Louis Wain

Elu ja looming

Louis William Wain sündis 5. augustil 1860 Clerkenwelli linnaosas Londonis. Tema isa oli tekstiilikaupmees ja tikkija. Louis oli kuuest lapsest esimene ja pere ainus poisslaps. Ükski tema viiest õest ei abiellunud. 30-aastaselt kuulutati pere noorim tütar hulluks ja pandi hullumajja. Ülejäänud õed elasid terve elu emakodus – ka Louis elas suurema osa oma elust seal.
Wain sündis huulelõhestusega ning arst keelas vanematel teda kooli panna ja õpetada enne, kui ta saab 10-aastaseks. Nooruses tegi ta tihti koolist poppi ja veetis aega mööda Londonit uidates. Hiljem õppis Lääne-Londoni kunstikoolis, kus ta oli lühikest aega ka õpetaja. 20-aastaselt, pärast oma isa surma jäi Louis oma ema ja viie õe ülalpidajaks.
Peagi lõpetas Louis õpetajatöö, et olla vabakutseline kunstnik. Vabakutselisena saavutas ta suure edu. Ta spetsialiseerus loomade ja maastike joonistamisele ning töötas mitmes ajakirjas, nende hulgas on ka Illustrated Sporting, Dramatic News, kus töötas neli aastat, ja Illustrated London News, kus ta alustas tööd 1886. aastal. Waini 1880. aastate loomingu moodustasid peamiselt illustratsioonid inglise maamajadest ja mõisatest ning põllumajandusnäitustest koos karjaloomadega. Ühel eluhetkel lootis Wain teenida elatist koerapiltide joonistamisega.
23-aastaselt abiellus Wain oma õdede koduõpetajanna Emily Richardsoniga, kes oli temast 10 aastat vanem. Nad kolisid Londoni põhjaosas asuvasse Hampsteadi. Olnud vaid kolm aastat abielus, suri Emily rinnavähki. Haiguse ajal lohutas Emilyt nende musta-valgelaiguline kass Peter, kes tõstis suuresti naise tuju, ning Louis hakkas kassist tegema skitse. Emily julgustas meest neid avaldama, kuid enne kui pildikesed Louise jaoks vilja kandma hakkasid, Emily suri. Louis jätkas kassipildikeste joonistamist, mälestades niimoodi oma armastatud naist.
1886. aastal avaldati Waini esimene joonistus antropomorfiseeritud kassidest, „Kassipoegade jõulupidu“ Illustrated London Newsi jõulunumbris. Pildil oli kujutatud 150 kassi, kellest mitmed sarnanesid Peteriga, saatmas kutseid, hoidmas palli, mängimas mänge, pidamas kõnesid ja tegemas palju muudki. Erinevalt Waini hilisemast loomingust jäid need kassid neljale käpale ning olid ilma riiete ja inimlike näoilmeteta. Kasutades pseudonüümi George Henri, illustreeris ta mitmeid Clifton Binghami lasteraamatuid.
Järgnevatel aastatel hakkasid Waini kassid seisma tagajalgadel, naeratama laialt ning kandma keerulist kaasaegset riietust. Kasse on võimalik näha muusikainstrumente mängimas, teed serveerimas, kaarte mängimas, kalastamas, suitsetamas või isegi ooperis õhtut nautimas. Antropomorfiseeritud loomade kujutamine oli viktoriaanlikul ajastul väga populaarne ning selliseid loomi võis leida nii trükistel, postkaartidel kui ka satiirilistel illustratsioonidel.
Järgmise 30 aasta jooksul oli Wain tohutult produktiivne kunstnik, luues mitusada joonistust aastas. Ta illustreeris umbes sada lasteraamatut ning ta töid avaldati ajalehtedes ja ajakirjades. Tema töid reprodutseeriti ka postkaartidel, mis on tänapäevalgi kollektsionääride poolt hinnas. Wain oli seotud mitmete heategevusühingutega, mis tegelesid loomadega.
Hoolimata populaarsusest oli Wain terve elu jooksul majanduslikes raskustes – ta pidi hoolt kandma ema ja õdede eest, kuid tal puudus majanduslik mõtlemine. Wain oli tagasihoidlik, naiivne ja kergesti ärakasutatav. Tööde avaldamisel ei osanud ta kaubelda ning tihti müüs ta oma teoseid ilma, et talle oleks jäänud mingeidki õigusi. Teda oli kerge eksiteele juhatada ja aeg-ajalt tüssati teda erinevate rahategemisskeemidega.
1907. aastal reisis Wain New Yorki, kus ta joonistas selliseid koomikseid nagu "Cats About Town" ja "Grimalkin". Tema töid imetleti laialdaselt, kuid tema kriitiline suhtumine linna tegi temast meedia ründeobjekti. Louis investeeris mõtlematult raha ja saabus koju, olles vaesem kui lahkudes.
1924. aastal pandi Wain Springfieldi vaimuhaiglasse Tootingis. 1930. aastal saadeti ta Napsbury haiglasse, kus ta veetis oma elu viimased aastad. Louis Wain suri 4. juulil 1939 ja ta on maetud oma isa hauda St. Mary surnuaeda Londonis.