Steam Machine

Ajalugu

Steam, kui suur veebipood, mis toetab mitmeid kolmanda osapoole arendajaid ja väljaandjaid, loodi Valve Corporationi poolt peamiselt Microsoft Windowsi platvormi jaoks. Hinnanguliselt kuni 75% kõikidest selle platvormi mängudest on ostetud just Steamist. Valve on üles näidanud pahameelt Microsofti ja Apple uute suundadega luua piirangud oma operatsioonisüsteemidele, kes valivad milliseid programme tohib neis jooksutada ja milliseid mitte, lisaks avaldas Windows 8 väljalaskmisel aastal 2012 Valve tegevjuht Gabe Newell pahameelt, nimetades seda "katastroofiks kõigile personaalarvutite maailmas" ning arutles võimaluse üle toetada vabavaralist operatsioonisüsteemi Linux, mis võimaldaks ülal hoida "platvormi avatust". Newell avastas ka, et mängud peaksid olema tähtis osa Linuxi populaarsuse saavutamisel. Ametlik Linuxi klient avaldati 2012. aasta juulis, koos arendaja tööriistadega aitamaks mänge uude platvormi üle kanda. Sellest ajast peale on Valve töötanud selle nimel, et kasutajate mängukogumid oleksid ülekantavad. Selleks pakuvad nad Steam Playd, millega mängu ostmine tähendaks automaatselt luba mängida seda teistel platvormidel ning võimaldadaks kasutada üleplatvormilisi mitmemängija võimalusi. 
Juba enne Valve'i ametlikku teadaannet Steam Machine'i kohta olid kuulujutud, et Valve astub riistvaraturule, levinud juba terve 2012. aasta jooksul. Nende järgi oli firma rõhuasetus Linuxi operatsioonisüsteemil ja uutel võimalustel nagu 10-jala kasutajaliides "Big Picture" Steami jaoks, mis on vajalikud vahendid mängukonsoolile. 2012. aasta lõpus teatas Valve ametlikult, et planeerib toota oma mängukonsooli. Ajakirjanikud andsid riistvarale ennatlikult nimeks "Steam Box". See töötaks pühendatud üksusena jooksutades Steami ning lubades mängijatel jooksutada mänge, multimeediat ning teisi funktsioone, mida Steam juba võimaldab. Toote riistvara eeldati olevat rangelt kontrollitud nagu teiste mängukonsoolide oma. Arvati, et tarkvara pool jääb avatuks, näiteks toode tuleb algselt Linuxi operatsioonisüsteemiga, kuid jätab kasutajale vabad käed sinna hoopis soovi korral Microsoft Windows paigaldada.
Gabe Newell seletas, et Valve strateegia on toota ühtne riistvaraline seade ise kui vaikemudel, nimetatuna "Bigfoot", ning töötada koos teiste arvutitootjatega, kes soovivad pakkuda sama kasutajakogemust, aga teistsuguse riistvaralise konfiguratsiooniga, mida Valve ise ei paku. Näiteks, Valve ei kavatse implementeerida optilist seadet selle maksumuse ja suuruse tõttu, küll aga võib see olla võimalus, mida pakub mõni koostööpartner. Lisaks näeb ta ette, et tarkvara võiks sisaldada ekraanisalvestuse võimalusi, lubades ühel mängukonsoolil töötada mistahes kodus leiduva monitori või televiisoriga. Newell sõnas, et nad tõenäoliselt arendavad välja ka mängukontrollerid, mis võimaldavad kasutada biomeetrilisi andmeid ning pilgujälgimist, tsiteerides, et tahtmatud reageeringud on kasulikumad kui teised kasutaja tahteväljendused nagu liikumiskontroll. Newell seletas, et Valve kaalub lisaks koduste konsoolide turule minekut ka mobiilsete seadmete tootmist, täpsemalt süle- ja tahvelarvuteid, milles oleks nende oma riistvara nimega "Littlefoot".
2013. aasta CES-il tutvustas Xi3 Corporation oma prototüüpi modulaarsest personaalarvutist nimega "Piston", mis on üks mitmest võimalikest disainidest, mida Valve sooviks oma riistvarakonfiguratsioonina kasutada. Lisaks oli "Piston" disainitud kasutama Steami Linuxi operatsioonisüsteemis ning toetama "Big Picture" lahendust. Seade põhineb Xi3 X74A mudelil ning on natuke suurem kui inimese käsi, samas sisaldades mitmeid sisend-väljund pesasid ühendamaks toidet ning audio- ja videosignaale. Xi3 avas võimaluse eeltellimiseks 2013. aasta märtsi SXSW festivalil, lootusega saavutada suurt huvi ning tuua seade turule 2013. aasta lõpuks. Valve selgitas, et kuigi nad on teinud teatavat koostööd firmaga Xi3, siis pole neil ühtki ranget seotust "Pistoni" disainieeskirjaga ning see ei pruugi olla Steam Boxi lõplik disain.
2013. aasta septembri lõpus avaldas Valve ametlikult Steam Machine koos SteamOS-i ja Steam Controlleriga, koos plaaniga anda 300 Steami kasutajale seade beetatestimiseks enne 2013. aasta lõppu ning üldsusele väljastada see 2014. aasta keskpaigaks.

Steam Controller

Koos Steam Machine riistvara disainieeskirjaga on Valve välja arendanud uue mängukontrolleri nimega Steam Controller. Pult pole disainitud mitte ainult kontrolleri jaoks tehtud mängudele vaid ka nendele, mida üldjuhul mängitakse hiire ja klaviatuuriga. Sellel on 2 kõrglahutuslikku vajututavat juhtpinda (asendades traditsioonilised pöidlakangid tänapäevasteld mängukontrolleritel), 16 nuppu nii puldi peal, külgedel kui ka all ning puutetundlik pind keskel. Kontrolleril on ka tagasisidesimulatsioon, mis saadab mängijale tunnetatavaid signaale vastavalt mängus juhtunule. Chris Kohler ajakirjast Wired kirjeldas kontrolleris kasutamist, mängides Civilization V-d Valve pressiüritusel ning mainis, et kasutades juhtpindu liigutamaks kursorit, andsid puldi sees olevad elektromagnetid talle sarnase tagasiside, nagu oleks ta kasutanud juhtkuuli. 
Puutetundlik pind lubab kasutajal sooritada tegevusi, mida tavaliste mängukontrolleritega teha ei saa. See töötab otseselt Steami või SteamOSiga ning kuvab puutetundliku ekraani pildi otse mängija ekraanile, võimaldades selle kasutamist pilku ekraanilt pööramata. Kuigi kontroller on disainitud töötamaks Steam Machine'ga, siis võib seda kasutada ka arvutiga, millel on Steam. 
Valve tegi mitmeid katsetusi, et luua mängukontroller, mis sisaldaks samasugust funktsionaalsust nagu hiir ja klaviatuur ning kasutas selleks 3D-prindituid prototüüpe ergonoomilisuse testimiseks. Esialgsed kontrolleri versioonid sisaldasid sisseehitatud juhtkuuli, et simuleerida hiire liikumist, kuid vahetati hiljem välja juhtpindade vastu andmaks arendajatele rohkem mänguruumi nagu näiteks juhtkuuli simuleerimine jälgides näpu liikumist pinnal. Juhtpinnad ja kontroller ise disainiti nii, et mängija pöidlate ja juhtpindade kokkupuute ala oleks võimalikult väike. Erinevalt Valve plaanist kasutada Steam Machine'i tootmiseks kolmanda osapoole riistvaratootjaid, soovivad nad Steam Machine müügiletuleku järgselt jääda Steam Controlleri ainutootjaks. Greg Coomer Valve'st sõnas, et see on parim valik kindlustamaks parimat implementatsiooni Steam Controller'ist ning tagamaks Valve nägemust asjast ning öeldes, et "me ei usu, et oleks võimalik pakkuda välja tootmisdisain nii, et kolmandad osapooled võtaksid meilt idee või näidisdisaini ja tooksid toote turule piisavalt kiiresti."

SteamOS

Steam Machine'd kasutavad Linuxi-põhist operatsioonisüsteemi SteamOS, mis laiendab praegust Steam'i tarkvara pakkudes lisafunktsionaalsust nagu multimeedia teenused ja jagamine, reaalajas voogvideo esitamine, perekondlik jagamine ning lapsevanemate kontroll. Tarkvara saab olema vabalt ja tasuta kättesaadav kõigile, kes soovib seda oma riistvarale, mis vastab Steam Machine spetsifikatsioonidele, paigaldada.

Mängud ja muu tarkvara

Mänge hakatakse arendama algupäraselt Linux'ile ja SteamOS-ile. Ühilduvus Linux'iga on juba võimaldatud läbi Steamworks'i rakendusliidese ning vastavalt Paradox Interactive'le kõik nende viimased mängud, mis on disainitud töötama Linux'is ja Steam'is, töötavad ka SteamOS-is ilma lisamuudatusteta. Valve tehtud mängud ei saa olema eksklusiivsed SteamOS-ile või Steam Machine'le ning on palunud ka kolmanda osapoole arendajaid sellest hoiduma. Mängijatel on ka võimalus liigutada Steami toetavad mängud oma Windows'lt või OS X-lt Steam Machine. Kasutades SteamPlay'd saavad kasutajad mängida oma varemostetud mänge SteamOS-il ning ei pea neid enam uuesti ostma.