google/wiki40b huggingface dataset:
Armastus kolme apelsini vastu

Sisukirjeldus

Kuningas soovis, et tema ainuke poeg võtaks naise. Ühel päeval lõikas prints endale sõrme. Kui ta nägi oma verd, mis voolas valgele juustule, otsustas ta, et abiellub ainult naisega, kes on valge kui juust ja punane kui veri. Ja ta läks teda otsima. Ta rändas mööda maad, kuni jõudis Naiskoletiste saarele. Seal ütlesid kaks väikest vana naist talle, et ta leiab otsitu, kui läheb edasi. Kolmas andis printsile kolm sidrunit, kuid hoiatas, et see neid enne ei avaks kui allika juures. Sest igast sidrunist lendab välja haldjas, kellele tuleb juua anda.
Prints pöördus koju, kuid allikal ei olnud ta piisavalt kiire esimese kahe sidruni jaoks. Alles kolmandast tuli välja naine, kes oli valge kui juust ja punane kui veri. Prints tahtis, et naine jõuaks temaga koju väärikalt, sobiva riietuse ja teenijaskonnaga. Ta jättis naise puu otsa ennast ootama ja läks vajalikku muretsema. Must orjatar, kes tuli allikale vett ammutama, nägi naise peegeldust vees ja arvas, et see talle endale kuulub. Seepeale arvas ta, et on liiga kaunis, et vett kanda. Kuid naine puu otsas naeris selle peale ja orjatar sai oma eksimusest aru. Ta tahtis naisele kätte maksta ja pakkus ennast tema juukseid sättima. Naine nõustus ja orjatar torkas naise juustesse nõela, mis naise tuviks muutis. Kui prints tagasi jõudis, ütles orjatar talle, et tema ongi printsi armastatu, kuid kurja nõiduse läbi moondunud.
Prints ja tema vanemad valmistusid pulmadeks. Tuvi lendas lossi kööki ja palus kokal ennast ära keeta. Keeduveest, mille kokk aeda viskas, kasvas aga sidrunipuu kolme sidruniga. Prints märkas seda, korjas sidrunid ja sai niimoodi oma pruudi tagasi. Ta viis naise pidusöögilauda ja lubas teda igasuguse kahju eest kaitsta. Orjatar ütles, et teda tuleks ära põletada ja prints lasi ta põletada.
Kadakatäks

Levila

Kadakatäks pesitseb Euroopas ja Aasias ning talvitub Aafrikas. Eestis on kadakatäks rohkearvuline haudelind, tema pesitsusaegne arvukus on viimase hinnangu järgi 300 000 – 400 000 paari .

Välimus

Kadakatäksi kehapikkus on 12–14 cm ja kaal 13–26 g. Linnu ülapool on tumepruun, rind ja kurgualune on oranžikad. Isaslinnul on lai valge kulmutriip ja peenem valge vööt alapõsel.
Sireenid (mütoloogia)

Sireenid (kreeka keeles ainsuses: Σειρήν, Seirēn; kreeka keeles mitmuses: Σειρῆνες Seirēnes) on kreeka mütoloogias kolm algselt linnu keha ja naise peaga (hilisemal ajal on lind-naised muutunud kauniteks võrgutajateks-ahvatlejateks) imeilusat ohtlikku kurja deemonit, kes võlusid ja hukutasid oma peibutava lauluga mööda seilavaid meremehi, kes unustasid laevajuhtimise ja sõitsid karidele. Sireenide elupaigaks oli kaljude ja karide poolt ümbritsetud Sirenum scopuli saared, müüdi teistes ja hilisemates versioonides on nende elupaigaks nimetatud Anthemoessa (või Anthemusa) või Capo Peloro või Sirenuse saari (Paestumi lähedal) ja Capri saart.
Tuntud on motiiv Odysseuse ja tema meeskonna kohtumisest sireenidega Homerose "Odüsseias", kus Odüsseus käsib oma meestel kõrvad vahaga täita ja ennast masti külge siduda, et kuulda sireenide võluvat laulu, päästes niimoodi ennast ja laeva hukkumisest. Samuti lämmatas Orpheuse lüüramäng saatuslikud ahvatlevad hääled.
Poolakeelne Vikipeedia

Poolakeelne Vikipeedia (poola keeles Wikipedia, Wolna encyklopedia) on Vikipeedia poolakeelne versioon. See sai alguse  26. septembril 2001.
Poolakeelne Vikipeedia on artiklite arvu poolest 10. kohal. Seal on 1351072 artiklit ja 3077887 lehekülge. Seal on 975752 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 4024) ja 101 administraatorit. Vikipeedia kasutajatest Poolas täiendab 81,7% poolakeelset Vikipeediat (valdavalt just Poolas toimetatakse ka kašuubi- ja sileesiakeelset Vikipeediat). 24. septembril 2013 täitus poolakeelses Vikipeedias 1 000 000 artiklit.
2005., 2007. ja 2008. aastal avaldati poolakeelse Vikipeedia sisuga DVD.
Väga Suur Teleskoop

Väga Suur Teleskoop (Very Large Telescope; VLT) on Euroopa Lõunaobservatooriumi rajatis, mis asub Tšiili põhjaosas asuvas Atacama kõrbes. VLT koosneb neljast erinevast teleskoobist, mille peapeeglite diameeter on 8,2 meetrit. Teleskoope kasutatakse tavaliselt eraldi, kuid need võivad töötada ka koos, et saavutada kõrge nurkresolutsioon. Lisaks neljale põhiteleskoobile on VLT-l ka neli abiteleskoopi, mille peapeeglite läbimõõt on 1,8 meetrit.
VLT töötab nähtava valguse ja infrapuna lainepikkustel. Iga teleskoop on võimeline vaatlema objekte, mis palja silmaga võrreldes on neli miljardit korda tuhmimad. Kõigi teleskoopide koostöötamisel on rajatise nurkresolutsioon 0,002 nurksekundit ja eraldi kasutamisel 0,005 nurksekundit.
Teraviljakombain

Automaatroolimine

Tänapäevastel kombainidel kasutatakse üha enam automaatroolimiste süsteeme. Automaatsel roolimisel kasutatakse satelliitsignaale (GPS), mis juhivad masinat ülitäpselt paralleelsel liikumisjoonel.
Süsteem aitab juhil efektiivselt ära kasutada kombaini kogu heedri töölaiust ja vähendab ülekatet, et saavutada ööpäevaringselt sootsates ilmaoludes lühema aja jooksul parem viljakoristuskvaliteet.
Marie Aglaë

Vürstinna Marie Aglaë (saksa keeles Fürstin Marie Aglaë von und zu Liechtenstein, Herzogin von Troppau und Jägerndorf, Gräfin zu Rietberg, sünninimi Marie Aglaë Kinsky von Wchinitz und Tettau; sündinud 14. aprillil 1940) on Liechtensteini vürsti Hans Adam II abikaasa alates 1967. aastast.
Vääna mõis

Vääna mõis (saksa keeles Fähna, Faehna) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Ajalugu

Padise kloostri munkade asutatud Vääna kloostrimõisa kohta on esimesed teated 1306. aastast. Oletetakse, et mõis oli algselt hästi kindlustatud tornlinnus, mille varemed on säilinud hilisema peahoone lähedal. Mõisa ajalooline nimi Feyena tuleb saksakeelsest sõnast feien ('kaitsma', 'kindlustama'), tähistades kaitstud, kindlustatud kohta.
Vääna mõis kuulus 17. sajandil von Bremenitele ja ka von Taubedele. 18. sajandi esimesel poolel vahetusid mõisaomanikud – nendeks olid von Löwenid, von Maydellid, Cramerid, Dückerid. 
1774. aastal omandas mõisa Otto Magnus von Stackelberg. 1784. aastal alustati barokkstiilis härrastemaja ehitust. Von Stackelbergide aadliperekonna valdusse jäi mõis kuni 1919. aasta maareformini. 
1920. aastast hakkas mõisa peahoones tegutsema kool.
6. detsembril 1933 võttis Vabariigi Valitsus Vääna mõisa pargi tervishoiukaitse alla.
Natturi neem

Natturi neem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Natturi külas.
Koit Parts

Elulugu

Koit Parts on tööliste poeg.
Lõpetas 1972 Pärnu 1. Keskkooli, 1982 EPA ökonomist-organisaatori erialal, majanduskandidaat (1990, Jelgava), väitekiri "Трудоемкость выращивания телят в сельскохозяйственных предприятиях". Täiendas end 1990 Washingtoni Ülikoolis ärijuhtimises.
Oli 1982–88 ELVI ökonoomika osakonna vanemteadur, 1988–90 ökonoomika ja tootmise organiseerimise osakonna teadur, 1990–91 ökonoomika sektori juhataja, 1991–93 Lõuna-Eesti Farmaatsiakoondise juhataja, 1993–95 Tamro Eesti AS juhataja, 1996–2000 AS Margim juhataja (Solomon Software'i majandustarkvara esindus Baltikumis), 2001–02 GPSB OÜ projektijuht (Great Plains Software Baltikumi arendused), 2003–04 MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2005–06 Cell Network AS majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant, 2006–07 Alna Business Solution majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2007– MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: töökulu loomakasvatuses. 8 teadustrükist, sh monograafiat.
Andres Allan

Andres Allan (Andres Allan Ellmann, algselt Kurvits; 24. september 1965 Tallinn – 22. juuli 1988 Tallinn) oli eesti luuletaja.
Ta õppis esimesed kuus klassi Tallinna 7. Keskkoolis ja seejärel Tallinna 2. Keskkoolis, mille lõpetas 1983. aastal. Ta õppis ka EELK Usuteaduse Instituudis.
Ta kirjutas müstilis-religioosse varjundiga jõulist nägemuslikku mõtteluulet. Teda on hinnatud kui oma aja üht andekamat luulesse tulijat.
Tema luuletusi on avaldatud ajalehes Edasi ning ajakirjades Vikerkaar 1987/2; Kultuur ja Elu 1988/4, Looming 1989/6 (järelmärkus: Andres Vanapa), Vikerkaar 1989/10, Marm 1990, 5/6, Noorus 1990/11 (saatesõna: Rudolf Rimmel), Vikerkaar 2006/12 (seal ka Lauri Sommeri artikkel "Taevaskäija teest").
Ta suri rõdult alla kukkumise tagajärjel. Pole selge, kas tegu oli enesetapu või õnnetusjuhtumiga.

Luulekogud

"Urjamised". Koostanud ja essõna lk 5–7 Andres Vanapa. Kujundanud Illimar Paul. Kupar. Tallinn 1992, 112 lk

Isiklikku

Ta abiellus 1984. aastal, tütar Joanna Ellmann sündis 1988. aastal.
Tema vend on kunstnik Raoul Kurvitz.
Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon

Rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsioon (ka Chicago konventsioon; inglise keeles ((Chicago) Convention on International Civil Aviation) on 7. oktoobril 1944 Chicagos vastu võetud konventsioon, mis pani paika rahvusvahelise lennunduse põhiprintsiibid.
Konventsiooni järgi moodustati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO).
Eesti ühines konventsiooniga 1992.
Vałhahradzkaja tänava mikrorajoon

Ajalugu

Linnaosa ehitati aastatel 1958-1963. Linnaosa projekt võitis vabariiklikul konkursil ja selle järgi rajatigi mikrorajoon, mis oli algselt eksperimentaalne. Linnaosa ehitamisel katsetati erinevaid meetodeid ja korrusmajade tüüpe, funktsionaalseid ja ehituslikke lahendusi ning elurajoonide rajamise printsiipe, mida sooviti hiljem uute analoogsete rajoonide rajamisel rakendada. Hiljem rajati aastal 1966 Tolbuhhini tänava äärde veel üheksakorruselised elumajad, kuhu said korteri samas linnaosas töötavad teenistujad. Kuna linnaosa oli katsepiirkond, siis kujuunesid paljudes majades elamistingimused ebamugavateks ja nõnda asuti sealseid maju kaheksakümnendate aastate lõpus massiliselt renoveerima.
Hallpea-rähn

Hallpea-rähn ehk hallrähn (Picus canus) on rähnlaste sugukonda rähni perekonda kuuluv linnuliik. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012). 
Eestis on väikesearvuline. Ta eelistab pesitseda lodu-sanglepikutes ja lammimetsades.
Inkongruentne sulamine

Inkongruentne sulamine on sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest. Samuti kaasneb inkongruentse sulamisega tahkise koostise muutumine.
Tavalise ehk kongruentse sulamise korral muutub tahke aine sama koostisega vedelikuks. Inkongruentse sulamise korral aga hakkab tahkis sulama, kuid tekkinud vedelik ei ole sama koostisega. Nii sulab näiteks päevakivide hulka kuuluv mineraal ortoklass (KAlSi₃O₈). Päevakivid on silikaatsed mineraalid, mis tähendab seda, et nende kristallstruktuuri põhielement on räni tetraeeder. Puhtalt ränist ja hapnikust koosnev mineraal on kvarts. Et kvartsil (SiO₂) on madalam sulamistemperatuur kui ortoklassil, siis on ortoklassi sulamisel tekkinud vedelik ränidioksiidirikkam kui ortoklass ise. Oletades, et süsteem on suletud, peab muutuma ka allesjäänud tahkise koostis, mis tähendab seda, et osa ortoklassist muutub feldšpatoid leutsiidiks (KAlSiO₄), mis sisaldab vähem ränidioksiidi kui ortoklass. Kui mineraal on tervenisti üles sulanud, on tekkinud vedelikul jälle algse mineraaliga identne koostis. Inkongruentselt sulab ka näiteks enstatiit, muutudes sulamise käigus osaliselt magneesiumirikkamaks mineraaliks forsteriidiks.
Vendela Skytte

Vendela Skytte (ka Wendela Skytte; 8. detsember 1608 – 18. august 1629) oli Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar.
Vendela Skytte vanemad olid Liivimaa kindralkuberner ning Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte ja tema naine, šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näf. 1626. aasta mais abiellus Vendela Hans Kylega. Tema isa andis tütardele sama hariduse kui poegadelegi ning Vendela oli hea õpilane. Ta valdas soravalt kreeka, ladina, prantsuse ja saksa keelt, oli prosaist ja luuletaja, samuti tunti teda kõrgetasemelise kirjavahetuse poolest, mida ta pidas osalt ladina keeles. Imetleti ka tema õe Anna Skytte head haridust.
Eluajal tunti Vendela Skyttet õpetatud naisena ning haritud naise näitena meenutatakse teda hiljemgi. Teda on nimetatud Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat. Ta pidas salongi, kus ümbritses ennast teadlaste ja kunstnikega ning osales päevapoliitilistes debattides. Vendela tarkust ja vaimukust hinnati kõrgelt ning Georg Stiernhielm nimetas teda "oma aja ja soo imeks" ("Sexus et sæculi miraculum"). Ühe legendi järgi pidas Vendela Braunsbergis õpetatud katoliiklastega debati, kus võitis mehi oma kõneosavusega, "seades oma parema ladina keele abil kahtluse alla katoliikluse kõige pühamad ideaalid".
Vendela Skytte suri Stralsundis katku koos vastsündinud lapsega, temast jäi maha kaks tütart. Tema surnukeha toodi Rootsi ja maeti Uppsalasse. Ka tema tütart Hillevi Kylet tunti ühena riigi õpetatumatest naistest.
1820. aastail avatud Rootsi riiklikus portreegaleriis Gripsholmis oli ta esimese kuue Rootsi ajaloo nimekama naise seas, kelle portree kogusse arvati, kõrvuti püha Brigitta, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Barbro Stigsdotteri, Sophia Rosenhane ja Sophia Elisabet Brenneriga.
Priit Viks

Isiklikku

Priit Viksi elukaaslane on endine laskesuusataja Eveli Saue.
Supressordiood

Supressordiood ehk TVS-diood (lühend inglise keele sõnadest transient voltage suppressor diode), ka nime all TAZ-diood (transient absorption Zener diode), on optimeeritud ülepinge tekkimisel kiiresti šunteerima (mööda juhtima) suuri impulssvoole ja niiviisi kaitsma elektriahela elemente liigpingeimpulsside eest (ka tingituna välgulahendustest). Erinevalt tavalistest stabilitronidest ja varistoridest reageerivad nad pingeimpulssidele väga kiiresti: seadise sisetakistus muutub nullilähedaseks pikosekundite jooksul.
Peamiselt kasutatakse bipolaarseid seadiseid, mis koosnevad kahest vastuühenduses TVS-dioodist, kusjuures väljaviikudega on ühendatud pn-siirete välimised piirkonnad, s.o anoodid. Niisuguseid liigpingelahendusdioode rakendatakse pinge kahepoolseks piiramiseks vahelduvvooluahelais.
Vadja muuseum

Vadja muuseum (soome keeles Vatjalaisten kansanmuseo) on eramuuseum Venemaal Leningradi oblastis Kingissepa rajoonis Ust-Luga külaasunduses Lužitsõ külas. Muuseum tutvustab vadjalastega seonduvat.
Muuseumi asutas 1997 Tatjana Jefimova.
2001 ja 2006 muuseum põles. 2013 ehitati uus muuseumihoone.
Hypsirhynchus

Levila

Nad elavad Antillidel.
Arved Paul

Arved Paul (25. oktoober 1913 Tõstamaa – 29. juuli 1960 Haapsalu) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1933–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1940–1941 õppis ta arstiteaduskonnas. Teoloogilist stuudiumi jätkas ta aastatel 1943–1944. Aastal 1944 oli ta Saksa armees (untersturmführer), aastatel 1944–1946 oli ta vangistatud. Aastatel 1946–1947 oli ta Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse jutlustaja. Ordineeriti 11. detsembril (3. advendil) 1947 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1947–1950 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Aastatel 1950–1953 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Aastal 1953 arreteeriti ta uuesti nõukogude repressiivorganite poolt, aastal 1956 oli ta Eestis tagasi. Aastatel 1956–1960 oli ta Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, lisaks sellele hooldas ta aastatel 1957–1960 Martna Püha Martini kogudust.
Arved Paul on kirjutanud vaimulikku luulet.

Isiklikku

Tema poeg Toomas Paul on eesti vaimulik, teoloog, kiriku- ja kultuuriloolane, dr. theol; vend Ilmar Paul oli nõukogude sõjaväelane, polkovnik, teine vend Arnold Paul oli Pärnus kooliõpetaja.
Hockenheim

Hockenheim on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa loodeosas.
Hockenheim asub umbes 20 kilomeetrit Mannheimist lõuna pool mõne kilomeetri kaugusel Reini jõe idakaldast. Linnast voolab läbi Reini lisajõgi Kraichbach. Linna geograafilised koordinaadid on 49° 19′ N, 8° 33′ E.
Hockenheimis elas 2010. aasta lõpul 21 118 inimest.
Linnas asub võidusõiduringrada Hockenheimring, kus peetakse muu hulgas Vormel 1 Saksamaa Grand Prix.
Narses

Narses (kreeka Ναρσής; 5. sajandi lõpp – hiljemalt 574) oli Ida-Rooma riigi väejuht ja eunuhh keiser Justinianus I valitsemisajal.
Narses oli armeenlane ja ta pärines Sassaniidide riigi aladelt, kus ta ka kastreeriti. Esimesed kindlad teated temast pärinevad 530. aastast, mil ta oli juba keisri õukonnas Konstantinoopolis. Narsese sünniaeg pole teada, enamasti pakutakse selleks umbkaudu 480. aastat. Pole teada ka tema täpne surmaaeg, kuid tõenäoliselt jääb see ajavahemikku 566–574. Peamisteks allikateks Narsese tegevuse kohta on Justinianuse-aegse ajaloolase Prokopiose teosed. Tema järgi oli Narses väga vaga kristlane, kes kõik oma sõjalised võidud pälvis tänu palvetele neitsi Maarja poole. 
Narses oli esialgu keiserliku palee majandusülem (primicerius sacri cubiculi), kellena tal õnnestus 532. aastal kaasa aidata Justinianus I võimu tõsiselt ohustanud Nika ülestõusu mahasurumisele: tal õnnestus osa ülestõusnuid ära osta ning hea veenmisoskusega nende seas tüli külvata. Selle tõttu hülgas osa neist rahva poolt valitud keisri Hypatiuse ning mäss suruti keisrile ustavate vägede poolt veriselt maha. Tänu sellele pälvis Narses keisri ja tema abikaasa Theodora usalduse ning hoolimata sellest, et tal polnud mingeid varasemaid sõjalisi kogemusi, määrati ta peagi suurte väeüksuste juhiks.
538. aastal saatis keiser Narsese koos 7000 mehega Itaaliasse, kus ta pidi abistama väejuht Belisariust käimasolevas Gooti sõjas (535–554) võitluses idagootide vastu. Peagi tekkisid aga Narsese ja Belisariuse vahel tülid selle osas, kes peaks olema vägede tegelik juht, ning see tõi kaasa Milano kaotamise 539. aastal. Seejärel kutsuti Narses tagasi Konstantinoopolisse, kus ta säilitas keisri ja keisrinna soosingu. Muuhulgas aitas ta 540. aastatel kaasa paganluse väljajuurimisele Egiptuses. 
551. aastal saatis Justinianus I Narsese uuesti Itaaliasse, mis oli 540. aastatel enamjaolt langenud idagootide kuninga Totila võimu alla, kui Justinianus oli keskendunud sõjale Pärsiaga. Sel korral suutis Narses koguda rohkem kui 20 000-mehelise armee, millega ta jõudis 552. aastal Itaaliasse. Sama aasta suvel võitis ta Totilat Taginae lahingus (ka Busta Gallorumi lahing), kus viimane ka langes, ning hõivas seejärel Rooma. Idagoodid koondusid seejärel Totila järglase kuningas Teja ümber. Kas 552. aasta lõpus või 553. aastal toimunud Mons Lactariuse lahingus (ka Vesuuvi lahing) langes ka Teja ning seejärel alistusid idagoodid Narsesele. 554. aastaks võitis ta ka Itaaliasse tunginud franke ja alemanne Volturnuse lahingus ning viis sellega Gooti sõja Ida-Rooma riigi jaoks võiduka lõpuni. Järgnevatel aastatel tegeles Narses Itaalia ülesehitamise ja Ida-Rooma võimu kindlustamisega, sest lõplikult õnnestus gootide vastupanu murda alles 562. aastaks. 
Pärast Justinianus I surma võis Narses uue keisri Justinus II ajal langeda ebasoosingusse ning hiljem levisid kuulujutud, et just tema oli see, kes 568. aastal langobardid Itaaliasse kutsus, mille järel nood suure osa piirkonnast vallutasid. Narses ise suri 570. aastatel Itaalias.
Siil (ajaleht)

Siil : ajakohane pilke ja nalja leht, oli huumoriajaleht, mis ilmus aastatel 1907–1909 korra kuus Narvas. 
Ajalehe väljaandja oli K. Kabanov. 
Ajalehte trükiti Narvas T. M. Franzdorfi trükikojas.
Tallinna jõuluturg

Tallinna jõuluturg on igal aastal Tallinnas Raekoja platsil peetav jõuluturg. Nüüdisaegne jõuluturg sai alguse 1991. aastal. Jõuluturg on avatud advendiaja algusest kolmekuningapäevani. Viimane tähistab ühtlasi jõuluaja lõppu Gregoriuse kalendri järgi ja jõulupühade algust Juliuse kalendri järgi.
Jõuluturgu peetakse traditsiooniliselt Raekoja platsil. Turu südames kõrgub Eesti tähtsaim jõulupuu, Tallinna jõulupuu, mida ümbritsevad müügiletid ja -kioskid, kus müüakse käsitööd, hõõgveini ja suveniire.

Tallinna jõuluturg võitis "Best Christmas Market in Europe 2019 (eesti k. Parim jõuluturg Euroopas aastal 2019)".
Karbotermia

Karbotermia on kõrgel temperatuuril metalli redutseerimine maagist süsiniku või süsinikoksiidi abil.
Raua karbotermiat iseloomustab reaktsioonivõrrand Fe₂O₃ + 3 CO → 2 Fe + 3CO₂.
Gísli Guðjónsson

Gísli Hannes Guðjónsson (sündinud 26. oktoobril 1947) on islandlasest kohtupsühholoog. 2014. aasta seisuga töötab ta Reykjavíki Ülikoolis psühholoogia uurija-professorina.
Ta on sugereeritavuse ja valetunnistuste uurimise alal rahvusvaheliselt tunnustatud autoriteet ning tema kui eksperdi antud tunnistused on olnud aluseks mitmete kohtuotsuste muutmisele. Mõõtmaks, kui vastuvõtlik on keegi ülekuulamise ajal aset leidvale sundimisele, lõi ta Gudjonssoni sugereeritavuse skaala.

Haridus

Bakalaureusekraadi sai Guðjónsson 1975. aastal Inglismaal asuvast Bruneli Ülikoolist sotsioloogia erialal. Eksamineerimisel üles näidatud soorituse eest sai ta ka diplomi First Class Honours.
Kaks aastat hiljem, aastal 1977, sai ta kliinilise psühholoogia alal magistrikraadi Surrey Ülikoolist. 1981. aastal sai ta samast ülikoolist ka doktorikraadi: õpingud läbis ta osalise koormusega kolme aasta jooksul, töötades ise samal ajal täiskohaga kliinilise psühholoogina.

Karjäär

Aastatel 1977–1979 töötas Guðjónsson kahes Suurbritannia piirkondlikus haiglas kliinilise psühholoogina (West Park ja Epsom).
Vahemikus 1980–2011 töötas ta Londonis King's College'i ülikooli psühhiaatriainstituudis. Aastani 1986 oli ta sealse instituudi psühholoogiaõppejõud ja aastatel 1987–1993 vanemõppejõud. Aastatel 1993–1999 pidas ta ka kohtupsühholoogia loenguid. Hiljem sai temast sama ülikooli kohtupsühholoogia emeriitprofessor.
1982. aastal töötas ta koos James MacKeithiga välja termini "mälu usaldamatuse sündroom", millega kirjeldatakse isikuid, kes ei usalda enda mälestusi ning kes on mälestuste täpsuse kindlakstegemisel motiveeritud toetuma välistele (mitte enda) allikatele.

Autasud

Guðjónsson oli üks neist, kellele määrati 2011. aastal kuninganna Elizabeth II sünnipäeva puhul Briti impeeriumi ordu tiitel "Briti impeeriumi ordu komandör" (Commander of the Order of the British Empire, CBE). Professor Gísli Hannes Guðjónsson sai tiitli oma teenete eest kliinilise psühholoogia alal.
Joonia saared

Joonia saared (kreeka Ιόνια Νησιά (Iónia Nisiá), ka Επτάνησα (Eptánisa) on saarestik Joonia mere idaosas, Korfust Kýthira saareni. 
Kuuluvad kõik Kreekale ja  kõik  peale (suurematest saartest) Kýthira saare moodustavad omaette Joonia saarte halduspiirkonna (periféreia).
Puraviku tuuleveski

Puraviku tuuleveski on hollandi tüüpi kuuekorruseline krohvitud paekivist tuulik Raplamaal Valtu külas. Tuuleveski on ehitatud 1815. aastal ning esmamainitud 18. ja 19. sajandi vahetusel. Veski töötas 1936. aastani.

Veski ehitus

Paarisaja aasta jooksul on tuulikule tehtud mitu ümberehitust: põhja- ja lõunaküljele ehitati tiibhooned ning silindrikujulise ülaosaga lisati tuulikule kõrgust. Tuuliku põhikonstruktsioonid on osaliselt säilinud. Esimesel korrusel asetseb kaks paekiviseinaga eraldatud ruumi, teine korrus oli tuuliku toimimisaastatel mehhanismide korrus, sellest on järgi jäänud vaid kunagised pilliraamistiku toetumise tapid. Kolmandal korrusel paiknesid veskikivid, samuti pääses sealt ringrõdule. Neljandal korrusel hoiti viljakotte. Viies korrus on tuulikul liigkorrus, millel otsene funktsioon puudus. Kuuendaks korruseks on peaalune korrus, säilinud on puitklotsidel pöörlev puidust tuulikupea krants. Tuuliku pea on kaetud värvitud plekiga.

Veski tänapäeval

Tänapäeval tegutseb tuulikus Puraviku Tuuleveski OÜ sepikoda, kus 2003. aastast töötavad sepad Harri Riim ja Lauri Laiapea. Seppade käest on võimalik tellida erinevaid sepistusi ning kohapeal töötoas ise sepistamist katsetada. Lisaks tehakse veskis ekskursioone ning avatud on käsitöökauplus, samuti on võimalik veskis üritusi korraldada ja ruume rentida.