google/wiki40b huggingface dataset:
Graduaal

Graduaal, ladina graduale (gradus – ’aste’), "astmelaul", on psalmilaul pärast esimest piiblilugemist. Nimi on tulnud sellest, et psalmilaulja alustas laulu lugemispuldi trepiastmel seistes. Kuulub missa muutuva osa sisse (proprium missae).
Graduaaliks nimetatakse ka missa laule koondavat roomakatoliku lauluraamatut ("Graduale Romanum", "Graduale Triplex").

Muusika

Algselt oligi graduaal responsoorselt (psalmilaulja ja koor või kogudus vaheldumisi) esitatud psalm, kuid juba vanimates keskaja muusikakäsikirjades on psalmist jäänud vaid üks versus (tähistatakse märgiga ℣ (U+2123), mida enam ei esitata lihtsa psalmoodiana, vaid rikkalikult kaunistatuna, ja selle ette lauldakse melismaatiline responsum (tähistatakse märgiga ℟ (U+211F)). Võrreldes samuti psalmiteksti kasutava introitusega on graduaal meloodiliselt oluliselt huvitavam ja kaunistatuma viisiga missalaul, seal on palju standardvormeleid, niinimetatud rändavaid melisme, mis tavaliselt esinevad interpunktsioonimelismidena. Muusikateadlane Willi Apel on leidnud neid erinevaid kaunistusi ligikaudu sada. Alguslõigus on meloodia madalam ja rahulikum, versuses aga liikuv ja ulatub sageli suurtesse kõrgustesse.
Graduaal kuulub missa osade hulka, mida on kõige varem hakatud seadma mitmehäälseks, juba St. Martiali koolkonna ja Notre-Dame'i koolkonna ajal. Mitmehäälseks kirjutati virtuoossed soololõigud responsoriumi alguses ja versus, samas kui korduvad kooriosad jäid ühehäälseks. Graduaalid on näiteks ka Perotinuse neljahäälsed organumid "Viderunt omnes" ja "Sederunt principes", mis kõlasid 1198. aastal Pariisi jõuluteenistustel piiskop Odo de Sully tellimusel.
Felix Hallik

Felix Hallik (22. september 1902 Kuigatsi vald, Tartumaa – 25. märts 1986 Stockholm) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis aastail 1923–1927 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Felix Hallik oli aastail 1929–1935 Tartu-Võru Rahukogu kohtuameti kandidaat, 1935–1939 Tartu Ringkonnakohtu abiprokurör, 1939–1940 Rakvere Ringkonnakohtu liige, 1941–1942 Tartu kriminaalkohtu prokuröri kt, 1942–1944 Tallinna Ringkonnakohtu liige, Kohtukoja prokuröri vanemabi.
1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Leevi vald

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

9. Leevi vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Timo valla maa-alast, välja arvatud valla lahustüki maa-ala senise Võru valla piires; b) senise Pindi valla maa-alast, välja arvatud Kaku, Tiri ja Mõisküla külade, Mäesaare, Otsa, Kõrgesaare ja Pindi asunduste ning Pindi vallamaja ümbruse piirkonnad; c) senise Veriora valla endise Palu mõisa piirkonnast, välja arvatud Vinso piirkond ja Süvahava küla maa-ala kuni Võhandu jõeni; d) senise Peri valla Viira asunduse ning Saarjärve asunduse Tamme nr. 8, Soesaare nr. 9, Saare nr. 10, Mustajärve nr. 11 ja Turbaraba nr. 12 talude piirkondadest; e) senise Koiola valla Holvandi nr. 153 talu piirkonnast.
Tishomingo maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1836. aastal.
Õige teadvustamine

21 teadvustamise objekti

“Teadveloleku loomise sutta” peatükkides (pabba)  on loetletud teadvustamise 21 objekti, milleks on:           
1. Keha teadvustamine ja vaatlemine (paali k. kāyānupassanā satipaṭṭhānaṃ)
1) Hingamise teadvustamine (paali k. ānāpāna).
2) Neli keha asendit (paali k. iriyāpatha).
3) Selge teadvelolek (paali k. sampajañña).
4) Keha koostisosade mõtlus (paali k. paṭikkūlamanasikāra).
5) Nelja elementi mõtlus (paali k. dhātumanasikāra).
6) - 14) Keha ebapuhtuse mõtlus (paali k. navasīvathikā = asubha-bhāvanā)
2. Tunnete teadvustamine ja vaatlemine (vedanānupassanā satipaṭṭhānaṃ)
15) Tunnete teadvustamine ja vaatlemine
3. Meele teadvustamine ja vaatlemine (cittānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 
16) Meele teadvustamine ja vaatlemine
4. Meeleobjektide teadvustamine ja vaatlemine (dhammānupassanā satipaṭṭhānaṃ) 
17) Viis takistust (paali k. pañca nīvaraṇāni)
18) Viis olemasollu klammerdumise agregaati (paali k. pañcupādānakkhandhā)
19) Kuus sisemist ja välimist tajubaasi ning nende objekti
20) Seitse virgumise tegurit (paali k. bojjhaṅga)
21) Neli aarjalikku tõde
Joaveski hüdroelektrijaam

Joaveski hüdroelektrijaam asub Harju maakonnas, Kuusalu vallas, Joaveski külas Loobu jõel.
Töötas alates aastast 1925 kuni 1930. aastateni. Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja pandi uuesti tööle kas 1999. (või 2001.) aastal ning töötab tänaseni.
Võimsus: 300 kW (2008)
Operaator: Veejaam AS
Hüdroelektrijaama töösurve on ca 11 m. Jõuhoones paikneb kaks turbiini vooluhulkadele 1 ja 2 m³/s.

Ajalugu

1925. aastal rajati Joaveski papivabriku juurde väike hüdroelektrijaam. Jõujaam koosneb Francis-tüüpi veeturbiinist 75 hj, 126 hj ja 275 hj ning
ühest 75 hj lokomobiilist (puitjäätmete küttel). 1930. aastatel papivabrik pankrotistus ja ettevõtte vallasvara müüdi oksjonil.
2013. aastal rajati Joaveski paisule Keskkonnainvesteeringute Keskuse toel kalatrepp.
Tesjoki

Tesjoki (rootsi keeles Tessjö) on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas Ruotsinpyhtää vallas, umbes 94 km Helsingist Kotka suunas maantee valtatie 7 ääres. Geograafilised koordinaadid on 60°28' N, 26°19' E.
Elanikkond on kakskeelne. Seal on eraldi rootsikeelne kool ja soomekeelne kool.
Külal oli jäähokimeeskond Tesjoen Hokki, mis on mängijate puudusel tegevuse lõpetanud.
Mikk Haavistu

Isiklikku

Tema vend Kert Haavistu on endine jalgpallur.
Inglite Joanna (film)

Sisu

Katoliku preester Józef Suryn saabub väikesesse asulasse, kuhu ta on saadetud kohalikus kloostris toimuvate sündmuste tõttu. Kloostri nunnad eesotsas abtissiga on hõivatud deemonite ja kurjade vaimude poolt. Preester Suryn asub juhtima deemonite väljaajamist. Suutmata aga kõigist püüdlustest hoolimata deemoneid välja ajada, tapab Suryn lõpuks kaks inimest, et võtta süü ja needus enda peale ja lunastada sellega nunnad.
Hamburgi Teaduste Akadeemia

Hamburgi Teaduste Akadeemia (saksa keeles Akademie der Wissenschaften in Hamburg) on üks Saksamaa teadusakadeemiaid. Asub Hamburgis.
Akadeemia asutati 2004. aastal ja selle peakorter asub Hamburgi Ülikooli linnakus.
Hamburgi TA kuulub Saksa Teaduste Akadeemiate Liitu.
Akadeemia annab välja Hamburgi TA teadusauhinda. Auhinnaga kaasneb 100 000-eurone auhinnaraha.  
Alates 2013. aastast on akadeemia president Edwin Kreuzer, mehaanikateadlane ja Hamburgi tehnikaülikooli endine rektor.

Liikmeskond

Akadeemia põhikirja järgi valib akadeemia tegevliikmeid teadlaste seast, kelle teadustegevus realiseerub suures osas Põhja-Saksamaal ja kes ei ole valitud mõne teise Saksa Teaduste Akadeemiate Liidu liikmesakadeemia tegevliikmeks. 
Tegevliikmeteks on üldjuhul Hamburgi, Schleswig-Holsteini, Mecklenburg-Vorpommerni ja põhjendatud juhtudel Bremeni ja Alam-Saksi teadlased.
2015. aasta juuni seisuga on Hamburgi teadusakadeemial 62 tegevliiget (Ordentlichen Mitglieder), 16 korrespondentliiget, 46 seeniorliiget (Entpflichtete Ordentliche Mitglieder) ja 3 auliiget. Seeniorliikmeks saab akadeemia liige 70. eluaasta täitumisel.

Auliikmeid

Akadeemia auliikmeid on ettevõtja ja filantroop Helmuth Greve, kes koos abikaasa Hannelore Grevega  (Tallinna Ülikooli audoktor) on Hamburgi arendus-, kultuuri- ja uurimisfondi asutaja. 
Teine auliige on Joachim Jungiuse Teadusühingu viimane president
Kurt Pawlik, Austria ja Saksamaa psühholoog, Hamburgi Ülikooli emeriitprofessor.
Toor

Toor ehk rõngaspind (inglise keeles torus) on matemaatikas pöördpind, mis tekib ringjoone pöörlemisel selle ringjoonega samal tasandil asuva ning temaga mittelõikuva sirge ümber.
Tooriks nimetatakse ka sellise pinnaga ekvivalentset topoloogilist ruumi või diferentseeruvat muutkonda.
Toori mõiste üldistatakse ka n-mõõtmelisele ruumile. 
Toor on kommutatiivse algebralise rühma ja Lie rühma näide.
Põhja-Korea

Nimi

Põhja-Korea kõige tavalisem kohalik nimi on Buk Chosŏn 'Põhja- Chosŏn' (북조선, 北朝鮮).
Lõuna-Koreas kasutatakse Põhja-Korea kohta tavaliselt nime Buk Han 'Põhja-Han' (북한;  北韓). Sõna Han vihjab Jumala südamele pärast inimese pattulangemist. Selle nimega tuuakse paralleel, et ka Jumal valutab südant Põhja-Korea saatuse pärast.

Riik

Põhja-Korea on kommunistlikku ideoloogiat järgiv totalitaarne riik. Riiki juhib diktaator Kim Chŏng-un, kes on ainsa partei Korea Tööpartei Keskkomitee esimees ja Korea Rahvaarmee ülemjuhataja. Ta päris võimu oma isalt Kim Chŏng-ililt pärast tolle surma. Tema vanaisa Kim Il-sŏng on kuulutatud riigi igaveseks presidendiks. Riigis valitseb tema isikukultus.

Rahvastik

99,998% Põhja-Korea rahvastikust moodustavad korealased. Peale korealaste elab Põhja-Koreas väikesearvuline hiinlaste kogukond. Muude rahvuste esindajaid, eelkõige jaapanlasi, on üksikuid.

Raketiprogramm

Põhja-Korea soovib arendada oma raketiprogrammi, kuid maailma juhtivad riigid on selle vastu. Hoolimata mõnede riikide vastuseisust tegi Põhja-Korea 5. aprillil 2009 raketikatsetuse, mis seda jälginud riikide andmetel ebaõnnestus.
Hiljem on Põhja-Korea teinud mitmeid edukaid raketikatsetusi, sh rakettide kosmosesse laskmist.
Ola Toivonen

Nils Ola Toivonen (sündinud 3. juulil 1986 Degerforsis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib ründaja või poolkaitsja positsioonil Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne Victory.
Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal kodumaal Degerforsis. Siis mängis Örgrytes ja Malmös, misjärel jätkas karjääri välismaal.
Ta on mänginud Hollandi kõrgliigas PSV Eindhoveni ridades (2009–2014), Prantsusmaa kõrgliiga klubides Rennes (2014–2015) ja Toulouse (2016–2018) ning Inglismaal Premier League'i klubis Sunderland (2015–2016).
Alates 2018. aasta augustist mängib ta Melbourne Victorys. Hooajal 2018–19 lõi ta Austraalia kõrgliigas 13 väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Toivonen kuulus Rootsi jalgpallikoondisse aastatel 2007–2018 ning esindas riiki kokku 64 mängus ja lõi 14 väravat. Esimese värava lõi ta koondise särgis 29. mail 2010 sõprusmängus Šotimaa vastu ja viimase 2018. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus Saksamaa vastu. Lisaks kuulus ta Rootsi koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Ta on isa poolt Soome päritolu.
Juhan Ainson

Juhan Mihkel Ainson (ka Johan Ainson, Johann Ainson; 1. juuli 1873 Holstre vald Viljandimaa – 1962 Lääne-Saksamaa) oli loomaarstiteadlane, doktor ning Eesti Ajutise Maanõukogu ja Eesti Asutava Kogu liige.
Loomaarst Juhan Ainson paistis silma 1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal.  
28. augustil 1917 toimunud Kuressaare linna volikogu koosolekul valiti Johan Ainson Eesti Ajutise Maanõukogu liikmeks.
Saaremaa maakonna loomaarst Juhan Ainson määrati Ajutise Valitsuse volinikuks Saaremaal. Sellekohane siseminister Johannes Kuke saksakeelne telegramm  saabus Kuressaarde Saksa komandantuuri sidekanalite kaudu     16. novembril 1918. Telegrammis kohustati volinikku hea seisma selle eest, et hoidutaks igasugustest verevalamistest, ning anti korraldus mõisate ja valitsusasutuste kaitse alla võtmiseks. 18. novembri õhtupoolikul võttis maakonnanõukogu delegatsioon eesotsas  Juhan Ainsoniga maapealik von Sehmelingilt maakonna valitsemise üle. Maakonnanõukogu tuli kokku 20. novembril. Koosolek toimus endise politseivalitsuse (Saksa komandantuuri) ruumides. Hoone peaukse kohale tõmmati Saksa riigilipu kõrvale ka Eesti sinimustvalge, kuid saarte komandandi kindral William Balcki käsul võttis Juhan Ainson ise selle maha. 
1919. aasta märtsis asutati Rahvaerakonna Saaremaa organisatsioon, mille juhtfiguuride seas oli Juhan Ainson. 
1920 oli Johann Ainson Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna patoloogilise anatoomia dotsendi kohusetäitja, 9. maist 1928 kuni 1937. aastani patoloogilise anatoomia dotsent.
KidZoneTV

KidZone TV on eestikeelne lastele suunatud telekanal. See alustas tegevust 13. juunil 2014. Tütarkanal on KidZone+.
Rhodesi stipendium

Rhodesi stipendium on rahvusvaheline stipendium välismaistele bakalaureuseõpingud lõpetanud tudengitele õppimaks Oxfordi Ülikoolis. Nime sai stipendium Cecil Rhodesi järgi, kes 1902. aastal asutas vastava fondi. See oli esimene ulatuslikum rahvusvaheliste stipendiumite programm ja paljud peavad seda "maailma kõige prestiižsemaks stipendiumiks" (nt Time, Yale University Press, The McGill Reporter ja Associated Press).
Rhodesi stipendiaadid võivad täiskohaga õppida mistahes õppekava järgi , mida ülikool pakub, kas siis magistriprogrammis, tehes teaduskraadi või tehes teist bakalaureust. Stipendium antakse kaheks aastaks aga võimalikud on ka ühe- ja kolmeaastased stipendiumid.
Rhodesi fond tasub õppemaksu, lisaks saavad stipendiaadid igakuiselt teatud summa majutuse ja elamiskulude eest maksmiseks.
Rhodesi stipendiume antakse Briti endistest asumaadest (Austraalia, Bermuda, Kanada, Hongkong, India, Jamaica ja Kariibi endised Briti kolooniad, Keenia, Uus-Meremaa, Pakistan, Lõuna-Aafrika ja selle naabrid Botswana, Lesotho, Malawi, Namiibia ja Svaasimaa, USA, Sambia) pärinevatele üliõpilastele ja ka sakslastele.
Alates 1902. aastast on antud üle 7000 stipendiumi. Kuulsate stipendiaatide hulgas on olnud poliitikud Bill Clinton, Bob Hawke, Wasim Sajjad, Dominic Mintoff, John Turner ja Tony Abbott. Rhodesi stipendiumiprogrammi kaudu on teiste seas Oxfordis õppinud ka näiteks Robert Reich, Naomi Wolf, Stuart Hall, Rachel Maddow, Susan Rice, Strobe Talbott, David Chalmers ja Peter Hessler.
Puuaiasõda

Mälestusmärk

Talurahvaülestõusu 200. aastapäevaks püstitati 1984. aastal Räpina Paberivabriku endise peasissekäigu esisele haljasalale Puuaiasõja mälestusmärk, puuaiasõdalane. Rahvasuus Raudmeheks kutsutava mälestusmärgi autor on Riho Kuld. Puuaiasõja mälestuskivi, mille kavandas Enno Ootsing, asub vabriku praeguse peasissekäigu juures.
Benedict Anderson

Benedict Richard O'Gorman Anderson (26. august 1936 Kunming – 13. detsember 2015 Batu, Indoneesia) oli politoloog ja ajaloolane, kelle tuntuim teos on rahvusluse päritolust rääkiv raamat "Imagined Communities" (1983), mille järgi rahvus on kujutletav kogukond.
Tema põhiline uurimisvaldkond oli Kagu-Aasia maade kultuur ja poliitika.

Elukäik

Benedicti isa oli Iirimaa ametnik, kes tema sündimise ajal töötas Suurbritannia võimu all oleva Hiina tolliametnikuna. Ema oli britt. Perekond asus hiljem elama Iirimaale ja 1941 Californiasse, kus Benedict käis koolis. 
Ta sai bakalaureusekraadi 1957 Cambridge'i ülikoolist ja doktorikraadi 1967 Cornelli ülikoolist. 
1960ndate algupoolel tegi Anderson uurimistööd Indoneesias. 30. Septembri Liikumise riigipöördekatse järel avaldas ta uurimuse selle põhjustest, mistõttu Suharto valitsus pagendas ta riigist; tal oli sissesõidukeeld 1998. aastani. 
Pärast Indoneesiat tegi Anderson mõned aastad uurimistööd Tais ning naasis seejärel USA-sse. Kuni 2002. aastani töötas ta Cornelli ülikoolis, muu hulgas Indoneesia uurimisprogrammi juhina. Aastast 1988 oli ta rahvusvahelise poliitika, halduse ja Aasia uuringute erakorraline emeriitprofessor. Aastatel 1966–1984 oli ta väljaande Indonesia peatoimetaja.
Anderson oli tuntud tegelane Suurbritannia sõltumatus vasakpoolses liikumises, väljaande  New Left Review kaastööline.

Isiklikku

Ta oli Perry Andersoni vend.
Dmitri Bertman

Dmitri Aleksandrovitš Bertman (vene keeles Дмитрий Александрович Бертман, sündinud 31. oktoobril 1967 Moskvas) on vene teatri- ja ooperilavastaja ja Moskva ooperiteatri Helikoni aluspanija ja kunstiline juht.
Virge Joamets

Virge Joamets (aastani 1990 Virge Virkhausen; sündinud 1969) on eesti muusikateadlane.
Õppinud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias muusikateadust. Töötas aastal 1995 kultuurilehes Sirp muusikatoimetajana ja aastatel 1997–2009 Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis muusikaajaloo õpetajana. Alates aastast 2012 on ta ajakirja Muusika  toimetaja, alates 2017. aastast ka keeletoimetaja.
Sadamateater

Sadamateater on black-box-tüüpi saal Tartus. Seal korraldatakse teatrietendusi, konverentse, vastuvõtte jm. Tartu Vanemuise teater annab seal statsionaaretendusi alates aastast 2001 ("Tähed hommikutaevas", "Paanika", "Maetud laps", "Kogutud teosed" jpm).
Joonlaud

Joonlaud on enamasti ühtlase skaalaga varustatud vahend sirglõikude joonestamiseks ja nende pikkuste mõõtmiseks.
Helmi Maide

Helmi Maide (kuni 1937 Armide Thalbach; aastatel 1948–1952 Helmi Lepik; 10. juuli 1926 Kullenga, Porkuni vald, Virumaa – 12. juuli 2014 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1944–1948 TPI majandusteaduskonnas, mille lõpetas 1948. aastal. 
Ta oli aastatel 1948–1954 Eesti NSV Teaduste Akadeemia ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi aspirant, kaitses 1954. aastal väitekirja ning sai majanduskandidaadi kraadi.
Ta kaitses 1988. aastal Läti Põllumajandusakadeemias väitekirja ning sai majandusdoktori kraadi.
Ta töötas aastatel 1951–1997 Eesti TA Majanduse Instituudis teaduri, sektorijuhataja ja juhtivteadurina.
Taranto

Ajalugu

Taranto kohale rajasid Spartast pärit kreeka kolonistid 8. sajandil eKr koloonia nimega Taras (Τάρας). Linn sai tuntuks oma rikkuse poolest ja kujunes Magna Graecia keskuseks. Aastal 272 eKr vallutasid linna Rooma väed. Roomlased panid linnale uue nime – Tarentum.
Hiljem valitsesid Taranto üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid Lõuna-Itaalia.
Ukroboronprom

Juhtimine

Ukroboronpromi juhib peadirektor. Järelevalvet teostab järelevalvenõukogu.

Ettevõtted

Kontserni koosseisu kuulub 134 Ukraina kaitsetööstuskompleksi ettevõtet. 2015. aastal liitis Ukraina riik kontserniga lennundusettevõtte Antonov. 
2019. aasta juuni alguses selgus, et kontsern tahab omal initsiatiivil eraldada üheksa ettevõtet erastamiseks. 2019. aasta juulis soovis kontsern omandada osalust õhusõidukite mootorite valmistamisega tegelevas Motor Sitšis.

Toodang

2014. aasta septembris esitleti uut tüüpi sõjaväe raadiolokatsioonijaama 80K6K1, samuti mitmefunktsioonilist luure- ja juhtimiskompleksi BKRU. Oktoobris teatatakse hävituslennukitele mõeldud uute unifitseeritud õhk-õhk ja õhk-maa tüüpi raketisüsteemide väljatöötamise lõpuleviimisest. Raketid on keskmise tegevusraadiusega ja peavad efektiivselt tegutsema moodsate lennukite ja tiibrakettide vastu. Riiklik ettevõte Orizon Navigatsija katsetas 2014. aastal uut sõduri personaalset GPS-seadet Karat, mis peab vastu pidama ränkadele lahingutingimustele ja mille ülesanne on hõlbustada sõdurite omavahelist ja sidepidamist komandöridega ning seeläbi kaasa aidata lahinguülesannete tulemuslikumale täitmisele ja parandada maavägede üksuste taktikalist juhtimist. Kasutades GPS/GLONASS navigatsioonisüsteemi parameetreid ja raadioside erivahendeid, võib Karat näidata selle kasutaja asukohta, liikumise aega, kiirust ja suunda aga lahendada ka muid kommunikatsiooni, infokogumise ja luure-taktikalisi ülesandeid.

Teenused

Ukroboronprom on pakkunud hooldust Mi-8 tüüpi helikopteritele.
Samuti on kontsern moderniseerinud Mi-24 helkoptereid ja Mig-29 tüüpi lennukeid.

Reformimise küsimus

2017. aastal kuulutas kontsern välja hanke, et leida rahvusvahelise auditi läbiviija. 2017. aasta detsembris heitis kaitsesektori üle järelevalvet tegev kodanikuühendus NAKO kontsernile ette saamatust sõltumatu järelevalvenõukogu moodustamisel. Michael Caprenter heitis 2018. aasta jaanuaris kontsernile ette korruptsiooni ja läbipaistvuse puudumist ning tegi ettepaneku kontsern tema olemasoleval kujul likvideerida. Ta soovitas alustada reformimist kontsernile sõltumatu järelevalvenõukogu moodustamisega. 2019. aasta aprillis teatas Volodõmõr Zelenskõi meeskonna riigikaitse nõunik Ivan Aparšõn, et uue presidendi prioriteediks on Ukroboronpromi reformimine.
 
„Sellelt võetakse relvastuspoliitika kujundamise volitused ning luuakse keskne täitevvõimule alluv riigiamet, mis hakkab tegelema sõjatööstuspoliitika kujundamise ja elluviimisega,..“
 – Ivan Aparšõn, Volodõmõr Zelenskõi riigikaitse nõunik
2019. aasta aprilli lõpus teatas Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretäri esimene asetäitja Sergi Krõvonos, et Ukroboronpromi asemele plaanitakse moodustada uus laiade volitustega riigiasutus. 22. mail 2019 teatas Ukraina Ministrite Kabinet, et Ukroboronpromi finantsauditi jaoks eraldatakse 32 miljonit grivnat ning esitas Ukraina Ülemraadale seaduseelnõu, millega teha kontserni tegevus läbipaistvamaks. 2019. aasta juuli alguses teatas Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu, et RJKN-i juurde moodustatakse Ukroboronpromi reformi koordineeriv keskus.
Linnusekohus

Linnusekohus (saksa keeles Burggericht) oli Rootsi ajal Balti kubermangudes tegutsenud kohus, mis asus asehalduri linnuses või lossis. Linnusekohtus lahendati peamiselt riigiametnike, sõjaväelaste ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasjasid.
Eestimaa linnusekohus asus Tallinnas Toompeal. Liivimaa linnusekohus asus Riias. 1631-1639 tegutses Liivimaal ka Tartu linnusekohus.
Maramaa vald

Maramaa vald (saksa keeles Marrama) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga.
Paadrema vasallilinnus

Paadrema vasallilinnus (saksa Padenorm) oli Läänemaal Hanila kihelkonnas kunagises Saare-Lääne piiskopkonnas asunud kindlustatud mõisamaja. Praegu jääb linnusekoht 1,5 km Paadrema külast edelasse.

Asukoht ja paiknemine

Linnus asetses Paadrema jõest 1,5 km lõunas ja sellest omakorda 50 m lõuna pool voolab Sookalda kraav. Linnus asub u. 2–3 m kõrguse künka otsas ja seda läbis ilmselt vana maanteetrass Varblast Karusele. Mõisa peahoone asetseb nurkadega põhiilmakaarte suundades. Oja asukoht on ilmselt kuigipalju muutunud, kuna voolab nüüd sirges magistraalkraavis.

Ajalugu

Mõis on olnud XIV ja XV sajandil Buxhövdenite lään.
1435 on kohta esmakordselt mõisana mainitud.
1446 siirdus valdus Üxküllide kätte ja püsis nende omanduses 1702 aastani.
1534 olid Üxküllid pärast üht järjekordset Saare-Lääne piiskopkonna vaenust sunnitud Virtsu vasallilinnuse maha jätma ja mõnedel andmetel olevat Paadremas sealne mõisahoone siis kivist vasallilinnuseks välja ehitatud. Algselt olevat see olnud püstitatud kahekorruselisena, kuid pärast Põhjasõja aegseid purustusi ehitati ühekorruseliseks ringi.
II MS järel jäi peahoone varemetesse ja 1968 aastal tõmmati selle kõrgemad säilinud müürid traktoriga maha. Varemete lõunapoolsest osast on leitud ka üks XVI sajandist pärit väike raidkivi.
Baltisaksa ajaloolased on määratlenud mõisa peahoone linnuste hulka kuuluvaks.

Ehitus

Müürid on laotud pae ja väiksema maakivi segatehnikas ja on u. 1 m paksused. Ehitis oli loode-kagu suunaline ristkülikukujuline ja vähemalt kahekorruseline kivihoone. Loodekülje soklikorrusel on asunud ristvõlviga köetav kelder ja loodekülje läänenurga juures on jälgi mingist kinnimüüritud olnud väravaavast. Kirdekülje põhjanurga juures on vastu hoonekülge asetsenud mingi nelinurkne kõrvalehitis.

Praegune seisukord

Mõisa peahoone kohal asetsenud vasallilinnusest on säilinud vundamendimüürid soklikorruse kõrguselt. Mõned üksikud müürijupid ulatuvad ka kõrgemale, kuid kuna sadeveed on pealtpoolt mördi minema uhtunud, siis need varisevad tasapisi. Jälgi vallikraavidest ei ole märgata, kuid ilmselt on olnud mõisa ümber mõni tiik.