google/wiki40b huggingface dataset:
Mihkel Kõrbe

Hariduskäik

1996. aastal alustas kooliteed Merivälja Algkoolis. Alates teisest klassist õppis Kadrioru Saksa Gümnaasiumis, mille lõpetas hõbemedaliga aastal 2007. Seejärel lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal aastal 2011.

Õpetajakarjäär

Programmi "Noored kooli" kaudu tuli Kõrbe tagasi kooli õpetama ajalugu, ühiskonnaõpetust ja saksa keelt. Esialgu töötas ta Haapsalu Gümnaasiumis ning vedas Haapsalu lasteaias varase saksa keele programmi. Aastast 2013 tegutseb ta õpetajana oma kunagises koolis, Kadrioru Saksa Gümnaasiumis. 
Ajaloo-olümpiaadi komisjoni liige ja olümpiaaditööde koostaja. Tallinna Ülikoolis korraldanud õpetajate täiendkoolitusi õppeainete lõimingu ja õpetajate erialase arengu teemadel.
Kadrioru Saksa Gümnaasiumi gümnaasiumi õppetoolijuht Kõrbe osales „Education 4 future“ programmis, mis aitab luua selgemat arusaama 21. sajandi koolist ning toetab muutuva õpikäsituse juurutamist Kadrioru Saksa Gümnaasiumis.
Swedbanki klassiekskursioonide konkursi #MeieReis žürii liige. Aastatel 2014 ja 2015 oli Maxima Tulevikutalendi žürii liige.
"Õpi õpetajaks!" kampaania reklaamnägu.

Liikmesus ja tunnustus

Mihkel Kõrbe on Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige. Eesti Ajaloo- ja Ühiskonnaõpetajate Seltsi ja Eesti Saksa Keele Õpetajate Seltsi liige. 
Aastal 2017 pälvis Kõrbe Tallinna aasta noore õpetaja aunimetuse. Aastal 2018 pälvis Tallinna Haridusameti tunnustuse õpetajate koostöisuse arendamise eest.

Isiklikku

Kõrbe vanaisa August Kõrbe oli samuti pedagoog.
Deutsche Bank

Ajalugu

Deutsche Bank asutati 1870. aastal.
Ell Saviauk

Ell Saviauk (9. aprill 1934 Ahja – 4. september 2017) oli eesti pedagoog ja pianist.
Ell Saviauk töötas Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastail 1962–1964 oli ta ka Tallinna 22. Keskkooli muusikaklassi klaveriõpetaja.
1986. aastal sai ta Eesti NSV teenelise kultuuritegelase aunimetuse. 2010. aastal pälvis ta Bruno Luki nimelise klaveriõpetaja stipendiumi.
Tema poeg oli Teet Saviauk.
Raimond Lätte

Raimond Lätte (22. veebruar 1931 Tartu – 6. jaanuar 1997 Tallinn) oli eesti helilooja.
Raimond Lätte lõpetas 1952. aastal koorijuhtimise erialal Tartu Muusikakooli Richard Ritsingu ja Voldemar Kliimandi klassis ning 1957 samal erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Artur Vahteri klassis. 1961. aastal lõpetas ta kompositsiooni eriala Tallinna Riikliku Konservatooriumi Anatoli Garšneki klassis.
Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1962. aastast.
Lätte töötas 1946–1947 orkestrandina Elva Kultuurimaja orkestris, 1947–1950 orkestrandina Tartu rajooni Kultuurimaja orkestris. 1952–1954 töötas õpetajana Tallinna 29. koolis. 1954–1961 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi üliõpilane. 1957–1986 töötas kirjastuses Eesti Raamat muusikatoimetajana, 1961–1965 töötas Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis õpetajana ja 1978–1985 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kooriharmoonia õppejõuna. 1985–1994 oli ta Heliloojate Liidu konsultant.
Tema loomingus on esiplaanil väikevormid, eriti koori- ja lastelaulud.
Artur Kotenko

Koondisekarjäär

Kotenko on esindanud Eestit koondises 27 korral. Oma koondisedebüüdi tegi Kotenko 18. augustil 2004 MM valikmängus Liechtensteini vastu. Ta kaitses koondise väravat kõik 90 minutit. Mäng võideti 2:1. Mängu päeval oli Kotenko 22-aastane.
Lamentate

"Lamentate" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2003. aastal loodud teos klaverile ja orkestrile. Pärt lõi selle austusavaldusena Anish Kapoorile ja tema skulptuurile "Marsyas". Muusikateose pikkus on 35–40 minutit. Teos kanti esimest korda ette 7. veebruaril 2003 kaasaegse kunsti galeriis Tate Modern Londonis.
Raivo Kalamäe

Raivo Kalamäe (kuni 1939 Roland Kroll; 18. august 1919 Albu vald Järvamaal – 17. märts 2018) oli eesti päritolu Austraalia tööstusinsener ja eesti vabadusvõitleja.
Ta oli Austraalia eestlaste ajalehe Meie Kodu toimetuse liige, Eesti Sõjaveteranide Liidu esimees, Eesti Arhiiv Austraalias juhatuse esimees, Eesti Skautide Maleva ja Korp! Sakala liige, aastast 1992 Austraalia Eesti Meeskoori asutajaliige ning Sydney rahvatantsurühma Virmalised pillimees.
Teise maailmasõja ajal tegutses ta Valga Omakaitses ja ühines 40. Eesti Politseipataljoniga. Ta sai Kärevere sillapeal (Kärevere lahing) põrutada. Sealt taganes väeüksus Riia alla, kust edasi Gdyniasse  ja lõpuks Neuhammerisse, kus Politseipataljon 1944. oktoobri lõpus Eesti Diviisi koosseisu arvati. Ta osales lahingutes Ülem-Sileesias Neuhammeri lähistel ja Oppelni "kotis" (Oppelni lahing), kus sai haavata ja sattus Olmützi haiglasse. Paranemise järel suunati Taanis asunud eesti tagavararügementi, mille koosseisus  teenides langes 1945. aasta 3. mail inglaste sõjavangistusse, ning viibis Belgia Zedelgemi sõjavangilaagris (PoW-camp Zedelgem) ja hiljem Borghorstis.
25. märtsist 1950 elas Austraalias.
1995. aastal oli ta kindral Aleksander Einselni esindaja ja nõunik Noorte Kotkaste peastaabi juures.
Ta oli 1952. aastast abielus Silvia Raudmaga, kellega neil on poeg Sulev. Tema kasutütar Tiia Raudma oli 1995–2001 EV haridusministri nõunik ja alates 2002. aastast välisintegratsiooni nõunik.
Nicholase maakond (Kentucky)

Nicholase maakond (Nicholas County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 38°34' N, 84°01' W.
Maakonna halduskeskus on Carlisle.
Maakonna pindala on 510 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7135. Aastal 2000 oli elanikke 6813.

Ajalugu

Nicholase maakond moodustati 18. detsembril 1799 Bourboni ja Masoni maakonna osadest. Maakond sai nime Kentucky justiitsministri George Nicholase järgi.
Kalevipoja tänav

Kalevipoja põik on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis.
Tänav sai nime 26. juunil 1979.
Merise madal

Merise madal on madalik Liivi lahes, 3 km Leeltseninast loodes.
Veepeegli pindala on umbes 2,1 km².
Vähim sügavus on 2 m.
Merise madala keskkonnaregistri kood on VEE3405000.
Tuiklemine

Tuiklemine on kahe lähedase sagedusega osaheli interferentsil esinev nähtus, mida kuuldavate helide korral inimene tajub perioodilise helivaljuse muutusena. Antud helivaljuse perioodilise muutuse sagedus on võrdne kahe interfereeruva heli sageduste vahega.
Tuiklemine on näiteks abiks muusikainstrumente häälestamisel.

Tuiklemine võnkumiste korral

Kui kahe samasihilise liidetava lihtharmoonilise võnkumise sagedused erinevad vähe, võib resultantliikumist kujutada pulseeriva amplituudiga harmoonilise võnkumisena. Kui ühe lihtharmoonilise võnkumise võrrand on  ja teise lähedase sagedusega võnkumise võrrand on  , siis liites saadakse
seejuures sulgudes olev tegur muutub palju aeglasemalt, kui teine tegur. Seetõttu on amplituudi muutumine perioodiline ja muutub vastavalt sulgudes oleva avaldise absoluutväärtusele.
Kalmõki keel

Ajalugu

Kalmõki keelt kõneleb tänapäeval emakeelena ainult väike osa Kalmõkkia Vabariigi elanikkonnast. Keele levik hakkas vähenema pärast kalmõkkide massilist kodumaalt väljasaatmist 1943. aasta detsembris. Rahval lubati kodumaale naasta alles 14 aastat hiljem, 1957. aastal. Sel perioodil muudeti riigi ametlikuks keeleks vene keel. Alles perestroika ajal kuulutati kalmõki keel taas Kalmõkkia Vabariigi ametlikuks keeleks. 
Oiraadi kirjanduslik traditsioon ulatub 11. sajandisse, mil kasutuses oli Uiguuri tähestik. Kalmõki ametliku tähestiku Todo Bichigi lõi kalmõki munk Zaya Pandit 17. sajandil. Aastal 1924 asendati see kirillitsaga, millest omakorda 1930. aastal loobuti ladina tähestiku kasuks. Aastal 1938 asendati ladina tähestik uue kirillitsaga.
Kalmõki keel on nii fonoloogiliselt kui morfoloogiliselt väga lähedane Mongoolias ja Hiinas kõneldavatele oiraadi dialektidele. Dialektide erinevus seisneb eelkõige sõnavaras. Kalmõki keelt on mõjutanud vene keel ja erinevad Türgi keeled.

Kalmõki keele näide

Badma täna magus pirn sööb. 
'Badma sõi täna magusat pirni.'
Näidistekst (kirillitsa)
Мана Теңгрин эцк! Нернтн әрүн болтха! Тана йосн иртхә! Тенгрт бутсн таалтн һазр деер бүттхә! Эркн кергтә өдмг Эндр өдрт илгәһит! Яһҗ бидн күүнә килнц тәвнәвидн, Тиигҗ Та килнцмдн тәвүлит! Сөрдг юмнла бичә харһулыт! Эрлгәс гетлгит!
Tõlge:
Meie Isa, kes Sa oled taevas! Pühitsetud olgu Sinu nimi. Sinu riik tulgu. Sinu tahtmine sündigu nagu taevas, nõnda ka maa peal. Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev. Ja anna meile andeks meie võlad, nagu meiegi andeks anname oma võlglastele. Ja ära saada meid kiusatusse, vaid päästa meid ära kurjast. Aamen.

Sõnu kalmõki keeles:

pea – tolha
juuksed − ysn 
kõrv − chikn
nina − xamr
keel − kelin, keln
hammas − shydn
silm − nydn
suu − amn
nägu − nyr, chirya
Jacques Thibaud

Jacques Thibaud (27. september 1880 – 1. september 1953) oli prantsuse viiuldaja.
Ta sündis Bordeaux's. 15-aastaselt astus Pariisi konservatooriumi õppides seal viiulit.
1927. aastal täiendas Pariisis tema juures viiulimängu oskust Artur Saat, 1939. aastal Villem Õunapuu.
1936 novembris esines ta kontsertidega Tallinnas Estonias ja Tartus Vanemuises.
1943. aastal asutas ta koos pianist Marguerite Longiga rahvusvahelise pianistide ja viiuldajate konkurssi, mida korraldatakse Pariisis iga-aastaselt tänini.
Jacques Thibaud hukkus 1953. aastal lennuõnnetuses Prantsuse Alpides.
Muratsi mõis

Muratsi mõis (saksa keeles Murratz) oli rüütlimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nüüdisajal jääb mõis Saare maakonda Kaarma valda.
Mõis rajati 1560.–1570. aastatel.
Psammophis leopardinus

Levila

Neid madusid võib roomamas kohata Sambias, Namiibias ja Angolas.
Jimmy Briand

Jimmy Briand (sündinud 2. augustil 1985 Vitry-sur-Seine'is) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Ligue 1 klubis Bordeaux' Girondins ründja positsioonil.
Briand alustas klubikarjääri 2002. aastal Stade Rennais's. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 20. mail 2003 Prantsusmaa kõrgliiga mängus Paris Saint-Germaini vastu. Järgmisel kahel hooajal sai ta mänguaega piiratult, kuid alates hooajast 2005–2006 kuulus ta klubi põhimeeskonda. Kõige edukamaks osutus hooaeg 2006–2007, mil ta lõi kõrgliigas kokku üheksa väravat.
2010. aasta juunis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Lyoni Olympique'iga. Kõige edukam hooaeg klubiga oli 2011–2012, mil ta lõi kõrgliigas üheksa väravat, samuti võideti Prantsusmaa karikas.
Hooajal 2014–15 mängis ta Bundesliga klubis Hannover 96.
2015. aastal naasis ta Prantsusmaale, sõlmides lepingu Guingampiga. Hooaeg 2016–17 oli tema karjääri seni edukaim, kui ta lõi kõrgliigas 12 väravat.
2018. aasta augustis sõlmis ta kahe aasta pikkuse lepingu Bordeaux' Girondinsiga.
Prantsusmaad esindas Briand koondises aastatel 2008–2012 kokku viies kohtumises. Debüüdi koondises tegi ta 11. oktoobril 2008 MM-i valikmängus Rumeenia vastu.
Saluzzo markkrahvkond

Markkrahvkonna territooriumid

Saluzzo markkrahvkond hõlmas Cuneo ja Torino provintside osi ja mõnikord alasid, mis nüüd on Prantsuse kontrolli all. Kuid ajalooliselt oli Saluzzo maa-ala Stura, Po ja Alpide vahel. Del Vasto perekond, kes valitses Saluzzot kogu selle eluaja, omas ka muid maa-alasid Liguurias ja Itaalias paljude korraldatud abielude kaudu, kuid Saluzzo ei annekteerinud neid territooriume kunagi. Arvatavasti, kui ei oleks olnud Savoia edenemist Itaalias, võinuks Saluzzo olla võimeline vallutama veel Piemonte maid, mis oleks tähendanud ühte peamist Itaalia sinjoriiat.

Del Vasto valitsemine

Liguuria iidne ja aadlidünastia asus piirkonnas ümber Ventimiglia. Del Vasto perekond sai linna isandateks, kui Olderico Manfredi II Torinost otsustas selle läänistada Bonifacio del Vastole kui markiile. Tema vanem poeg Manfredo päris selle. Sellest hetkest alates sai del Vasto Piemonte linna markiiks ja käsitles tiitlit dünastiliselt, nagu tõeline sinjoriia.
Manfredo II püüdis markkrahvkonda laiendada, võideldes Savoiaga. Pärast Manfredo surma pidi tema lesk Alasia andma neile aastas mitu korda andamit: nendest andamitest rajas Savoia nõude markkrahvkonna üle, mis viis nad korduvate kokkupõrgeteni nõrga markiiga.
Sageli räsituna sisetülidest jõudis Saluzzo suurima hiilguseni markiide Ludovico I ja Ludovico II ajal 15. sajandil: esimene suutis sõjakas Itaalias tegutseda neutraliteedipoliitikaga vahendajana lahkhelide vahel ning sai tasu keisrilt ja Prantsusmaa kuningalt; teine otsis hiilgust lahinguväljal, sai korduvalt peksa, algatades markkrahvkonna hiilguse lõpu. Kuid oma valitsusajal hoolitses ta kaubanduse arengu eest, ehitades esimese Alpitunneli, Buco di Viso ühendas Saluzzo turvaliselt Dauphiné ja Provence-iga.
Kuid pärast tema surma võitlesid tema lapsed ägedalt trooni pärast, kurnates maapiirkondi ja kuivatades rahavoogusid: kui oli võimalik kord taastada, oli liiga hilja: Prantsusmaa hoidis markkrahvkonnal silma peal ja pärast viimase markii Gabriele kukutamist oli formaalsus see Prantsuse krooni poolt annekteerida.
Saluzzo muutus pooleks sajandiks Prantsusmaa osaks, kuni Savoia suutis Lyoni lepinguga selle endale saada ja vahelduva eduga kontrolli säilitada kuni Itaalia ühinemiseni.
Stairway to Heaven

"Stairway to Heaven" ('taevatrepp') on inglise hard rock'i ansambli Led Zeppelin laul nende 1971. aastal ilmunud neljandalt, nimeta stuudioalbumilt, mida tuntakse nime all "Led Zeppelin IV". Laulu muusika autoriks on ansambli kitarrist Jimmy Page ja sõnade autoriks laulja Robert Plant. See on üks rokkmuusika tuntumaid lugusid.
Kaheksaminutiline lugu jaguneb kolmeks osaks. See algab akustilise kitarri ja plokkflöödi osaga, seejärel algab laul ning aegamööda lisanduvad teised pillid. Lugu lõppeb Jimmy Page'i kitarrisoologa.
Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 31. kohale.
Vējiņi raudteepeatus

Vējiņi raudteepeatus on raudteepeatus Alūksne–Gulbene raudteel Alūksne piirkonna Anna vallas Prēdeļi küla lähistel.
Peatus asub Riia jaamast 239 km kaugusel. Seal kehtib oma peatusepõhine piletitariifide süsteem. Päevas võib seal peatuda neli rongi.
Peatus avati aastal 1979. Algselt kandis see nime peatus 26. kilomeetril. Läti taasiseseisvumise järel hakkas see lähedalasuva talu järgi kandma Vējiņi nime.  Sealne ootepaviljon valmis XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel.
1. veebruarist 2011 on Vējiņi nõudepeatus (rong peatub seal ainult siis, kui sinna on müüdud pilet või kui peatuses on ootajaid).
Brasiilia jūjutsu

Brasiilia jiu-jitsu (BJJ) on tõetruu võitlussport, kus keskendutakse eelkõige maasvõitlusele. Pearõhk on domineeriva asendi saavutamisel ning vastase alistamisel läbi liigeselukkude või kägistuste. Tegemist on spordialaga, kus löögid ei ole lubatud! 
Sordialale panid aluse Brasiilias 1920. aastatel vennad Carlos Gracie ja Hélio Gracie, lähtudes Mitsuyo Maedalt õpitud judotehnikatest.

Eestis alustasid BJJ treeningutega Indrek Reiland ja Jorgen Matsi 2003. aasta sügisel Tartus. 
2019. aastal toimuvad Eestis brasiilia jiu-jitsu treeninguid spordiklubides: 3D Treening, Võimla, BJJ Hapsal, MMAces, Englas, Hilti BJJ Pärnu, TapaGym, Korrus3, Connexn BJJ
Treeningud toimuvad ka lastele ja noortele. 

Eesti edukaim jitsikas on Liisi Vaht.
Sotsiaalne ettevõtlus

Sotsiaalse ettevõtluse eesmärk

Tavaliselt pole sotsiaalsete ettevõtjate eesmärgiks eksisteeriv elukorraldus pea peale pöörata või muuta poliitilist korda, pigem keskendutakse konkreetsete ühiskondlike valukohtade tervendamisele. Tõsi küll, vahel võivad sotsiaalsete innovaatorite tegevusega kaasneda ka struktuursed muutused ühiskonnas, kuid harilikult kulgeb see loomulikult ja rahulikumalt kui mistahes revolutsiooni tehes. Sotsiaalne ettevõtja Muhammad Yunus, kes algatas Bangladeshis mikrolaenude süsteemi ja lõi Grameen panga, on raputanud küll üldsuse arusaama laenuvõimalustest, ent tema esialgseks sooviks oli pakkuda hoopis toimetulekuvõimalust ja alternatiivi inimestele, kes on liiga vaesed, selleks et tagatist omada ja suuri intresse maksta, ent kes ometi vajavad raha väikesteks investeeringuteks, et iseseisvalt hakkama saada.
Sotsiaalsete ettevõtjate sihiks on lahendada valupunkte ettevõtlikul moel, sageli otseselt ettevõtluse kaudu. Siit ka termini teine pool – „ettevõtlus“. Kui traditsioonilise sotsiaalabi kaudu abistatakse neid, kes on nõrgemad, abitumas olukorras ega tule iseendaga päriselt toime, süvendades sageli inimeste õnnetu-olemise tunnet ja abitust, siis sotsiaalse ettevõtluse läbi ärgitatakse inimesi ise oma eluga toime tulema, aidatakse taastada eneseusk ja iseseisva hakkamasaamise võime. Näiteks luuakse ettevõte, mis pakub vajalikku tööd ja innustab enesesse uskuma lootuse kaotanud inimesi, nagu endised kinnipeetavad või uimastisõltlased (Delancey Street Foundation USA’s, Mano Guru restoran Vilniuses).
Sotsiaalse ettevõtluse aluseks on enamasti hästitoimiv ja isemajandav ärimudel. Sotsiaalsetel ettevõtjatel on sageli arenenud majanduslik mõtlemine ning nad tajuvad ärimaailmas toimuvat hästi. Siiski, nende eesmärgiks ei ole mitte kasumiteenimine (mis tavapärases ärisektoris on aeg-ajalt toimunud ka keskkonnareostuse ja inimeste tervise hinnaga), vaid kasu, mida ühiskond tervikuna või konkreetne sihtrühm saab, ning alati pole saadavat kasu võimalik rahas mõõta. Ehkki on näiteid ettevõtetest, mida kaasrahastatakse riigi, kohaliku omavalitsuse või teiste toetusrahadega, teenib enamik sotsiaalseid ettevõtteid oma tegevuse kaudu igapäevakulud tasa ning ülejääva kasumi investeerib tagasi ühiskonda heategevuslikul eesmärgil.
Sotsiaalprojektid on sageli ühekordsed võimsad ettevõtmised, ent sotsiaalne ettevõtlus tähendab järjepidevat tegutsemist ja enese äramajandamist. Näiteks müüb Sihtasutus Terve Eesti tööandjatele HIV ja AIDS’i ennetamiseks koolitusi ning saadava tulu baasil finantseerib oma igapäevast tegevust. Koolitustasude eest makstakse palka sihtasutuse töötajatele, kaetakse igapäevased tegevuskulud ning uute koolituste korraldamine. Ühekordsest kampaaniast eristabki selle sotsiaalse ettevõtte tööd järjepidevus ning isemajandamine.
Mihkel Härms

Mihkel Härms (20. veebruar (vkj 8. veebruar) 1874 Vanaküla – 20. september 1941 Elva) oli eesti ornitoloog, esimene eestlasest kutseline ornitoloog.

Elukäik

1890ndatel aastatel hooldas ta Hellenurmes Middendorffide linnukollektsiooni.
Aastal 1922 oli Tartu ülikooli zooloogiamuuseumi ajutine korraldaja (1923–1933 konservaator). Sealsamas asutas ta Eesti lindude kollektsiooni ja tegi Eesti lindude korrastatud nimestiku.
Ta osales ka Loodusuurijate Seltsi töös, õpetades linnu-uurijaid.
Aastatel 1926–1930 esindas Eestit rahvusvahelises ornitoloogilises komitees.
Elektrimasin

Elektrimasin on energiamuundur, millega muundatakse mehaanilist energiat elektrienergiaks (elektrigeneraator), elektrienergiat mehaaniliseks energiaks (elektrimootor) või elektrienergiat mehaanilise energia kaudu tagasi teistsuguste parameetritega elektrienergiaks (elektrimasinmuundur). Elektrimasinad töötavad elektromagnetilise induktsiooni nähtuse ja Lorentzi jõudu põhimõttel.

Ajalugu

Elektrimasinate ajalugu algas 1831. aastal, kui Michael Faraday kirjeldas elektromagnetiline induktsiooni seadusi, mis võimaldasid elektrigeneraatori ja elektrimootori loomist. Esimese elektrigeneraatori valmistas 1932. a Pariisi peenmehaanik Hyppolite Pixii; see oli pöörleva püsimagnetiga käsitsi ringiaetav elektrimasin. Esimese elektrimootori valmistas 1984. a Moritz Hermann von Jacobi. 1838. aastal osutas Heinrich Lenz elektrimasinate pööratavuse põhimõttele (Lenzi printsiip): kõik elektrimasinad, sõltumata konstruktsioonist ja tööpõhimõttest, võivad töötada nii generaatorite kui ka mootoritena).

Üldine ehitus

Iga elektrimasina olulisimad osad on mähised, mille terassüdamik on magnetahela osa. Mähis koos südamikuga moodustavad elektromagneti. Masina pöörlevate mähistega osa nimetatakse rootoriks ja paigallseisvate mähistega osa staatoriks.
Elektrimasina tööpõhimõttest olenevalt võivad nii staator kui ka rootor olla kas induktoriks (magnetvälja tekitaja) või ankruks (ankrus indutseeritakse elektromotoorjõud).

Vahelduv- ja alalisvoolugeneraatori lihtsustatud ehitus

Vahelduvvoolugeneraatori ehitust saab lihtsustatult kirjeldada järgmiselt. Magnetahela pooluste N ja S vahele on paigaldatud pöörlev traadist raam, mis kujutab endast generaatori rootori mähist. Kui raam (mähis) pöörlema panna, indutseeritakse selles elektripinge. Selle juhtimiseks generaatori väljundklemmidele kasutatakse kollektorit, milleks on metallrõngad koos nende vastu surutud harjadega.  
Alalisvoolugeneraatori ehitus erineb vahelduvvoolugeneraatori omast selle poolest, et kollektori rõngaste asemel kasutatakse poolrõngakujulisi kollektori lamelle. Need lamellid ehk lestad koos harjadega moodustavad kommutaatori. Harjad on paigutatud nii, et üleminek ühelt lamellilt teisele toimub siis, kui generaatori klemmidel on nullpinge. See tagab minimaalse sädelemise harjade ja kollektori vahel.
Reaalses masinas on ühest raamist koosneva mähise asemel mitu pooli ja vastavalt ka kaks korda rohkem nende poolide otstega ühendatud lestasid. Kommutaatori lestad ühendatakse läbi kahe diagonaalselt asetseva harja kas tarvitiga (generaatori korral) või ankrumähise toiteallikaga (mootori korral). Harjad valmistatakse söest, grafiidist või vasest ja nad asuvad harjahoidjates, kus nad vedrudega surutakse vastu kommutaatorilesti. Harjahoidjad on kinnitatud kere või ikke külge.
Vorarlberg

Asustus

Vorarlberg on asustustihedusega 142 inimest km² kohta Viini järel teine liidumaa. 
Vorarlbergis on 5 linna: Dornbirn, Feldkirch, Bregenz, Hohenems ja Bludenz.

Haldusjaotus

Liidumaa jaguneb 4 ringkonnaks: Bregenzi ringkond, Dornbirni ringkond, Feldkirchi ringkond ja Bludenzi ringkond. Liidumaal on 96 valda, neist 11 on alevvalla õigustega.
Külli Kalamees-Pani

Külli Kalamees-Pani (sünninimi Kalamees; sündinud 31. oktoobril 1960 Tartus) on eesti loodusetundmise õpetaja.
Lõpetas 1978 Tallinna 7. Keskkooli, 1984. lõpetas Tartu ülikooli bioloogina, 1998 kaitses magistritöö bioloogia didaktika alal. Ta on pikka aega tegelenud loodusetundmise õpetamisega. Töötanud 1984–2002 Tartu loodusmaja õpetaja ja metoodikuna, 2002–2005 Tartu keskkonnahariduskeskuse juhatajana. Alates 2006. aastast töötab Tartu Ülikooli Loodusmuuseumis loodushariduse koordinaatorina.
Tema isa on mükoloog Kuulo Kalamees.
Aistimisvõime

Aistimisvõime on elusorganismide võime olla tundlik, tajuda, võime omada aistinguid.
Aistimisvõime kadu võib kaasenda lihaste liikumisvõime kaoga, näiteks tetrapleegia puhul.
Aistimisvõime on keskne mõiste loomade õiguste valdkonnas, sest aistimisvõime on eelduseks kannatuste ja valu tundmiseks, mille vältimiseks tuleks tagada aistimisvõimega olenditele teatud õigused ja elutingimused.
Sorrukivi

Legend

Kalevipoeg olevat selle rahnu Soomest sinna visanud, tahtnud küll Pärispeale visata, kuid ei tabanud õieti.
Arne

Arne on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 194. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Arne 839 mehel.
Gustav Punga

Gustav Punga (21. veebruar 1860 Ropka mõis – 2. jaanuar 1930 Tartu) oli eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1870–1872 Tartus elementaarkoolis, aastatel 1873–1874 Tartus kreiskoolis, aastatel 1875–1881 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1881–1886. Oli ühtlasi ka võimlemise õpetajaks Tartu koolides aastatel 1881–1887. Oli prooviaastal Tartu Peetri koguduses Wilhelm Gottfried Eisenschmidti juures. Ordineeriti õpetajaks 15. juunil 1886.
Oli aastatel 1886–1887 Tartu Peetri koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1887–1888 oli kirikuõpetajaks Kaunases. Aastatel 1888–1928 oli (introdutseeriti 29. mail 1888) Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja; aastal 1900 oli tagandatud ortodoksi abielust luterlasega võrsunud lapse ristimise eest. Sel ajal töötas ta Terijoki alkohoolikute kodu juhatajana. Jäi emerituuri 1. mail 1928.

Isiklikku

Tema õemees August Pass oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse, Kärla Maarja-Magdaleena koguduse ja Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica asutajaliige.
Kiisa järv

Kiisa järv (ka Holvandi Kiisajärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Kiisa külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 719 m.