Peterburi

Nimi

Peeter I andis Jänesesaarele ehitatud muldkindlusele oma kaitsepühaku apostel Peetruse järgi hollandipärase nime Sankt Pieter Burch. Hiljem, kui Neeva kallastele kerkisid elumajad ning valmis apostlitele Peetrusele ja Paulusele pühendatud kirik, hakati kindlustki kutsuma Peeter-Pauli kindluseks ning esialgne nimi läks üle linnale. Venekeelne nimekuju Санкт-Петербург (eesti keeles Peterburi) kinnistus pärast Peetri surma.
1914. aastal, kui Venemaa Keisririik astus I maailmasõtta Saksa Keisririigi vastu, asendati saksapärane nimi Санкт-Петербург venepärase Petrogradiga ('Peetri linn').
26. jaanuaril 1924, pärast VK(b)P Keskkomitee sekretäri ja NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu esimehe Vladimir Lenini surma, nimetati Petrograd Leningradiks. Seda nime kandis linn 6. septembrini 1991, kuid linna järgi nimetatud piirkond kannab jätkuvalt nime Leningradi oblast.
12. juunil 1991 toimus referendum, kus 54% hääletanud elanikest arvas, et linnale tuleks tagastada tema esialgne nimi. 6. septembril 1991 taastati linna ajalooline nimi Peterburi (vene keeles Санкт-Петербург).

Haldusjaotus

Peterburi jaguneb 18 rajooniks.
Peterburi haldusalasse kuulub 9 linna (Kolpino, Krasnoje Selo, Kroonlinn, Lomonossov, Pavlovsk, Peterhof, Puškin, Sestroretsk, Zelenogorsk) ja 21 alevit (Aleksandrovskaja, Beloostrov, Komarovo, Levašovo, Lissi Noss, Metallostroi, Molodjožnoje, Pargolovo, Pessotšnõi, Petro-Slavjanka, Pontonnõi, Repino, Sapjornõi, Serovo, Smoljatškovo, Solnetšnoje, Strelna, Šušarõ, Tjarlevo, Uškovo, Ust-Ižora).

Rahvastik

Peterburi on rahvaarvu poolest Venemaa suuruselt teine linn. 2016. aasta andmetel elas Peterburis 5 225 690 inimest. Peterburis elas üle 22 erineva päritolumaaga inimese (igaühest üle 2000 inimese), suuremad neist olid: venelased 84,72%, ukrainlased 1,87%, valgevenelased 1,17%, juudid 0,78%, tatarlased 0,76%, armeenlased 0,41%, aserid 0,36%, grusiinid 0,22%, tšuvašid 0,13%, poolakad 0,10% ja palju teisi. 7,89% elanikest keeldus rahvust avaldamast.
2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linna elanike arv 4 848 742. Septembris 2012 sündis viiemiljones elanik.

Kliima

Peterburis on parasvöötme niiske merekliima sooja suve ja mõõduka talvega. Ilmad on enamjaolt sombused. Juuli keskmine temperatuur on 18,8 °C, veebruari keskmine temperatuur −5,8 °C. Õhutemperatuuri absoluutne maksimum oli 2010. aasta augustis +37,1 °C, absoluutne miinimum oli 1883. aasta jaanuaris, kui õhutemperatuur langes kuni −35,9 °C.
Sademehulk on keskmiselt 662 mm aastas (395–842 mm).

Veestik

Peterburi on esimesel kohal Venemaal ja ühel esimestest maailmas linna piiresse jäävate veealade pindala poolest. Veealad moodustavad linna pindalast umbes 10 protsenti.
Neeva voolab linna piires 32 km ulatuses ja moodustab Soome lahte suubudes delta. Jõe laius kaubasadamas on 1250, Kolmainu silla ees 600, Lossi- ja Nikolai silla vahel 340 meetrit. Jõe sügavus on 8–24 meetrit.
Kokku on linnas 93 jõge, oja ja kanalit kogupikkusega 217,5 km, sealhulgas paarikümne kanali kogupikkus on umbes 160 km. Linna suuremateks kanaliteks on Krjukovi kanal, Gribojedovi kanal, Talvekanal, Obvodnõi kanal ja Luigekanal. 
Linnas on ka sadakond järve ja tiiki.
Suur osa Peterburist asub kuni 3 meetri kõrgusel merepinnast ja on sellepärast ohustatud üleujutuste poolt. Need ei teki siis, kui Neeva jões on suurvesi, vaid kui läänetuul Soome lahe vee Neeva suudmesse kokku puhub. Suurim üleujutus toimus 19. novembril 1824, kui veetase tõusis 421 cm üle keskmise. 23. septembril 1924, kui veetase tõusis 369 cm üle keskmise, oli 70 km² linnast üle ujutatud. 
Kaitseks üleujutuste eest on Peterburi ehitatud tammide kompleks. See koosneb kümnest tammist, mille vahel on kaks laevade lüüsisõlme ja kümme vee väljalaske kohta. Kompleksi avas 2011. aasta augustis Peterburi juurtega Vladimir Putin. 
28. novembril 2011 hoidis kaitserajatis ära üleujutuse, mis oleks olnud linna ajaloos järjekorras 309. Samas on tammide süsteemile ette heidetud seisva ja roiskuva vee tekitamist, mis hävitab vähese olemasoleva elu Soome lahe väga suure reostuskoormuse all kannatavas idaosas.

Arhitektuur

Peterburi ehitamist alustati 18. sajandi alguses Domenico Trezzini juhtimisel, kuid 18. sajandi lõpuni valitsesid Venemaad enamasti naiskeisrinnad, kelle maitse määras suuresti ka Peterburi arhitektuurilise ilme.

Kirikud ja kloostrid

Peterburis on 268 kogudust, millest 131 allub Vene Õigeusu Kirikule. Nende omanduses või kasutuses on 229 kirikut või muud usutalitusteks mõeldud hoonet. Arhitektuuriliselt silmapaistvamad on Iisaku katedraal, Kaasani katedraal, Peeter-Pauli katedraal ja Spass na Krovi kirik. Peterburis asub ka eestlaste ehitatud luteriusu Jaani kirik ja õigeusu Püha Issidori kirik.

Spordiehitised

Peterburis asub jalgpalliklubi Peterburi Zenit kodustaadion Petrovski staadion.

Kultuur

Peterburi nimetatakse Venemaa kultuuripealinnaks. Linnas asub üle 100 kõrgkooli, 105 muuseumi ja umbes 100 teatrit.

Transport

1955. aastal tööd alustanud Peterburi metrool on 5 liini kogupikkusega 112,54 km ja 65 jaama.
Peterburi teenindab samuti Pulkovo rahvusvaheline lennujaam ja kolm väiksemat lennujaama äärelinnades. 2007. aasta seisuga on see Venemaal kasutajate hulga poolest neljas lennujaam.
Peterburis on viis raudteejaama: Balti jaam, Laadoga vaksal, Moskva vaksal, Soome vaksal ja Vitebski vaksal.