Vegetatsiooniperiood

Vegetatsiooniperiood (lad. k vegetatio – taastumine, taimestik) ehk kasvuperiood ehk taimekasvuperiood ehk termiline kasvuperiood  on ajaperiood, mille jooksul toimub taimede intensiivne kasv ja areng. Agrometeoroloogiline vegetatsiooniperiood on ajavahemik, mille kestel kliimatekketegurid (peamiselt temperatuur) võimaldavad taimede elutegevust. Normaaltingimustes toimub taimede kasvamine, kui ööpäevane keskmine temperatuur ületab 5 °C.
Põllumajanduslikus kontekstis mõeldakse vegetatsiooniperioodi all perioodi, mis kulub mingi taimekultuuri kasvu algusest kuni selle põllult koristamiseni ehk koristusküpseks saamiseni. Botaanikas ja põllumajanduses on vegetatsiooniperioodi vastandiks puhkeperiood. 
Kasvuperiood on igal aastal erineva pikkusega ning algab ja lõpeb eri aegadel, kuid statistilised järeldused vegetatsiooniperioodi kohta saab teha keskmiste tulemuste alusel.

Temperatuur ja vegetatsiooniperiood

Vegetatsiooni- ja puhkeperioodi tehnilise piiritlemise künnis on +5 ˚C. Selline piir on laialdaselt tunnustatud, sest alates sellest temperatuurist suudavad taimed tagada rakkude paljunemise.Efektiivne taimekasvuperiood on temperatuuril üle +5 ˚C ja aktiivne taimekasvuperiood üle +10 ˚C. 
See piiritlus on aga ebamäärane, sest taimeti on soojusvajadus erinev. Talivili hakkab idanema +2,5 ˚C juures, samas mais vajab +6 ˚C , kuid tüüpilised kevadlilled hakkavad tärkama isegi külmumistemperatuuril. Igal taimel on oma miinimumtemperatuur. Kui külmakindlad taimed taluvad rahulikult madalaid temperatuure, siis soojuslembesed taimed võivad samal temperatuuril hukkuda. 
USAs ja Kanadas on valitud vegetatsiooniperioodi piiriks 0 ˚C. Nimelt parasvöötme laiuskraadidel on keskmine temperatuur umbes 10 ˚C.
Seetõttu piiritletakse seal ka taimekasvuperioodi teisiti.
Lisaks vegetatsiooniperioodile võivad taimede kasvu mõjutada ka kuumus ja põud. Seega on Vahemere piirkonnas kasvuperiood peaaegu aastaringselt, kuid kuivades Hispaania piirkondades on kasvuperiood vaid talvel. Troopikas ei ole vegetatsiooniperiood enam seotud aastaaegadega. Seal pole nelja aastaaega, vaid vihmane ja kuiv aastaaeg. Seega võib troopikas olla mitu kasvuperioodi aastas. 
Vegetatsiooniperioodi kestus sõltub peamiselt geograafilisest laiuskraadist ja kliimast. Olukorras, kus puudub niiskus, nt kõrbes ja teistes ekstreemsetes tingimustes (tundra), on taimestiku kasvuaeg võrreldes soodsa temperatuuriga aladega oluliselt piiratud. Näiteks Atacama kõrb on kõige kuumem ja kuivem paik Maal, kus vegetatsiooniperiood esineb. Keskmistel laiuskraadidel kestab vegetatsiooniperiood 200 päeva.
Vegetatsiooniperioodi pikkuse järgi eristatakse vara- ja hilisvalmivaid taimi ja nende sorte. Varavalmivad taimed sobivad kasvatamiseks põhjapoolseis, lühikese vegetatsiooniperioodiga piirkondades, hilisvalmivaid valdavalt soojematel aladel.

Vegetatsiooniperiood Eestis

Üldine taimekasvuperiood (õhutemperatuur püsivalt üle 5 kraadi) vältab Eestis keskmiselt 175–195 päeva. Lühim on periood riigi kirdeosas ja Pandivere kõrgustikul (alla 180 päeva) ning pikim Lõuna- Eestis ja saartel (üle 185 päeva).
Efektiivseid üle 5 °C temperatuure koguneb keskmisena aasta jooksul 1400–1550 °C. Selline arv saadakse kõigi üle +5 °C päevade temperatuuride liitmisel ja seda nimetatakse efektiivsete temperatuuride summaks. Suurimad efektiivsete temperatuuride summad on Kagu-Eestis ja Pärnu lahe ümbruses (üle 1550 °C). Väikseimad efektiivsete temperatuuride väärtused on Hiiumaal ja Kirde-Eestis (alla 1400 °C). Kasutatakse ka mõistet aktiivsete temperatuuride summa, mille korral liidetakse kõikide nende päevade temperatuurid, mil õhutemperatuur ületab +10 °C.
Öökülmavaba periood vältab mandril keskmiselt 120–150 päeva, rannikul ja saartel 140–180 päeva. Vegetatsiooniperiood on Eestis nihkunud võrreldes varasemate aegadega ettepoole ja pikenenud.