google/wiki40b huggingface dataset:
Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts

Struktuur

EMÜSi juhatus koosneb presidendist, raamatupidajast, asepresidendist, kommunikatsioonijuhist, projektijuhist ja välissekretärist.
Kodulehel on ka ülevaade liikmetest ja vilistlastest.
Seltsil on olemas oma põhikiri ja kodukord.

Tegevused

EMÜS korraldab erialaseid ja kooliga seotud üritusi ja konkursse nii oma liikmetele kui ka teistele.
Kõikidest seltsi tegevustest annab ülevaate seltsi blogi ning mitmetele üritustele pakub nostalgiatunnet ka galerii.

Aprillikuu

Aprill on ülemaailmne maastikuarhitektuurikuu. EMÜS korraldab selle puhul igal aastal aprillikuu üritustesarja. Selle eesmärk on märgata ise ja aidata ümbritsevatel inimestel näha maastikku ning panna mõtlema, mida igaüks saab selle jätkusuutlikuks arenguks teha.
Eelnevate aastate aprillikuu ürituste kohta saab lähemalt uurida seltsi kodulehel.

ELASA

ELASA ehk Euroopa Maastikuarhitektuuri Õpilaste Ühendus (eng. European Landscape Architecture Student Association) ühendab Euroopa riikide maastikuarhitektuuri õpilasi.
Tavaliselt toimub iga aasta kaks kohtumist eri riikides. Niiöelda "mini-meeting" leiab aset kevadel ning varieerub pikkuses, osalejate arvus ja tegevustes.
Iga-aastane koosolek toimub suvel ja kestab tavaliselt 14 päeva.
Maret Altnurme

Maret Altnurme (sündinud 17. märts 1975) on Eesti jurist, kohtunik.
Maret Altnurme omandas 1998. aastal Tartu Ülikoolis baccalaureus artiumi kraadi.
Vabariigi President Lennart Meri nimetas ta 23. augustil 2000 Riigikohtu üldkogu ettepanekul esimese astme kohtunikuks Tallinna Halduskohtusse.
30. detsembril 2014  kuulutati välja konkurss ühele Tallinna Ringkonnakohtu kohtuniku ametikohale. Kandideerisid Janar Jäätma, Daimar Liiv, Veiko Vaske ja Maret Altnurme ise. Valituks osutus Maret Altnurme.
Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves nimetas ta 7. oktoobril 2015 Riigikohtu üldkogu ettepanekul teise astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2015. Ta töötab tänaseni ringkonnakohtu halduskolleegiumis.
Maidla vald

Asustus

Endise Maidla valla piirides on 27 küla: Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Koolma, Kulja, Lipu, Lümatu, Maidla, Mehide, Oandu, Ojamaa, Piilse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Veneoja ja Virunurme.

Ajalugu

Maidla vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.
Orotšid

Orotšid (endanimetus nani) on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Habarovski krais Amuuri alamjooksul. Elasid varem Tatari väina ääres.
Orotšeid oli 1970. aasta andmetel 1100. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 686. Mandžu keelte hulka kuuluvat orotši keelt räägib umbes 100 eakat inimest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 596 orotši.
Antropoloogiliselt on orotšid mongoliidid tugevate baikali tüübi tunnustega.
Orotši keel kuulub tunguusi-mandžu keelte lõunarühma. Tänapäeval on orotšid peaaegu täielikult vene keelele üle läinud. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal orotši keelt ainult 8 inimest.
Orotšide traditsioonilised tegevusalad on olnud küttimine ja kalapüük.
Diatomiit

Diatomiit on peamiselt ränivetikate (diatomeed) kodadest koosnev settekivim.
Diatomiit on enamasti valget värvi pehme pudenev kerge kivim, mis meenutab mõnevõrra kriiti, kuid on sellest pehmem ning kergem. Diatomiit moodustub veekogude põhja settinud opaalist kojaga fütoplanktonist.
Diatomiidil on palju erinevaid tööstuslikke rakendusi. Näiteks kasutatakse seda täite- ja isolatsioonimaterjalina ehituses ning sorbendina keemiatööstuses.
Eestis on diatomiiti kaevandatud Narva jõe äärest Tõrvalast, kus asub 50 km² suurune maardla.
Otkrõtije Arena

Ajalugu

Ehituse alguse tseremoonia peeti 2. juulil 2007, kuid pärast seda venis ehituse protsess mitmel korral erinevatel põhjustel. Ehituse lõpp pidi olema 2009–2010, kui 2009 seisuga oli staadion alles projekteerimisstaadiumis. 2010 vajas staadioni projekt ümbertegemist kuna arhitektuurinõukogu keelas selle. Projekt olevat liiga tavaline. Praeguse disaini loojaks on AECOM kaastöös Sport Conceptsiga ja fassaadi disaineri Dexter Moren Associatesiga ning on naabriks eraldiseisvale sise arenale. Peamine ehituse rahastamine tuli klubi omanikult Leonid Fedunilt läbi seotud ettevõtete LUKoil ja IFD Kapital.
Samaaegselt staadioni ehitusega valmis ka metroo peatus Spartak mis säilitati 1975. aasta ehitusest.
19. veebruar 2013 teatati, et uue staadioni nimeks saab 6 aastaks Otkrõtije Arena vastavalt lepingutingimustele uue sponsoriga finantsettevõttega Otkrõtije Holding.
21. august 2014 avati põhjatribüüni juures staadioni sees monument Moskva Spartaki asutajate Starostini vendade mälestuseks, staadioni lähedal oleval väljakul avati Gladiatori skulptuur mis on 24,5m kõrge.
Staadion avati ametlikult 5. september 2014. Spartak mängis Belgradi Crvena Zvezda vastu ja viigistas 1:1, kus Dmitri Kombarov lõi esimese värava Spartaki kasuks uuel staadionil pärast karistuslööki.
Kõri

Kõri (ladina keeles larynx) on hingamisteede osa. Kõri asub 4.–6. kaelalüli kõrgusel. Ta on kaetud kaelalihastega, külgedel asuvad kilpnääre ja suured veresooned, taga neel.
Kõri sisemuses paikneb kõriõõs (ladina keeles cavum laryngis).
Sindi–Lodja sild

Sindi–Lodja sild (ka Sindi Lodja sild) on sild Pärnu maakonnas Pärnu-Paide maanteel.
Vana sild ehitati 1932-1933. Sild oli 65 m pikk, 5 m lai ja 40 m kaare sildega. II maailmasõjas sild hävitati. Uus sild ehitati 1955 vanadele vundamentidele. Uue silla laius on 7 m.
Viktoria Hain

Viktoria Elisabeth Hain (neiuna Zahharjan (ka Sacharjan ja Sakarjanz); 9. märts 1911 Thbilisi – 2. aprill 1986) oli eesti inglise keele õpetaja.
Ta sündis Thbilisis eestlannast võõrkeeleõpetaja Hilda Sellingu ja armeenlasest ajakirjaniku Petros Zahharjani tütrena. Pärast isa surma asus ta koos emaga aastal 1924 Eestisse. Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1928–1932 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas inglise filoloogiat. Ta täiendas end USA-s ja Inglismaal.
Aastal 1949 küüditati ta Siberisse. Ta viibis Novosibirski oblastis Suzuni rajoonis ja Irkutski oblastis Nižneudinski rajoonis. Siberist vabanes ta 17. märtsil 1956. Seejärel töötas ta ERKIs inglise keele õpetajana. Lisaks tegutses ta ka tõlkijana (tõlkis eesti keelest inglise keelde).
Viktoria Hain suri 2. aprillil 1986 ja ta maeti 6. aprillil 1986 Rahumäe kalmistule.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Rudolf Hain, nende poeg Jüri Hain on kunstiteadlane.
Don Henrie

Don Henrie (ka Vampiir Don; sündinud 27. augustil 1975) on USA näitleja.
Ta sai tuntuks tänu osalemisele tõsielusarjas "Mad Mad House" ehk "Hullumaja", kus tema ülesandeks oli esindada vampiiride elustiili. Tema kuulsus tegi temast avaliku gooti ja vampiiride elustiili ikooni. Peale sarja "Hullumaja" on Don teinud televisioonis palju ülesastumisi. Sinna hulka kuuluvad Discovery Channel, History Channel ja paljud teised. Teda on intervjueerinud paljud meediaväljaanded, sealhulgas Maxim, Dark Realms Magazine, Entertainment Weekly ja USA Today.
Henrie oli külalisesineja muusikavideos "Shadow Dancer", mille esitaja oli gothic metal-bänd Urn.
Philippe Jourdan

Philippe Jean-Charles Jourdan (sündinud 30. augustil 1960 Daxis Prantsusmaal) on 23. märtsist 2005 katoliku kiriku apostellik administraator Eestis.
Philippe Jourdan kuulub alates 1980. aastast Opus Dei personaalprelatuuri. Ta ordineeriti 20. augustil 1988 preestriks, mille järel ta liitus Preestrite Püha Risti ühinguga.
Aastal 1996 tuli Philippe Jourdan Eestisse ja sai 2005. aastal Eesti kodakondsuse. Ta ordineeriti piiskopiks 10. septembril 2005 Tallinnas Oleviste kirikus, pühitsemise viis läbi peapiiskop Peter Stephan Zurbriggen, kohal viibisid kardinal Jānis Pujāts, peapiiskop Tadeusz Kondrusiewicz ja Opus Dei prelaat Javier Echevarría. 23. juunil 2006 kohtus piiskop Philippe Jourdan Vatikanis paavst Benedictus XVI-ga ja 11. juunil 2015 paavst Franciscusega.
Philippe Jourdan valdab eesti, hispaania, inglise, itaalia, prantsuse, saksa ja vene keelt.
Mahu soo

Mahu soo on soo Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas. Soo pindala on 555 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 6 m.
Philosophical Review

Philosophical Review on USA teadusajakiri, mis keskendub analüütilise filosoofia valdkonnale. Ajakirja annab välja Duke University Press. Ajakirja toimetab Cornelli ülikooli Sage-nimeline filosoofiaosakond (inglise Sage School of Philosophy). Ajakiri ilmub korra kvartalis.
Ajakirja esimene number ilmus 1892.
Vassili Ristkok

Isiklikku

Tema poeg Jüri Ristkok oli ihtüoloog ja hüdrobioloog, pojapoeg Andrus Ristkok on majandusteadlane, geograaf ja poliitik.
Inga Raitar

Hariduskäik

1985–1990 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjandusosakonnas. 2000–2001 õppis ta Tartu Ülikoolis meediat, kommunikatsiooni, suhtekorraldust ja imagoloogiat (ei lõpetanud).
Heinrich Wilhelm Joachim Rickers

Heinrich Wilhelm Joachim Rickers (20. veebruar 1753 Narva – 7. märts 1826 Tallinn) oli Eesti pedagoog ja ajaloo-uurija.

Elulugu

Heinrich Wilhelm Joachim Rickers oli baltisakslane.
Õppis 1770–74 Halle Ülikoolis teoloogiat. Töötanud koduõpetajana. Oli 1781–1812 Tallinna Toomkooli õpetaja (1811–12 direktor). Koostanud 2 lühiülevaadet Eestimaa kubermangu ning Oleviste kiriku ajaloost.
Ametkond (keskaeg)

Ametkond oli keskajal Eesti- ja Liivimaal majandus- ja halduspiirkond, mis kuulus maahärrale.
Ametkondade ees olid ametimehed, kelle ülesannete seas oli ka korra tagamine talupoegade suhtes (politsei roll).
Saaremaal, mis oli keskajal ja hiljemgi Taani valduses, funktsioneerisid ametkonnad 17. sajandi keskpaigani.
Halliburton

Halliburton (NYSE: HAL) on USA ettevõte, mille tegevusalaks on naftatootmisteenused. Halliburton otsib naftat ja gaasi, haldab geoloogilisi andmeid, hindab puurimisvõimalusi, ehitab puurtorne ja optimeerib tootmist naftavälja kasutustsükli vältel.
Ettevõtte peakorter asub Texases Houstonis Houston Centeris.
Halliburtonis töötab enam kui 50 000 inimest. Ta tegutseb rohkem kui 70 riigis.
Ettevõtte asutas 1919. aastal Erle Halliburton nime all New Method Oil Well Cementing Company. 1920 hakkas ettevõte tegutsema Oklahomas gaasimaardlas. 1. märtsil 1921 sai Erle Halliburton patendi naftamaardlast vee eraldamise vahenditele ja meetodile. Nimelt leiutas ta revolutsioonilise tsemendisegisti, mis välistas vajaduse käsitsi tsementi segada, ja mõõtevarda, mida kasutati tsementeerimise täpsuse tagamiseks. 1922. aastaks tegutses ettevõte Texases juba laialdaselt, põhjustades seal naftabuumi. Selleks ajaks kandis ettevõte nime Halliburton Oil Well Cementing Company (HOWCO).
1926 laienes ta välismaale, hakates Birmas ja Indias müüma naftatootmisseadmeid. Euroopasse laienes ta 1951, asutades tütarettevõtte Halliburton Italiana.
5. juulil 1961, 4 aastat pärast Erle Halliburtoni surma nimetati ettevõte ümber ja ta sai praeguse nime Halliburton Company.
Politsei Peavalitsus

Politsei Peavalitsus oli Eesti politsei keskasutus 1918–1934. Aastal 1934 reorganiseeriti see asutus Politseivalitsuseks.
Viru Prospekt

Viru Prospekt (vene keeles Виру Проспект) on aastast 1999 Narvas ilmuv venekeelne ajaleht.
Ajalehe peatoimetaja on Tatjana Zavjalova.
Aastatel 1999–2007 oli ajalehe nimi Krengolmski Prospekt (vene keeles Кренгольмский Проспект).
Viru Prospekti väljaandja on OÜ Prospekt-Media, tiraaž on 3000 tk.
Leonor (Astuuria printsess)

Leonor (Leonor de Todos los Santos de Borbón y Ortiz; sündinud 31. oktoobril 2005 Madridis) on Hispaania kuninga Felipe VI ja tema abikaasa, kuninganna Letizia esimene laps, Hispaania troonipärija (Astuuria printsess).
Kuningannaks saades oleks ta esimene Leonori-nimeline kuninganna ühendatud Hispaanias. Tema noorem õde, infanta Sofía, järgneb talle troonipärimisjärjekorras.

Sünd

Leonor sündis kell 01.46 Ruber International Clinicus, kaalus 3,5 kg ja oli 47 cm pikk. Pisike printsess tuli ilmale keisrilõikega.

Ristimine

Printsess ristiti 14. jaanuaril 2006 Zarzuela palees Madridi peapiiskopi poolt ning perekonna traditsioone järgides ristiti ta Jordani jõe veega. Printsessi ristivanemateks olid tema isapoolsed vanavanemad, tollane Hispaania kuningas Juan Carlos ja tema abikaasa, tollane Hispaania kuninganna Sofía.
Keerisjälg

Keerisjälg (ingl wake turbulence) on füüsikaline nähtus, mille teke on tingitud õhurõhu muutustest lennuki tiiva all ja peal. Kui tiivale rakendub tõstejõud, muutub õhurõhu tase nii tiiva peal kui ka tiiva all: ülemises osas õhurõhk langeb ja alumises osas tõuseb. Nende kahe erineva rõhuga õhumassi kokkusaamisel tekib tiiva tagumises osas rõhkude erinevuse tõttu takistus ja õhk liigub tiiva otsa. Selle tulemusena tekib keeris. Lennuki vasaku tiiva otsa tekkiv keeris pöörleb päripäeva ja parema tiiva otsa tekkiv vastupäeva. Keerise aktiivse osa läbimõõt jääb mõne meetri piiresse. Keerisjälje tugevust suurendab mootoritest väljuv õhuvool.

Ajalugu

Keerisjälje olemasolu avastati neli aastat peale esimest ametlikku lendu, mis toimus 1907. aastal. Esialgu ei nähtud selles mitte midagi märkimisväärselt ohtlikku, sest lennukid olid väiksed ja mootorid jõuetud. Ohuna hakati keerisjälge nägema kuuekümnendate lõpupoole, kui igapäeva lennundusse hakkas lisanduma suuri gaasiturbiinmootoritega lennukeid.

Keerisjälje omadused

Keerisjälje tugevust mõjutavad lennuki kuju, kiirus ja mass, millest tähtsaim on mass. Keskmiselt püsib keerisjälg enne hajumist õhus üks kuni kolm minutit, harvematel juhtudel võib see küündida viieteistkümnest sekundist üle nelja minutini. Hajumiskiirust mõjutavad kõige rohkem keerisjälje tugevus ja ilmastik. Tuulevaikse ilma korral on keerisjälje kestus tunduvalt pikem kui tuulise ilmaga. Erinevuste tõttu õhutiheduses on keerisjälje kestus kõrgematel lennukõrgustel pikem kui madalamatel. Normaaltingimustes vajub keerisjälg kiirusega 200–300 jalga/minutis 500 kuni 800 jalga oma algsest tekkekõrgusest madalamale. Keerisjälje vajumine sõltub rohkesti õhutemperatuurist ja inversioonikihtidest.

Tulevik

Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsiooni ohutusmeetmed lennukite eraldamiseks maandumisel ja õhkutõusmisel on üle 40 aasta vanad ning nende kasutamine ei ole suuremates lennujaamades tänapäevase lennundusmahu juures enam piisavalt efektiivne. Seetõttu on Eurocontrol (Euroopa Lennunavigatsiooni Ohutuse Organisatsioon), NATS ja veel mitu erinevat partnerorganisatsiooni lennujaamade läbilaskvuse efektiivsuse ning mahu suurendamiseks hakanud välja töötama uuemaid ja efektiivsemaid süsteeme.
Mõningad näited nendest:
1) RECAT-EU
2) RECAT-2 (PWS)
3) RECAT-3 (D-PWS)
4) TBS
5) e-TBS
Damião de Góis

Damiao de Góis (ka Goes; 2. veebruar 1502, Alenquer, Portugal – 30. jaanuar 1574), oli Portugali humanistlik filosoof.
De Góis oli Rotterdami Erasmuse sõber ja õpilane. Portugali kuningas Jõao III määras ta 1523. aastal sekretäriks Portugali faktooriasse Antwerpenis. Ta koostas ühe esimestest ülevaadetest Etioopia kristluse kohta.

Elulugu

Góis sündis Alenqueris Portugalis aadliperekonda, kes teenis Portugali kuningaid – tema vanaisa Gomes Dias de Góis oli kuulunud Enrique Meresõitja kaaskonda. 1518. aasta paiku liitus Góis Portugali kuninga Manuel I õukonnaga. Manuel I järglane Jõao III saatis ta 1523. aastal Antwerpenisse Portugali faktooria sekretäri ja varahoidjana. Seejärel reisis Góis tihedalt (Poolas, Leedus, Taanis, Saksamaal, Rootsis, Prantsusmaal, Itaalias), kohtudes paljude silmapaistvate tegelastega nagu Sebastian Münster, Erasmus (kes võõrustas teda Freiburgis), Ramusio, Philipp Melanchthon ja Martin Luther. Tema paljude Portugali tuttavate seas olid kirjanikud João de Barros ja André de Resende. Humanistina kuulas Góis kursusi Padua ülikoolis ja Leuvenis, kirjutas eri teemadel, muuhulgas saamide elust, ning tõlkis portugali keelde antiikkirjandust, näiteks Cicero "Cato maior de senectute". Samuti kirjutas Góis mõned muusikapalad ning kogus maale.
Góis tõlkis ladina keelde portugalikeelse teose Etioopia neeguse Dawit II armeenia saatkonnast, mis saabus Portugali 1532. aastal. Selles olid ka kuulus "Preesterkuningas Johannese kiri", mille kirjutas Etioopia kuninganna Eleni (1509) "Confessio illorum fidei".
1538. aastal avaldas ta portugali tõlke Koguja raamatust, mis polnud väga populaarne. Samal aastal abiellus ta hollandlanna Joana de Hargeniga. 1540. aastal ilmus tema tuntud teos "Fides, religio, moresque Aethiopum" ("Etiooplaste uskumused, usk ja kombed"). Raamat levis kogu Euroopas nii katoliku kui ka protestandi ringkondades ning sellest anti välja uued trükid Pariisis (1541), Leuvenis (1544), Leidenis (1561) ja Kölnis (1574). Autor pälvis ent ka Portugali mõjuvõimsa kardinali Henrique kriitika, kes Portugali inkvisitsiooni suurinkvisiitorina keelustas raamatu kogu kuningriigis. Sama kriitiliselt suhtus teosesse jesuiitide ordu, mille provintsikindral Simão Rodrigues süüdistas Góisi inkvisitsiooni ees luterluses.
1548. aastal nimetati Góis Torre do Tombo (kuningliku arhiivi) "ülemvalvuriks" (Guarda Mor) ning kümme aastat hiljem tegi sama kardinal Enrique talle ülesandeks kirjutada Manuel I valitsusaja kroonika. Töö valmis seitsme aastaga ning sellest sai tema suurteos. Góis avaldas ka Lissaboni linna kirjelduse "Urbis Olisiponis Descriptio" (1554).
1570. aastal algas inkvisitsiooniprotsess taas ning Góis pidi taanduma Batalha kloostrisse. Ta suri veidi hiljem vaba, kuid haigena Alenqueris segastel asjaoludel (oletatavasti mõrva tõttu). Góisil oli kaheksa poega.
Hakassia

Rahvastik

2010. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Hakassia elanikest venelased 81,7%, hakassid 12,1%, sakslased 1,1% ja ukrainlased 1,0%.
Koodek

Koodek (ingl codec, moodustatud sõnadest coder + decoder või sõnadest compressor + decompressor) on audio- ja videosignaali digitaalse kodeerimise ja dekodeerimise algoritm ehk arvutiprogramm. Koodeki mõistesse võib tarkvara kõrval kuuluda ka riistvara vastava  kiibina.
Kodeerimisega kaasneb enamasti ka digitaalsignaali tihendamine (komprimeerimine, pakkimine). Eristatakse kadudeta ja kadudega kodeerimist.
Kadudeta tihendamisel hoitakse salvestusmahtu kokku näiteks sel teel, et korduvalt esinevad andmelõigud salvestatakse ühe koodiga; dekodeerimisel taastatakse esialgne olukord ja originaali kvaliteet sel juhul ei muutu. Kui tihendamine toimub teatavate signaaliosade eemaldamise teel, siis on selline kadudega kodeerimine paratamatult seotud kvaliteedikaoga. 
Tihendamise määra iseloomustab andmeedastuskiirus ehk bitikiirus (sekundis edastatavate bittide arv), mis on vajalik andmete reaalajas ülekandmiseks. Näiteks MP3-koodek võimaldab andmevoo kiirusi vahemikus 32–320 kbit/s. Sageli kasutatava kiiruse 128 kbit/s korral tihendatakse audioandmeid 10–12-kordselt, nii et 1 minut stereomuusikat vajab ümmarguselt 1 MB (megabait) salvestusmahtu. AAC-koodek tagab sama kvaliteedi kuni 20-kordse tihenduse juures.
Tõnu Sepp (arheoloog)

Tõnu Sepp (sündinud 16. aprillil 1960 Kuressaares) on eesti arheoloog.

Haridus

Ta lõpetas 1978. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna arheoloogina.

Töökäik

Ta töötas aastatel 1987–1989 Kingissepa 2. Keskkoolis ajalooõpetajana. Ta on töötanud Muinsuskaitseameti Saaremaa peainspektorina ja Saaremaa Muuseumi projektijuhina.

Liikmesus

Ta on Saaremaa Muinsuskaitse Seltsi liige ja endine esimees.
Taapirlased

Välimus

Taapirlased on kõige primitiivsemad tänapäevased kabjalised. Nende eesjalgadel on neli ja tagajalgadel kolm varvast. Kõigil jalgadel on kõige tugevamini arenenud kolmas varvas, millele langeb keha põhiraskus. Varvastel on väheldased kabjad.
Taapirlased on kogukad loomad, kes kaaluvad 225–300 kg, tüvepikkusega 180–200 cm ja õlakõrgusega 75–120 cm. Saba on lühike, 5–10 cm. Taapiritel on väike liikuv lont, mis on tekkinud nina ja ülamoka liitumisel. Silmad on väikesed, kõrvad lühikesed. Hambaid on 42–44. Ülemised välimised lõikehambad on pikenenud. Taapirlaste paks nahk on tavaliselt kaetud lühikeste karvadega.

Eluviis

Taapirid on rahulikud ja kartlikud loomad, kes elavad enamasti väikse karjana. Taapirlased asustavad soiseid metsi ja võsasid. Nad on oma töntsaka keha kohta väga liikuvad ja suudavad hästi hüpata. Sageli istuvad nad tagajalgadel, mis on kabjaliste puhul ebaharilik. Taapirid ujuvad hästi ja sukelduvad kas veetaimede otsimiseks või vaenlaste eest põgenemiseks.

Toitumine

Toiduotsingule siirdub taapir öösel. Londi abil saab taapir toiduks oksi, lehti, samblikke, veetaimi ja puuvilju haarata, vees olles kasutab ta lonti hingamistoruna.

Paljunemine

Taapiri tiinus kestab 390–400 päeva. Korraga sünnib üks poeg, kes meenutab värvuselt metssea põrsast, olles samasuguste heledate triipude ja täppidega muidu tumeda karvastiku taustal.
Taapirid saavad suguküpseks 3–5 aasta vanuselt, emased varem kui isased. Heades tingimustes võib emane taapir poegida üle aasta. Nad elavad 25–30 aastat nii vabas looduses kui ka loomaaias.

Ohud

Täiskasvanud taapiritel on vähe looduslikke vaenlasi. Taapireid söövad jaaguarid, tiigrid, krokodillid ja isegi anakondad. Taapireid kaitseb kiskjate eest väga paks nahk kaelal.
Kõige rohkem ohustavad taapireid inimesed, kes kütivad neid liha pärast ja hävitavad nende elupaiku. Mitmed Lõuna-Ameerika rahvad kasutavad taapiri kehaosi rahvameditsiinis, näiteks usuvad nad, et taapiri süda võib ravida langetõbe. Viimasel ajal on kõigi taapiriliikide arvukus vähenenud ja nad on kõik looduskaitse all.

Kohates inimest

Taapirid on tavaliselt häbelikud ja peidulise eluviisiga. Vaenlaste eest kaitsevad nad end vette sukeldudes või põgenedes. Kuid enesekaitseks võivad nad inimestki rünnata, kasutades selleks oma võimsaid lõugu. 1998. aastal ründas emane taapir Oklahoma loomaaia töötajat, kes sisenes tema puuri, kus oli ka taapiri kahekuune varss, ja vigastas raskelt töötaja kätt. 2006. aastal läks Corcovado rahvuspargis kaduma tollane Costa Rica keskkonnaminister Carlos Manuel Rodriguez Echandi, kes oli taapiri rünnaku tõttu vigastatud.
Casey maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1806. aastal.
Speyeri protestatsioon

Speyeri protestatsioon oli avaldus, mille tegid protestantliku vähemuse esindajad 1529. aasta Speyeri riigipäeval Martin Lutheri ja tema seisukohtade kaitseks ning mis andis nime protestantismile.
Speyeri protestatsiooni esitasid 19. aprillil 1529 Speyeri riigipäeval kuus vürsti ja 14 riigilinna: Saksimaa kuurvürst Johann, Brandenburgi markkrahv Georg, Braunschweig-Lüneburgi hertsogid Ernst ja Franz, Hesseni maakrahv Philipp I, Anhalt-Kötheni vürst Wolfgang; Strassburg, Augsburg, Ulm, Konstanz, Lindau, Memmingen, Kempten, Nördlingen, Heilbronn, Reutlingen, Isny, Sankt Gallen, Weissenburg ja Windsheim.
Reformimeelse vähemuse esindajana protesteerisid nad Martin Lutheri riigivande alla panemise ning tema kirjutiste keelustamise vastu ning nõudsid evangeelse usu takistamatut levitamist. Karl V esindaja keeldus protestatsiooni vastu võtmast, kuid seda levitati trükisena. Vürstide ja linnade esindajad andsid teksti hiljem keisrile üle.
Kaheksa aastat varem, 1521. aasta Wormsi ediktiga oli Martin Luther ketseriks kuulutatud: keiser Karl V oli tahtnud teha lõpu katoliikliku enamuse ja evangeelse vähemuse vahelisele usulisele lahkhelile. Luterlik ketserlus ja sellest tekkinud usutüli ei sobinud tema poliitiliste plaanidega. 1526. aastal tühistasid Saksa protestantlikud vürstid Wormsi edikti, kasutades ära Karl V viibimist Itaalias. Nad kuulutasid Speyeri riigipäeval välja aadelliku usuvabaduse.
1529. aastal taastas Karl V Wormsi edikti, mis sai Speyeri protestatsiooni esitamise ajendiks. Protestatsiooni esitamisest saadik hakati uuendusliikumise liikmeid nimetama "protestantideks".
Catherine Denguiadé

Catherine Denguiadé (sündinud 7. augustil 1949 Fort Archambault's, Tšaadis) on endine Kesk-Aafrika keisrinna (4. detsembrist 1976 kuni 20. septembrini 1979). Ta oli üks Kesk-Aafrika keisri Jean-Bédel Bokassa üheksateistkümnest naisest.
Neil sündis seitse last, sealhulgas kroonprints Jean-Bédel Bokassa.
Veis

Kodustamine

Veis kodustati umbes 5000 aastat eKr nii Euroopas kui ka Ees- ja Kesk-Aasias. Eesti alale on veis toodud Lõuna-Euroopast.

Emakeelne sõnavara

Isast veist kutsutakse pulliks, suguvõimetuks lõigatud ehk kastreeritud veist härjaks ja emast veist lehmaks. Sündinud veist kutsutakse vasikaks, noorveist mullikaks.

Bioloogia

Koduveis saab suguküpseks umbes ühe aasta vanuselt. Lehm sünnitab harilikult ühe, harvemini 2 või rohkem vasikat. 
Tavaliselt on veisel kõige suurem piimatoodang pärast kolmandat või neljandat tiinust.

Töönduslik tähtsus

Veiselt saadakse piima ja liha (veiseliha ehk loomaliha); nahka, sarvi, karvu ja konte kasutavad kerge- ja keemiatööstus.