google/wiki40b huggingface dataset:
Kristaps Preipičs-Freibergs

Elulugu

Kristaps Preipičs-Freibergs oli talupidaja poeg.
Õppis 1875–79 Tartu Veterinaariainstituudis (TVI), veterinaariamagister (1895, TVI), väitekiri "К вопросу об удобоприменимости хлороформа Pictet', xлороформа Anschütz'a и бромистого эфира в ветеринарной хирургии". Oli mitmel pool Venemaal ja Lätis veterinaararst.

Teadustöö

Uuris TVI-s (dotsent J. Negotini juhendamisel) mitmesuguste narkoosipreparaatide toimet koduloomadele. Avaldanud mitmeid artikleid ja raamatuid, ka aimetrükiseid.
Taime stress

Temperatuuristress

Taimede temperatuuristressi võib pidada taimede abiootilise stressi liigiks. Liigkõrged ja liigmadalad temperatuurid mõjutavad oluliselt taimede kõiki arenguetappe. Molekulaartasandil toimub temepratuuristressi korral hulgaliselt transkriptsioonilisi muutuseid nii seemiku, juurte, lehtede kui ka õietolmu rakkudes, mil taimed programmeerivad ümber rakulisi protsesse, adapteerumaks kõrgete või madalate temperatuuridega. (Fowler ja Thomashow, 2002; Kreps jt, 2002; Busch jt, 2005; Larkindale ja Vierling, 2008; Frank jt, 2009). Nii näiteks võib temperatuuristress oluliselt mõjutada membrane fluidity, nukleiinhapete ja valkude struktuure ja ka metaboliitide ning osmolüütide kontsentratsioone (Wang et al., 2003; Howarth, 2005; Chinnusamy et al., 2007). Liigkõrgete ja -madalate temperatuuride stressisseisundid indutseerivad ROSi (reaktiivsete hapniku osakeste loomist), mille liigkõrged tasemed võivad esile kutsuda oksüdatiivset stressi ja potentsiiaselt ka rakusurma (Apel ja Hirt, 2004).
Temperatuuristressi kõige silmatorkavaimaks näiteks fotosünteetiliselt aktiivsetele kudedele on fotosünteesi inhibitsioon. Liigkõrged temperatuurid kahjustavad fotosüsteem II OEC-d (oxygen evolving complex) (Strasser, 1997), alandavad Rubisco aktiivsust (Law ja Crafts-Brandner, 1999), ja põhjustavad tülakoid membraani desorganisatsiooni (Gounaris jt, 1983). Liigmadal temperatuur stressitegurina takistab tülakoidi elektronide transporti, alandab Rubisco aktiivsut ja indutseerib õhulõhede sulgemist, takistades CO₂ sisenemist (Allen ja Ort, 2001).
Kuuma- ja külmastress avaldavad paljunemiseks olulistes kudedes mitmeid seemnete küpsemist mõjutavaid toimeid, nagu varajane või hilinenud õitsemine, isas- ja emassuguorganite asünkroonsus, defekte in parental tissue, isas- ja emassugurakkudes.
Samara jõgi (Ukraina)

Samara (ukraina Самара) on jõgi Euroopas. Algab Donetsi kõrgustiku läänenõlvult. Voolab valdavalt läände. Suubub vasakult Dneprisse.
Pikkus 311 km, valgla 22 660 km².
Jõe vett kasutatakse niisutuseks; alamjooksul on laevatatav.
Olesja

Olesja on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 228. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Olesja 738 naisel.
Lõvi (tähtkuju)

Lõvi (ladina Leo) on põhjataeva tähtkuju. Selle sümbol on  ( ♌).See kuulub 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkuju hulka ning on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 12. tähtkuju, kattes 947 ruutkraadi.
Tähtkuju heledaim täht on Regulus (tähesuurus 1,4). Järgmised heleduselt on Algieba (γ Leonis) ja Denebola (β Leonis). 7,8 valgusaasta kaugusel asuv Wolf 359 (CN Leonis) on üks Päikesele lähimaid tähti. Lõvi tähtkujus asuvad ka mitmed heledad galaktikad, näiteks M65, M66, M95, M96, M105 ja NGC 3628. 
Lõvi tähtkujust näib lähtuvat 14.–15. novembril tipnev leoniidide meteoriidisadu.
2005. aasta Austraalia Grand Prix

2005. aasta Vormel 1 etapp Austraalia Grand Prix toimus 6. märtsil Melbourne'is Albert Parki ringrajal.
Võistluse kiireima ringi sõitis Fernando Alonso (24. ring) 1.25,683 – 222,807 km/h.
Võistluse pikkus oli 57 ringi.
Æbleskiver

Æbleskiver (taani keeles 'õunaviilud', ainsuses æbleskive) on traditsioonilised kerakujulised taani pannkoogid. Tekstuurilt on need tavalise pannkoogi sarnased, kuid õhulisemad ja kohevamad.

Æbleskiveri pann

Æbleskiveri pannkooke küpsetatakse pliidiplaadil, spetsiaalse mitme poolkerakujulise auguga pannil. Toodetakse nii gaasi- kui ka elektripliitidele mõeldud panne (viimased on tasase põhjaga). Pannid on reeglina malmist, mis on hea soojusjuhtivusega. Traditsioonilisi vasest panne kasutatakse tänapäeval vaid dekoratiivsetel eesmärkidel.

Valmistamine

Æbleskiveri tainas sisaldab tavaliselt nisujahu, mis on segatud peti, piima või koorega, ning mune, suhkrut ja näpuotsatäit soola. Mõned retseptid sisaldavad rasva (tavaliselt võid), kardemoni ja sidrunikoort. Kergitusainena kasutatakse kõige sagedamini küpsetuspulbrit, kuid vahel ka pärmi.
Tainas valatakse õliga määritud aukudesse ja kui pannkoogid hakkavad küpsema, pööratakse need puidust orgi või kahvli abil ümber, et koogid võtaksid neile omase kerakujulise vormi. Et saada ilusad ümmargused pannkoogid, tuleb neid keerata kolm-neli korda. Traditsiooniliselt lisati kookidele õunatükke või -keedist. Mujal maailmas küpsetatakse neid pannkooke ka täidisega, ent tänapäeva Taanis kasutatakse lisandeid harva.
Kooke süüakse mooside, värskete marjade, puuviljade ning ka soolaste täidistega. Peale puistatakse tuhksuhkrut.

Traditsioonid

Taanis on neid tavaks küpsetada enne jõule. Detsembris serveeritakse neid tihti koos glögi – Skandinaavia hõõgveiniga. Taanis ei sööda æbleskiversi pannkooke hommikusöögiks.
Weymouthi laht

Weymouthi laht (inglise keeles Weymouth Bay) on laht Inglismaa lõunarannikul Dorseti krahvkonnas. Geograafilised koordinaadid on 50° 37′ 0″ N, 2° 25′ 0″ W.
Lahe ääres on Weymouthi linn, Portlandi saar (Suurbritannia) ja Portlandi sadam. Lahele on kavas paigutada 2012. aasta suveolümpiamängude purjetamise kolm võistlusrada.
Veelained

Veelained on vees tekkivad lained. Lainetena kandub vees energia ühest kohast teise.
Nad jagunevad pinnalaineteks, pikkadeks laineteks ja siselaineteks.
Akusmaatika

Akusmaatika on muusikas printsiip, mille kohaselt heli on kuulaja jaoks lahus helitekitajast.
Mõiste algne tähendus on seotud Pythagorasega, kelle õpilased jagunesid n-ö akusmaatikuteks ja matemaatikuteks. Akusmaatikud (kreeka keeles ἀκουσματικοί 'kuulamisaldis') olid need, kes kuulasid õpetaja loenguid eesriide taga, teda nägemata. Akusmaatikud moodustasid õppurite nö välise ringi. Vastavalt õppurite siseringi moodustasid nö süvitsi õppijad: matemaatikud.
Akusmaatika mõistest rääkis muusika kontekstis 1955. aastal raadiosaates prantsuse kirjanik Jérôme Peignot, kes kasutas väljendit 'akusmaatiline müra' (bruit acousmatique). Ta soovis selle mõistega kirjeldada konkreetse muusikaga tekkinud muusika uudset kuulamisprintsiipi, mille puhul heli on lahutatud tekitajast.
Pierre Schaeffer raamatus "Traktaat muusikalistest objektidest" (Traité des objets musicaux, 1966) võrdles helisalvestajat Pythagorase eesriidega, mis võimaldab helilindile talletatud helide kontsentreeritud, paljukordset ja heli järjest peenematesse detailidesse süvenevat heli abstraktsete omaduste väljakuulamist helistuudios.
1974. aastal tegi helilooja François Bayle, kes oli ka Muusika uurimise rühma (Groupe de Recherches Musicales) juht, ettepaneku kasutada puhtalt lindimuusika kuulamise kontekstis elektroakustilise muusika üldmõiste asemel mõistet 'akusmaatiline muusika'. Tema ettepanekul oleks akusmaatilise muusika puhul kuulamise fookus mitte esitajal, vaid sellel, kuidas me helisid ja muusikat kuulame ning mida me kuulamise kaudu taotleme.
Tavapärases muusika kuulamise praktikas on kuulajal olnud alati visuaalne ülevaade helide tekitajatest. 20. sajandil leiutatud heli salvestamise ja taasesitamise vahendid on aga loonud kuulaja jaoks täiesti uue olukorra: heli on lahutatud tema füüsilisest tekitajast. Heliloojatele on see andnud uued töövahendid: muusikas on nüüd võimalik helisid kõikmõeldaval moel kombineerida, mängida nende läbipaistvuse ja läbipaistmatusega, luua reaalses maailmas võimatuid allusioone ja ambivalentsust, mängida tähenduste, metamorfooside, akustiliste kujutluspiltide ning heli tajumisega erinevate omadustega virtuaalsetes ruumides. Helide salvestamine on andnud heliloojatele võimaluse kombineerida erinevatel aegadel ja erinevates süsteemides salvestatud helisid ning paindlikult mängida ka heli kõige peenemate detailidega: võimalik on muuta heli karakterit ja tämbrit või kombineerida kõikvõimalikke reaalse maailma helisid.
Akusmaatika ideede kaudu on tänapäeval laienenud ka muusikaanalüüsi ja muusikapsühholoogia uurimisvaldkonnad, kuna muusika kontekstis on hakatud lisaks traditsioonilistele muusikalistele helidele tegelema kõikvõimalike helidega.
Akusmaatika põhimõte leiab rakendamist ka filmis, kus selle eesmärgiks on luua vaatajale kujutlus kaadritagusest maailmast ning selle seostest kaadrisisese maailmaga. Näiteks vaatajale näidatakse kõigepealt heli allikat ning alles siis, kui vaataja enam heliallikat ei näe, lastakse kõlada helil või vastupidi.
Another World

"Another World" (AW) oli 15 Daytime Emmy auhinda võitnud ameerika seebiooper, mis jooksis NBC televõrgus 4. maist 1964 kuni 25. juunini 1999. Seriaali autorid olid Irna Phillips ja William J. Bell.
"Another Worldi" toodeti kokku 8891 osa. Sellest seebiooperist kasvas välja veel kaks seebiooperit: "Somerset" (1970–1976) ja "Texas" (1980–1982). Saatesarja tootis Procter and Gamble Productions, mis oli 1950.–1960. aastatel enamiku ameerika seebiooperite tootjafirma.
Töövapruse eest

Töövapruse eest (vene keeles медаль «За трудовую доблесть») oli Nõukogude Liidu autasu (medal), mida anti töölistele, kel oli silmapaistvaid teeneid sotsialistliku ühiskonna ülesehitamise ees.
Medal asutati 27. detsembril 1938. Esimene medal anti välja 15. jaanuaril 1939. 
Medali sai umbes 1 825 100 inimest.
Helme valla lipp

Helme valla lipp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Helme valla lipp.
Lipp kinnitati 21. juunil 1994.

Lipu kirjeldus

Helme valla ristkülikukujuline lipp on vertikaalselt jaotatud kaheks väljaks. Lipu vardapoolne väli on valge ning selle laius on 3 ühikut, lehvipoolne osa on aga sinine, laiusega 6 ühikut. Sinisel väljal asub valge veskikivi kujutis, mille mustast ringikujulisest keskosast väljub kaheksa musta kaarjat vööti (veskikivi soont).
Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.

Põhjendus

Sinine viitab tõsiasjale, et Helme ümbruskond on juba vanast ajast tuntud oma vaimuerksate inimeste ja koolitraditsioonide poolest. Pöörlev must-valge veskikivi sümboliseerib aja igavest kulgu ja põlvkondade vaheldumist ning ühtlasi elu järjepidevust. Teiseks meenutab veskikivi valla inimeste põlist põhitegevust – maaviljelust, saaki ja leiba.
Jaan Toots

Jaan Toots (sündinud 7. septembril 1957 Tartus) on Eesti riigiametnik, politseitöötaja ja firmajuht.
Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1981 Tallinna Polütehnilise Instituudi 
mehaanikateaduskonna.
Abikaasa: Eve Toots
Lapsi; 5
1981–1990 Eesti NSV siseministeeriumis pataljonikomandörina, 
1990 – 1993 Eesti Vabariigi eriteenistuse peadirektorina, 
1993 – 1995 Politseiameti peadirektori I asetäitja ja peadirektori kohusetäitjana,  
1995 – 1997 siseministeeriumi kantsler, 

1997 – 1999 AS Hansatee/Tallink direktor, 
1999 – 2004 AS Tallinna Sadama juhatuse esimehe asetäitja, juhatuse esimees, 
2004 – 2007 AS Transgroup Invest nõukogu esimees, 
2007 – 2010 OÜ Rotermann Grupp juhatuse esimees, 
2011.a. Londonis nõunikuna sadama operatsioonide alal, 
2012 - 2015 Lätis riigiettevõtte Riia Sadam asedirektorina laevanduse alal, 
2010 – 2018 OÜ Real Estate nõukogu esimees, 
2018– ...  OÜ Rotermann City nõukogu esimees. 
Ühiskondlik tegevus: 
1993 – 2003 Eesti Autospordi Liidu asepresident, 
2006 – 2016 Eesti Jalgratturite Liidu president, 
2008 – 2016 Eesti Olümpiakomitee täitevkomitee liige, 
2012 – 2016 BPO (Baltic Ports Organisation) juhatuse liige, 
2014 – 2015 Eesti Tantsuspordi Liidu president, 
2016 – ,,,      Eesti Jalgratturite Liidu aupresident, 
2001– ,,,       Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoja juhatuse liige,
Henry Sidgwick

Henry Sidgwick (31. mai 1838 Skipton – 28. august 1900 Cambridge) oli inglise filosoof, üks utilitarismi klassikuid.

Eetika

Tema tuntuim teos on "The Methods of Ethics", mille esimene trükk ilmus 1874. Seal kirjeldab ta kolme eetikameetodit, mis tema meelest meie tavalistes moraaliarutlustes peituvad: need on egoism, intuitsioonil põhinev moraal ja utilitarism. Kõige fundamentaalsemaks teooriaks peab ta utilitarismi, sest intuitsioon ei suuda lahendada fundamentaalseid väärtuskonflikte, näiteks tõe ja õigluse vahel. Tervemõistusliku moraali reeglid on ka sageli ebamäärased ja puudulikud, mis jällegi nõuab utilitarismi abi. Utilitarismist on abi ka intuitsioonile vastavate erandite põhjendamisel.
Sidgwick analüüsis põhjalikult Jeremy Benthami ja John Stuart Milli vaateid ja võrdles neid alternatiividega ning selgitas üksikasjalikult utilitarismi teese. Ta juhtis tähelepanu ka selle teooria raskustele.
Sidgwick väitis, et utilitarismi järgi võib salajasus teo, mis muidu õige ei ole, õigeks muuta, ning seda seisukohta ei tohi laialt levitada; ja ka õpetust, et salajane moraal on vajalik, tuleb saladuses hoida. Või kui õpetust saladuses hoida ei saa, peab terve mõistus selle maha laitma. Utilitaristil võib olla mõistlik soovida, et inimkond üldiselt mõnd tema järeldust või isegi kogu süsteemi ei pooldaks, sest määramatuse ja keerukuse tõttu viib see rahvahulga käes tõenäoliselt halbade tagajärgedeni. Utilitarism võib olla iseennast tühistav: võib-olla on parem, kui inimesed seda ei usu, isegi kui see on tõene.
Sidgwick juhtis tähelepanu ka kogukasu ja keskmise kasu erinevusele. Kui loeks ainult kogukasu, saaks kasu suurendada lihtsalt inimeste arvu suurendamisega. Sidgwicki järgi tuleb rahvaarvu suurendada seni, kuni praegu elavate inimeste koguprodukt ja keskmine õnn kasvab.
Sofia

Rahvastik

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sofia elanikest bulgaarlasi 96,46%, mustlasi 1,53%, türklasi 0,55% ja venelasi 0,18%.
Jüri Selirand

Jüri Selirand (kuni 1938 Jüri Seiler; 21. juulil 1928 – 11. september 2017) oli eesti arheoloog, ajaloolane ja tõlkija, õppejõud ja kooliõpetaja ning suur ajaloo- ja arheoloogiakirjanduse populariseerija. Teda peetakse allveearheoloogia teadussuuna ja Arheoloogiakeskuse rajajaks Eestis. Töötas ajalooõpetajana Viljandi Pedagoogilises Koolis.
Jüri Selirand on kirjutanud ligi 200 teaduslikku artiklit ning ta on ligi 40 raamatu autor. Ta on tõlkinud umbes 35 raamatut saksa ja vene keelest ja toimetanud vähemalt 40 tööd.
Tema olulisemad uurimissuunad 1958. aastast Koorküla Valgjärve vaiasula uurimine, lisaks damaskitud relvade väljaselgitamine ja muistsed linnused.
1965. aastal kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti mandri kalmed 11.-13. sajandil" (juhendaja akadeemik Harri Moora).   
Aastatel 1967–1971 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ühiskonnateaduste osakonna teadussekretär. 
Aastatel 1971–1991 oli ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi fondide sektori juhataja.
Kuni aastani 2001 pidas ta ajaloo- ja arheoloogialoenguid mittekoosseisulise dotsendina Tallinna Pedagoogikaülikoolis.
Kuulus mitmesse seltsi, näiteks 1976. aastal sai temast Soome Muinasuurijate Seltsi välisliige.
Soopart

Levila

Tema levila hõlmab suure osa Holarktisest. See hõlmab kogu Lääne-Euroopa, Baltimaad, Valgevene, Ukraina, Taga-Kaukaasia kuni Põhja-Iraanini, Venemaa (välja arvatud tundravööndi põhjaosa), Kasahstani põhjaosa, Mandžuuria, Hokkaido ja Põhja-Ameerika. 
Suuremas osas levilast on soopart rändlind. Ta talvitub Lääne-Euroopas, Vahemere maadel, Niiluse jõgikonnas, Jaapanis, Koreas, Lõuna-Aasias ja Kesk-Ameerikas. 
Soopardi pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 50–100 paarile .
Punkt (matemaatika)

Punkt on elementaargeomeetrias objekt, mida näitlikustatakse mõõtmeteta ruumiosana. Geomeetria aksiomaatilises käsitluses on punkt üks algmõisteid. 
Mis tahes meetrilise ruumi või üldiselt topoloogilise ruumi elemente nimetatakse punktideks.
Geomeetrias nimetatakse hulka, mille elementideks on punktid, punktihulgaks või ka kujundiks.

Ajalugu

Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Eukleidese "Elementides" defineeritakse punkt kui "see, millel pole osi". 
Analüütilise geomeetria loomine võimaldas punkte esitada koordinaatide abil. 
Hulgateooria teke võimaldas käsitada ruumi kui punktidest moodustatud hulka.
Pihla-Kaibaldi looduskaitseala

Pihla-Kaibaldi looduskaitseala on looduskaitseala Hiiumaa keskosas, Kärdlast edela pool. Kaitseala asub Hiiumaa valla (Kanapeeksi, Koidma, Leigri ja Metsaküla, Määvli, Prählamäe ja Tubala küla) territooriumil. Kaitseala pindala on 3780 hektarit ja see on Hiiumaa suurim kaitseala. Kaitselal asuv Kaibaldi liivik on Eesti suurim liivik.
Kaitsealal on kolm sihtkaitsevööndit: Kaibaldi sihtkaitsevöönd, mis hõlmab osa Kaibaldi nõmmest koos Kaibaldi liivikuga; Pihlasoo sihtkaitsevöönd, mis hõlmab suuremat osa Pihla ja Määvli rabast, ning Järvemägede sihtkaitsevöönd, mis hõlmab metsa Määvli raba ja Tubala küla vahel.
Kaitseala moodustati Eesti Vabariigi valitsuse määrusega 29. aprillil 1998. Veebruaris 2019 alustas Riigimetsa Majandamise Keskus Kaibaldi liiviku laiendamiseks 18 hektari võrra kaitsealal ulatuslike metsatöödega. 
Kaitsealal on leitud 59 kaitsealust liiki.
Linda Fargo

Linda Fargo on alates 2006. aastast New Yorgis asuva Bergdorf Goodmani kaubamaja moeosakonna senior asepresident ning naistemoe ja väljapanekute juht.
Kasvas üles Milwaukee eeslinnas ja sai kaunite kunstide bakalaureuse kraadi Wisconsini Ülikoolis.
2013. aastal esitleti teda dokumentaalfilmis "Scatter My Ashes at Bergdorf's". Variety nimetas Linda Fargot oma filmiarvustuses Bergdorf Goodmani kaubamaja karismaatiliseks ostujuhiks.
Heinrich III (Saare-Lääne piiskop)

Piiskopi mõrvamine

1381 saatis Saaremaa toomkapiitel paavst Urbanus VI-le palvekirja, milles kirjeldas olukorda piiskopkonnas. Piiskop Heinrich olevat kirikule kuulunud väärisasjad (yocalium et bonorum clenodiorum ecclesiae) ära müünud, privileege mitte kohaldanud ja sõlminud Rootsiga läänilepingu. Ta oli vastupaavst Clemens VII poolehoidjad vanglast vabastanud, lubanud neil osaleda oma privaatmissadel ja pidanud koos nendega söömaaegu.
Heinrich oli tapetud Kuressaare piiskopilinnuses enne 5. juulit 1381, mil Urbanus VI nõudis Hermann Bolne karistamist, keda peeti tema tapmise eest vastutavaks. Saaremaa toomhärrad olid piiskopi vangistanud, seejärel kägistanud (iugulasse) ja laiba visanud lossi šahti. Urbanus VI kirjeldas piiskopi kinnivõtmist oma nõudes: "proditorie capere et carceribus mancipare ac tandem turpiter et crudeliter ipsum iugulare et morti tradere praesumit."
Anna Altleis

Anna Altleis (1. jaanuar 1886 Viljandi vald – 8. oktoober 1957 Pariis) oli eesti näitleja.
Hariduse sai ta Viljandi linnakoolis.
Lavategevust alustas 1903. aastal Viljandis teatriseltsis "Vabadus", juhendajaks Märt Mõrd.
Aastal 1906 kutsus Karl Menning ta Vanemuise kutseliseks näitlejaks. Ta esines Vanemuises aastani 1925 ja 1927–1928 Endlas.
Hiljem õppis ta Kultuurkapitali stipendiaadina Pariisis lavastamist ja jäi sinna elama.
Zugi järv

Zugi järv (saksa keeles Zugersee) on järv Šveitsis Zugi kantonis.
Järve pindala on 38,3 km², maht 3,18 km³, suurim sügavus 198 m ja pinna kõrgus merepinnast 413 m. Ta on põhja-lõuna suunas välja venitatud. Maksimaalne pikkus on 13,7 km ja maksimaalne laius 4,6 km. Kõige kitsamas kohas Chiemeni ja Lothenbachi vahel on vastaskaldad teineteisest umbes 1000 m kaugusel.
Järv on pindalalt Šveitsi järvede seas 10. kohal.
Järvest voolab läbi Lorze jõgi.
Järve valgala koos järve pinnaga on 246 km².
Tähtsamad asulad järve kaldal on Zug, Cham, Arth ja Walchwil.
Järv on tuntud oma päikeseloojangute poolest. Zugi linna vastas järve läänekalda põhjaosas ei ole mägesid. Seetõttu on horisont vaba ja päike loojub otsekui järve. Selline vaatepilt on Šveitsis haruldane.
Advokatuur

Advokatuur on advokaatide kutseühing.
Shunsuke Nakamura

Shunsuke Nakamura (中村 俊輔 Nakamura Shunsuke, sündinud 24. juunil 1978 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Jaapani kõrgliiga (J1 League) klubis Júbilo Iwata.

Karjäär

Nakamura alustas jalgpalli mängimist 5-aastaselt. 12-aastaselt liitus ta Nissan FC noorte koondisega. 1997. aastal tõusis ta esindusklubi Jaapani liigas J1 League (Nippon Puro Sakkā Rīgu või J Rīgu) Yokohama F. Marinosi koosseisu. 1999. aastal valiti ta liiga tähtede koondisse ja aasta hiljem liiga parimaks mängijaks. 2002. aastal siirdus ta Itaaliasse Serie A klubisse Reggina Calcio 3,5 miljoni USA dollari suuruse lepingusumma alusel. Nakamura mängis Regginas 3 hooaega. 25. juunil 2005 siirdus ta 2,5 miljoni naelsterlingi eest Celticusse. Esimesel hooajal Šotimaal mängis Nakamura 32 mängu ja lõi 6 väravat. Celtic tuli Šotimaa meistriks ja võitis ka karika. 2009–2010 mängis ta La Liga klubis Espanyol. 2010. aasta veebruaris läks ta oma kodumaale Yokohama F. Marinosi klubisse. 2013. aastal sai ta esimeseks mängijaks Jaapani kõrgliiga ajaloos, kes on teist korda valitud liiga parimaks mängijaks.
1996. aastal osales ta Aasia noorte meistrivõistlustel. Järgmisel aastal mängis ta noorte maailmameistrivõistlustel. 2000. aastal oli ta kaasas Sydney olümpiamängudel.
Nakamura debüteeris Jaapani rahvuskoondises 15. veebruaril 1998, kui mängiti Austraaliaga. Ta kuulus koondisse 2000. aastal, kui Jaapan võitis Aasia meistrivõistlused, kuid jäi välja 2002. aasta maailmameistrivõistluste koondisest. Kui Zico tuli pärast MM-i rahvuskoondise peatreeneriks, arvati Nakamura jälle koondisse. Ta valiti 2004. aasta Aasia meistrivõistluste väärtuslikemaks mängijaks, kui Jaapan tuli Aasia meistriks. Ta oli ka 2003. ja 2005. aastal Konföderatsiooni karikale mänginud meeskonnas ning kuulus koondisse 2010. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Nakamura mängis aastatel 2000–2010 koondises 98 korda ja lõi 24 väravat.

Isiklikku

Shunsuke Nakamura on 178 cm pikk.
Tantilla

Levila

Nad elavad Kesk-Ameerikas, Põhja-Ameerika lõunaosas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.

Eluviis

Nad on üsna väikesed maod ja nende süljenäärmete nõre toimib mürgina saakloomadele. Inimestele on maod ohutud. Eluviis on neil valdavalt öine ja varjuv. Teadlased teavad nende paljunemise kohta üsna vähe, kuid arvatakse, et emasloomad munevad munad ja munadest koorunud maopojad on üsna vanemate moodi.
Katadroomne ränne

Katadroomne ränne on loomade ränne jõge pidi allavoolu merre. Terminit kasutatakse peamiselt siirdekalade puhul.
Katadroomne ränne (meres sigimine, magevees toitumine) esineb näiteks angerjal.
Kaersoo

Kaersoo oli küla Harjumaal, ajalooliselt Paasiku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Salumäe ja Sambu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Harju-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Salumäe ja Sambu külaga.
1249 kuni Rootsi aja alguseni kuulus küla Tallinna piiskopile.
Pentakromaasia

Pentakromaasia on täielik värvide nägemine, mis on tingitud viit erinevat tüüpi värve eristavate rakkude olemasolust silmas.
Pentakromaasiat oletatakse mõnedel lindudel (tuvidel) ja kaladel (mõnedel silmulistel).
Inimese nägemist iseloomustab trikromaasia.