google/wiki40b huggingface dataset:
Vidadi Mamedov

Vidadi Mamedov (sündinud 3. septembril 1959) on Eesti aserbaidžaanlasest keelemees ja kultuuritegelane. 
Mamedov oli 1989. aasta detsembris ilmuma hakanud ajalehe Odžag ("Kolle") peatoimetaja. Ta on koostanud „Aseri-eesti sõnaraamatu” (2000) ja „Eesti-aserbaidžaani sõnaraamatu” (2006). Koos Annely Pekkoneniga tõlkis ta eesti keelde aserbaidžaani rahvuseepose "Dädä Gorgudi raamat".
Oudenaarde

Rahvastik

2012. aasta 1. jaanuaril elas Oudenaardes 30 318 inimest.

Majandus

2003. aastal oli Oudenaarde SKP ühe inimese kohta 13 654 €, mis moodustas 62% Euroopa Liidu keskmisest (21 740 €).
Töötus oli 1. jaanuaril 2006. aastal 6,51%.
Aleksei Aleksejev

Elulugu

Aleksei Aleksejev sündis 16. oktoobril 1974. aastal Mari Vabariigis Venemaal. 1994. aastal lõpetas Marimaa Muusikakolledži näitleja erialal ja töötas Mari Noorsooteatris näitlejana. 2000. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna filmi ja video eriala dokumentaalfilmi režissöör-operaatorina. 2001. aastal täiendas oma teatriajalooalaseid teadmisi Soomes Tampere Ülikooli humanitaarteaduskonna juures professor Panu Rajala juures. 2008. aastal  lõpetas Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe professor Rein Marani juures filmirežissööri erialal. On lugenud  Eesti Kunstiakadeemias kursust dokumentaalfilmi alused ja andnud Tallinna Ülikoolis mari keele algõppe kursust. Töötas Tallinna Ülikoolis e-õppekeskuses videospetsialistina. Töötab meediaõpetuse õpetajana Saue Gümnaasiumis, õpetab filmitegemist.
1997. aastal osales ta Euroopa Liidu projektis „MUS-E“, mille raames tutvustas mari kultuuri ja õpetas mari folkloori Brüsselis, Milanos ja Budapestis.
2001. aastal täiendas Aleksei Aleksejev oma teatriajalooalaseid teadmisi Soomes Tampere Ülikooli humanitaarteaduskonnas professor Panu Rajala juures. 
2003. aastal asutas ta MTÜ Etnomeedia ja on selle juhataja.
Vestlusring

Vestlusring (ingl panel discussion, panel) on juhitud rühmaarutelu kuulajaskonna ees kindlal teemal.
Inglise keele mõjul on tulnud käibele sõnad "paneeldiskussioon", "paneelvestlus", "paneel" ja "diskussioonipaneel", kuid kuna eesti keeles on olemas sõna "vestlusring", aga ka "arutlusring", "arutelu", "mõttevahetus" ja "diskussioon", puudub vajadus laiendada sõna "paneel" tähendust.
Leigo Järveteater

Leigo Järveteater oli Valga maakonnas Otepää vallas Leigo talu juures olnud suvelavastuste mängupaik.
Chester Beatty raamatukogu

Chester Beatty raamatukogu on raamatukogu ja arhiiv Iirimaal Dublinis. Raamatukogu asutati 1950, et hoida suurettevõtja Chester Beatty säilitamist väärt asju. Asutuses hoitakse näiteks käsikirju, maale, haruldasi raamatuid.
2002 pälvis asutus auhinna Euroopa aasta muuseum.
Juhtoks

Juhtoks ehk latv on tüvepikenduse kasvusuunda jätkav kõige tugevam oks.
Mikko Saarinen

Mikko Vihtori Saarinen (sündinud 4. aprillil 1946 Salos) on Soome endine poksija.
Saarinen oli I keskkaalus (kuni 71 kg) kokku neljakordne Soome meister aastatel 1969–1972 ning sai 1968. aastal III koha.
Saarinen osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel. Ta kaotas oma kohtumise 1969. aastal ning võitis oma kohtumise 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel.
Saarinen osales 1972. aasta Müncheni olümpiamängudel I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 18. Euroopa meistrivõistlustel Bukarestis 1969. aastal I keskkaalus (kuni 71 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 19. Euroopa meistrivõistlustel Madridis 1971. aastal, kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Saarinen poksis oktoobrist 1972 kuni augustini 1973 elukutselisena. Ta pidas kokku 5 kohtumist ning võitis kõik (neist 3 nokaudiga) kohtumised.
Faial

Faial on saar Assooride saarestikus.
Pindala 173 km². Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1043 meetrit.
Kuulub Portugalile.
Metsateel

"Metsateel" on Artur Kapi laul, millele sõnad kirjutas Karl Eduard Sööt. Kapp kirjutas laulu arvatavasti 1902 (teistel andmetel 1895 või 1897). Laul on 3 minutit pikk.
Värvikood

Värvikood on elektroonikas kasutatav elektritakistite markeerimissüsteem, kus värvidel on kindel väärtus ja tähendus vastavalt asukohale takistil.
Värvikood lihtsustab oluliselt takistite markeerimist ja nendelt tähistuse lugemist. Markeeringu lugemist alustatakse sealtpoolt, kus on rohkem värve järjest või kus esimene värv ei ole hõbedane, kuldne või must. Tolerants näitab, mitme protsendi võrra võib takistus nominaalväärtusest erineda. Temperatuuritegur näitab takistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Tegur võib olla nii negatiivne kui ka positiivne, näidates, kas temperatuuri kasvades takistus väheneb või suureneb.
Aurumasin

Aurumasin on soojusmootor, mis muundab rõhu all olevas aurus talletatud potentsiaalse energia mehaaniliseks energiaks. Lihtsaima aurumasina tähtsaim osa on veega täidetud aurukatel, kus vesi aetakse keema koldes kivisütt põletades. Aurukatlast tulev aur paneb liikuma kolvid, mis omakorda panevad liikuma rattad. Kasutatud auru surub kolb tagasikäigul kondensaatorisse, kus külm vesi seda jahutab, nii et aur kondenseerub.
Burai-ha

Burai-ha (無頼派 burai-ha) oli Teise maailmasõja järgses Jaapanis tekkinud dekadentlikke kirjanikke iseloomustav termin. Burai-ha kirjanike teosed kirjeldasid sõjajärgse Jaapani ühiskondlikku ärevust, väärtuste ümberkujunemist, inimeste meeleheidet ning segadustunnet.  Termin burai viitab sotsiaalsest normist kõrvalekaldumisele ja ha tähistab koolkonda. Burai-ha’d ei saa otseselt pidada kirjanike rühmituseks, sest Burai-ha kirjanikud ei algatanud kunagi kirjanduslikku liikumist, liikmestik polnud paika pandud ning tegemist polnud vaid kirjanduslikku laadi ilminguga.
Ameerika Ühendriikide okupatsiooni (1945-52) ning põhiseadusmuudatuste järgselt hakkasid Jaapanis levima ulatuslikumad isikuvabadused, mis andsid ka kirjanikele võimaluse tsenseerimata mõtteid avaldada. Burai-ha teoste temaatikas avaldusid sõjaaegne ja -järgne kaos, taas tõusis esile marksism ning levisid individualistlikud ideed. Burai-ha kirjanikud rõhusid seejuures muutuvas ühiskonnakorralduses kohta otsivate inimeste identiteedikriisile ning eesmärgitusele.Burai-ha mõtteviisi ilmnemist Jaapanis on peetud üheks sammuks ulatuslike ühiskondlike muutustega toimetulemise suunas.

Kirjanikud

Burai-ha kirjanikke, kelle hulka kuuluvad Ango Sakaguchi, Osamu Dazai, Sakunosuke Oda, Jun Ishikawa, iseloomustas vastuseis sotsiaalsetele normidele ning intellektuaalsele survele. Burai-ha kirjanikud, nagu ka nende teoste tegelaskujud, eirasid enamasti sotsiaalseid konventsioone, tarbisid narkootikume, veetsid aega baarides või lõbumajades ning elasid oma perekonna kulul.
1961. aasta Eesti meistrivõistlused laskmises

1961. aasta  Eesti meistrivõistlused laskmises  toimusid  25. augustist 2. septembrini Tallinnas.
Felix Raudkepp

Felix Olev Raudkepp (4. juuni 1901 Peterburi – 9. oktoober 1986 Tallinn) oli eesti neurokirurg.
Felix Raudkepp osales Vabadussõjas õppursõdurina. Ta lõpetas aastal 1920 Narva I Gümnaasiumi ja astus samal aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1926 arsti astme väärilisena.
Ta asus tööle aastal 1927 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistendina professor Ludvig Puusepa juures ja tegi kaasa uue, neurokirurgilise osakonna ja kliiniku organiseerimise. Aastatel 1940–1941 organiseeris ise neurokirurgia haiglat Tallinnas, olles selle juhataja ning esimene neurokirurg Tallinnas. Saksa okupatsiooni ajal haigla likvideeriti ja ta töötas era-neuroloogina Tallinnas. Aastal 1944 avati haigla uuesti ja ta jätkas seal juhataja ja neurokirurgina, mil haigla reorganiseeriti Tallinna Keskhaigla neurokirurgia osakonnaks; ta töötas aastani 1976 neurokirurgia osakonna juhatajana. Aastatel 1976–1980 töötas ta konsultandina oma erialal.
Ta oli aastal 1950 Ludvig Puusepa nimelise Neurokirurgide, Neuroloogide ja Psühhiaatrite Seltsi asutajaliige, esimene esimees ja hiljem sama seltsi auliige. Tal on teaduspublikatsioone neurokirurgia alalt.
Meteoroloogia

Meteoroloogia ehk ilmastikuteadus on teadusharu, mis uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse. Meteoroloogiat loetakse geofüüsika alldistsipliiniks ja lisaks atmosfäärifüüsikale, atmosfäärikeemiale ja atmosfääridünaamikale kuulub tema huviorbiiti ka õhu ja maapinna (maismaa või ookeani pinna) vastastikune mõju. Meteoroloogia peamine eesmärk on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja nende täpne ennustamine.
Levinud rahvalikus käsituses mõistetakse meteoroloogia all kitsamalt ilma uurivat ja ilma ennustamisele aluseks olevat teadusharu.
Meteoroloogias on võimalik eristada ka mitmeid allharusid. Dünaamiline meteoroloogia tegeleb atmosfääri liikumiste uurimisega, kasutades fundamentaalseid hüdrodünaamika võrrandeid. Sünoptiline meteoroloogia tegeleb sünoptilise ilmainformatsiooni (sünoptilised kaardid, sünoptilised ilmavaatlused) analüüsi ja uurimisega. Füüsikaline meteoroloogia tegeleb selliste atmosfäärinähtuste uurimisega, mis pole otseselt seotud õhu liikumisega. Meteoroloogia lähedane sugulasdistsipliin on  klimatoloogia.
Uuringud tuginevad nii maismaal kui ka merel asuvate vaatlusjaamade, ilmaradarite ning tehiskaaslaste andmestikule. Tänapäeva meteoroloogias on nii ilma ennustamisel kui ka teaduslikus uurimistöös täiesti möödapääsmatu superarvutite kasutamine.
Meteoroloogia on tunginud sügavale inimeste igapäevaellu. Meteoroloogia abistab lennundust, laevandust ja põllumajandust. Täpne ja õigeaegne  hoiatamine ohtlike ilmanähtuste (orkaanid või trombid)  eest aitab päästa inimelusid. Püütakse leida ka ilma sihipärase mõjustamise võimalusi.
Königsbergi ülikool

Königsbergi ülikool (ka Albertina, saksa keeles Albertus-Universität Königsberg) oli aastail 1544–1945 Königsbergis tegutsenud ülikool.
Ülikooli asutas esimene Preisimaa hertsog Albrecht. 
Praegune Kaliningradis tegutsev Immanuel Kanti nimeline Balti Föderaalne Ülikool peab end Königsbergi ülikooli järglaseks.
Põhjaväin

Põhjaväin (inglise North Channel) ühendab Atlandi ookeani ja Iiri merd ning eraldab Iirimaa ja Suurbritannia saari Põhja-Iirimaa ja Šotimaa kohal. 
Laius 21 km, sügavus kuni 272 meetrit.
Iisaku Muuseum

Iisaku Muuseum on ajaloo- ja koduloomuuseum Ida-Virumaal Iisakul.
Muuseumi püsiekspositsioonid tutvustavad Ida-Virumaa ja Iisaku ümbruse ajalugu, vanu põllutööriistu ja majapidamistarbeid, meistrite töövahendeid ja käsitöid, õppevahendeid, tuletõrje ajalugu, maakonna loodust ja inimeste eluolu. 2008. aasta alguses oli muuseumi kogudes veidi üle 30 000 eksponaadi.
Peasaali ekspositsioon tutvustab muu hulgas Iisakus elanud vadjalaste ja venelaste segunemisel tekkinud poluvernikute ehk pooleusuliste kultuuri.
Lisaks püsiväljapanekutele korraldab muuseum temaatilisi näitusi. Iisaku Muuseum tegeleb ka koduloo uurimisega.
Muuseum tegutseb endises Iisaku ministeeriumikooli hoones, mis ehitati 1915. Hoone on arvatud ehitismälestiseks.

Tunnustused

Iisaku Muuseum pälvis Eesti Kultuurkapitali ja Ida-Viru maavalitsuse 2008. aasta kultuuripreemia Ida-Virumaa kultuuripärl.
Aadu Sitapea

Haridus ja töö

Hariduselt kokk ja sel erialal ka juba aastaid leiba teeninud. Lisaks on ta õppinud päris mitmetel erialadel.

Tunnustus

2018. aastal määras Pärnu linnavalitsus talle 3600 euro suuruse loomestipendiumi, mis mõeldud kogumiku "aadu sitapea 25+5" kujundamiseks. Kogumiku ilmumise soovib muusik ajastada oma pungilavadele ilmumise 30. aastapäevale. Tema mälu järgi toimus see 11. novembril 1989.
Jüri Vilms

Elulugu

Jüri Vilms sündis 13. märtsil 1889 Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas Kabala vallas Arkma külas (praegu Järva maakonnas Türi vallas) Piduri talu peremehe Rein Vilmsi (s. 1852) ja tema abikaasa Mari kolmanda lapsena.
1898. aastal alustas Jüri Vilms oma kooliteed Pilistvere kihelkonnakoolis ja tänu headele õpitulemustele jätkas 1901. aasta sügisel oma haridusteed Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi teises klassis. Ajalooliselt oli tegu baltisaksa noorukite õppeasutusega, kuid 19. sajandi lõpuks oli õppekeeleks vene keel ning õpilaste hulgas oli mitmeid eestlasi, lätlasi, leedulasi ja poolakaid. Vilmsi vanemad koolivennad olid Konstantin Päts ja Jaan Teemant.
1904. aastal asutas rahvuslikult mõtlev Jüri Vilms koos klassivendadega paarikümnest aktiivsest liikmest koosnenud salaseltsi Taim. Oma poliitilistelt vaadetelt oldi sotsiaaldemokraadid. Peterburi 1905. aasta jaanuari Verise Pühapäeva järel Eestis Tallinnast alguse saanud streigilaine taustal kasvas Jüri Vilmsi poliitiline aktiivsus. 1906. aasta märtsis visati Jüri Vilms gümnaasiumist välja, kuid ta jätkas tegevust Taimes. Võimude tähelepanu alla sattunud Vilms oli oma tegevuse tõttu lühemat aega vahi all.
1906. aasta suvel viibis Vilms Soomes ja sügisest jätkas õpinguid eksternina Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Samal ajal jätkas Vilms tsaaririigi kritiseerimist ja revolutsioonilise kirjanduse levitamist. 1907. aasta kevadel sooritas ta gümnaasiumi lõpueksamid.
Sama aasta sügisel astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1911. aastal. 1912–1914 oli ajalehe Kilk toimetaja.
1917. aastal valitakse Maanõukogu liikmeks ja ta saab selle abiesimeheks. Samal aastal valitakse ta tööerakonna nimekirjas Vene asutava kogu liikmeks. 1917 a. oli Jüri Vilms Päevalehe peatoimetajaks, kust hiljem vaadete erinevuse pärast osa toimetuseliikmetega lahkus, et Eesti Tööerakonna vaimus ilmuv päevaleht Vaba Maa käima panna.
Vilms oli üks Eesti olulisemaid sotsiaaldemokraatliku liikumise tegelasi, tema asutatud oli ka Eesti Tööerakond.
Vilms kuulus Eestimaa Päästekomiteesse, mis valmistas ette Eesti iseseisvuse. Saksa okupatsiooni alguses lahkus Vilms Soome, lootes asuda korraldama Eesti Vabariigi välisdelegatsiooni tööd, ent jäi segastel asjaoludel kaduma. Ta lahkus koos Arnold Jürgensi, Johannes Peistiku ja Aleksei Rüngaga Käsmust 27. aprillil 1918 ja neid nähti viimast korda Vaindloo tuletornist 28. aprillil. Ametliku versiooni järgi langes ta Suursaarel sakslaste kätte vangi ja hukati Helsingis.

Isiklikku

Jüri Vilms oli abielus Marie Oberstiga, Jüri Vilmsi vend oli arst ja eugeenik Juhan Vilms.

Mälestuse jäädvustamine

Tallinnas on Jüri Vilmsi tänav.
Tapal on Jüri Vilmsi plats. 1937. aastal sooviti paigaldada sinna graniidist ja pronksist 3 meetri kõrgune Vilmsi mälestus- ja tunnustusmonument. Ausammas sooviti avada 1. juulil 1938, mil Tapa linn sai 12-aastaseks. Selleks ajaks raha kokku ei saadud ja ausammas ei valminud. 1939. aastal võeti ausamba ehitus uuesti plaani, toimusid ka läbirääkimised skulptor Ernst Jõesaarega.
Kerge tuul

Kerge tuul on tuul, mille tugevus on 2 palli Beauforti skaala järgi ehk 2 bofoori. Tuule kiirus võib olla 3–6 sõlme ehk 4–7 miili tunnis ehk 5,6–11 km/h ehk 1,6–3,4 m/s.
Selle tugevusega tuult on tunda näol: puude ja põõsaste lehed sahisevad ja värisevad, tuulelipp hakkab liikuma. Lipp lehvib kergelt. Suits kaldub püstjoonest tuule suunas rohkem kõrvale kui vaikse tuule (1 pall Beauforti skaala järgi) puhul. Meres või järves on mõningane madal lainetus, veepinnal tekivad väikesed lained kõrgusega 0,2–0,5 meetrit (1–2 jalga), mille harjad on siledad.
Kerge tuulega ilm tekitab eriti soojal päeval meeldiva tunde.
Tudu pilvepuu

Tudu pilvepuu (lühemalt Pilvepuu) on hõbepappel Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas Tudu põhikooli juures.
Puu ümbermõõt on 536 cm (mõõdetuna 0,6 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
Puu istutati kevadel 1929 uue Tudu koolimaja valmimise puhul. Kool oli sisse õnnistatud detsembris 1928.
Oandu lade

Oandu lade (vananenud nimetus Vasalemma lade) on ülemordoviitsiumi ladestiku  regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Oandu lademe all lamab Keila lade ja temal lasub Rakvere lade. Koos Rakvere lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Vinni alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Katy lade.
Ladet hakkas esimesena eristama Armin Öpik aastal 1934. Lademe stratotüübiks on Oandu paljand, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Piilse 7909 puurauk. Lade on oma nime saanud Oandu jõelt.
Lademe vanus on 453,2...454,2 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Rägavere kihistu Tõrremäe kihistik, Hirmuse kihistu, Vasalemma kihistu Saku kihistik, Lukštai kihistik ja Mosseni kihistu Plunge kihistik ning Žarėnai kihistik. Lademe paksus Eestis on alla 6 m. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindavad seda Freberga kihistu, samuti ka Moldå, Skålbergi ja Kullsbergi kihistute lubjakivid. Leedus arvatakse sellesse kuuluvaks  Dysna ja Dūkštase kihistud, Nemunase madalikul veel Alvitase ja Šakiai kihistud.
Lademe avamusala algab Põõsaspea neeme lähedalt ja Kuremäe lähedale, läbides Vasalemma, Aegviidu, Rakvere ja Oandu. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Lade on siiski enamasti õhuke ja sageli esindab seda üksnes Tõrremäe kihistik.
Lade paljandub näiteks Vasalemmas ja Sakus.
Lademe kivimkoosseisus on palju savikat lubjakivi. Kagu-Eestis moodustavad lademe must kiltkivi ja mergel.
Leevre mõis

Leevre mõis (saksa keeles Lewer) oli Sooniste mõisa kõrvalmõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.
Horst Dohlus

Horst Paul Dohlus (30. mai 1926 Plauen – 28. aprill 2007 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Horst Dohlus õppis aastatel 1939–1942 juuksuriks ja töötas kuni 1943. aastani juuksuriabilisena. 1943. aastal kutsuti Dohlus Riigi Tööteenistusse ja seejärel teenis ta Wehrmachtis. Teise maailmasõja lõpus langes ta Ameerika vägede kätte sõjavangi, kus viibis kuni 1946. aastani.
Sõjavangist vabanenuna astus Dohlus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtusparteisse ja tegutses parteitöötajana kaevandusettevõttes Wismut. 1950. aastal sai temast Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat.
Lisaks sellele oli ta aastatel 1950–1954 Rahvakoja (parlamendi) liige. 1955. aastal tehti talle noomitus "parteid kahjustava käitumise ja jätkuva parteimoraali rikkumise" eest.
Pärast õppimist Kõrgemas Parteikoolis Moskvas aastatel 1954–1955 sai temast kuni 1958. aastani Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee parteiorganisaator gaasikombinaadis Schwarze Pumpe ja Cottbusi ringkonna partei keskkomitee teine sekretär kuni 1960. aastani.
Aastatel 1960–1986 juhtis Horst Dohlus Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee parteiorganite osakonda. 1971. aastal sai ta uuesti Rahvakoja liikmeks ja Saksamaa Sotsialistliku Ühtuspartei Keskkomitee sekretariaadi liikmeks. Alates 1973. aastast oli ta Keskkomitee parteiorganite sekretär. 1976. aasta mais sai ta Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1980. aasta mais liikmeks. Lisaks sellele oli ta 1986. aastast Keskkomitee kaadrikomisjoni liige.
Horst Dohlus astus 8. novembril 1989 koos kogu Poliitbürooga ametist tagasi. 20. jaanuaril 1990 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtususparteist välja.
1995. aastal anti Dohlus kohtu alla seoses Saksa DV-s toimunud piiriületajate tapmistega, kuid halva tervisliku seisundi tõttu tunnistati ta vastutusvõimetuks.
Rainer Schönfelder

Maailma karikavõistlustel

2004 võitis Schönfelder slaalomis maailma karika, 2005 tuli ta sel alal teiseks ja 2003 kolmandaks.
Schönfelder on osalenud 15. märtsi 2010 seisuga 183 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korda. 5 etappi on ta võitnud.
Kregor Zirk

Kregor Zirk (sündinud 3. juulil 1999 Tartus) on eesti ujuja.
Tema treener on 2010. aastast Kaja Haljaste. Alates 2013. aastast kuulub Kregor Zirk Eesti ujumiskoondisse.
Ta on paljukordne Eesti meister nii täiskasvanute seas kui ka nooremates vanuseklassides.
Mais 2015 ületas Kregor Zirk Riias Läti meistrivõistlustel 1500 m vabaujumises 32 aasta taguse Ivar Stukolkini Eesti rekordi. Talle kuulub üle saja eri vanuseklasside Eesti rekordi.
Andris Seleckis

Andris Seleckis (6. november 1947 Riia – 20. veebruar 2016) oli läti filmioperaator.
Ta lõpetas aastal 1974 Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi operaatoritöö teaduskonna. 
Ta töötas aastatel 1970–1992 operaatorina Riia Kinostuudios. Tema käe all on valminud 11 filmi.

Isiklikku

Tema vend on läti filmilavastaja ja -operaator Ivars Seleckis.
Jüri Toit

Jüri Toit (sündinud 18. märtsil 1957) on eesti õpetaja.
Ta oli Jõgeva Ühisgümnaasiumi direktor ja õpetaja.
FIBA

FIBA (prantsuse keeles Fédération Internationale de Basketball; Rahvusvaheline Korvpalliliit) on rahvusvaheline spordialaliit, mis korraldab korvpalliga seotut kogu maailmas.
Föderatsioon asutati 18. juunil 1932 Genfis.
2018. aasta oktoobri seisuga on FIBA liikmeid 213.
Ukraina presidendi administratsioon

Ajalugu

20. juunil 2019 teatas president Volodõmõr Zelenskõi meeskond, et presidendi administratsioon plaanib kolida Bankova tänaval asuvast presidendi administratsiooni hoonest Ukraina Majja ning presidendi administratsiooni ametliku nime muutmist. Samuti teatas ta, et Bankova tänaval asuv administratsiooni hoone plaanitakse pärast kolimist üle anda Ukraina Rahvuslikule Kunstimuuseumile. 20. juunil andis president Zelenskõi välja ukaasi, millega moodustas Ukraina Presidendi Administratsiooni asemele vähendatud koosseisu ja uue struktuuriga Ukraina Presidendi Kantselei (Офіс Президента України).
Soome merevägi

Personal

Mereväe suurus on rahuajal 4600 inimest, keelest umbes 1400 on elukutselised ja 3200 ajateenijad. 
Mobilisatsiooni ajal kasvab mereväe isikkoosseis 31 500 inimeseni.

Ajalugu

Soome mereväe algeks said Nõukogude Venemaast Soome iseseisvumise käigus 1918. a maha jäänud mitmed sõjalaevad. Osa neist tuli anda venelastele tagasi pärast Soome-Vene rahulepingu sõlmimist. 
1920-30 vahetusel laevastikku moderiniseeriti, valmistades põhilisena 2 rannakaitse soomuslaeva ja mõned allveelaevad. 2. maailmasõja eelõhtuks nähti ette Venemaa Balti laevastikule Soome lahe sulgemist koostöös Eestiga.
Talvesõjas osales mereväelises vastutegevuses Nõukogude Liidule peamiselt rannakaitse suurtükivägi ja mehitati Ahvenamaad. Jätkusõjas oli põhirõhk allveelaevade vastasel võitlusel ja miinisõjal. Ühtlasi tegeles merevägi laevateede julgestamisega.
Pärast 2. maailmasõja lõppu tegeleti Soome lahe demineerimisega. Seejärel on mereväge ajapikku kuigipalju vähendatud, kuid samas uuendatud plaanipäraselt ja süsteemselt.
Monica Lewinsky

Monica Samille Lewinsky (sündinud 23. juulil 1973 San Franciscos Californias) on Ameerika Ühendriikide küberkiusamise vastane aktivist. 
Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks 1998. aastal armuafääri tõttu toonase Ameerika Ühendriikide presidendi Bill Clintoniga.
Andres Ojamaa

Andres Ojamaa (sündinud 3. augustil 1969) on eesti sulgpallur, kuuekordne Eesti meister sulgpallis (1986, 1987, 1988, 1989, 1991, 1992).
Andres Ojamaa sündis Jüri ja Brigitta Ojamaa pojana. Ta lõpetas 1987 Tartu V Keskkooli (praegu Tartu Tamme Gümnaasium).
Daniel Shechtman

Daniel Shechtman (ka Dan Shechtman; heebrea keeles דן שכטמן; sündinud 24. jaanuaril 1941 Tel Avivis) on Iisraeli materjaliteadlane.
Daniel Shechtman lõpetas aastal 1968 Iisraeli tehnikainstituudi ja kaitses 1972 samas doktorikraadi.
Ta on tehnikainstituudi materjaliteaduse professor.
Aastal 2011 sai ta kvaasikristallide avastamise eest Nobeli keemiaauhinna.
Laelatu bioloogiajaam

Laelatu bioloogiajaam on väliuurimiskeskus Läänemaal, Virtsu lähedal.

Ajalugu

Laelatu puisniidul töötas taimkatte püsikatsetel Kaljo Pork aastatel 1961–1981. Tema algatusel alustati 1981. aastal jaama hoonet ehitama. Bioloogiajaamana hakkas see funktsioneerima alates 1985. aastast Kalevi Kulli ja tema kaastöötajate eestvedamisel. 1961. aastal rajatud niidukoosluse suktsessiooni uurimise katse on kõige pikaajalisem botaaniline püsiuurimisala Eestis. See koosneb 12 püsilapist (igaüks suurusega 300 ruutmeetrit) ja mõeldud kestma sajandeiks.
Laelatu on olnud eksperimentaalse geobotaanika peamiseks baasiks Eestis. Peale puisniidu koosluste uurimise on jaam olnud piirkonna pärandkoosluste uurimise keskuseks. Ühtaegu on Laelatul tegu unikaalse puisniidukaitsealaga ning Eesti kõige liigirikkama taimekooslusega (kuni 76 soontaimeliiki ruutmeetril).
Laelatul on korraldatud tudengite praktikume, bioloogiajaam on olnud väiksemate konverentside pidamise kohaks.
Bioloogiajaama peahoone ehitas kohalik metsavaht Elmar Vesker aastail 1982–1984. Hoone põles maha 2007. aasta mais. Abihoone on siiani kasutusel. Aastal 2015 ehitati bioloogiajaamale uus hoone.