Petro Porošenko

Elulugu

Ta lõpetas 1989. aastal Kiievi ülikooli rahvusvahelise majanduse alal. Seejärel asutas ta ettevõtte, mis tegeles kakaoubade müügiga. Ta osutus väga edukaks ärimeheks, esialgu kondiitritööstuses, hiljem sai aga muu hulgas ka autotööstus-, laevaehitus- ja meediaettevõtete omanikuks. Petro Porošenko abikaasa Marina Porošenko on arst ning neil on neli last.

Ukraina majanduselu

Ta on Ukraina maiustuste tootja Roshen ja uudistekanali Kanal 5 omanik.

Enne presidendiks saamist

Esimest korda valiti ta Ukraina Ülemraada liikmeks aastal 1998. Esialgu kuulus ta sotsiaaldemokraatlikku parteisse ning Leonid Kutšma toetajate hulka. Aastal 2001 asus ta toetama Viktor Juštšenko valimisliitu Meie Ukraina. Aastal 2002 valiti Petro Porošenko uuesti parlamenti. Oranži revolutsiooni ajal oli ta üks Viktor Juštšenko lähemaid kaastöötajaid ja rahastajaid. Pärast seda, kui Viktor Juštšenko 2004. aastal presidendiks sai, määras ta Petro Porošenko 2005. aastal rahvusliku julgeolekunõukogu esimeheks, kuid vabastas ta mitmesuguste skandaalide tõttu sellest ametist samal aastal. Petro Porošenko valiti parlamenti ka 2006. aastal. 2007. aasta parlamendivalimistel ta ei kandideerinud. Veebruarist 2007 märtsini 2012 oli Petro Porošenko Ukraina keskpanga nõukogu esimees. Ta oli üks Euromaidani toetajatest. 
9. oktoobrist 2009 kuni 11. märtsini 2010 oli Porošenko Ukraina välisminister.

2014. aasta presidendivalimised

Petro Porošenko sai 2014. aasta Ukraina presidendivalimiste esimeses voorus valimiskomisjoni kinnitusel 54,7% häältest ja valiti presidendiks. Porošenko asus ametisse 2014. aasta 7. juunil. Kremli pressiesindaja Dmitri Peskovi teatel Vladimir Putinit tseremooniale ei kutsutud. Kiievi võimude teatel ei olnud 29. mai seisuga ametlikke kutseid tseremooniale välja saadetud.

Ukraina Õigeusu Kiriku rajamises osalemine

President Porošenko oli varem Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku toetaja, kuid 2016. aastal ütles ta, et Venemaast mittesõltuva Ukraina õigeusu kiriku rajamine on riikliku julgeoleku küsimus ja iseseisva riigi koostisosa. 
2018. aasta detsembris juhatas ta koos Konstantinoopoli patriarhi määratud eksarhi, Gallia metropoliit Emmanueliga Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu, mis asutas Ukraina Õigeusu Kiriku. Samuti osales ta 5. jaanuaril 2019 Konstatinoopolis Ukraina Õigeusu Kirikule tomose üleandmise tseremoonial. UÕK andis 2019. aasta jaanuaris talle autokefaalia saavutamisele kaasaaitamise eest Andreas Esmakutsutu ordeni. 2019. aasta veebruaris näitasid Porošenko ja UÕK eestseisja Epifanius kiriku tomose originaaldokumenti Ivano-Frankivski oblastis asuvas Manjava skiitas.

2019. aasta Ukraina presidendivalimised

2019. aasta jaanuari lõpus teatas ta, et kandideerib 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel. 
Porošenko valimiskampaania tõstis esile seda, et tema esimesel ametiajal sai Ukraina endale iseseisva õigeusu kiriku. Ta kogus 31. märtsil 2019 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus 15,95% häältest ning tema oponent Volodõmõr Zelenskõi sai 30,24% häältest. Porošenko esimees vooru madala tulemuse põhjuseks võis olla valijate pettumus poliitilises klassis. USA politoloog Alexander Motyl pidas 4. aprillil 2019 avaldatud artiklis Porošenko madala tulemuse põhjuseks seda, et ukrainlased ei tunne teda piisavalt ning soovitas enne teist vooru suurendada näiteks avalike esinemiste ja koolide külastuste arvu. Zelenskõi edu põhjuseks pidas ta asjaolu, et ukrainlased samastavad teda tema "Rahva Teenri" seriaali tegelaskuju Vassõl Goloborodkoga. 19. aprillil kohtus Porošenko Kiievi olümpiastaadionil toimunud debatil oma vastaskandidaadi Zelenskõiga.

Välispoliitika

26. mail 2014 teatas Venemaa välisminister Sergei Lavrov, et Venemaa on valmis alustama vastvalitud Ukraina presidendiga dialoogi.Petro Porošenko kohtus 4. mail 2014 Poolas Barack Obamaga, 6. juunil osales ta koos teiste riigipeadega Prantsusmaal D-päeva 70. aastapäeva tähistamisel, kus kohtus teiste seas ka Angela Merkeli ja Vladimir Putiniga. 23. jaanuaril 2017 külastas ta koos abikaasaga Eestit. Ta kohtus president Kersti Kaljulaidi, peaminister Jüri Ratase ning Riigikogu liikmetega.