri mõis.
Lahustunud aine

Lahustunud aine ehk solvaat on keemiline aine, mis on lahustis jaotunud üliväikeste osakestena: aatomite, molekulide või ioonidena.
Lahustunud ainete koguhulk (lahustunud ainete üldsisaldus, lühend TDS) lahustis tehakse kindlaks tavaliselt pärast proovi filtrimist ja kuivaksaurutamist filtrile järele jäävate ainete kaalumise kaudu. Kaalu väljendatakse harilikult kas mg/L või g/m³.
Uuskeinsism

Uuskeinsism ka neokeinsism on koolkond majandusteaduse teooriad, mis on edasi arenenud John Maynard Keynesi ideedest (keinsism), kuuluvad osaliselt ka uusklassikaliste teooriate hulka, kuid mida ei peaks segi ajama postkeinsismiga, mis arendas keinsismi mudeleid edasi. Uuskeinsism sidus majandusteadust teiste sotsiaalteadustega ehk põhjendas mikroökonoomika baasil makroökonoomikat .
Uuskeinsism tekkis seoses 1970ndate majanduskriisi ajal tehtud kriitakaga keinsismile.
Algselt täiendas John Hicks keinsismi mudelit, kuidas poliitikaga saab kontrollida majandust, IS/LM mudeliga, mida kasutades on võimalik jälgida reaalse poliitika ja majanduse omavahelist sõltuvust ja leida tasakaalupunkti, arvesse võttes ka reaalset raha pakkumist ja SKPd.
Teine keinsismi põhimõte oli Phillipsi kõver, mis sidus omavahelisse sõltuvusse töötuse ja inflatsiooni. 1970ndatel leiti, et korraga võivad tõusta nii töötus kui suureneda inflatsioon.
Leiti, et vanad mudelid enam ei toimi ja otstarbekas oleks kombineerida omavahel biheiviorismi, mänguteooriaid ja monetarismi.
Muutused NSV Liidu lagunemise tagajärjel ja majanduse üldisel globaliseerumisel ei võimaldanud enam klassikalise majandusteooria mudeleid kasutada, kuna hinnad ei muutnud nii kiiresti ja otseselt nagu nõudluse ja pakkumise vahekord muutus. Majandusteadlane Paul Krugman ütles selle kohta, et "töötab väga hästi praktikas, aga teoorias töötab halvasti".  Joseph Stiglitz leidis, et olukorras, kus ratsionaalse valiku teooria arvestab, et kõigil on olemas kogu informatsioon, ei vasta tegelikule olukorrale ja pigem on oluline on tegeleda riskide juhtimisega.
Robert Lucas kritiseeris uuskeinsiste leides, et ratsionaalne valik on esmajärgulisem, kui ükskõik milline fiskaalpoliitika või rahanduspoliitika. Uuskeinsistid aga väitsid, et ratsionaalne valik toimib vaid teatud tasakaalutingimusel täieliku tööhõive olukorras.
Johnny Spillane

Johnny Spillane (sündinud 24. novembril 1980) on Ameerika Ühendriikide kahevõistleja, maailmameister.
Aastal 2003 tuli Johnny Spillane esimese USA sportlasena põhja suusaalade maailmameistriks ning 2010 võitis esimese kahevõistluse olümpiamedali.
2010. aasta 22. veebruari seisuga on ta võitnud ühe maailma karikavõistluste etapi – 3. jaanuaril 2010 Oberhofis.
Talitlus

Talitlus on mingi bioloogilise või tehnoloogilise süsteemi toimimine ehk funktsioneerimine. Talitlus vastandub ehitusele.
Bioloogias, eriti füsioloogias, räägitakse näiteks elundite või elundkondade (näiteks meeleelundite) talitlemisest.
Tehnoloogias on talitluse (inglise service, saksa Bertrieb, soome toiminta) mõiste kasutusel muuhulgas elektrotehnikas, väljendades sellega elektripaigaldise või selle osa kasutamisel toimuvate protsesside kompleksi. Samuti kõneldakse robotite talitlemisest.
Uue-Põltsamaa vald

Uue-Põltsamaa vald (saksa keeles Neu-Oberpahlen) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Valla pindala oli 126 km² ja elanikke oli 1111 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.
Vallas oli 244 talundit ja elamut ning need kasutasid 5129 ha maad (1929. aasta seisuga).
Vallas asusid Uue-Põltsamaa mõis ja Põltsamaa kirikumõis.
Aile Alavee

Aile Alavee  on eesti kirjanik.

Auhinnad

Tänapäeva 2011. aasta romaanivõistluse kolmas koht romaaniga “Luule, ametnik”
Judrėnai

Ajalugu

Judrėnai mõisa on esimest korda mainitud aastal 1561, alevit aga XVI sajandi alguses. Aastal 1780 valmis sealne kirik, kus asub 10 kunstimälestist. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus.
Risto Rekola

Risto Tapani Rekola (sündinud 21. novembril 1957 Seinäjoel) on soome kirjanik. 
Ta on kirjutanud palindroomiraamatud "Taasko hoksaat!" (2014, ISBN 978-952-99853-5-7), "Ikävää, väki?" (9000 palindroomi, 2015, ISBN 978-952-235-894-3), "Naaraan palindromeja" (2015 ISBN 978-952-235-941-4) ja "Muru ja Puru - satu lapsille ja aikuisille" (BoD 2017, ISBN 978-951-568-148-5) (poeesia: Tuija Kuha; illustratsioonid: Karoliina Tapiovaara).
Lutz Dombrowski

Lutz Dombrowski (sündinud 25. juunil 1959 Zwickaus) on Saksa DV kergejõustiklane (kaugushüppaja). Olümpiavõitja (1980).
Juri Miljutin

Juri Miljutin (vene keeles Юрий (Георгий) Сергеевич Милютин; 18. aprill 1903 Moskva  – 9. juuni 1968 Moskva) oli Nõukogude Liidu helilooja, Vene NFSV rahvakunstnik (1964), Stalini preemia laureaat (1949).

Elulugu

Juri Miljutin sündis teenistuja perekonnas. 1918. aastal lõpetas Moskva Reaalkooli. Järgnevatel aastatel mängis draamarolle mitmetes Moskva teatrites, tehes etendustele ühtlasi muusikaseadeid. Töötas helilooja ja pianistina estraadikollektiivis Sinine bluus aastatel 1924–1925, kirjutas ka tantsumuusikat. 1924. aastal kirjutas esimese opereti Moskva teatris Ermitaaž. 1930. aastate alguses töötas kinodes tapöörina ning teatrite muusika osakondades juhatajana.
Laiema tuntuse saavutas 1930. aastatel ja Teise maailmasõja päevil patriootlike laulude loojana. Sõja ajal esines kontsertbrigaadide koosseisus rindeväeosades. Sel ajal lõi ta ka filmimuusikat.
1945. aastast pööras Miljutin peamise tähelepanu operetile. Tema operette iseloomustasid hoogne tegevus, selge muusikaline joonis ning folkloorielementide kasutamine. Operette mängiti edukalt Näukogude Liidu ning sotsialistlike riikide muusikateatrites.
Ta oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige 1952. aastast. Suri 9. juunil 1968 ning on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.
Ernst von Liphart

Ernst Friedrich von Liphart (26. august 1847 Tartu – 14. aprill 1932 Leningrad) oli vene kunstnik ja dekoraator.
Ta on õppinud Tartu Ülikooli joonistuskoolis Woldemar Friedrich Krügeri õpilasena.
1906–1929 oli ta Ermitaaži maaligalerii kuraator.
Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikool

Kuningas Abdullahi Teadus- ja Tehnikaülikool (inglise keeles King Abdullah University of Science and Technology) on eraülikool Saudi Araabias Thuwali asulas. Ülikoolis õpetatakse vaid kraadiõppureid.
Ülikool asutati 2009.
Ülikoolis õpib üle 1000 üliõpilase (2017).
Loov klass

Loov klass (inglise creative class) on sotsiaalmajanduslik klass, mille kohta on teooria loonud majandus- ja ühiskonnateadlane ning Toronto Ülikooli professor Richard Florida. Tema teooria kohaselt on loov klass olulisim majandusarengu tõuketegur postindustriaalsetes linnades. Loova klassi põhiliseks tunnusjooneks on "uute tähendusrikaste vormide loomine".  Antud klassi kuuluvaid inimesi on maailmas ligikaudu 150 miljonit ning USA-s ainuüksi on neid umbes 40 miljonit.

Loova klassi jaotamine

Florida jagab loova klassi kaheks: superloov tuumik ning "loovad professionaalid", lisaks nendele kahele rühmale kuuluvad loovasse klassi ka boheemlased, kuigi nende osakaal on hulga väiksem.
Superloova tuumiku moodustavad näiteks teadlased, insenerid, professorid, kirjanikud, kunstnikud, näitlejad, disainerid ja arhitektid. Superloovasse tuumikusse kuuluvate inimeste peamiseks ülesandeks on olla loov ja innovaatiline, töötades välja ühiskonnale kasulikke lahendusi või tooteid. Lisaks probleemide lahendamisele tegelevad nad ka probleemide avastamisega.
"Loovad professionaalid" töötavad teadmispõhistes majandusharudes, nagu finants-, kõrgtehnoloogia sektoris, tervishoiu sektoris ja ärijuhtimises. Neilt eeldatakse oma peaga mõtlemist ning teatud valdkonna eriomaste teadmiste abil keerukatele probleemidele lahenduse leidmist. Sedasorti tööga tegelevad inimesed teevad sageli avastusi, mis on ka ühiskonnale laiemalt kasulikud, hoolimata asjaolust, et taoliste uuenduste produtseerimine ei kuulu otseselt nende tööülesannete hulka.

Eluviis

Loova klassi eluviisi iseloomustab kõige paremini pidev uute ja kõrgetasemeliste kogemuste otsing. Eelistatud pole passiivsed tegevused, nagu teleri või korvpallimängu vaatamine, vaid tegevused, millest on võimalik aktiivselt osa võtta, näiteks mägironimine või rattasõit. Nad eelistavad soetada endale mitte üleliia praktilisi esemeid, vaid hoopis maale või skulptuure. Seesugused tegevused peegeldavad ja tugevdavad nende loovat identiteeti. Lisaks, meeldivad neile rahvakultuur, kohvikud, tänavamuusikud, väikesed galeriid ja bistrood, kus on sageli raske osaliste ja pealtvaatajate vahel vahet teha.
Tori kalmistu

Tori kalmistu asub Tori alevikus Tori vallas Pärnu maakonnas. Kalmistu on arvele võetud ajaloomälestisena.
Kalmistu luterlaste osa on rajatud aastal 1854 ning 1970ndatel lisati õigeusu kalmistu osa. Kalmistul paikneb Vabadussõjas langenud torilaste mälestussammas. Lisaks on mälestiseks arvatud ka punastest tellistest uusgooti stiilis väravaehitis.
Tähelepanumajandus

Tähelepanumajandus on kommunikatsiooniliste  protsesside seletamisel kasutatav kontseptsioon, milles kasutatakse majandusteadusele omaseid mudeleid ning defitsiitse kauba tähenduses vaadeldakse tähelepanu. Informatsiooniliste teenuste hinnna alanemise olukorras muutub  oluliseks  tähelepanu – olles  ühteaegu defitsiitne ressurss, oodatud kasum, majanduslik kapital ja sotsiaalne valuuta. 
Esimeseks tähelepanumajanduse seletajaks peetakse Nobeli majanduspreemia 1978. aasta laureaati Herbert Simonit.

Tähelepanumajanduse üks populariseerija,  ajairjanik Michael Goldhaber on valdkonna psüühilist tagamaad seletanud lausega: "Rahuldus saabub, kui annad informatsiooni, mitte saad seda"
Jäämäekivi

Jäämäekivi on rändrahn Harju maakonnas Tallinna linnas Mustamäe linnaosas, Mustamäe tee 173 elamu kagunurga lähedal. Kivi on looduskaitse all aastast 1992.
Mõõdud: kivi pikkus on 4,6 m, laius 2,7 m, kõrgus 0,6 m, ümb. 13,4 m.
Tsarevo vald

Tsarevo vald on vald Bulgaarias Burgase piirkonnas. Asub Musta mere ääres. Piirneb lõunas Türgiga.
Rahvaarv oli 2008. aastal 9900 ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 9291. Valla pindala on 530 km².
Halduskeskus on Tsarevo linn. Vallas on 11 küla ja 2 linna (Tsarevo ja Ahtopol).
Hale'i maakond

Ajalugu

Hale'i maakond moodustati 1876. aastal Bexari maakonna osast. Maakond sai nime San Jacinto lahingu leitnant John C. Hale'i järgi.
Hami ringkond

Haldusjaotus

Ringkond jaguneb Hami maakonna õigustega linnaks, Aratürüki maakonnaks ja Barkoli Kasahhi autonoomseks maakonnaks.
Ivo Manfred Rebane

Ivo Manfred Rebane (ka Ivo-Manfred Rebane ja Ivo M. Rebane; sündinud 1939) on Eesti riigiametnik ja heraldik. 
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna 1981. aastal diplomitööga "Puhkeaja õiguslik reguleerimine".
Ta on olnud riigikantselei riigisümboolika osakonna nõunik ja riigikantselei heraldikanõukogu esimees.
Worthi maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1853. aastal.
Tallinna vapp

Tallinna vapp on Harju maakonnas asuva Eesti linna Tallinna vapp.

Täisvapp

Tallinna täisvapi kilp on kuldne ning sellel on kolm sinist kuldsete kroonidega sammuvat otsavaatavat (passant guardant) lõvi (leopardi). Kiiver on hõbedane, suletud varbsilmikuga ja punase voodriga. Kaelakaitsel on kuldne kett punase juveeliga. Kiivriehiseks on kuldsest punaste juveelidega kiivrikroonist tõusev punases rüüs rinnal ristatud kätega kuldse krooniga naisekuju. Naise nägu ja käed on heleda ihu värvi, juuksed on kuldsed. Hõlst on pealt sinine, seest kuldne.

Suur vapp

Tallinna suureks vapiks nimetatakse täisvapi vapikilpi ilma muude heraldiliste atribuutideta. Kuldsel vapikilbil on kolm sinist sammuvat, otsavaatavat (passant guardant) kuldse krooniga lõvi (leopardi).
Vapil olevad lõvid on Eesti sümbolitest vanimad. Neid on kasutatud juba alates 13. sajandist. Kolme sinise sammuva lõviga (leopardiga) kuldne vapikilp põhineb Taani vapil, mille kasutamise õiguse andsid, traditsiooni järgi, siinse maa isandateks saanud Taani kuningad Tallinna linnale ja Harju-Viru rüütelkonnale.

Väike vapp

Tallinna väikesel vapil on hõbedane rist punasel väljal.
Tallinna väike vapp on ühtlasi Harjumaa vapiks, ulatub Taani aega ning kujutab nn Dannebrogi risti.
Dannebrogi kujundus on omakorda seotud Jeruusalemma, Rhodose ja Malta Püha Johannese Suveräänse Sõjalise Hospitaliitide Ordu ehk Malta ordu lipu ja vapiga.