Nicodemus Tessin Vanem

Varajane elu

Nicodemus Tessin sündis Stralsundis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Saksamaal. Tessin suundus Rootsi elama noore mehena, kus ta oli algselt arhitekti Simon de la Vallée õpilane.  Vallée stiilil oli suur mõju Tessini loomingule. Tessin nimetati de la Vallée mantlipärijaks 1646. aastal.

Õpingud

Aastatel 1650-1653 reisis Tessin Prantsusmaal, Saksamaal, Hollandis ning Itaalias. Tessini reisid andsid talle ülevaatliku pilgu Euroopa kaasaegsest arhitektuurist. Reisidel nähtud Lääne-Euroopa barokkstiil peegeldub ka Tessini ehitistes.

Karjäär Rootsis

1636. aastal töötas Tessin kaitserajatiste töödejuhatajana kindral Örnehufwudhi teenistuses. 1641 sai ta ülesandeks koos sekretäri Daniel Behmiga koostada kaart  Põhja-Rootsis asuva  Norrlandi piirkonna linnadest ning koguda andmeid sealsete jõgede ja ojade kohta. 1646. aastal sai Tessin kuningliku tiitli "arhitekt ja ehitusmeister", mille järel asus ta kavandama kuningakoja ehitisi. Peale reise Kesk-Euroopas sai Tessin 1660. aastal koos Jean de la Valléega tiitli Stockholmi linnaarhitekt. 1667. aastal sai temast ringkonnakohtunik, seejärel olevat ta lahkunud linnaarhitekti ametikohalt. 1674 sai Tessin aadlitiitli ning 1676. aastal nimetati ta kuninglikuks arhitektiks. Aasta enne surma, 1680. aastal, lahkus Tessin oma ametikohtadelt.
Nicodemus Tessin kujundas välja arhitektuuristiili, mis oli valdav stiil kuningate Karl X Gustav, Karl XI ning Karl XII valitsemisaegadel. Seda stiili iseloomustas tugevalt rõhutatud keskosaga peahoone, mis külgneb paviljonide või tornidega, mis omakorda pikenevad tiibadeks.

Tidö ja Fiholmi loss

1640. aastal võttis Tessin üle Kesk-Rootsis asuvate Tidö ja Fiholmi losside ehituse lõpetamise, mille mõlemad algsed kavandid olid Tessini mentori Simon de la Vallée poja Jean de la Vallée tehtud. Tidö loss on planeeritud Hollandi renessansi stiilis.
Tessin kavandas Fiholmi lossi tiivad samuti Hollandi renessansi stiilis, ning nende ehitus lõppes 1642. aastal. Lossi peahoone kavandamist alustas samal aastal arhitekt Simon de la Vallée, kuid seda ei ehitatud.

Borgholmi loss

Borgholmi lossi mainitiakse esimest korda 12. sajandil. 16. sajandil ehitati see suurte ümberehituste ajal renessansistiilis lossiks. Kalmari sõja ajal hävines loss täielikult. Karl X Gustav lasi Tessinil kavandada hävinenud lossi asukohale barokkstiilis palee. Palee ehitati vaid osaliselt valmis, Karl XI valitsemisajal aeglustus lossi ehitamise tempo  ning 1709. aastal, keset Karl XII sõjakäiku Venemaal, lõpetati ehitustööd täielikult. 1806. aastal puhkes lossis tulekahju, tänaseks on lossist alles vaid varemed.

Wrangeli palee

Pärast kolmekümneaastast sõda tasustati kindral Carl Gustaf Wrangelit rikkalikult, sõja lõpus ostis kuninganna Kristiina Wrangelile Riddarholmeni saarel asuva tühjaks jäänud Lars Sparre palee. Wrangel otsustas selle ümber ehitada. Algselt soovis Wrangel arhitektiks Jean de la Vallée'd. Kuna Valleé oli erinevate projektidega hõivatud, valiti arhitektiks Tessin. Paleed laiendati, eksisteeriva ehitise täiendamiseks ehitati lisaks lõunatornile ka samasugune põhjatorn, millele mõlemale ehitati juurde ka tiivad. Kogu hoonel oli algselt rikkalik barokkfassaad, mis hävines 1690'date alguses tulekahju käigus.

Drottningholmi loss

Tessini tähtsaim teos on Stockholmi lähistel, Lovöni saarel olev Drottningholmi loss. Algselt asus samal kohal 16. sajandi lõpus ehitatud kahekorruseline loss, mille tellis kuningas Johan III oma abikaasale Katarina Jagellonikale. 1661. aastal ostis selle kuninganna Hedvig Eleonora, ning samal aastal hävines see tulekahjus. Peale seda telliti Tessinilt uue palee kavand, milles väljenduks Rootsi Kuningriigi tolleaegne võimsus.
Lossi ehitus algas 1662. aastal. Tessin kavandas lossi prantsuse ja itaalia barokkstiilis ehitatud paleede järgi. Peale Tessini surma jätkas tema poeg Nicodemus Tessin Noorem lossi ehitust. 
Drottningholmi loss on alates 1981. aastast kuningapere ametlik residents, hetkel elavad lossis kuningas Carl XVI Gustav ja kuninganna Silvia.

Kalmari katedraal

1660. aastal alustati Kalmari katedraali ehitust. Selleks sai Tessin inspiratsiooni barokikirikutest, mida Ta Roomas näinud oli.   Kalmari katedraal on üks tähtsamaid baroki näiteid Rootsis. Katedraali interjöör on ehitatud üles luteri usu põhimõtetel, kus altar on interjööri fookuspunkt. Altari kavandas Tessini poeg Nicodemus Tessin Noorem 1704. aastal. 1681. aastal peeti katedraalis esimene matusetalitus, sinna maeti šoti päritolu kaupmees ja kantsler David Heijock. Sel hetkel oli kiriku ehitus veel pooleli. Valmis olid ehitatud vaid esimese korruse seinad ja kirikuruumi kattis ajutine katus. Kiriku ehitus katkestati Skåne sõja ajal (1675-1679). Peale sõda jätkati ehitusega, kirik valmis aastal 1703.

Isiklik elu

Tessini poeg Nicodemus Tessin Noorem oli samuti arhitekt, ta õppis oma isa käe all ja süvendas oma teadmisi ka Roomas ja Pariisis. Tessin Noorem võttis üle isa ameti Stockholmi linnaarhitektina ning Drottningholmi lossi arhitektina. Ta ehitas aastatel 1692-1700 Stockholmi ka Tessini lossi. Peale kuningalossi maha põlemist kavandas Tessin Noorem praeguse barokkstiilis Stockholmi kuningalossi.

Tessini kavandatud ehitised

Bonde loss, Stockholm
Borgholmi loss, Borgholm
Bååtske loss
Drottningholmi loss, Drottningholm
Fiholmi loss, Eskilstuna
Gripenbergi loss, Tranås
Göteborgi kohtumaja, Göteborg
Göteborgi raekoda, Göteborg
Kalmari katedraal, Kalmar
Maarja Magdaleena kirik, Stockholm
Sjöö loss, Holm
Skoklosteri loss, Mälaren
Södra pank, Stockholm
Tidö loss, Västerås
Ulriksdali loss, Edsviken
Wrangeli palee, Stockholm