google/wiki40b huggingface dataset:
Ursula von der Leyen

Elulugu

Ta sündis aastal 1958 Brüsseli lähedal Ixelles/Elsenes, kus tema isa Ernst Albrecht töötas Euroopa Komisjonis. Aastal 1971 kolis perekond tagasi Saksamaale Lehrtesse (asub Hannoveri regioonis Alam-Saksi liidumaal), kus ta lõpetas gümnaasiumi. Seejärel õppis ta majandusteadust Göttingeni ülikool, kust ta läks üle Münsteri ülikooli ja sealt omakorda Londoni Majandus- ja Poliitikateaduste kooli. Aastal 1980 otsustas ta arstiteaduse kasuks ning ta lõpetas aastal 1987 Hannoveri Meditsiinikõrgkooli (Medizinische Hochschule Hannover).

Poliitiline karjäär

Ursula von der Leyen oli 17. detsembrist 2013 kuni 17. juulini 2019 Saksamaa kaitseminister. 2009–2013 oli Angela Merkeli teise valitsuse töö- ja sotsiaalminister ja 2005–2009 Merkeli esimese valitsuse pere-, vanurite-, naisasjade- ja noorsoominister.
Ursula von der Leyen valiti 16. juulil 2019 Euroopa Komisjoni presidendiks ning tema viieaastane ametiaeg algab 1. novembril 2019.

Isiklikku

Tema isa Ernst Albrecht oli Saksamaa poliitik (CDU) ja Euroopa Komisjoni ametnik; vanaisa Carl Albrecht (1902–1965) oli arst, onu George Alexander Albrecht on dirigent, vend Hans-Holger Albrecht on ärimees. Ta on aastast 1986 abielus kardioloogiaprofessor Heiko von der Leyeniga; neil on seitse last. 
Ursula von der Leyen on kuulsa töösturi, Narva Kreenholmi Manufaktuuri omaniku, parun Ludwig Knoopi järeltulija. Ursula vanavanaisa Carl Albrecht ja vanaisa, kelle nimi oli samuti Carl Albrecht, valdasid Narva Kreenholmi veel 1940. aastal.
Pärsama Püha Innokenti kirik

Pärsama Püha Innokenti kirik on  EAÕK haldusalasse kuuluv  õigeusu kirik  Saare maakonnas Saaremaa vallas Pärsama külas.

Koguduse ajaloost

Saaremaal Karja luterlikus  kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 1465 inimest. Karja kihelkonnas asutati mitu õigeusu kogudust. Pärsama kogudus iseseisvus Leisi Püha Olga kogudusest 1902. aastal. Koguduses oli 1930. aastal 732 liiget, 1970. aastal 60 annetajaliiget. 1998. aastal oli Pärsama Püha Innokenti koguduses 18 liiget.

Kirik

Lihtne tellistest  ühe kellatorniga õigeusu kirik ehitati 1908. aastal ja pühitseti sama aasta  26. novembril Riia ja Miitavi piiskop Agafangeli (Preobraženski) poolt Irkutski püha Innokenti auks. Pärsama Püha Innokenti   kirikus on palju kultuurimälestisena arvele võetud esemeid.
Kirikut kasutab EAÕK  Pärsama Püha Innokenti kogudus.
Haakon (Norra kroonprints)

Norra kroonprints Haakon (sündinud Haakon Magnus 20. juulil 1973 Oslos) on Norra kuningriigi troonipärija. Temast sai kroonprints 1991. aastal, kui tema vanaisa Olav V suri ning tema isa Harald V sai kuningaks.

Perekond ja päritolu

Haakon sündis tollase kroonprintsi Haraldi ja kroonprintsess Sonja teise lapse ning esimese pojana. Tal on vanem õde Märtha Louise. 1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et trooni pärib kuningapere vanim laps, olenemata soost. Seda ei tehtud tagasiulatuvalt nagu Rootsis 1980, mis tähendas, et Haakon jäi troonipärijaks. 
Haakoni ristivanemad on: kuningas Olav V, Astrid Ferner, Östergötlandi hertsog Carl, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II ning printsess Anne. Kuningas Edward VII järeltulijana on Haakon 1. augusti 2007 seisuga Briti troonipärilusjärjestuses 62. kohal.

Haridus ja sõjavägi

Haakon teenis Norra Kuninglikus Armees, õppides Norra Mereväeakadeemias. Seejärel läks ta välismaale, lõpetades Berkeley ülikooli 1999 bakalaureusekraadiga politoloogias. Hiljem käis ta loengutes Oslo ülikoolis ning Londoni Majanduskoolis.

Kuninglikud kohustused

Lisaks oma ametlikele kohustustele on Haakon huvitatud kultuurist. 
25. novembrist 2003 kuni 12. aprillini 2004 oli Haakon Norra regent, kuna Harald V tegi läbi operatsiooni vähi eemaldamiseks ning pidi sellest taastuma. Samamoodi oli Haakon Norra regent 29. märtsist kuni 7. juunini 2005, mil kuningas taastus 1. aprillil tehtud südameoperatsioonist. 
2006. aasta jaanuaris uuendas terve kuninglik perekond enda patronaaži all olevate organisatsioonide nimekirja. Ta on nüüd 12 organisatsiooni patroon.
Andrus Tool

Andrus Tool (sündinud 5. detsembril 1960) on Eesti filosoof ja tõlkija. Tema peamised uurimisvaldkonnad on filosoofia ajalugu ja ajaloofilosoofia.
1979–1984 õppis Tool filosoofiat Moskva Riiklikus Ülikoolis ning 1984–1991 Tartu Ülikoolis. 1991. aastal kaitses Andrus Tool Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas magistriväitekirja "J.G. Droyseni metahistoriograafiline kontseptsioon" (juhendaja Eero Loone).
1984. aastast on Tool Tartu Ülikooli filosoofialektor. Ta on pidanud loenguid filosoofia ajaloost: antiikfilosoofiast, kesk- ja uusaja filosoofiast, saksa klassikalisest filosoofiast, hermeneutikast ja fenomenoloogiast.
Navarra Joanna

Navarra Joanna (u 1370 Pamplona – 10. juuni 1437) oli Navarra kuninga Charles Paha ja ema Prantsuse Joani tütar. 
Joanna emapoolsed vanavanemad olid Prantsusmaa kuningas Jean II ja Luksemburgi Bonne.

Teine abielu

7. veebruaril 1403 abiellus Joanna Inglismaa kuninga Henry IV-ga. Sellest abielust lapsi ei sündinud, kuid Joanna sai väga hästi läbi Henry IV varasemate lastega. Naine sai kõige paremini läbi tulevase Inglismaa kuninga Henry V ning isa-poja tülides oli alati tema poolt.
Kui Henry V sai Inglismaa kuningaks, hakkas ta Joannat süüdistama, et too kasutab tema mürgitamiseks nõidust. Joanna mõisteti 1419 süüdi ja vangistati neljaks aastaks Pevensey lossi Sussexis Inglismaal. Seal elas Joanna Henry V valitsusaja üle ning nägi ka Henry VI kuningaks saamise ära.

Surm

Joanna suri 1437. aastal ja maeti Canterbury katedraali oma teise abikaasa, Henry IV kõrvale.
Sirje Helme

Sirje Helme (sünninimi Sirje Reitel; sündinud 1. jaanuaril 1949 Tallinnas) on eesti kunstiajaloolane ja -kriitik.
Sirje Helme lõpetas 1967. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Ülikooli kunstiajaloolasena.
Ta on töötanud kirjastuses Kunst almanahhi "Kunst" toimetajana, peatoimetaja ja direktorina ning Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse juhatajana; olnud külalisõppejõud Tartu Ülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias. 2005–2009 oli Sirje Helme Kumu kunstimuuseumi direktor. 2009. aastast töötab Eesti Kunstimuuseumi peadirektorina.
2012/2013. õppeaastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

Isiklikku

Sirje Helme isa oli skulptor Kalju Reitel. Tema kasuisa oli lavastaja Grigori Kromanov. Sirje Helme endine abikaasa on Mart Helme; neil on poeg Martin Helme ning tütred Maarja Vaino ja Triin van Doorslaer.
Tema hilisem elukaaslane oli kunstnik ja Kunstiakadeemia rektor Ando Keskküla.
Albrecht Hecht

Albrecht Hecht (surnud pärast 1387. aastat) oli 1378. aastal Tartu toomkapiitli poolt valitud piiskop, kes sai 1379. aastal kinnituse Avignoni paavstilt, kuid kes ei suutnud oma võimu Tartu piiskopkonna üle hoida.
Hechti päritolu kohta pole lähemat infot. Ta oli Tartu toomhärra ning toompraost, kelle toomkapiitel pärast eelmise piiskop Heinrich von Velde surma uueks piiskopiks valis. Kuid Rooma paavst Urbanus VI nimetas uueks Tartu piiskopiks Dietrich Damerowi ning seetõttu otsis Hecht kinnitust Avignoni paavstilt Clemens VII-lt. Viimane kinnitaski Hechti 24. jaanuaril 1379 Tartu piiskopiks. Esialgu toetas teda ka Liivimaa ordu, kelle toetusel õnnestus tal enamiku piiskopkonnast enda valdusesse saada. Kuid et Saksa ordu järgis suure skisma ajal Rooma paavsti, siis pidi Liivimaa ordu maameister Wilhelm von Vriemersheim Hechti toetamisest loobuma. 1380. aastal sõlmiti viimasega leping, millega too andis Tartu stifti tasu eest ordule üle ning lahkus ise Avignoni. Järgnevaks seitsmeks aastaks jäigi piiskopkond ordu võimu alla, sest see oli Damerowiga vastuoludesse sattunud.
Prantsusmaale jõudnud Hechtile muretses Clemens VII prebende Beárnis, Pamiers's ning Brabanti hertsogkonnas. 1386. aastal toetas paavst Hehcti ka rahaliselt ning 1387. aasta alguses tegutses ta paavsti ametnikuna ühe prebendiküsimuse juures; seejärel pole temast aga enam midagi teada. Oma piiskopiametist Hecht aga ei loobunud; seega oli vähemalt 1387. aastani ametis korraga kaks Tartu piiskoppi.
Öeldistäide

Eesti keel

Öeldistäide ehk predikatiiv on verbi olema laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu.

Öeldistäide ei ole

omadussõnad sellises lauses nagu Lilli on siniseid ja kollaseid. (< On siniseid ja kollaseid lilli.) Sinised ja kollased on mõlemas lauses täiend. See on olemasolu- ehk eksistentsiaallause.
Box Butte'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1887. aastal.
Lauritsakivi

Lauritsakivi (ka: Rajakivi) on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kivi mõõtmed on järgmised: kõrgus 1,7 m, pikkus 3,6 m, laius 2,8 m, ümbermõõt 10,2 m.

Kohapärimus

Kivisse raiutud keskajast pärinevaid märke seostatakse muistendipärimuses katoliku pühaku püha Laurentsiuse ja tema märtrisurmaga seotud motiividega:
Kuusalu kiriku lähedal heinamaal asetseb kivi, millele on raiutud sisse rist ja käärid. Väga vanal ajal, aastaarvu ei ole teada, olevat paganad seal võtnud kinni Roomast tuleva püha Laurentsiuse. Paganad lõiganud teda kääridega puruks ja siis sellel kivil ära põletanud. Laurentsiuse luud ja riided aga olevat kristlased müürinud Kuusalu kiriku alusmüürisse. Kuusalu kirikus pühitsetakse aga tänapäevani selle mälestuseks Lauritsa päeva igal aastal 10. augustil. (RKM II 233, 579 (19) < Kuusalu khk, Kolgaküla – Õ. Aasmaa < August Soomere, sünd 1891 (1966).
Arsenti Bastrakov

Arsenti Bastrakov (vene keeles Арсентий Михайлович Бастраков; 13. märts 1919 Kirovi oblast, Mironovtsõ küla – 17. veebruar 1944 Narva) oli Nõukogude Liidu kangelane, Nõukogude kaardiväe vanem.
Sündis talupoja perekonnas. Pärast algkooli lõpetamist töötas "Majaki" kolhoosis, ta valiti komsomoli allorganisatsiooni sekretäriks.
1939. aastal võeti Punaarmeesse. Osales Suures Isamaasõjas alates 1941. aasta juunist. Kaitses Leningradi, osales Leningradi blokaadi läbimurdes ja likvideerimises. 
Oli Leningradi rinde 64. laskurdiviisi 191. laskurpolgu 2. kuulipildujate roodu jaokomandör.
1944. aasta veebruaris osales 64. laskurdiviisi koosseisus Narva pealetungis. Ta hukkus väidetavalt 17. veebruaril 1944 Narva raudteejaama pärast toimunud lahingus. 
5. oktoobril 1944 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.
Arsenti Bastrakov maeti Vaivara vallas Sinimäe kalmistule.
Arsenti Bastrakovi järgi on nimetatud tänavad Narvas (Arsenti Bastrakovi tänav), Belaja Holunitsas ja Poloje külas, Ivantsevo keskkool. Sapjornoje alevis on Bastrakovi mälestussammas.
Joe Lieberman

Joseph Isadore Lieberman (sündinud 24. veebruaril 1942) on Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli senati liige 1989. aastast 2013. aastani. Ta valiti Connecticuti osariigist ja oli sõltumatu demokraat.
1982–1988 oli ta Connecticuti osariigi justiitsminister.
Ta toetas Iraagi sõda. 2006. aasta valimistel kaotas ta Demokraatliku Partei eelvalimistel Ned Lamontile, kuid kandideeris sõltumatuna ning valiti senatisse tagasi.
2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel toetas ta vabariiklaste kandidaati John McCaini.
Alajäse

Alajäse ehk jalg (ladina keeles membrum inferius) on inimeste tugi- ja liikumisaparaadi paariline keha põhiosa, mis on ühendatud kerega.
Alajäsemete peamiseks funktsiooniks on liikumise toetamine: kõndimine, jooksmine, hüppamine, ronimine, löömine, ujumine, võimlemine, suusatamine, auto juhtimine jm. Jalad osalevad ka istumisel, seismisel.
Alajäsemete areng, anatoomia, luud, lihased, veresooned, närvid, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad indiviiditi erineda.
Alajäseme skelett koosneb vaagnavöötme ja alajäseme vabaosa luudest.

Alajäseme lihased

Alajäseme lihased jaotatakse vaagnavöötme, reie, sääre ja jala lihasteks.

Alajäseme arterid

Alajäset varustab verega peamiselt välimine niudearter (a.iliaca externa). Alajäseme arterid on tavaliselt:
reiearter, õndlaarter, tagumine sääreluuarter, kaararter, pindluuarter, eesmine sääreluuarter, süva reiearter, välimine niudearter, külgmine tallaarter, tallakaar, taldmised pöiaarterid, keskmine tallaarter, tagumine sääreluuarter.
Adolf Käis

Adolf Käis (vene Адольф Александрович Кяйс; 25. august 1946 – 24. oktoober 2013 Tallinn) oli Eesti lavastaja, näitleja, teatriprodutsent ja saatejuht.
Adolf Käis sündis Eestis, kuid kolis lapsena Lätisse ja kasvas üles Riias. Ta õppis Tallinna Merekoolis.
Ta lõpetas 1989. aastal Moskva Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) lavastaja erialal.
Ta on näidelnud Tallinna Ohvitseride Maja Rahvateatris ja Tallinna Vene Teatris.
Adolf Käis on lavastanud Narva Rahvateatris ja Tallinna Vene Teatris.
Aastatel 1991–1994 töötas Eesti Televisiooni vene toimetuses režissöörina.
Aastatel 1994–1998 töötas esimeses Eesti venekeelses eraraadiojaamas Raadio Tallinn (hiljem raadiojaam muutis oma nime Raadio 100FM-ks) saatejuhina ja peatoimetajana.

Isiklikku

Adolf Käis oli abielus Tamaraga. Neil sündisid tütar Kristina ja poeg Daniel.
Rutt Enok

Rutt Enok (aastani 1975 Traksi; sündinud 18. mail 1948 Metskülas) on eesti raamatukoguhoidja.
1955–1963 õppis ta Järva-Jaani Keskkoolis ja 1963–1966 V. Kingissepa nimelises Tallinna 20. Keskkoolis. 1970. aastal lõpetas ta Eduard Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonnas raamatukogunduse ja bibliograafia eriala.
1970–1972 töötas ta Raasikul Harju Rajooniraamatukogus. 1972. aastast alates töötab ta Harju Maakonnaraamatukogus.

Tunnustus

Talle määrati 2014. aastal Keila linna kultuuripreemia kauaaegse pühendunud tegevuse eest raamatukogunduse valdkonnas. Preemiaga kaasnes 1500 eurot auhinnaraha.
Ta sai ka Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu 2013. aastaauhinna.
Carlos Ruiz Zafón

Carlos Ruiz Zafón (sündinud 25. septembril 1964 Barcelonas) on Hispaania kirjanik, kes on alates 1993. aastast elanud Los Angeleses, kus ta kirjanikutöö kõrvalt on kirjutanud ka stsenaariume.
Tema esimene romaan "El príncipe de la niebla" (1993) sai Edebé parima noorsooromaani kirjandusauhinna. Lisaks on ta kirjutanud veel kolm noorsooromaani: "El palacio de la medianoche" (1994), "Las luces de septiembre" (1995) ja "Marina" (1999).
2001. aastal avaldas Ruiz Zafón romaani "La sombra del viento" ("Tuule vari"), mis oli tema esimene täiskasvanutele suunatud teos. Raamatut on müüdud miljoneid eksemplare üle maailma ning see on võitnud mitmeid rahvusvahelisi auhindu. Ruiz Zafóni teoseid on avaldatud 45 riigis ja tõlgitud enam kui 30 keelde. Nende näitajate poolest on ta kõige edukam Hispaania kaasaegne kirjanik Javier Sierra (teoseid avaldatud 42 riigis) ja Juan Gómez-Jurado (teoseid avaldatud 41 riigis) kõrval.
Ruiz Zafóni teine romaan "Ingli mäng", eellugu "Tuule varjule", ilmus 2008. aasta kevadel. Kaks teost koos peaks kirjaniku kava kohaselt moodustama osa neljaraamatulisest sarjast.

Mõjutused

Kuigi Ruiz Zafón ei tavatse kõneleda autoritest, kes teda inspireerinud on, kirjeldab ta meelsasti žanre, mis tema teoseid ja kirjutamisprotsessi on mõjutanud. Kõige enam rõhutab ta oma kiindumust 19. sajandi klassikalise kirjanduse vastu. Ühes intervjuus on ta öelnud, et tema lemmikute hulka kuuluvad Charles Dickens, Lev Tolstoi, Fjodor Dostojevski, Honoré de Balzac, Victor Hugo, Thomas Hardy, Alexandre Dumas, Gustave Flaubert. Teisalt on Ruiz Zafón kõnelnud ka oma huvist kriminaalromaanide vastu ning tõstnud esile näiteks Raymond Chandlerit, James M. Caini, George Pelecanost, Dennis Lehane’i, Michael Connellyt.
Lisaks raamatutele on teda inspireerinud ka filmid. Et Ruiz Zafón on töötanud ka stsenaristina, on ta mitmes intervjuus tunnistanud, et kujutleb oma raamatute tegevust piltidena nagu kineast.
Liitiumorgaanilised ühendid

Ohutus

Liitiumorgaanilised ühendid on ülimalt pürofoorsed: nad võivad hapniku, õhu või niiskuse käes iseenesest süttida. Seetõttu peab neid alati kasutama inertgaasi atmosfääris (N₂, Ar) ning veevabas keskkonnas. Pürofoorsus sõltub aine iseloomust ja struktuurist, näiteks kasvab see reas n-butüülliitium<s-butüülliitium<t-butüülliitium. Teisteks määravateks faktoriteks on aine kontsentratsioon lahuses ning lahusti leekpunkt (mida madalam, seda ohtlikum). Peale selle on liitiumiühendid ka korrosiivsed, tuleohtlikud ja mürgised.
Ivari Ilja

Ivari Ilja (sündinud 3. mail 1959 Tallinnas) on Eesti pianist, alates 2017. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektor.
Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna Muusikakeskkooli Eve Paju ja Laine Metsa klaveriklassis. Aastatel 1977–1981 õppis ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Laine Metsa juures. Aastal 1984 lõpetas ta Moskva konservatooriumi Vera Gornostajeva klaveriklassis ja aastal 1986 samas assistentuuri Sergei Dorenski käe all.
Ta on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor ja klaveriosakonna juhataja. 3. mail 2017 valiti Ivari Ilja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia rektoriks. Tema ametikohustused algasid 1. septembril 2017.

Isiklikku

Tema isa oli koorijuht ja muusikapedagoog Harri Ilja.
Helme raamatukogu

Helme raamatukogu on Tõrva valla rahvaraamatukogu. Raamatukogu asub Linna külas

Ajalugu

Helme Avalik Raamatukoogu asutati Helme Vallavolikogu otsusega 13. oktoobril 1928. Raha raamatukogu asutamiseks eraldasid haridusministeerium ja Helme Vallavolikogu. Raamatukogu paigutati algul Helme vallamajja, hiljem Helme Põllutöökooli ruumidesse. Raamatuid laenutati kord nädalas, laenutajaks oli õpetaja pr Freimann. 1939. aastal kolis raamatukogu Helme kihelkonnakooli juurde.
1944. aasta sõjategevuses hävinesid kool ja raamatukogu. 1949. aastal taastati raamatukogu Karjatnurme raamatukogu baasil Kalevipoja kolhoosi keskuses. 1955. aastal viidi raamatukogu Helme MTJ ühiselamusse Ritsule (praegusesse Linna külla). 1975. aastal kolis raamatukogu ajutiseks kasutamiseks ehitatud hoonesse. Sinna jäädi 2013. aastani, kui saadi uued ruumid Ritsu Lasteaed-Algkooli hoones.
Piirkonna kultuurimaja puudumisel korraldas raamatukogu ka meelelahutuslikke üritusi. Kõige viljakam ürituste korraldamise periood oli 1970.–1980. aastatel, mil jõukas Valga EPT neid rahastas. 
Helme raamatukogu on olnud praktikabaas paljudele Viljandi Kultuurikooli õppuritele.
2007. aastast on kasutusel raamatukoguprogramm RIKS, 2010. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.
Helme raamatukogu korraldab laenutust ka Kalme päevakeskuses.

Juhatajad/laenutajad

Helgi Sillaots (Uprus)
Helgi Traat
Niini Loorits
Kaie Tähe (alates 1967)

Statistika

Statistika 2014. aasta seisuga
Kogud: 8443
Kasutajad: 254
Külastused: 3872
Laenutused: 10 484
Töökohad: 1
Svanid

Svanid (gruusia keeles: სვანი (svani)) on grusiinide subetnos enesenimetusega mu-šaun (?). Kõnelevad gruusia lähedast kirjakeeleta svani keelt, uuemal ajal üha rohkem ka gruusia keelt.
Svanide ajalooliseks elupaigaks on kõrged mäed Svanethi piirkonnas. Mägede eraldatus aitas kohalikku keelt säilitada. 1980. aastate lõpul asustati mõnedki svanid pärast rasket talve aga ümber Lääne-Gruusia madalikele, eesmärgiga piirkonda "gruusiastada". Pärast 2008. aasta sõda Abhaasia kontrolli alla läinud Kodori kuru ülaosast pagenutest olid enamik svanid.
Alates 1930. aastatest arvatakse svanid rahvaloendustel grusiinide hulka. Hinnanguliselt svanisid tänapäeval 50 kuni 80 tuhat.
Svani küladele on iseloomulikud iga pere elamise juurde kuuluvad tornid, mis ehitatud kaitseks vaenlase ja laviinide vastu, ning hädavajalikud ka suure lume korral.
ITunes

iTunes on meediapleierit, meediafailide haldamist ja internetiraadio kuulamist pakkuv rakendustarkvara, mille on välja arendanud Apple Inc.. iTunesi tutvustati avalikkusele 2001. aastal. iTunesi saab kasutada meediafailide allalaadimiseks, organiseerimiseks ja ettemängimiseks MacOSi ja Windowsi operatsioonisüsteeme kasutavates personaalarvutites ja mobiilsetes seadmetes.
Karjane

Karjapillid

Karja ajamise ja valvamise töö jättis vahel aega ka kõrvaliste tegevustega tegelemiseks. Nii valmistasid karjapoisid käesolevast materjalist erinevaid pille nii ajaviitmiseks kui ka karja ajamise hõlbustamiseks.
Wladislaw Rothert

Elulugu

Wladislaw Rothert oli poolakas ja pangadirektori poeg.
Lõpetas 1880 Riias gümnaasiumi ja 1885 Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna loodusteaduse alal; botaanikamagister (1885, TÜ), väitekiri "Vergleichend-anatomische Untersuchungen über die Differenzen im primären Bau der Stengel und Rhizome krautiger Phanerogamen, nebst einigen allgemeinen Betrachtungen histologischen Inhalts" (Dorpat, 1885), bioloogiadoktor (1893, Kiiev), väitekirjas käsitles heliotropismi. Täiendas end Pariisis, Peterburis, 1885–1888 Strasbourgis A. de Bary ning 1891–1892 ja 1899–1900 Leipzigis W. Pfefferi laboris. 
Oli 1889–1897 Kaasani Ülikooli erakorraline dotsent, 1897–1902 Harkovi Ülikooli professor, 1902–1908 Odessa Ülikooli professor. 1908–1910 osales Peterburi Teaduste Akadeemia toetusel ekspeditsioonidel troopikamaadesse. 1910–1915 Krakowi Ülikooli professor, 1915–1916 Kiievi Ülikooli professor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: taimede liikumine – tropismid (geo-, foto-, hüdro-, aero-, termo-, kemotropism), taimede koekatete, kudede peenehituse, vegetatiivsete taimeosade kromoplastide, alamate seente bioloogia jm probleemid. Uuris esimeste seas kasvuainete liikumist kaera koleoptiilides. Avaldas mitu taimefüsioloogia õpikut. Krakowi Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1899) ja liige (1913), Berliini Botaanikaühingu korrespondentliige (1907).
Nick Foligno

Nicholas Foligno (sündinud 31. oktoobril 1987 Buffalos, New Yorgi osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Columbus Blue Jackets. Ta on klubi meeskonna kapten.
2006. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Ottawa Senatorsi poolt 28. valikuna. Enne seda oli ta mänginud Ontario Hockey League'i klubis Sudbury Wolves, kuhu jäi ka hooajaks 2006–07. Senatorsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2007–08.
Pärast viis hooaega Senatorsis liitus Foligno 2012. aasta juulis Blue Jacketsiga. 2015. aastal sai ta Blue Jacketsi kapteniks.
2017. aastal pälvis ta King Clancy Memorial Trophy ja Mark Messier Leadership Award'i. 2015. aastal osales ta NHL-i tähtede mängul.
Tema isa Mike Foligno mängis NHL-is 15 hooaega. Tema noorem vend Marcus Foligno mängib samuti NHL-is.
Tõnis Oja

Elulugu

Tõnis Oja on põllumajandustöötajate poeg.
Lõpetas 1975 Tartu 5. Keskkooli, 1980 Tartu Ülikooli geoloogiaosakonna, geoloogiamagister (1995, TÜ), väitekiri "Morfology of clastic constituents in the phosphate-bearing Kallavere formation (North-Estonia) with respect to depositional environments". Oli 1980–95 Geoloogia Instituudi insener, nooremteadur ja teadur, 1995–96 AS-i Goldman gemmoloog-konsultant, 1996 Statistikaameti vanemspetsialist, 1996–2000 Äripäeva Kirjastuse AS-i raha ja väärtpaberiturgude toimetuse analüütik, 2000–? börsitoimetuse juht, praegu Postimehe ajakirjanik.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: fosforiiti sisaldava alamordoviitsiumi Kallavere kihistu mineraloogilised ja tekketingimused. 7 teadustrükist.
Jüri Tiidus

Jüri Tiidus (sündinud 15. detsembril 1986 Pärnus) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli. Ta oli aastatel 2010-2012 vabakutseline näitleja. Aastast 2012 on ta Eesti Draamateatri näitleja.
Leeliselement

Leeliselement ehk leelismangaanelement on praegusajal kõige laiemalt kasutatav primaarelement, millel on tsinksüsielemendi ees mitmeid eeliseid. 
Toodetakse peamiselt silindrilisi leeliselemente (vt primaarelement) ja nendest koostatud silindrilisi ja ristkülikulisi patareisid.

Ehitus

Leeliselemendi positiivseks elektroodiks (katoodiks)  on elementi ümbritsev teraskest ja sellega elektrilises ühenduses olev mangaandioksiid (MnO₂).  Negatiivse elektroodi (anoodi) moodustab elemendi keskel paiknev terastihvtist voolujuht ning seda ümbritsev tsinkpulbri ja leelismetalli kaaliumi hüdroksiidi (KOH) pasta. Elektroode eraldab ioone läbilaskvast kiudainest separaator, mis on samuti immutatud elektrolüüdina toimiva kaaliumhüdroksiidiga. Normaalsel kasutamisel gaasieraldus puudub, seepärast saab elemendid valmistada hermeetilistena. Lühise korral või ülemäära kõrgel temperatuuril hoiab elemendi lõhkemise ära kaitseventiil, mille kaudu gaas eraldub.
Neugrundbretša

Neugrundbretša (enne Neugrundi kraatri avastamist gneissbretša) on peamiselt bretšastunud gneisist ja amfiboliidist koosnev kivim, mis on pärit Neugrundi meteoriidikraatrist.
Meteoriidi löögi tagajärjel purunes kivim kildudeks. Kildude uuesti kokku tsementeerudes moodustuski neugrundbretša.
Osmussaarel ja mujal Loode-Eestis on mitmeid neugrundbretša rahne.
Insolubiilid

Insolubiilid (ladina insolubilia) on valetaja paradoksi ja selletaoliste paradokside rühm, mida uuriti skolastikas. Need arvati "sofismide" hulka.