google/wiki40b huggingface dataset:
Eestlased Taanis

Eestlased Taanis on Taanis elanud või elavad eestlased.
Taanis Kopenhaagenis tegutseb Kopenhaageni Eesti Selts "Eesti Kodu" ja Kopenhaageni Eesti Pühapäevakool. Taanis on Eesti Suursaatkond Kopenhaagenis.
Virumaa vapp

Virumaa vapp on Eestis asuva ajaloolise maakonna Virumaa vapp. Esimese vapi sai Virumaa 1928. aastal.
Viru maakonna uus vapp kinnitati Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937 järgmisel kujul: Vapil on sinisel väljal linnuse hõbedane hambuline müür, mis lõpeb hõbedase torniga, jättes vabaks vapi pahempoolse külgääre. Müüril on viis hammast, igaühes must aknaava. Tornil on punane katus ja neli musta aknaava, mis paigutatud kolmel tornikorral asuvatena. Linnuse müüri kohal ristamisi kaks kaheteralist hõbedast mõõka, allapoole pöördud kuldsete käepidemetega.
Atikameki keel

Fonoloogia

Atikameki keeles on 7 vokaalfoneemi (3 lühikest ja 4 pikka) ja 12 konsonantfoneemi.

Kiri

Atikameki keelt kirjutatakse ladina kirjas. Kasutatakse järgmisi tähti:
P, T, K, S, C, Tc, M, N, R, H, W, A, E, I, O.
Jussi Halla-aho

Jussi Kristian Halla-aho (sündinud 27. aprillil 1971 Tamperes) on Soome poliitik, ta kuulub erakonda Põlissoomlased ja on alates 10. juunist 2017 erakonna esimees. Ta valiti aastal 2011 Eduskunna liikmeks ja aastal 2014 Euroopa Parlamendi liikmeks.
Ta sündis aastal 1971 Tamperes. Ta on lõpetanud Helsingi Ülikooli, aastal 2000 kaitses ta Helsingis filosoofiamagistri kraadi, aastal 2006 filosoofiadoktori kraadi.
Ta valiti aastatel 2008 ja 2012 Helsingi linnavolikogu liikmeks. Ta kandideeris 2007. aasta Soome parlamendivalimistel Eduskunna liimeks, kuid teda ei valitud Eduskunda. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta uuesti ja siis osutus ta valituks. Ta oli Eduskunna liige 20. aprillist 2011 kuni 30. juunini 2014. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks.
2019. aasta Soome parlamendivalimistel kogus ta 30 596 häält, mis oli üleriigiliselt parim tulemus.

Isiklikku

Ta on abielus filosoofiadoktori Hilla Halla-ahoga (sündinud 1975, neiuna Salovaara); neil on kaks tütart ja kaks poega.
51 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 51 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Paul Ingermann

Paul Ingermann (7. november 1880 Vooru, Tisleri küla, Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 2. september 1946 Viljandimaa) oli Eesti poliitik ja Tartu Majaomanikkude Panga nõukogu esimees.
Raske nafta

Raske nafta on nafta, mille API-indeks on väiksem kui 20.
Rasked naftad on nn tavalisest naftast suurema tihedusega, viskoossemad, väiksema vesiniku ja süsiniku suhtega, sisaldavad enam raskeid metalle (põhiliselt vanaadiumit ja niklit) ja väävlit ning suhteliselt vähem kergeid süsivesinikke. Raske nafta ammutamine on tema suure viskoossuse tõttu keerukas ja kallis, mis teeb selle kaevandamise vedelama nafta olemasolul majanduslikult mittetasuvaks. Seetõttu on rasked naftad nende levimusega võrreldes vähekasutatud. Rasked naftad on tavalise nafta degradeerumise tulemiks. Selleni viib naftapüünistesse kogunenud süsivesinike kokkupuude meteoorse vee ja sellega kaasnevate bakteritega. Vesi viib naftast minema paljud vees lahustuvad kerged molekulid ning bakterid lagundavad mitmeid nafta koostises olevaid süsivesinikke, näiteks parafiine. Algsest naftakogusest võib sellise degradeerumise tagajärjel alles jääda kõigest 10%.

Tootmine

Nafta ammutamisel pumbatakse reservuaari tavaliselt vett, et sellest kergem nafta koguneks reservuaari ülaossa ning oleks lihtsamini kättesaadav. Raskete naftade puhul on selline metoodika nende halva voolavuse tõttu mõttetu. Raske nafta kättesaamiseks tuleb teda kuumutamise läbi vedeldada, milleks kasutatakse peamiselt reservuaari juhitud kuuma veeauru. Peamiselt see teebki raske nafta vedelamast naftast kallimaks, sest vee aurustamisele kulutatav energia võrdub umbes kolmandikuga sellest, mida saadaks selle meetodi abil ammutatud nafta põletamisel. Tõrvaliivadest nafta eraldamiseks on kõige mõistlikum kaevandada setted koos naftaga ning eraldada nafta liivast maapinnal.
Raske nafta moodustab nafta kogutoodangust umbes 2% ning selle osatähtsus on suurenemas.

Leiukohad

Rasket naftat leidub põhiliselt seal, kus ka tavalist naftat. Peamised leiukohad on Pärsia lahe ümbrus, Ameerika Ühendriigid (California), Kanada (Alberta), Kesk-Aasia, Itaalia, Kariibi meri, Mehhiko laht, Venemaa jne.
Suurem osa raske nafta reservuaaridest paikneb Kriidi ja Paleogeeni kivimeis. Erandiks on Paleosoikumi vanusega leiukohad Kanadas ja Venemaal. Kanada Alberta provintsi leiukoht on maailma suurim.
Pinnakääritamine

Pinnakääritamine on õlle kääritamise viis. 
Pinnakääritamine toimub temperatuuril 15–25 °C.
Pinnakääritamise pärm Saccharomyces cerevisiae on vanim inimkonnale tuntud pärmseen. Saccharomyces tähendab kreeka keeles suhkruseeni (saccharo – 'suhkur' ja myces – 'seen'). Cerevisiae tähendab ladina keeles 'õllest tulenev'.
Pinnakääritamise meetod on tänapäeval levinud peamiselt Inglismaal, kus sel viisil valmistatud õlut nimetatakse ale'iks. Teised tuntud pinnakääritamise teel saadud õllesordid on tumedad tugeva maitsega porterid ja stoutid ning peamiselt Saksamaal pruulitavad kölsch, altbier, dampfbier ja nisuõlled.
Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus

Narva-Jõesuu Piirivalve Õppekeskus oli Piirivalveameti relvastatud ja sõjaväeliselt korraldatud riigiasutus. Asutus asus Narva-Jõesuus aadressil Raja tänav 10. Õppekeskuse ülem oli kolonelleitnant Toivo Sander. Asutus tegutses 1998-2005.
Charles Fort

Charles Hoy Fort (6. august 1874 – 3. mai 1932) oli ameerika kirjanik ja anomaalsete nähtuste uurija.
Oma töödes käsitles ta teaduslike väljaannete ja ajakirjanduse andmete põhjal kaasaja loodusteaduste (sealhulgas astronoomia) valeennustusi, eksitusi ja hiljem mahavaikitud avastusi.
Ta on öelnud: "Kui inimolendite teleportatsioone kusagilt mujalt Maale on kunagi aset leidnud, võib hullumajade kontrollimine anda ootamatuid tulemusi. 1928. aasta algul ilmus ühte New Jersey linna mees, kes väitis end olevat Marsilt pärit. Kust iganes ta ka ei tulnud, igaüks teab, kuhu ta läks."
Temale on omistatud sõnad: "Kui on olemas universaalne mõistus, kas see saab olla terve?"
Antiigileksikon

"Antiigileksikon" on 1983. aastal kirjastuses Valgus ilmunud entsüklopeediline teatmeteos, mis käsitleb antiikaega. Eesti keeles on see ilmunud nii kahe- kui üheköitelisena (vastavalt 1983 ja 1985).
"Antiigileksikon" on tõlgitud saksa keelest. Originaal ilmus 1979. aastal Leipzigis ("Lexikon der Antike", VEB Bibliographisches Institut).
"Antiigileksikoni" on tõlkinud Lalla Gross, Marje Jõeste, Astrid Kurismaa, Anne Lill, Jüri Maadla, Tiiu Mikenberg, Maila Nemsitsveridze, Kaja Noodla, Mari-Ann Palm, Lembit Roots, Epp Tamm, Enn Tarvel, Helme Tõevere, Koidu Uustalu ja Rutt Veskimeister. Ladinakeelsed tekstinäited tõlkis Jaan Unt. Tõlke eritoimetaja oli Richard Kleis.
"Antiigileksikon" annab antiikajast objektiivse ülevaate, pöörates siiski rohkem tähelepanu Saksamaa tähtsusele antiikkultuuri uurimisel ja säilitamisel. Mainitud on saksa kunstnikke, keda on antiikkultuur inspireerinud, ja saksa muuseume, kus asuvad muistised, ent vähemalt sama olulised mittesaksa kunstnikud ja muuseumid on sageli mainimata jäetud.
Tõlget on täiendatud, lisades artiklite lõppu eestikeelset kirjandust ning viiteid antiikautorite tõlkeile eesti keelde; kohati on mainitud ka eesti kunstnikke, kes on mingit teemat käsitlenud.
Kaardipartii

Sisu

Kolm meest istuvad ümber laua. Kaks neist mängivad kaarte, kolmas suitsetab ja loeb ajalehte. Mees, kes ei mängi kaarte, kutsub naise pudeli veiniga. Ta täidab klaasid iseendale ja oma sõpradele ning joob veini. Seejärel loeb ta ajalehest ette ühe koha, mille peale tema sõbrad naerma puhkevad.
Evelin Kivimaa

Evelin Kivimaa (sündinud 28. oktoobril 1974 Tallinnas) on eesti kirjanik, kes tegutseb ka ajakirjaniku ja kommunikatsioonispetsialistina.

Isiklikku

Evelin Kivimaa on lahutatud. Tal sündis 2006 tütar.
Aasta matkaja

Aasta matkaja on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus parimatele matkajatele. Aasta matkajat on valitud alates 1994. aastast.
Aasta matkaja valivad EMLi tegevliikmesorganisatsioonide esindajad salajasel hääletusel iga-aastastel matkajuhtide päevadel. Valimistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mis tehakse teatavaks matkajuhtide päevadel ja mille kinnitab EMLi juhatus.
Aastatel 1986–1990 valiti Eesti populaarseimat matkajat ja 1991–1993 aasta parimat matkasportlast.

Aunimetuse saanud 1994. aastast

Põhiallikas:

Aunimetuse saanud enne 1994. aastat

Põhiallikas:
Bensüülrühm

Terminit "bensüülrühm" kasutatakse orgaanilises keemias, tähistamaks rühma C₆H₅CH₂– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses. Terminit "bensüül" kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu bensüülkatiooni (C₆H₅CH₂⁺), bensüülaniooni (C₆H₅CH₂–) või bensüülradikaali (C₆H₅CH₂•) kohta.
Bensüülrühma võib vaadelda koosnevana fenüülrühmast C₆H₅– ja metüleenrühmast –CH₂–.
Bensüülrühma lühendina kasutatakse Bn, näiteks bensüülalkohol on BnOH. Seda lühendit ei tohi segi ajada lühendiga Bz, mis tähistab bensoüülrühma C₆H₅C(O)–.
Vahel kasutatakse terminit "bensüülsed ühendid" ehk "bensüülset tüüpi ühendid", kui fenüülrühma asemel on muu aromaatne rühm, näiteks ArCH₂Cl, ArCH₂OH jt, kus Ar tähistab aromaatset rühma.
CH₂-rühmaga seotud aromaatne süsteem annab funktsionaalrühmale märgatavalt suurema reaktsioonivõime, võrreldes vastava alküülderivaadiga. Bensüülrühma suurem keemiline aktiivsus tuleb sellest, et tolueeni ArCH₃ molekulis on CH₃-rühmas vesiniku ja süsiniku vahelise aatomi side 10–15% nõrgem kui fenüülrühmas olevad süsiniku ja vesiniku aatomi vahelised sidemed ning laguneb kergemini. Teisest küljest stabiliseerib aromaatse tsükli lähedus ka bensüülrühma.
Henle ling

Madudel

Madude neerude töö tulemusel ei väljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, jääkained väljutakse üsna tahkena (pastana).

Ajaloolist

Henle lingu avastajaks peetakse saksa anatoomi Jakob Henlet (1809–1885).
Kais Adlas

Kais Adlas (sünninimi Kais Ird; 10. oktoober 1945 – 27. august 2016) oli eesti näitleja.
Adlas lõpetas Tartu Vanemuise teatri õppestuudio 1965. aastal ja asus draamanäitlejana tööle teatris Vanemuine. Adlas oli ka mitmete lavastuste juures lavastaja assistent.
Ta on mänginud telelavastustes "Mee maik" ja "Lift" ning teleseriaalis „Hakkab jälle pihta”.

Isiklikku

Kais Adlas oli Epp Kaidu ja Kaarel Irdi tütar, tal oli õde Mari. Ta oli abielus näitleja ja lavastaja Raivo Adlasega.
Pituophis

Levila

Neid madusid võib kohata Kanada lõunaosas, Ameerika Ühendriikides, Mehhikos ja Guatemalas.
Jassõnuvata

XXI sajand

2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid ühenduse Donetski Rahvavabariik võitlejad linna oma kontrolli alla.
Valitsusväed sisenesid 4. augustil linna, kuid taandusid seejärel linna piiri taha, põhjendades seda vajadusega vältida tsiviilohvreid ja anda rahulikele linnaelanikele aega evakueerumiseks. Separatistid lubasid luua linnaelanikele lahkumiseks "rohelise koridori".
Tallinna Automuuseum

Tallinna Automuuseum on 2013. aastal asutatud autode eksponeerimisele orienteeritud muuseum (automuuseum).
MTÜ Tallinna Automuuseum avas uksed 8. augustil 2013 Tallinnas. 12. juunil 2016 kolis Automuuseum Pärnumaale Põhja-Pärnumaa vallas asuvasse Loomse külla (Tallinna–Pärnu mnt 103. km).
Muuseumist leiab laia valiku Nõukogude Liidus ja läänes toodetud autodest. Automuuseumis on ka suur autosuveniiride ja mudelautode kollektsioon. Automuuseumis on vaatamiseks väljas Rambler, mille Paul Keres võitis 1963. aastal Los Angelese maleturniiri peaauhinnana. 
Teine Automuuseumi pärl on Lennart Meri Tšaika (GAZ 14), millega ta sõitis Eesti Vabariigi algusaastatel.
Christian Gottlieb Mayer

Christian Gottlieb Mayer (16. august 1770 (ukj) Saksamaa – 23. oktoober 1848 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.
1809. aastal kutsuti ta Oleviste koguduse ülempastoriks. Ta oli Tallinna superintendent ja Tallinna konsistooriumi assessor.
Ta kuulus ühte Tallinna vabamüürlaste looži.
Eurofi

Eurofi on mittetulundusorganisatsioon, mis tegeleb Euroopa rahandustemaatikaga. Eurofi esimees on aastast 2016 David Wright. Enne seda oli esimees Jacques de Larosière.
Eurofi asutati 2000.
Eurofi korraldab aastas kahte suurüritust: märtsis või aprillis kõrgetasemelist seminari (inglise High Level Seminar) ja septembris rahandusfoorumit (inglise Financial Forum).
Nägemisteravus

Nägemisteravus on nägemise, eriti kujundite nägemise selgus, mis sõltub võrkkesta fookuse teravusest silmas ning aju tõlgendusvõime tundlikkusest.
Nägemisteravus on suurus, millega mõõdetakse võimet ära tunda erineva suurusega musti sümboleid valgel taustal standardselt kauguselt. See on kõige tavalisem nägemisfunktsiooni kliiniline mõõtmine.
Fjord

Fjord ehk lõhang on pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht või väin.  Tüüpiline fjord on kitsas sügav ja kõrgete järskude kallastega ning ulatub sügavale sisemaale.

Geoloogiline mõiste

Fjordid on kunagised liustiku liikumisteed ehk troogid. Jääaja taandudes ja sellega seotud liustike sulamise tõttu tõusis oluliselt merepinna tase, mistõttu endiste liustike liikumisteed ujutati osaliselt üle, mis tekitaski fjordi. Fjordid on enamasti troogidele tüüpilise U-kujulise ristlõikega järsuveerulised orud, mille põhi on kaetud mereveega. Reeglina on fjordid mitmesaja meetri sügavused.  Suudme lähedal on fjordid tavaliselt madalamad, sest sinna on kogunenud rohkem liustiku poolt kantud materjali ehk moreeni.
Niisuguste järsuveeruliste orgude teke on võimalik siis, kui aluspõhi, mida liustik kulutab, koosneb kristalseist kivimeist. Sellisele olukorrale vastavaid tingimusi ja seega ka fjorde võib leida näiteks Norras, Alaskal, Islandil, Gröönimaal, Uus-Meremaal, Kanadas ja mujal.

Fjord Skandinaavia kohanimedes

Sõna "fjord", nii kohanime osana kui üldmõistena, tähistab Skandinaavias enamasti geoloogilises mõttes fjorde.  Mõnikord aga nimetatakse neis maades fjordideks ka muid pikki kitsaid veekogusid.  Siia kuuluvad näiteks mõned merelahed Taanis nagu Limfjorden, Mariageri fjord ja Roskilde fjord, mis ei ole otseselt liustikutekkelised, ning mõningaid järvi Norras nagu Tyrifjord ja Randsfjord.  Mõnikord nimetatakse fjordiks ka järvede lahti (Furnesfjord Mjøsa järves Norras).
Sami Keinänen

Sami Keinänen (sündinud 1973. aastal Rovaniemis) on Soome disainer. Aastatel 1996–1999 oli ta bassist Soome bändis Lordi. Keinänen mängis ka Lordi esimesel, 1999. aasta albumil Bend Over And Pray The Lord, mis ilmus alles 3. septembril 2012 Scarchives Vol. 1 kogumikus.
Jung Joon-young

Lapsepõlv

Isa töökoha tõttu kolis ta sageli. Kuigi ta sündis Indoneesias, Jakartas on ta lapsepõlves elanud ka Hiinas, Prantsusmaal, Filipiinidel ja Jaapanis. Lõuna-Koreasse kolis ta 19-aastaselt, et pühenduda muusikukarjäärile.

Karjäär

Esmakordselt kogus ta populaarsust Mneti talendisaates "Superstar K4" (2012), saavutades 3. koha. 2013. aastal sai temast KBS-i telesaate "2 days & 1 night" 3. hooaja noorim liige. 2014. aastal juhtis ta oma raadiosaadet MBC FM-i Jung Yoon-Youngi Simsimtapa, debüüdi teleekraanil tegi ta 2015. aastal filmis "Love Forecast". Alates 2015. aastast on Joon-Young olnud rokkansambli "Drug Restaurant" (varem JJY Band) solist, avaldades nende esimese albumi "Escape to Hangover" 2015. aasta mais.
Pärast tema ametlikku debüüti esimese minialbumiga 2013. aasta oktoobris võitis Joon-young uue mees-sooloartisti (New Male Solo Artist) auhinna 3. Gaon chart Music Awardsi auhinnagalal. 26. juunil 2014 avaldas ta oma teise minialbumi "Teenager", mille ta ise produtseeris. Albumil oli 6 Yoon-youngi kirjutatud laulu. Esimene etteaste välisriigis oli Joon-youngil 2014. aasta juulis Taipeis. 2014. aasta novembris oli ta kontserditurneel Hiinas, esinedes Pekingis, Shenzhenis ja Shanghais. Ameerika kontserdidebüüdi tegi Joon-young 2014. aasta K-CONil nii esineja kui ka õhtujuhina.

Jung Joon-youngi fänne nimetatakse Jungbrahimovicideks, mis tuleneb Rootsi jalgpalluri Zlatan Ibrahimovići nimest.
Marks Mets

Marks Mets (sündinud 1975) on vabakutseline eesti luuletaja.
Ta on esinenud peamiselt internetiluulega, luuletusi on avaldatud ka Sven Kivisildniku kirjastuse Jumalikud Ilmutused väljaandes "Elavate surnute antoloogia" (2014) ning Sven Kivisildniku teoses "See õige luule õpik" (2015). Loob peamiselt vabavärsis.
Raivo Murd

Raivo Murd (20. detsember 1945 – 17. märts 2019) oli Eesti poliitik, Narva ja Narva-Jõesuu linnapea.
Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna Polütehnikumi automaatika ja telemehaanikaaparatuuri tootmise erialal.

Tööelu

Murd töötas Kohtla-Järve rajooni ALMAVÜ komitee esimehena, Narva-Jõesuu sanatooriumi direktorina ja juhtis ühiskondlikus korras Virumaa Fondi. Samuti tegutses ta tegevdirektorina ettevõttes Tamme Auto (T.R.Tamme Auto OÜ, mille tütarfirma on OÜ Kiviõli Keemiatööstus).

Poliitiline tegevus

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu valimistel 1990. aastal esitati Raivo Murd kandidaadiks ühemandaadilises Narva valimisringkonnas nr 14 kolhoosidevahelise sanatooriumi "Narva-Jõesuu" töökollektiivi poolt, kuid ei osutunud valituks.
1993–1998 oli ta Narva linnapea (ajaloolises järjestuses 13.). Tema tagandamist põhjendati linnavolikogus asjaoluga, et Murd oli 1996. aastal garanteerinud 5 miljoni krooni suuruse laenu, mille INKO-Balti pangast võttis Soome firma Lamor, ületades väidetavalt volitusi. 1994–1996 ja 1997–1998 juhtis ta ka Eesti Linnade Liitu. 1996. aasta presidendivalimiste eel peeti Murdu üheks võimalikuks omavalitsuste presidendikandidaadiks.
Aastatel 2007–2013 oli ta Narva-Jõesuu linnavolikogu esimees, 2013–2014 Narva-Jõesuu linnapea ning 2014–2016 taas linnavolikogu esimees.

Sport

Valgevene NSV meistrivõistlusel sai Murd 4x100 meetri jooksus hõbemedali.
Rudolf Loo

1922

Oma debüüdil Eesti meistrivõistlustel tuli Rudolf Loo medalile.

1924

Loo tuli Eesti meistriks.
Pariisi olümpiamängudel võitis Rudolf Loo 2. ja 3. ringis, kuid kaotas soomlastele 1. ja 4. ringis ning langes välja.
Eesti võitis Tallinnas Lätit maavõistlusel 21:15, nagu ka ülejärgmisel aastal 28:8.

1925

Rudolf Loo tuli Eesti meistriks raskekaalus.
Euroopa meistrivõistlustel Milanos Eesti ei osalenud.

1926

Euroopa meistrivõistlustel Riias osales 6 kaalus 35 sportlast 7 riigist. Täiskoosseisuga olid platsis Eesti, Läti, Saksamaa ja Tšehhoslovakkia, 5 mehega Rootsi ja Ungari, ühega Taani. Esimest korda võis iga riik igas kaalus välja panna ainult 1 sportlase. Tollane maailma parim maadlusmaa Soome jäi protestiks kõrvale.
Poolraskekaalus osales vaid 4 maadlejat, kellest Loo seljatas avaringis Alexander Szabó Tšehhoslovakkiast ja teises J. Palmbachsi Lätist. Robert Rupp (Saksamaa) seljatas samal ajal lätlase, kuid võitis Szabó vaid punktidega. Esikohamatšis sai Rupp punktivõidu. I Rupp, II Loo, III Szabó.
Esimeseks eestlasest Euroopa meistriks maadluses tuli Voldemar Väli sulgkaalus. Ka Osvald Käpp võitis kergekaalus hõbemedali. Riikide arvestuses sai Saksamaa 11, Rootsi 9, Eesti 7, Taani, Tšehhoslovakkia ja Ungari 3 punkti, Läti 0.

1927

Eesti võitis Prahas Tšehhoslovakkia 8:4.
Euroopa meistrivõistlused toimusid 3.–6. novembrini Budapestis Beketovi tsirkuses. Soome boikottis ikka.
Loo oli avapäeval vaba. Teisel päeval seljatas ta S. Berksoy (Türgi) 3.20-ga. Kolmandal päeval kaotas ta oma lohakuse tõttu sakslasele Adolf Riegerile, kuid seljatas siis Thure Sjöstedti (Rootsi). Pärast seda, kui Loo sai 4. ringis suure punktivõidu Enrico Bonassini (Itaalia) üle, jõudis ta siiski esikohakohtumisele Alexander Szabóga. Liigse riski tõttu sai Loo seljakaotuse. I Szabó, II Sjöstedt, III Loo.
Voldemar Väli tuli taas sulgkaalus Euroopa meistriks. Eduard Pütsep (kärbeskaal) ja Albert Kusnets (keskkaal) võitsid hõbeda ning Osvald Käpp (kergekaal) ja Rudolf Loo (poolraskekaal) pronksi. Kuna raskekaalus Eestil meest väljas polnud, olid kõik meie sportlased medali saanud! Mitteametlikus paremusjärjestuses jagasid Eesti ja Ungari 9 punktiga Rootsi ees esikohta, kuid 2 kulda asetasid Ungari ettepoole.

Edaspidi

Enam Rudolf Loo ei võistelnud, jäädes niisiis kõrvale ka Amsterdami olümpiast. Ta elas aastatel 1924–1934 Helsingis, kus ka abiellus. Tal oli neli last. Räägitakse, et arstid olevat tal leidnud südame rütmihäire ja soovitanud spordist loobuda. Eesti koondisse jäi auk: mitu aastat (kuni Olaf Luiga ja Ago Neoni) ei olnud Eestis head poolraskekaallast.
1934 naasis Rudolf Loo Eestisse ja töötas Kaubandus-Tööstuskojas. Poliitikaga ta ei tegelnud, kuid otsustas sõja ajal koos perega emigreeruda Rootsi. Ta töötas seal metsa- ja metallitöölisena kuni pensionini.
Endel Isop

Endel Isop (21. märts 1922 Võsu – 19. juuli 2007 Võsu) oli eesti spordipedagoog ning -teadlane.

Elulugu

Endel Isop sündis 21. märtsil 1922. aastal Võsul (Palmse vallas, Virumaal) kapten Voldemar Isopi perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Rakvere Gümnaasiumi ja õppis seejärel Tallinna Õpetajate Seminaris. 1941. aastal sundmobiliseeriti Endel Isop Punaarmeesse. 1941–1942 viibis ta tööpataljonides, 1942. aasta lõpul ja 1943. aasta algul osales Velikije Luki lahingutes. Suunati seejärel Podolski sõjakooli, mille lõpetas 1944. aasta aprillis nooremleitnandina. 1944–1945 osales lahingutes Saaremaal ja Kuramaal.
Töötas aastatel 1946–1948 Rakvere 1. Keskkoolis ning aastatel 1948–1955 Rakvere Õpetajate Seminaris sõjalise ja kehalise kasvatuse ala juhatajana. Töötamise kõrval õppis Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis, mille lõpetas 1955 cum laude. 1955–1963 oli Endel Isop Tartu Riikliku Ülikooli kehalise kasvatuse kateedri vanemõpetaja. Neil aastail tekkis tal tõsisem teaduslik huvi orienteerumise ning orienteerumisspordi vastu. Lisaks orienteerumise-alasele teaduslikule ning pedagoogilisele tööle konstrueeris Endel Isop uut tüüpi orienteerumiskompassi, mille võttis tootmisse Soome firma Suunto. Endel Isop oli ka esimeste orienteerumise võistlusmääruste projekti (1959) autor ning lõplike määruste (1960) kaasautor. 1967. aasta detsembris kaitses ta teaduste kandidaadi (PhD) väitekirja.
Aastatel 1963–1982 töötas Endel Isop Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse metoodika kateedri juhatajana, olles algul vanemõpetaja, aastast 1969 aga dotsent. Sel eluperioodil lõi Endel Isop märkimisväärsel hulgal eestikeelset õppekirjandust – kõrgkooliõpikuid ning muid õppematerjale. Paljud neist on ilmunud mitmes kordustrükis ja kasutusel tänase päevani. Kogu oma teadusliku ja pedagoogilise tegevuse vältel oli Endel Isop enam kui 200 teadusliku või populaarteadusliku artikli ning õppevahendi autoriks.
Pärast 1982. aastal kateedrijuhataja kohalt pensionile minekut juhtis Endel Isop kuni 1998. aastani TPedI ja TLÜ kirjastusgruppi.

Looming

"Orienteerumissport" I-VIII, "Orienteerumine Eestis aastail 1918–1940", "Mängude suurraamat" I-VII, jne. (vt. Endel Isopi personaalbibliograafia 1953-1988, Tallinn, 1987).
Lõpusjalgsed

Süstemaatika

Traditsiooniliselt käsitleti Diplostraca rühma ülemseltsina ning siia kuulus kaks seltsi kodavähilised (Conchostraca) ja vesikirbulised (Cladocera). Kuna uuemate andmete järgi on rühm kodavähilised parafüleetiline, siis tänapäeval seda enam ei kasutata.