Eesti Üliõpilaste Seltsi maja

Eesti Üliõpilaste Seltsi maja on hoone Tartus aadressil Jaan Tõnissoni tänav 1, mis kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsile.
Hoonet on nimetatud eesti rahvusliku arhitektuuri esimeseks esindajaks ja see on arvatud kultuurimälestiseks.

Ajalugu

Maja projekt telliti Georg Hellatilt, ehitusmeistriks oli Jüri Tease. Ehitus algas 1901. aasta kevadel ja hoone valmis 1902. aastaks. "Heinrich Koppelile kuuluva elumaja projekt" registreeriti Jurjevi linnavalitsuse ehitusosakonnas 21. aprillil/4. mail 1901.
1914–1919 oli maja rekvireeritud sõjaväehaigla tarbeks.
1912. aastaks oli maja seltsile kitsaks jäänud ning otsustati hoonet laiendada. Artur Menningu arvates tulnuks maja kui diletantlik üldse maha müüa ja ehitada mõnesse vaiksemasse kohta päris uus hoone. Esitati mitu projekti, kuid lõpuks viidi ellu organisatsiooni vilistlase Artur Kirsipuu 1928. aastal valminud projekt. Ehitustööd – veevarustuse, kanalisatsiooni ja keskkütte rajamise – võttis enda peale vilistlane Johann Ostrat. 1930. aasta aprillis pidas selts sünnipäevapidustused juba uues majas, kuid suveks jäi maja tühjaks ning hoonesse tuli majavamm. 1931. aastal vajus käsikambri lagi saali ja koridori alt sisse. 1933. aastal tehti remont, kus vahetati majavammi kahjustatud osad ja paigaldati keskküte.
1935. aastal muudeti ruumid luksuslikumaks: ehitati kamina-, söögi- ja vahetuppa tammest parkettpõrandad ning seinapaneelid tamme- ja mahagonvineeriga.
Nõukogude okupatsiooni ajal kasutas hoonet Tartu Riiklik Ülikool. Aastatel 1959–1972 paiknes seal Tartu Riikliku Ülikooli arvutuskeskus, kus asus ka Eesti esimene elektronarvuti Ural-1, mis asendati mõne aasta pärast Ural-4-ga. 1971. aastal leidis EÜS-i majas raamatukogu tarbeks ehitatud ruumis koha Tartu Ülikooli kunstiajaloo kabinet. 1974. aastal läks maja kehakultuuriteaduskonna kasutusse ning mõnes ruumis tehti sisemisi ümberkorraldusi. Hoone katustati uuesti kivikatusega. Hoone tagastati EÜS-ile 1991. aastal.
Maja 100. aastapäevaks tehti uus projekt hoone renoveerimiseks ja 2002. aasta kevadel-suvel renoveeriti hoonet põhjalikult. Projekt valmis Raul Vaiksoo ja Kalju Palo koostööl. Lammutati osa ruumidevahelisi seinu, eluruum paigutati maja lõunaossa. Kolmas suurem ümberehitus oli raamatukogus, kus võeti lahti paneelrinnatis. Tehti ka uus lahendus keldrile, saalis värviti seinad mustatriibuliseks, millele vastukaaluks ülalt alla jooksev kuldne juugendornamentika. 12.–15. septembril 2002 peeti maja 100. aastapäeva pidustused. Aastatel 2007–2008 korrastati renoveerimistööde lõpetuseks soklikorrus ja krunt.

Arhitektuur

Telliskivihoone on projekteeritud juugendi mõjutustega rahvusromantilises stiilis.
Suures osas on lähtutud ajakirjas The Architectural Review 1900. aastal avaldatud noore ameerika arhitekti Frank Lloyd Wrighti joonistest.
Ehitis on liigendatud erinevateks osadeks, mis on omaette ehitustasandil ning eraldi katustatud. Erinevaid osasid katab kohati mitmekorruseline telkkatus. Maja keskosa on kahekorruseline ning tõuseb ülejäänud majast kahe eenduva osaga esile. Horisontaalse liigenduse lisavad majale ühekordsed külgehitised. Fassaadi punased tellised ja valge krohvipind moodustab omapärase rahvusliku vöökirjamustri. Hoone ehitati kivist keldriga. Ruumidele projekteeriti peegelvõlvitisega laed. Esiküljele kavandati kaaraknad ja suur etik, etiku nurgas suur ümarsammas. Kastani tänava poole planeeriti esimene ehitusjärk ilma akendeta. Õuefassaadis ovaalse sissepääsuga etik. Fassaadi ilmestavad läbi korruste asetsevad krohvist liseenid, teise korruse akende all on krohvist kassetid. Aknad on rõhutatud sillusega. Esimese korruse suur saal kaeti peegellaega ning kaunistati trafaretse juugendornamendiga. Raamatukokku ehitati ruumi ümbritsev galerii. Trepikoda kaunistasid kaared ja nišid. 1904. aastal märgiti, et majas asub 12 tuba.

Mitmesugust

1906. aastal esitleti Eesti Üliõpilaste Seltsi majas Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel koostatud kunstinäitust. Kui varem oli kunstitöid eksponeeritud põllumajandusnäituse raames, siis seekord võeti see ette suuremalt ja leiti eraldi ruumid. See sai hiljem tuntuks esimese Eesti kunsti näitusena.
EÜS-i majas sõlmiti 1920. aastal Soo­me Vabariigi ja Nõukogude Venemaa vahel rahuleping, millega viimane esma­kordselt tunnustas iseseisvat Soome riiki. Maja Soome toas on sellele pühendatud väljapanek.
Seltsi aias on võimalik vaadelda Kastani 27 maja tulemüürile tehtud seinamaalingut. EÜS-i ideekavandite konkursi võitis tänavakunstnik Hapnik. Seinamaaling, mis sisaldab mitut Tartule omast sümbolit, avati pidulikult 29. augustil 2015.