Hemifacial Differences in the In-group Advantage in Emotion Recognition

Uurimus

Teadlased tõestasid, et inimesed tunnevad paremini ära vasaku näopoole emotsioone, kuna need on intensiivsemad, isiklikumad ja spetsiifilisemad, siis mõisteti neid paremini just kultuuride siseselt. Vasak näopool väljendab rohkem spetsiifilisemaid ja isiklikumaid emotsioone, sest meie parem ajupoolkera töötleb emotsioone ning juhib vasakut näopoolt rohkem. Vasak ajupoolkera töötleb kõnet (verbaalne) ning selle tõttu on parem näopool vähem väljendusrikas. Sama tulemus selgus kõigis kolmes eri kultuuriruumis. Parema näopoole piltidelt tunti ära rohkem universaalseid emotsioone, mis toetas samuti fakti, et vasak näopool on kultuurispetsiifilisem. Kolme kultuuri esindajad hindasid katsealuste näopooltest arvutiga tehtud peegelpilte, mis väljendasid inimkonna levinumaid tundeid: viha, vastikus, hirm, õnn, neutraalne, kurbus, üllatus. Katse tingimused olid kõigile võrdsed. Vaadeldi ühte emotsiooni vasakpoolsest näopoolest ja sama parempoolsest näopoolest. Fotod olid must-valged ja esitleti kahes plokis täiesti juhuslikult. Katsealusel ei olnud emotsiooni äratundmiseks ajalimiiti. Osales 150 katsealust kolmest riigist.
Kokkuvõtvalt tõestasid teadlased esmakordselt teaduslikule katsele tuginedes, et grupisisene eelis toimib, kuna meie ajupoolkerad töötlevad silmadega saadud informatsiooni erinevalt. Kuna meie parem ajupoolkera töötleb emotsioone, siis tunnemegi paremini ära vasakpoolse näopoole väljendatud emotsioone. Antud teooria tõestamise käigus selgus ka, et vasakpoolse näopoole emotsioonid on paremini mõistetavad kultuurisiseselt ehk seega toimib grupisisene eelis.

Uurimuse kirjeldus

Viie ülikooli teadlastest koosnev uurimisgrupp viis läbi teadusliku „tunnetuse ja emotsioonide“ valdkonda kuuluva uurimistöö, mis selgitas välja, kuidas mõjutavad vasaku või parema näopoolte ilmed emotsioonidest arusaamist. Uuring viidi läbi Indias (Manas K. Mandal Indian Institute of Tehcnology), Jaapanis (S. Harizuka Kyushu University; S. Kumar Chikushi Women University) ja USA-s (H. A. Elfenbein Harvard University ja N. Ambady Harvard University). Esindatud olid kolm erinevat kultuuri. Kõigis maades viisid uurimuse läbi kolme kultuuri esindajad .

Uurimuse eesmärk

Küsimus on, kas emotsioonide äratundmine on pigem kultuurilise eripäraga või on mõistmine ühesugune olenemata rahvusest ja rassist. On tõestatud, et tundeid tuntakse ära paremini ning täpsemalt grupisiseselt. Samas on senised uurimused ka tõestanud, et on erinevused tunnete mõistmise täpsusel nii etniliselt kui rahvusvaheliselt. Arvatakse, et erinevusi võivad põhjustada näiteks rahvusvaheliselt nii keelebarjäär, tõlkimise raskused, aga ka etniliselt dekodeerimise reeglid (ühiskonnas olevad sotsiaalsed normid, mida peetakse tunnete väljendamisel kohaseks). Antud uurimuse eesmärk on luua tõendusmaterjal, hindamaks ühte konkreetset seletust grupisisese eelise (ingroup advantage) varieeruvusele – kultuuri siseselt mõistavad inimesed üksteise emotsioone täpsemalt kui erinevate kultuuride esindajad, ehk siis – toimib grupisisene eelis. Uurimuse metodoloogiline eesmärk oli luua tõhusam test tõestamaks, et mitte ainult eelarvamused ei põhjusta grupisisest eelist emotsioonide äratundmisel.

Tulemuste analüüs

Grupisisene eelis oli suurem ehk parem äratundmine oli vasaku näopoolega tehtud piltidel. Vasakpoolse näopildi emotsioonid olid paremini äratuntavad kultuuri siseselt ehk grupi liikmetele. Parema näopoole emotsioonide äratundmine oli rohkem kultuuride ülene ehk universaalne. Uurimus tõestas, et parem ajupoolkera kasutab rohkem väljendusrikast (grupisiseselt arusaadavamat, peenemat, detailsemat, ainult sisegrupile arusaadavat, rohkem kultuurispetsiifilisemat) stiili ning seetõttu mõistamegi oma kultuuri siseselt paremini üksteise emotsioone, kuna vasakpoolse näopoole emotsiooni esitlus on intensiivsem ning me tajume seda aktiivsemalt. Lõpetuseks nendivad uurijad, et paremat ajupoolkera ja seega vasakut näopoolt kasutatakse rohkem tundeelu väljenduste äratundmiseks eriti kultuurispetsiifiliselt.
Tegemist oli esmakordse uurimusega, mis uuris näopoolte väikseid tundeväljenduste erinevusi grupisisese eelise fenomeniga seoses. Senini väideti, et inimeste vahel toimib grupisisene eelis tunnete täpsemal äratundmisel, kuid seda ilma empiirilise tõestuseta. Antud valdkond vajab veelgi täpsemat ning põhjalikumat uurimist .

Sarnased uurimused

Artikli tõlkijad soovitavad antud teemast huvitatutel tutvuda lisaks ka uuemate uurimustega, kuna selle valdkonna uurimisega alustati 2004. aastal (artikli ilmumise aasta). Juba samad autorid on teinud palju erinevaid uusi katseid ja uurimistöid ning lisandunud on teadlasi, kes on läbi erinevate uurimistööde avastanud huvitavaid tulemusi. Tõlkijad valisid antud artikli grupitööks just selle algupära tõttu.
Artiklis „An Ingroup Advantage for Confidence in Emotion Recognition Judgements: The Moderating Effect of Familiarity With the Expressions of Outgroup Member“, mille on kirjutanud Martin G. Beaupré ja Ursula Hess  Quebec-Monterali Ülikoolist on samuti uurinud grupisisese eelise fenomeni. Nad väidavad, et suhtluse kvaliteet sõltub sellest, kui kindlad me oleme oma võimekuses suhtluspartneri emotsioone hinnates. Antud väite kinnitamiseks viidi läbi kaks eksperimenti, mille jooksul uuriti samuti, kuidas ja mil määral inimese jaoks familiaarsemad emotsioonid, riigis elamise pikkus, eelneva suhtlemise kvaliteet ja näoilmete intensiivsus, mõjutavad inimese enesekindlust teise emotsioonide hindamisel . Sarnaselt käesoleva uuringuga kasutati pilte näoilmetest, et erinevast rahvusest inimeste enesekindlust emotsioonide hindamisel analüüsida. Huvitav oleks ka antud uuringus sisse tuua vasaku ja parema näopoole erinevus ja näha kuidas see uuringu tulemusi mõjutaks.

Kategooriad

hemifacial differences:, in-group advandage:, emotion recognition:,vasak ja parem ajupoolkera:, grupisisene eelis: