Kreeka muusika

Kreeka muusika on Kreekast pärinev või kreeklaste loodud või esitatud muusika.
Kreeka muusikatraditsioon on mitmekesine ja ulatub ajaloos kaugesse minevikku (vanakreeka muusika).
Traditsioonilist Kreeka muusikat võib jagada kaheks: kreeka rahvamuusika ja idamaisemate kõladega bütsantsi muusika. Mõlemad on eksisteerinud ja arenenud aastatuhandeid.

Kreeka muusikatraditsioon

Kreeka muusikatraditsiooni võib jälgida alates antiikajast, kui muusika oli väga oluline osa kultuurist, eriti teatrist. Hiljem mõjutasid kreeka muusikakultuuri tugevalt Rooma riik, Bütsants ja Lähis-Ida ning ka muu Ida-Euroopa.

Kreeka rahvamuusika

Kreeka rahvamuusika on arenenud vanakreeka muusikast. Kreeka rahvamuusikat võib peale Kreeka leida kreeklastest elanikkonna seas ka Küprosel ja Türgis, kuid ka Kreeka diasporaa hulgast kogu maailmast.

Klassikaline (sümfooniline) muusika ja filmimuusika

Kreekas on viimase kahesaja aasta jooksul loodud märkimisväärset klassikalist (sümfoonilist) muusikat. Selle hulka võib arvata ka éntechno ja koorilaulu, mis Kreekas on olnud religioosse ehk kirikumuusika kujul laialdaselt kasutusel.
Viimase saja aasta jooksul on loodud märkimisväärset filmimuusikat, seda nii Kreeka filmide jaoks, kui ka laiemalt kogu maailmas, eriti USAs, aga ka Euroopas. Filmilaul "Never on Sunday" ("Ποτέ την Κυριακή", "Mitte kunagi pühapäeval", helilooja Mános Chatzidákis), on tunnistatud filmiauhinna "Oscari" (The Academy Award for Best Original Song) vääriliseks 1960. aastal.
Põhilised helistikud ja rütmid
Kasutatavad helistikud on Lähis-Ida ja idamaiste (Pärsia/Iraani, India) mõjutustega.
Põhilised kreeka muusikas kasutatavad rütmid on hasápiko, hasaposérviko, kalamatianós, syrtós, tsiftetéli, zeimpékiko, kuid neid on veel mitmeid (variatsioonidena). Enamus neist on Balkanimaadele iseloomulikult keeruka struktuuriga. Väga levinud on 9/8 taktimõõt.

Muusikasündmused

Pikka aega oli põhiliseks muusikasündmuseks Kreekas Thessalonikis toimunud Φεστιβάλ τραγουδιού Θεσσαλονίκης, mis toimus aastatel 1959-2008 igal aastal. Festivalide traditsioon pole tänapäeval enam nii tugev, kuid kohalikuma tähtsusega või kitsama muusikalise suunitlusega väiksemaid festivale (nagu näiteks rokkfestivale) ja kontserdisündmusi toimub Kreekas palju, eriti palju muidugi paljumiljonilise elanikkonnaga pealinnas Ateenas.

Kreeka päritolu muusikud teistes maades

Kreeka diasporaa hulgast pärit tuntud muusikuid teistes maades:

- Vicky Leándros (ESC võitja 1972. aastal, 4. koht 1967. aastal Luxemburgi esindajana, aasta naine Kreekas 2005. aastal)

- Leo Leándros 

- George Michael 

- Nána Mouskoúri

- Georges Moustaki 

- Básil Poledoúris (Βασίλης Πολεδούρης, 1945–2006, filmimuusika looja, USA)

- Démis Roússos 

- Cat Stevens 

- Vangelis 

- Robert Williams 

- Yánni (Γιάννης Χρυσομάλλης)

Kreeka muusika esitused mitte-kreeka esitajatelt

- Sofia Lorén ("Τι είν΄ αυτό που το λένε αγάπη" 1957 filmis "Boy on a dolphin") 

- Ansambel "Zorbas" (mitu albumitäit laule, peamiselt eestikeelsetena) 

- Arja Saijonmaa (mitu albumit laule, peamiselt soome ja rootsi keeles)

Eesti ja Kreeka muusika

Eesti muusikuid, kes on esitanud kreeka muusikat või teinud kreeka muusikast või mütoloogiast inspireeritud või kas stiili või vormi poolest kreekapärast muusikat:

- Ansambel "Zorbas", 

- Gunnar Graps ja ans. "Magnetic Band", 

- Robert Juhkental (Malcolm Lincoln), 

- Ardo Juhkov ("Maria", orig. "María me ta kítrina"), 

- Heldur Karmo, 

- Heli Lääts ("Tusk", "O kaimós", "Ο καημός" või "Είναι μεγάλος ο καημός", M. Theodorákis), 

- Marko Matvere, 

- Tõnis Mägi, 

- Lauri Saatpalu (ans. Dagö), 

- Untsakad.
Kreekaga seostatavaid Eesti laule ja muid muusikateoseid:

"Trooja vari", "Kaunilt kaua", "Siren", "Maantee" ("Tüdrukud tee ääres"), "Odüsseuse eksirännakud" jt.