google/wiki40b huggingface dataset:
Katrin Paadam

Katrin Paadam (aastani 1977 Protin; sündinud 28. märtsil 1954 Tallinnas) on Eesti sotsiaalteadlane ja sotsioloog.

Elulugu

Katrin Paadam on kaubandustöötaja tütar.
Ta lõpetas 1972 Tallinna 7. Keskkooli ja 1978 Tartu Ülikooli inglise filoloogina. Ta sai 1994 Tartu Ülikoolis magistrikraadi sotsioloogias, tema väitekiri oli teemal "Home-creation strategies of the urban women". Paadam kaitses 2003 Tallinna Pedagoogikaülikoolis doktorikraadi, tema väitekiri oli teemal "Constructing residence as home: homeowners and their housing histories". Ta täiendas end 1991 Helsingi Ülikoolis ning Soome Rahvastiku ja Pereliidu Instituudis, 1992 Trondheimi Ülikoolis; 1995, 1997–2001 (vaheaegadega) Westminsteri Ülikoolis Londonis.
Paadam oli 1978–1988 TPI linnauurimise labori insener, vaneminsener ja nooremteadur, 1988–1992 MTÜ Tallinna Linnauurimise Instituudi nooremteadur, 1992 vanemteadur, ühtlasi 1990–1992 TTÜ majandusteooria kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 TTÜ territoriaalmajanduse instituudi majandussotsioloogia õppetooli lektor, 1994–2001 dotsent, 2001–2002 lektor, 2002–2003 avaliku sektori majanduse instituudi lektor, 2003–2006 dotsent, 2006 õppetooli hoidja, 2007– õppetooli juhataja ja majandussotsioloogia professor. Ta on lugenud aastast 1996 TPÜ/TLÜ-s psühholoogia ja hiljem sotsioloogiaosakonnas linna- ja eluasemesotsioloogia kursusi, oli 2005–07 TLÜ linnauuringute magistriõppekava koostaja ja juht. Paadam on pidanud loenguid ja loengukursusi nii kodu- kui ka välismaa ülikoolides (sh Suurbritannias, Saksamaal, Rootsis, Soomes, Norras, Itaalias jm).
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit," milles tunti muret Eesti ühiskondlike arengute pärast.

Teadustöö

Paadami uurimisvaldkonnad: linnasotsioloogia ja interdistsiplinaarsed residentaaluuringud (linna- ja perekonnasotsioloogia; elamisviiside ja -kontekstide diferentseerumine eluasemevälja sotsiokultuuriliste, füüsilis-ruumiliste ja sümboliliste tähendusstruktuuride transformatsioonis; sotsiaalkonstruktivism; kvalitatiivsed uurimismeetodid).
Ta on osalenud juhi, analüütiku ja koordinaatorina mitmes kodumaises ja rahvusvahelises koostööprojektis (sh 2000–2003 EL-i V raamprogrammi projekt NEHOM jm). Oli 1994–2006 ajakirja Finnish Journal of Urban and Regional Res. ja aastast 2005 TTÜ majandusteaduskonna väljaande Working Papers in Economics toimetuskolleegiumi liige. Eesti (Akadeemilise) Sotsioloogide Liidu liige (aastast 1990; 1994–1998 ja 2005–2007 juhatuse liige), Eesti Demograafia Assotsiatsiooni, Euroopa Sotsioloogia Assotsiatsiooni (aastast 1993, juhatuse liige 1995–1997) jpt organisatsioonide liige.
Paadamilt on ilmunud üle 70 teadustrükise, sh 2 monograafiat.
Tsivilisatsioonide kokkupõrge

Tsivilisatsioonide kokkupõrge on Samuel P. Huntingtoni (1927–2008) loodud kontseptsioon, mille kohaselt on külma sõja järgses maailmas põhiliseks konfliktide allikaks erinevate rahvaste erinev kultuuriline ja religioosne identiteet.
Huntington oli konservatiivsete vaadetega USA politoloog. Tsivilisatsioonide kokkupõrke teooria põhiseisukohad sõnastas Huntington 1992. aastal American Enterprise Institute-is. peetud loengus ning avaldas oma ideed esmakordselt aastal 1993 väljaandes Foreign Affairs. Aastal 1996 avaldas Huntington teooria raamatuna, mis kandis pealkirja "Tsivilisatsioonide kokkupõrge ja maailmakorra ümberkujunemine" ("The Clash of Civilizations and the Remaking of World Order").
Mõiste ise on algselt pärit Bernard Lewise 1990. aastal ilmunud artiklist "The Roots of Muslim Rage".
Huntingtoni järgi jaguneb maailm kaheksaks üksuseks: lääne, jaapani, islami, slaavi-ortodoksi, india, ladina-ameerika, aafrika ja konfutsiaanlikuks kultuuriks. Praeguse aja suurimaks kultuuridevaheliseks konfliktiks pidas Huntington lääne ja islami vastasseisu.
Luise von Mecklenburg-Strelitz

Luise von Mecklenburg-Strelitz (Luise Auguste Wilhelmine Amalie; 10. märts 1776 – 19. juuli 1810) oli Preisi kuninganna. Tema mees oli Preisi kuningas Friedrich Wilhelm III. Neil oli üheksa last,teiste seas Friedrich Wilhelm IV (Preisimaa kuningas 1840–1861) ja Wilhelm I (Preisimaa kuningas 1861–1888 ja Saksa keiser 1871–1888).
1807. aastal kohtus ta Tilsitis Prantsusmaa keiser Napoleon Iga, et paluda keisrilt Preisimaale vastuvõetavaid rahutingimusi. Rahutingimuste leevendamine tal küll ei õnnestunud, kuid tema ilu ja mõistus avaldasid Napoleonile muljet. 
Natsi-Saksamaal kasutati Luiset kui ideaalse Saksa naise võrdkuju.
Hermann Usener

Hermann Carl Usener (23. oktoober 1834 Weilburg – 21. oktoober 1905 Bonn) oli saksa klassikaline filoloog ja religiooniteadlane.
Usener õppis alates 1853 Heidelbergi, Müncheni, Göttingeni ja Bonni Ülikoolis. Ta promoveerus 1857/58 Bonnis Theophrastose-teemalise väitekirjaga "Analecta Theophrastea". Aastail 1858–1861 oli ta õpetaja Berliinis Joachimsthalsches Gymnasiumis. 7. mail 1861 sai temast erakorraline professor Berni Ülikoolis ja kantonikoolis, 1863. aasta suvesemestrist korraline professor Greifswaldi Ülikoolis. Suvesemestrist 1866 suundus ta Friedrich Wilhelm Ritschli järglasena Bonni Ülikooli, kuhu ta jäi kuni emeriteerumiseni 13. juunil 1902. Koos Franz Bücheleriga muutis ta Bonni Ülikooli toonase klassikalise filoloogia keskuseks. 1874/75 oli ta dekaan, 1882/83 rektor.
Ilmar Tamm

Ilmar Tamm (sündinud 4. mail 1972 Tartus) on eesti kaitseväelane.

Isiklikku

Tamm on abielus, tal on kaks tütart.
Ålandi koalitsioon

Ålandi koalitsioon (rootsi keeles Åländsk samling (ÅS)) on Ahvenamaa erakondade poolt moodustadud poliitiline koostöökoalitsioon. Soome Eduskunnas Ålandi koalitsioonil on üks mandaat, millele Ahvenamaa erakonnad konkureerivad. Ahvenamaa rahvasaadik esindab Eduskunnas siis alati Ålandi koalitsiooni. Koos Soome Rootsi Rahvaparteiga moodustab ta rootsi saadikurühma.
Ahvenamaa maakonnal on alati üks saadikukoht Soome Eduskunnas sõltumata maakonna elanike arvust ning maakond moodustab ühe ühtse valimisringkonna. Maakonnas tegutsevad Mandri-Soomest erinevad erakonnad, mis osalevad maakonna kohalikel valimistel. Presidendi ja Euroopa Parlamendi valimistel maakonna elanikud valivad samu kandidaate kui teised Soome kodanikud.
Ahvenamaa esindaja Soome Eduskunnas on olnud alates 2015. aastast Mats Löfström. Varem teda oli saadik Elisabeth Naucler.
Ålandi koalitsioon moodustati 1957. aastal. 1950.–1960ndatel osalesid koalitsioonis kõik erakonnad v.a rahvademokraatid (kommunistid). Koalitsioonis oli eraldi osakondi. Näiteks sotsiaaldemokraadid moodustasid koalitsiooni palgatöötajate osakonna, millest kasutati ka nimetust Åländsk Samling II. Osakondade alusel arenesid praegused maakonna erakonnad.
Maie Sepp

Maie Sepp (sündinud 24. augustil 1955) on eesti õpetaja.
Ta on Tallinna Kivimäe Põhikooli direktor ja matemaatikaõpetaja. Maie Sepp on ise Kivimäe Põhikooli vilistlane. Ta alustas seal oma kooliteed 1962. aastal.
Tema poeg on Kalle Sepp.
Briņģi mõis

Ajalugu

Briņģi mõisa mainitakse esimest korda XVI sajandil, esimesteks omanikeks olid Brinckenid. Hilisemate omanike seas on olnud Hagemeisterid ja Simolinid.

Mõisaansambel

Mõisakompleksi rajas parun Simolin aastal 1861 klassitsistlikus stiilis. Algselt kuulus kompleksi juurde kaheksa hoonet, tänapäeval on lisaks peahoonele säilinud veel ait ja laut. Vanim mõisale kuulunud teadaolev hoone oli aga XVIII sajandil ehitatud veski. Mõisakompleksi juurde kuulub ka park.
Peale võõrandamist asus mõisa peahoones vallamaja, valla likvideerimise järel on säilinud hooned aga eravalduses.
Uno Uustal

Uno Uustal (7. november 1916 Helme – 12. jaanuar 1981 East Greenwich) oli eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1935 Tõrva Gümnaasiumi. Samal sügisel astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis katkestustega aastani 1943, mil ta värvati arstina Saksa sõjaväkke. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Ta astus Göttingeni ülikooli arstiteaduskonda ja lõpetas selle aastal 1948 arsti astme väärilisena. Aastal 1949 emigreerus ta USA-sse. Ta läbis seal nõutava internatuuri- ja residentuuriaasta ning sooritas arstile nõutavad eksamid, millega saavutas täieliku legitiimsuse USA-s. Aastast 1955 töötas ta eraarstina East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis. Ta oli tegev mitmes rahvuslikus seltsis.
Dr. Uno Uustal suri aastal 1981 East Greenwichis Kenti maakonnas Rhode Islandi osariigis USA-s.

Isiklikku

Tema isa Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, tädipoeg Johannes Paesalu oli Pöide ja Viru-Nigula koguduse õpetaja, õde Ruth Uustal oli arst; tädimees Karl Tuvike oli Helme avalik tegelane.
Bīlasti mõis

Bīlasti mõis (Bīlastu muiža) on endine mõis Lätis Dobele piirkonna Krimūnase vallas. Saksa keeles Behrsemunde. Mõis asub Dobelest 4 kilomeetri kaugusel.
Bīlasti mõisa mainiti esimest korda aastal 1437. Aastal 628 sai selle omanikuks B. Jäger. Kunagi oli sel kolm hoonet, millest on tänaseks säilinud vaid üks. Peale Läti Vabadussõda läks mõis kindral Eduards Aire valdusesse. Aastast 2000 asub seal lasteaed.
Mõisa juures asub ka väike park, kus kasvab põlispuu Bīlasti tamm. Selle kõrgus on 18 meetrit, ümbermõõt 4,11 meetrit ja vanus on hinnanguliselt 160 aastat. Tamme kutsutakse ka Eduards Aire järgi Aire tammeks.
Marcello Floris

Marcello Floris (sündinud 1970 Cagliaris) on itaalia jurist.
Ta on advokaat Cagliaris ja prokurör Oristanos.
Ta on teeninud kapteni auastmes Iraagis ja Afganistanis.
Ta on tegelenud ka ettevõtlusega ning avaldanud äri- ja tööõigusealaseid artikleid kohalikes väljaannetes.
Ta oli alates 15. juunist 2007 kuni 2014. aastani Eesti aukonsul Cagliaris. Florise konsulaarpiirkonnaks oli Sardiinia.
Tõnu Luik (suusataja)

Tõnu Luik (sündinud 9. juulil 1936 Antslas) on Eesti suusataja, sõudja ja spordipedagoog.
Luik lõpetas 1954. aastal Antsla Keskkooli ja astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli, kus lõpetas 1958. aastal kehakultuuriteaduskonna.
Tõnu Luige esimene treener 1951. aastast oli Aksel Kersna, 1954. aastast Osvald Allikas. Eesti meistrivõistlustel teatesuusatamises võitis Luik 1958–65 kokku 5 hõbe- ja 1 pronksmedali. 1963. aastal sai ta Eesti NSV meistersportlaseks (1963). Luik kuulus spordiseltsidesse Kalev ja Jõud, ta oli üks Tartu suusamaratoni algatajaid. 
Saavutas ka sõudmises 1955–57 kaheksapaadil 2 kulda ja 1 hõbeda. 
Olnud Kalevi ja Jõu liige.
1956. aastast pensionile jäämiseni töötas Tõnu Luik Eesti Põllumajanduse Akadeemias kehalise kasvatuse ja spordi kateedri õppejõu ning suusatreenerina.

Isiklikku

Tõnu Luik on olnud suusataja Mai Luige abikaasa, tema õde on spordipedagoog Aino Sillaots.
Erwin Teufel

Erwin Teufel (sündinud 4. septembril 1939 Rottweilis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liige.
Ta oli 1991–2005 Baden-Württembergi liidumaa peaminister.
6. novembril 2000 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Baden-Württembergi liidumaa peaministrina.
August Jakobson (vaimulik)

August Jakobson (15. märts 1899 Ulila vald, Tartumaa – 16. juuli 1930 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.
Alghariduse sai ta Ulilas kohalikus vallakoolis ja Puhja kihelkonnakoolis. Aastal 1916 astus ta Tartu linna kommertskooli, kust läks varsti üle Tartu reaalkooli, lõpetas aastal 1923 Tartu õhtuühisgümnaasiumi. Ta võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast (kus kaotas oma tervise). Aastatel 1923–1929 õppis ta (lõpetas jaanuaris 1929) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Liviensis vilistlane. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses, Gustav Rutopõldi juures. Ordineeriti 8. septembril 1929 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1929–1930 (kinnitati ametisse 4. septembril 1929) Kihelkonna koguduse õpetaja. Suri Kuressaare haiglas, maeti 19. juulil 1930 Tartu Maarja surnuaiale.
Ülekriitiline fluidum

Ülekriitiliseks fluidumiks nimetatakse ainet, mille rõhk ja temperatuur on tema kriitilise punkti väärtustest kõrgemad. 
Seda olekut nimetatakse ülekriitiliseks olekuks (superkriitiline olek).
Iga aine olekudiagrammil on vedeliku ja aurufaasi tasakaalu kõveral (keemiskõveral) olemas kriitiline punkt, millest kõrgemal algab ülekriitiline piirkond. Kriitilisest punktist edasi on vedelik ja selle aur eraldamatud ning on kadunud erinevus vedela ja gaasilise oleku vahel.
Kriitilisest punktist kõrgematel rõhkudel ja temperatuuridel muudab temperatuuri ja rõhu muutus ainult fluidumi tihedust, kuid ei põhjusta ülekriitilise fluidumi üleminekut vedelasse või gaasilisse faasi. Ainete segude puhul on olukord sageli väga komplitseeritud kriitiliste punktide ja ülekriitiliste piirkondade määramisel, kuid see ei mõjuta kõige olulisemat – gaasilise ja vedela oleku eristamatust. Kriitilise punkti parameetrid on iga aine jaoks ainulaadsed.

Ajalugu

Uurides ainete omadusi kõrgetel rõhkudel ja temperatuuridel tegi parun Charles Cagniard de la Tour 1822. aastal kindlaks ainetel kriitilise punkti olemasolu.
Alles 1978. aastast rakendati esmakordselt tööstuses kofeiini superkriitilist ekstraktsiooni kohviubadest.
Gustav Heinrich Hehn

Gustav Heinrich Hehn (15. juuni/26. juuni 1775 Tartu – 13. september/25. september 1823 Tartu) oli Eesti vaimulik ja jurist.
Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti aprillis 1792) Greifswaldi ülikoolis ja (immatrikuleeriti septembris 1793) Jena ülikoolis. Ta ordineeriti 10. detsembril/21. detsembril 1794 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1794–1801 Otepää Maarja koguduse õpetaja. 16. juulil/28. juulil 1801 vabastati ta tervislikel põhjustel pastoriametist.
Seejärel õppis ta aastatel 1801–1803 õigusteadust Erlangeni ülikoolis ja sai aastal 1803 mag. phil. kraadi. Aastast 1804 töötas ta Tartus advokaadina, krediidisüsteemi sekretärina, oli notariks Tartu-Pärnu ringkonna kirikuametis (OberKirchenvorsteheramt) ja aastast 1809 ringkonnakohtu sekretärina.

Isiklikku

Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka vend Bernhard Gottlieb Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad.
Anni Mäger

Anni Mäger (sündinud 31. augustil 1977) on eesti kunstnik.
1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pelgulinna Keskkooli kunstiklassi ja 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini erialal. 2002. aastal sai ta samas magistrikraadi.
Tema joonistatud on limonaadisiga Limpa. 2006. aastal võitis ta raamatu "Limpa ja mereröövlid" kujundamise eest Nukitsa konkursil esikoha.
Reinhold Johann Winkler noorem

Reinhold Johann Winkler noorem (12. jaanuar 1767 Tallinn – 24. jaanuar 1815 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna Gümnaasiumis, siis aastatel 1785–1788 Jena Ülikoolis. Oli mitu aastat koduõpetaja, 1793–1795 Moskva saksa kooli rektor. Ordineeriti 23. septembril 1795 õpetajaks.
Oli aastatel 1795–1810 Jüri koguduse õpetaja. Kutsuti 21. oktoobril 1810 (introdutseeriti 21. novembril 1810) Tallinna Toomkoguduse ülemõpetajaks. Oli alates 30. juunist 1810 veel Eestimaa konsistooriumi assessor.
Winkler oli Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträge kaastöölisi; on avaldanud trükis vaimulikke laule ja eestikeelse katekismuse. Tema eestikeelsed valmid ilmusid Gresseli kalendris, luuletusi leidub ka esimeses eesti lauldavate laulude valimikus Monned Laulud (1806). Kogumikus Eestima Ma-wäe söa-laulud (1807) ilmusid värsid, mille eesmärgiks oli maaväe võitlejate ridades vaprust Napoleoni vastu võideldes õhutada. Raamat Juttud ilmus Tallinnas 1816 ja 1828; raamatuke Jummalasanna laulud (16 lk.) ilmus 1817.

Isiklikku

Tema isa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent, vanaisa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Vend Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Poeg Constantin Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, väimees Carl Bernhard Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler III oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent. Tema venna pojapoeg Rudolf Adam Winkler oli Jüri- ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja.
Helen Klaos

Helen Klaos (neiupõlvenimega Reino;sündinud 25. jaanuaril 1983) on eesti sulgpallur ja sulgpallitreener.
Hooajal 2005/06 võitis ta koos Piret Hameriga naiste paarismängus Estonian Internationali.
Viru-Nigula kolhoos

Viru-Nigula kolhoos oli kolhoos Rakvere rajoonis Viru-Nigula külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Viru-Nigula. Kolhoosi pindala oli 13 100 ha.
Hitzacker (Elbe)

Geograafia

Hitzacker asub Jeetzeli ja Elbe jõe kohtumiskohas. Kuigi niinimetatud Elbe kõrgustik (Elbhöhen, ka Klötzie), mille kagujalamil Hitzacker asub, kuulub Lüneburgi nõmme looduspiirkonda (vrdl. Drawehn), kuuluvad vanalinna madalad alad Elbe oru jõeluhale (Elbtalaue).
Selle kõrgus ulatub 11 meetrilt üle merepinna Jeetzeli suudmes 83 meetrini üle merepinna Klötzie Weinbergi mäel. Elbet pidi allavoolu saavutab Kniepenbergi mägi Drethemi lähedal 86 m üle merepinna ja pakub panoraamvaadet üle Elbe oru nõo.

Ajalugu

Inimene elas juba umbes 3000. aastal eKr Hitzackersee järve ääres ja piirkond on olnud pidevalt asustatud juba üle kolme tuhande aasta.
Praeguse vanalinna (Altstadt) kõrval asuvas Weinbergis ehitasid slaavlased 8. sajandil linnuse. Seetõttu sai Hitzacker oluliseks kauplemiskeskuseks isegi enne linnaõiguse saamist. Linna tegelik asutamine toimus 1258. aastal, pärast mida kaotas linnus oma tähtsuse ja lasti varemetesse vajuda.
1548. aastal, reedel pärast ülestõusmisaja 4. pühapäeva, hävitas kahjutuli Hitzackeri küla, välja arvatud kirik ja üks maja.
1610. aastal süüdistati mitut inimest Hitzackeris ja ümbruskonnas nõiduses ja maagias.
1668. aasta kolmandal jõulupühal põlesid maha kirik, vikariaat ja 8 maja.
Piirkonna polaabi keeles ("Wendish"), mis hääbus 18. sajandil, kutsuti Hitzackerit Ljauci (Lgautztgi).
Hitzackeri vald loodi 1972. aasta haldusreformi osana kümnest seni iseseisvast vallast.

Turism

Hitzacker on pika traditsiooniga turismisihtkoht. Näiteks Lüchow-Dannenbergi kohaliku ajaloo töögrupp (Heimatkundliche Arbeitskreis Lüchow-Dannenberg või HALD) korraldas 1983. aastal konverentsi nimetusega "100 aastat turismi Hitzackeris – kohaliku ajaloo- ja muuseumiühing 50 aastat vana". Sajandivahetuse paiku tulid Hamburgi ja Hannoveri piirkonna puhkajad spaahotelli Weinbergi mäel. Hotellil oli oma allikas, mida kasutati joogikohana ja suplemiseks neile, kes tegid Kur. Toimusid päevased ekskursioonid Elbel, millel oli oma laevaliin: Hamburg-Lauenburg-Dömitz. Tänapäeval on turism muutunud. Tervisetegevus on asendatud "heaolu" ja ilusalongidega. Hitzacker on sellest ajast alates muutunud tunnustatud kliimakeskuseks. Paljud selle hotellid pakuvad niinimetatud heaoluhooldust ning siin on Kneippi basseiniga spaa-ala ja paljajalu kõndimise rada. Hitzacker on muusikaürituste toimumispaik, nagu Hitzackeri suvised muusikapäevad (Sommerliche Musiktage Hitzacker), mille kunstiline juht on Dr. Markus Fein, ja Hitzackeri muusikanädal (Musikwoche Hitzacker), mille juht on Ludwig Güttler. Seal on kolm muuseumi, sealhulgas arheoloogiline keskus pronksiaja vabaõhumuuseumiga. Weinbergil on mitu sajandit viinamarju kasvatatud ja kord aastas tähistatakse viinamarjalõikust veinikuninganna valimisega.

Transport

Hitzackeril on raudteeühendus Dannenbergi ja Lüneburgiga Wendlandi raudteel. Teine jaam samal liinil asub Leitstade külas. Bussiühendused on Lüneburgi, Uelzenisse ja Dannenbergi, samuti kreisilinna Lüchowisse. Hitzackeris on reisiparvlaev üle Elbe.
Tääk

Ajalugu

Tääke hakati kasutama 17. sajandi keskpaiku Prantsusmaal, kust see levis hiljem enamiku Euroopa riikide armeedesse. Esimesed täägid suruti musketi toru otsa nii, et tääki kasutades relvast tulistada ei olnud võimalik. Hiljem on see aga kinnitatud toru kõrvale nii, et musketist oli võimalik ka tulistada ja seda eestpoolt laadida. Kuju poolest olid 17.–18. sajandi täägid ligikaudu 40 cm pikad ja kolme- või neljakandilise teraga.
19. sajandiks olid osad prantsuse täägid isegi kuni 60 cm pikkused. Hiljem on aga tehtud järjest lühemaid tääke ja Esimese maailmasõja ajaks jõudis tääkide pikkus 50 sentimeetrini.
Rudno

Rudno on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krzeszowice vallas 26 km Krakówist läänes.
Elanike arv 2009. aastal oli 745.
Rudnos on Tenczyni linnuse varemed.
Termokeemiline muundamine

Termokeemiline muundamine (thermochemical conversion) tähendab keemiatehnoloogias mingi toorme kõrgel temperatuuril töötlemist, mille käigus tahked või vedelad ained muundatakse väärtuslikeks tahketeks, vedelateks või gaasilisteks saadusteks.
Termokeemiline muundamine tähendab aine molekuli lagundamist kõrge temperatuuri toimel (keemiliste sidemete katkemine, termolüüs), millele võib järgneda esmaste lagusaaduste edasine lagunemine (näiteks õliaurude lagunemine gaasiks ja koksiks) või modifitseerumine keskkonda viidud ainete (õhuhapnik, veeaur) osalusel.
Termokeemiline muundamine tähendab valdavalt orgaaniliste kõrgmolekulaarsete ainete (looduslikud tahked kütused, nafta, energiataimed, mitmesugused orgaanilised jäätmed jm) lagundamist (pürolüüsi) tahke-, vedel- ja gaaskütusteks. Enamasti teostatakse pürolüüs ilma õhu juurdepääsuta (krakkimine, utmine, destruktiivne destillatsioon) või vähese õhu juuresolekul või reguleeritud koguse õhu ja veeauru osalusel (gaasistamine, hüdropürolüüs).
Paljudel juhtudel kasutatakse termokeemilise muundamise tähenduses selliseid üldisi termineid nagu "termolüüs", "pürolüüs" ja "termiline destruktsioon" ning spetsiifilisi termineid nagu "lubjapõletus", "rauasulatus", "tõrvaajamine", "depolümerisatsioon" jt.
Miass

Majandus

Autotehas toodab veoautosid Ural.

Ajalugu

Linn on asutatud 1773. aastal vasekaevanduste juurde. 1820. aastal avastati linna lähedal suured kullamaardlad. Linnaõigused sai 1926. aastal. Elanike arv 155 700 (2005).
Simeon (Kružkov)

Simeon (kodanikunimega Semjon Semjonovitš Kružkov, vene Семён Семёнович Кружков; 2. veebruar 1929 Tallinn – 21. september 1998 Tartu) oli Eesti õigeusu vaimulik, Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku piiskop. 
1998 aastal pühitses metropoliit Meliton ta Konstantinoopolis piiskopiks.
Vipera darevskii

Levila

Nad elavad Gruusias, Türgis ja Armeenias. Levila hulka Armeenias arvatakse haldusüksus Širak.
Johannes Woldemar Lenz

Johannes Woldemar Lenz (1. august/13. august 1855 Saarde kirikumõis – 15/27. oktoober 1895 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Lenz õppis aastatel 1864–1866 algkoolis ja aastatel 1867–1873 gümnaasiumis Pärnus. Aastatel 1875–1880 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Korporatsioon Neobaltia liige.
Prooviaastal oli ta aastal 1880 Peterburi Mihkli koguduses kindralsuperintendent Guido Pingoud' juures. Ordineeriti 16. novembril/28. novembril 1880 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1880–1882 Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja samaaegselt gümnaasiumi usuõpetuse õpetaja. Aastatel 1882–1885 oli ta Paldiski Nikolai koguduse õpetaja (introdutseeriti 18. juulil/30. juulil 1882). Aastatel 1885–1895 oli ta Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja, olles ühtlasi aastatel 1886–1888 Tallinna Toomkooli õpetaja.

Isiklikku

Tema isa Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, vanaisa Alexander Magnus Karl Lenz oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, onu Ernst Behse oli Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja.
8/20. mail 1881 abiellus ta Saaremaa rüütelkonna sekretäri Balthasar von Rehreni tütre Agnese (Nessyga).
Leningradi loomaaed

Leningradi loomaaed (vene Ленинградский зоопарк) on Venemaal Peterburis asuv loomaaed, mis avati 1865. aastal ja on seega Venemaa üks vanemaid loomaaedu. Loomaaias on 2184 looma 416 liigist.
Loomaaed asub kesklinnas Kronverki väina ääres Peeter-Pauli kindluse vastas 7,4 hektaril. Kavas on laiendada loomaaeda linna lõunaosas asuvas Juntolovos.
Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond

Tartu Linnavalitsuse sotsiaalabi osakond on Tartu Linnavalitsuse osakond, mis koordineerib Tartu linna finantseeritavat sotsiaalhoolekannet. Riiklikult finantseeritavat sotsiaalhoolekannet koordineerib Tartu Maavalitsus.
Itaalia jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Itaalia jalgpallikoondis 1934. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Mängijad

Giuseppe Meazza
Mario Pizziolo
Attilio De Maria
Giovanni Ferrari
Luis Monti
Armando Castellazzi
Virginio Rosetta
Giampiero Combi
Luigi Bertolini
Angelo Schiavio
Umberto Caligaris
Felice Borel
Luigi Allemandi
Anfilogino Guarisi
Raimondo Orsi
Eraldo Monzeglio
Guiseppe Cavanna
Pietro Arcari
Enrico Guaita
Guido Masetti
Mario Varglien
Attilio Ferraris

Treener

Vittorio Pozzo