Kjetil André Aamodt

Karjäär

Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud 5 kuld- (1993, 1997, 1999, 2001), 4 hõbe- (1991, 1993, 2001, 2003) ja kolm pronksmedalit (1996, 1999, 2003). 
Teda on peetud maailma parimaks mäesuusatajaks. Norralased on naljatamisi nimetanud teda ja Lasse Kjusi unistuste meeskonnaks, sest nad on olnud täielikult spordile pühendunud.
Aamodt äratas maailma suusaavalikkuses esimest korda tähelepanu 1990, kui ta sai juunioride maailmavõistlusel viiel alal esimese või teise koha. Koos Lasse Kjusiga võitsid nad 15 alast kümme. 1991 sai Aamodt täiskasvanute maailmameistrivõistlustel ülisuurslaalomis hõbemedali. 
Novembris 1991 haigestus Aamodt mononukleoosi. Ta viidi haiglasse ja pandi tilguti alla. Ta võttis alla 11 kilo. Arstide sõnul ei pidanud ta kuus kuud suusatada saama. Ometi hakkas ta jaanuaris 1992 valmistuma Albertville'i olümpiamängudeks. 16. veebruaril tuiskude vaheajal peetud võistlusel võitis ta supersuurslaalomi, tuues Norrale 40 aasta järel esimese olümpiakulla mäesuusatamises. 18. veebruaril sai ta olümpiapronksi suurslaalomis. 
1992./1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel Jaapanis Moriokas võitis Aamodt slaalomi ja suurslaalomi. Alpi kahevõistluses tuli ta Lasse Kjusi järel teiseks. Ta pidi osalema ka ülisuurslaalomis, kuid see jäeti halva ilma tõttu ära. Neid maailmameistrivõistlusi kimbutasid tuisud, tuul, vihm, temperatuuri kõikumised ja maavärin. Võistlusi lükati pidevalt edasi.
1993 sai Aamodt Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule.
1994 võitis Aamodt mäesuusatamise maailma karika. Lillehammeri olümpiamängudel võitis ta 30 000-pealise kodupubliku ees hõbemedali kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses ning pronksmedali ülisuurslaalomis. Alpi kahevõistluses läks norralastele kolmikvõit. See oli esimene olümpiamängude kolmikvõit meeste mäesuusatamises pärast 1956. aastat. 
Pärast 1994. aasta maailma karika võitu ja olümpiat käisid Aamodti tulemused järsult alla. Aamodt ise seletas seda motivatsiooni kadumisega. Maailma karika sarja esimesel slaalomietapil USA-s Colorados jäi Aamodt neljandaks (1.35,65). Novembris 1995 vigastas ta treeningul Colorados Vailis põlve. Veebruariks 1996 oli ta jälle heas vormis ning võitis maailmameistrivõistlustel ülisuurslaalomis pronksmedali. 7. märtsil 1996 Lillehammeris peetud ülisuurslaalomivõistlusega võitis ta jälle maailma karika. 
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos tuli ta ülisuurslaalomis 5. kohale. 
1999. aasta maailma karikasarjas jäi Aamodt Lasse Kjusi järel teiseks, kaotades talle 23 punktiga. Võitja saatus selgus 15. märtsil viimasel alal, suurslaalomis, kus Aamodt sai viienda ja Kjus seitsmenda koha. Enne suurslaalomit edestas Kjus Aamodtit 32 punktiga. Ülisuurslaalomis oli Aamodt 11. märtsil jäänud 16. kohale. Mõlemad võistlused toimusid Sierra Nevadas.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys võitis Aamodt 13.–14. veebruaril Alpi kahevõistluse (3.17,56) ja 16. veebruaril ülisuurslaalomi (1.21,58). Kiirlaskumises sai ta 4. koha (1.39,78). 
22. oktoobril 2003 vigastas Aamodt Austrias treeningul vasakut jalga. Ta viidi Innsbrucki uuringutele. Selgus, et ta on murdnud jalaluu. Arstid eeldasid, et mees peab hooaja vahele jätma, ent tema alustas 10 päeva pärast õnnetust treeninguid, lootes uueks aastaks jälle vormis olla. 
6. jaanuaril 2007 teatas ta tippspordist loobumisest.

Isiklikku

Ta oli tippsportlasena 177 cm pikk ja kaalus 88 kg.
Tema isa on Finn Aamodt, kes on abielus tantsija ja koreograafi Marianne Skovli Aamodtiga.
Augustis 2003 viisid vargad tema Oslo korterist ära kõik 19 olümpiamängude ja maailmameistrivõistluste medalit. Iga medali väärtus mustal turul võis olla 40 000 Norra krooni.  
3. juulil 2004 abiellus Kjetil baleriin Stine Østvoldiga, kellega ta oli tutvunud 1991. aastal ja käinud alates 1994. aastast. Nad laulatas Sørkedalenis pastor Hans Jacob Kinge.