google/wiki40b huggingface dataset:
Haubits

Ajaloost

Haubitsa tüüpi relvad (kivipüssid) võeti kasutusele juba 15. sajandil. Esimesed andmed pärinevad 1410. aastast Grünwaldi lahingust, kus neid kasutas Saksa Ordu. Haubitsaid kasutati hussiitide sõdade ajal, eriti aktiivselt tegid seda hussiidid, kes kindlustasid nende abil oma vankerkantse. Sel ajal said nad endale ka praeguse nimetuse (houfnice). On arvatud, et hiliskeskajal oli haubits lisaks lihtsalt laskerelvaks olemisele ka oluline kõrvalmõju: tugev pauk hirmutas hobuseid ja ajas võitlejaid segadusse.
Kuni 19. sajandini kasutati haubitsa puhul tavaliselt tšehhipärast nimekuju, alles siis mindi üle saksapärasele (Haubitze), millega hakati tähistama lühikese rauaga suurtükke.
Liivimaa rüütelkonna hoone

Liivimaa rüütelkonna hoone on Liivimaa rüütelkonnale kuulunud hoone Riias Jēkaba ielā 11. Tänapäeval on see Läti Seimi hoone.

Skulptuurid

1870-ndatel püstitati fassaadi orva Wolter von Plettenbergi skulptuur. Selle valmistas Johann Adolf Timmi visandite järgi Taani skulptor David Jensen. Plettenbergi kuju hävis 1921. aasta tulekahjus. 1922. aastal hoone rekonstrueerimisel püstitati Liivi ordumeistri kuju asemele Rihards Maursi loodud Lāčplēsise skulptuur. Karutapja kuju hävitati 1950-ndate alguses.
2007. aastal loodi varasema kuju eeskujul uus Edvīns Krūmiņši Lāčplēsise skulptuur.
Simon von der Borch

Simon von der Borch (surnud 22. oktoobril 1492) oli Tallinna piiskopkonna piiskop aastatel 1477–1492.
Simonit on esmakordselt mainitud aastal 1445, mil ta polnud veel vaimulik. Aastal 1452 oli ta saanud Hildesheimi toomhärraks, Aastatel 1476–1477 on teda nimetatud aga Saare-Lääne ja Lippe toompraostiks, Hildesheimi skolastikuks ja Tartu toomhärraks. 1477. aastal valiti ta aga Tallinna piiskopiks ning kinnitati Rooma paavsti poolt sama aasta 16. juunil. 
1479. aastal esitas Liivimaa ordu Simoni enda kandidaadiks Riia peapiiskopi kohale, kuid Rooma paavst eelistas piiskopiks teha Stefan Grube. Siiski oli ka Borch paavsti soosikuks: 1487. aastal reisis ta Rooma ning sai järgmisel aastal paavsti legaadiks Skandinaavias, Vestfaalis ja Preisimaal. Mõni aeg hiljem tõi Borch Tallinna 4 nunna, et panna alus uuele nunnakloostrile. Sellest plaanist ei saanud siiski asja: 1498. aastaks oli üks nunn surnud ja ülejäänud 3 pöördusid tagasi Saksamaale.
Simon von der Borch on tuntud Porkuni piiskopilinnuse väljaehitajana, see sai tema järgi ka nime (Borkholm).
Liivimaa ordu maameister Bernhard von der Borch oli tema nõbu. Sellest hoolimata ei astunud Borch kunagi Saksa ordu liikmeks.
Kirsti Vainküla

Kirsti Vainküla (sündinud 1972) on Eesti Ekspressi ajakirjanik. Varem on ta töötanud Õhtulehes.

Arne Loki lugu

2014. aastal kajastas Vainküla koos fotograaf Tiit Blaatiga demineerija Arne Loki elu, kes oli 19 aastat varem pommiplahvatuses kaotanud oma silmad ja käed. Vainküla ja Blaat ning digilehe peakujundaja Mart Nigola ja digilehe toimetaja Rain Pruul pälvisid hiljem ühistööna valminud multimeedialoo eest Oivalise ajakirjanduse aastapreemia.

Artiklid WAF-i laulukoolist

Vainküla avaldas 2017. aasta 17. jaanuaril Eesti Ekspressis artikli WAF-i laulukoolist: "Avalik saladus: Maikeni menukas laulukool võib rikkuda laulja hääle". See sisaldas kriitilisi kommentaare Sadolini vokaaltehnika rakendamise kohta selles koolis, sealhulgas väiteid, et see võib häälele väga halvasti mõjuda. Samuti avaldas ta intervjuu laulja ja laulupedagoog Heidy Tammega, kes leidis, et see tehnika ei sobi algajatele. Pärast artiklite ilmumist astusid paljud tuntud Eesti poplauljad Maikeni kaitseks välja. Sealhulgas nimetati teemakäsitlust kallutatuks ja pahatahtlikuks. Reageerides paljudele vastuväidetele, avaldas Vainküla 18. jaanuaril artikli "Igav tõde: Kuidas sündis lugu Maikenist ja WAF koolist", milles selgitas, kui kaua ja mil viisil valmistati eelnevat artiklit ette ning kuidas püüti enne artikli ilmumist saada kritiseeritavate arvamusi. Maiken kaebas artiklite asjus ka Pressinõukogule, kuid viimane leidis, et Eesti Ekspress ei ole rikkunud head ajakirjandustava. Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli direktori Aarne Saluveer nimetas teema tõstatamist oluliseks ning 26. veebruaril kogunes loost ajendatuna ka Eesti esimene vokaal- ja interpretatsioonipedagoogika alane foorum.

Hüljatud Martini lugu

ERRi ajakirjanik Merilin Pärli tõstatas 12. juunil 2018 meedias teema, kus nelja-aastane laps, keda nimetati Martiniks, oli juba aasta aega turvakodus elanud ning lapse lähisugulastel ei olnud võimalik saada eestkosteõigust. Vainküla käsitles teemat 18. juulil ja 26. septembril Eesti Ekspressis ilmunud artiklites. Mõlemad ajakirjanikud pälvisid selle eest Bonnieri preemia. Lugude tulemusel kinnitas Riigikogu 2019. aasta veebruaris muudatused tsiviilkohtumenetluse seadustikus, mis laiendas eestkosteküsimuses kohtuotsuseid vaidlustada võivate inimeste ringi. Seda nimetati ka nn väikese Martini eelnõuks.
Joachim Friedrich Petersen

Joachim Friedrich Petersen (23. oktoober 1729 Wismar – 5. aprill/16. aprill 1781 Rannu) oli Eesti vaimulik.
Ta käis koolis Wismaris. Aastatel 1750–1752 õppis ta (immatrikuleeriti 30. aprillil 1750) Königsbergi ülikoolis. Oli seejärel Liivimaal ja aastatel 1763–1766 Wismaris koduõpetajaks. Ordineeriti 10. augustil/21. augustil 1766 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1766–1772 (introdutseeriti 3. septembril/14. septembril 1766) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1772–1781 (introdutseeriti 2. juunil/13. juunil 1772) Rannu Püha Martini koguduse õpetaja.

Isiklikku

Tema abikaasa Justine Helene isa oli Järva-Peetri, Tarvastu ja Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Schmidt; abikaasa esimene mees oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Conrad Bocris (1727–1765).
Vürtsid

Ajalugu

Vürtse hinnati juba ammu enne kirjapandud ajalugu. Neid on alati kasutatud toitude ja jookide maitsestamiseks, kuid ka näiteks kuningate kroonimisel, meditsiinis, parfümeerias, usutseremooniatel ja matustel.
Antiikajal maitsestati Vahemere maades toitu kohalike taimedega, mis sealkandis metsikult kasvasid. Nende hulka kuulusid köömned, kadakamarjad, sibul, küüslauk, sinep, tüümian ja silfion. Vana-Roomas kasutati lisaks sellerit, peterselli, tilli ja majoraani. Indiast toodi sisse pipart, ingverit ja kaneeli. Pipart hinnati sellepärast, et see soodustas seedimist. Loorberit seevastu ei kasutatud, sest see sümboliseeris võitu, ja see asendati mürdimahlaga.
Rooma riigis kasutati välismaiseid vürtse salvide valmistamiseks ja suitsohvri toomisel. Petronius kirjeldas Rooma pidustuste luksuslikkust ja haruldaste vürtside rohkust nendes.
Tuhat aastat tagasi olid araablased vürtsikaubanduses monopoolses seisundis, tuues oma vürtsilaadungid Indiast ja Idamaadest vaevaliselt kulgevate kaamelikaravanidega.
Keskajal oli nõudlus vürtside järele nii suur, et neist sai midagi kaupraha taolist: ühe naela muskaadiõite eest sai kolm lammast ja sama koguse pipraterade eest osta vabaks pärisorja. Selleks ajaks oli Veneetsia jõudnud Euroopa kaubanduses juhtpositsioonile ja kontrollis suuremat osa äärmiselt kasumlikust vürtsikaubandusest. See monopol andis tõuke ekspeditsioonide korraldamiseks, mis viisid lõpuks Uue Maailma avastamiseni. 
Tänapäeval on maailma suurim vürtside importija USA.

Tuntuimad vürtsid

Maailma populaarseimate vürtside seas on ingver, kaneel, kardemon, kurkuma, muskaatpähkel ja -õied, paprikapulber, piment, pipar, safran ja nelk.
Vürtse müüakse ka traditsiooniliste vürtsisegudena, näiteks karripulber ja garam masala.

Ostmine ja säilitamine

Paljud vürtsid on saadaval nii tervetena kui ka jahvatatud kujul. Jahvatatud vürtsid kipuvad oma aroomi ja maitset kiiresti kaotama, nii on tark tegu osta neid korraga väikeste kogustena. Terveid vürtse võib aga vajadusel ise jahvatada.
Säilitada tuleks vürtse õhukindlalt, jahedas ning varjulises kohas mitte kauem kui 6 kuud.

Kasutamine

Vürtse kasutatakse paljude nii soolaste kui magusate roogade maitsestamisel. Neid tuleks kasutada mõõdukalt, et nad toitudes liialt domineerima ei hakkaks.
Ülejõe rändrahnud

Ülejõe rändrahnud (ka Ülejõe kivid) on kaks rändrahnu Harjumaal, Anija vallas Vetla külas Jägala jões.
Rahnude ümbermõõdud on 12 ja 13 meetrit. 
Ülejõe rändrahnud on keskkonnaministri 2. aprilli 2003 määrusega võetud kaitse alla looduse üksikobjektina.
Aseri külanõukogu

Aseri külanõukogu (1954–1959 Rannu külanõukogu) oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Mahu vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Aseri asulas.
Bernhard (hotell)

Bernhard oli spaa-hotell Valga maakonnas Otepääl aadressil Kolga tee 22a. Hotelli haldas Bernhard SPA Hotell OÜ.
Hotell põles maha 26. jaanuaril 2016.
Asta Tagel

Asta Tagel (sündinud 1930) on eesti õpetaja ja käsitöömeister.
Ta on töötanud Põlva Keskkooli tütarlaste käsitöö õpetajana. Aastatel 1956–1979 oli ta Põlva Keskkooli vanempioneerijuht.
Pikka aega oli ta Põlva Käsitööklubi juhataja. Ta on korraldanud Põlvas käsitööpäevi, näituseid ja laatu.
Matkajuhtide kokkutulek

Matkajuhtide kokkutulek (ka matkajate ja matkajuhtide kokkutulek, matkajuhtide päevad) on Eesti Matkaliidu igal aastal korraldatav kokkutulek. 
2014 oli järjekorras 47. kokkutulek.
Kokkutuleku raames valitakse aunimetused aasta matkaja ja aasta matkategelane.
Rao tänav

Rao tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. 
Rao tänav algab Pärnu maanteelt, kulgeb esialgu lõunakagu-põhjaloodesuunaliselt, seejärel ristub Läike tänavaga, pöördub idakagu-läänekagu suunda ning lõpeb Sisaski tänaval. Rao tänav on ligi 210 meetri pikkune.

Tänava nimi

20. oktoobril 1936 sai tänav nimeks Oksa tänav. Aastatel 1940–1941 kandis tänav nime Okka tänav. Praegune nimi pandi Rao tänavale 25. septembril 1959.
Nõtke näkirohi

Levila ja looduskaitse

Euroopas on taim haruldane ja esineb Šotimaal, Rootsis ja Poolas. Eestis on ta väga haruldane ning esineb teadaolevalt vaid ühe väikese lokaalpopulatsioonina Otepää loodusalal Näkijärves (Päidla Suurjärv) ning Ahvenjärves ja kuulub I kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.
Kasvab 10–20 cm pikkuseks vaid puhtas vees 10–150 cm sügavuses. Õied on väga väikesed. Ühel taimel on nii emas- kui isasõisi.
Thomas Jonathan Jackson

Thomas Jonathan Jackson (21. jaanuar 1824 – 10. mai 1863) oli Ameerika Ühendriikide kodusõjas lõunapoolsete osariikide üks väejuht.
Johannes Heinrich Luther

Johannes Heinrich Luther (24. veebruar 1861 Tallinn – 29. mai 1932 Bad Cranz) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1871–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1880–1885. Ordineeriti õpetajaks 13. juulil 1886.
Oli aastatel 1886–1913 Kadrina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1913–1918 oli ta Narva Johannese koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastal 1918 Narva-Alutaguse praostkonna praost.
Lahkus aastal 1918 Saksamaale (täpsemalt Ida-Preisimaale). Oli aastatel 1918–1926 Karkelnis (praegu Mõssovka Kaliningradi oblastis) luterlik pastor. Jäi aastal 1926 emerituuri, elas Bad Cranzis (praegu Zelenogradsk Kaliningradi oblastis), kus ta ka suri.

Isiklikku

Tema äi Hermann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja (aastatel 1860–1870), äia vend Alexander Johann Krause oli Rannu Püha Martini koguduse õpetaja (aastatel 1853–1860), abikaasa vend Max Reinhold Krause oli Hanila- ja Varbla koguduse ning Viru-Nigula koguduse õpetaja (ja aastatel 1915–1916 Eestimaa kindralsuperintendent). Tema isa Alexander Martin Luther oli kaupmees ja tööstur, Lutheri mööblivabriku rajaja. Tema onu Johann Christian Luther oli Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja, vanaisa Christian Wilhelm Luther oli kaupmees ja Tallinna raehärra. Tema poolvend Ferdinand Justius Luther oli Emmaste Immanueli koguduse esimene õpetaja, Käina Martini koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja. Vennapoeg Ralf Johannes Ferdinand Luther oli Kuusalu Laurentsiuse koguduse ja Tartu Ülikooli koguduse (saksa pihtkonna) õpetaja.
Paadrema rahvamaja

Paadrema rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mõtsu külas. Asutuse eesotsas on Anneli Lobjakas.
Asutus asutati 1993.
Salme kopteriväljak

Salme kopteriväljak on Saaremaal Saaremaa vallas Imara külas asuv kopteriväljak.  
Väljakut haldab Oleg Sõnajala juhitav Estwind Energy OÜ. Väljaku mõõtmed on 30 x 30 m.
Tiiu Valgemäe Uisukool

Tiiu Valgemäe Uisukool on MTÜ Uisuklubi Gliss poolt 2012. aastal asutatud erahuvikool, mille eesmärk on iluuisutamise õpetamine.
Kuna kooli peatreener Tiiu Valgemäe on ise Vaike Paduri õpilane, siis võib öelda, et kool esindab Eesti iluuisutamise vanimaid traditsioone. Uisukooli kasvandikud on Eesti meistritiitleid võitnud Gerli Liinamäe ja Daniil Žurav. Uisukooli treeningud toimuvad peamiselt Tallinnas Škoda Jäähallis.
Kokku uisutab koolis ligi 100 sportlast.
Malcolm Lincoln

Ajalugu

Malcolm Lincoln sai alguse Robin Juhkentali sooloprojektina, kui ta 2009. aasta sügisel laadis üles oma esimesed lood veebiportaali MySpace nime "Malcolm Lincoln" all. Kui Juhkental sai kutse esineda Tallinnas Kinomajas 31. oktoobril 2009, palus ta sõber Madis Kubul esinemisel bassi mängida. Kubust sai Malcolm Lincolni alaline liige. Hiljem detsembris esitas Vaiko Eplik, Eesti helilooja ja muusikaprodutsent, Robin Juhkentalile pakkumise anda tema Mortimer Snerdi plaadimärgi all välja väike tiraaž plaate. Eplik pakkus end ka plaadi produtsendiks. 2010. aasta alguses esitas Juhkental kaks lootustandvamat lugu oma valmivalt plaadilt – "I'm Still Standing Here" ja "Siren" – üle-eestilisele lauluvõistlusele Eesti Laul 2010. "Siren" valiti üheks kümnest finaali pääsevast loost (pärast ühe teise edasipääsenu diskvalifitseerimist) ja võitis lõppvõistluse, mis toimus 12. märtsil. Võistlusel esitati lugu koos saatva vokaalkvartetiga Manpower 4. Eesti Laul 2010 võitmise tulemusena esindas Malcolm Lincoln Eestit 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Aprillis 2010 pakkus Universal Music Malcolm Lincolnile artistilepingut, mille bänd ka allkirjastas. Duo esikalbum "Loaded With Zoul" ilmus 20. mail 2010. 25. mail 2010 esinesid nad Oslos Eurovisiooni lauluvõistluse esimeses poolfinaalis, kuid finaali bänd ei pääsenud.
Tahe

Psühholoogia

Vanemas psühholoogias oli 'tahe' üks põhimõisteid. Muu hulgas psühhoanalüüsi arusaam, mille kohaselt teadlik tahe on illusioon, mis varjab teadvustamata tunge ja "mentalistlike" mõistete kriitika välismõjusid rõhutanud biheiviorismis tõid kaasa selle mõiste väljatõrjumise psühholoogia erialakirjandusest; seda asendavad tungi, vajaduse, motivatsiooni ja otsustamise mõiste.
Tahe kui enesekontrolli ja eneseregulatsiooni võime on siiski olnud kesksel kohal eksistentsialistlikus psühholoogias, humanistlikus psühholoogias ja uuemas tunnetuspsühholoogias. Mõistet kasutatakse ka positiivses psühholoogias.
Motivatsiooni tahtelist komponenti on uurinud teiste seas Narziss Ach, Heinz Heckhausen, William James, Kurt Lewin, Rollo May, William McDougall ja Otto Rank.

Filosoofia

Lääne filosoofias on olnud laias laastus kaks erinevat tahtekäsitust. Stoik Seneca käsitas tahet inimese psüühika põhielemendina; ta mõistis seda mõistusega põhjendatud ja määratud püüdlusena. Aleksandria Klemensi järgi seevastu on tahe mõistusest sõltumatu, irratsionaalne tegevusallikas.
Augustinuse järgi määravad inimese elu tahe ja püüd saavutada seda, mis on püüdlemist väärt, nimelt armastust, ning armastus ja tahe on üks ja seesama. Tunnetus on tahteakt.
Keskajal vaieldi tahte ja mõistuse vahekorra üle. Duns Scotus jt voluntaristid väitsid, et primaarne on tahe: hea ja tõene on hea ja tõene sellepärast, et Jumal tahab seda. Thomas Aquinas jt intellektualistid väitsid, et Jumal tahab seda, mida ta on tunnetanud hea ja tõesena.
Voluntarismi jätkavad Niccolò Machiavelli ja Thomas Hobbesi poliitikateooria, milles positiivset õigust mõistetakse valitseja tahte väljendusena, ning 20. sajandi õiguspositivism.
Johannes Nikolaus Tetens jaotas 1770ndatel inimese konstitutsiooni kolmeks iseseisvaks vallaks – tunnetuseks, tunneteks ja tahteks.
Immanuel Kant määratles hea tahte ehk moraalitahte mõistust määratleva tahte ehk praktilise mõistusena.
Johann Gottlieb Fichte järgi on tahe sama mis mina.
Arthur Schopenhaueri filosoofias on pime elu- ja säilimistahe maailma sisim tuum.
Friedrich Nietzsche järgi on irratsionaalne võimutahe inimeste igasuguse teoretiseerimise ja tegutsemise tõukejõud.
Jelizaveta Tuktamõševa

Jelizaveta Sergejevna Tuktamõševa (vene Елизавета Сергеевна Туктамышева; sündinud 17. detsembril 1996 Glazovis Udmurtias) on Venemaa iluuisutaja, kes võistleb naiste üksiksõidus.
Ta tuli 2015. aastal naiste üksiksõidus maailmameistriks ja Euroopa meistriks.
Tuktamõševa treenib Aleksei Mišini juhendamisel Peterburis, kus ta elab alates 2011. aastast.
2008. aasta Eurovisiooni tantsuvõistlus

Eurovisiooni tantsuvõistlus 2008 oli teine Eurovisiooni tantsuvõistlus. See toimus 6. septembril 2008 Glasgow's Suurbritannias.
Võistluse korraldas BBC Scotland. Õhtujuhid olid Graham Norton ja Claudia Winkleman.
Osales 14 riiki. Võitjaks tuli Poola 154 punktiga. Teise koha sai Venemaa, kolmanda Ukraina, neljanda Leedu ja viienda Aserbaidžaan.
Uuendusena reeglites ei võinud võistelda professionaalsed tantsupaarid. Vähemalt üks paariline pidi olema esindatavas riigis tuntud muul alal ja mitte treenitud tantsijana. Teine uuendus oli, et iga paar tantsis vaid ühe korra. 2007. aasta võistlusel oli iga paar esitanud ühe ladina-ameerika või standardtantsu ja vabastiilis rahvusliku iseloomuga tantsu, 2008. aastal oli kavas vaid viimane.
Esmakordselt kasutati ekspertidest koosnevat žüriid, mille otsus moodustas umbes 23% lõpptulemusest, ülejäänu otsustas telefonihääletus (žürii kõrgeim võimalik punktisumma oli 48, telefonihääletusel 156). Kui otsuse oleks teinud ainult publikuhääletus ilma žüriita, oleks Poola ikkagi võitnud.
Eestlased Ukrainas

Eestlased Ukrainas on Ukrainas elanud või elavad eestlased.
Ukrainas Kiievis tegutseb aastast 1994 Ukraina Eesti Selts.
Ukrainas (sh Krimmis) elab umbes 3000 eestlast.
Treptow-Köpenick

Poliitika

Esimesed kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 2001. Kõige rohkem hääli said Vasakpartei (21 kohta), Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (18 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (8 kohta), rohelised, Vaba Demokraatlik Partei ja Statt (igaüks 2 kohta). 2 kandidaati olid sõltumatud.
Viimased kohaliku omavalitsuse valimised toimusid Treptow-Köpenickis 17. septembril 2006. Kõige rohkem hääli said Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei (33,6%, 19 kohta), Vasakpartei (28,0%, 16 kohta), Kristlik-Demokraatlik Liit (12,7%, 7 kohta), rohelised (7,1%, 4 kohta), Saksamaa Rahvusdemokraatlik Partei (5,3%, 3 kohta), Vaba Demokraatlik Partei (4,8%, 2 kohta), Hallid Pantrid (4,2%, 2 kohta) ning Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei (3,6%, 2 kohta). Linnaosavanemaks sai sotsiaaldemokraat Gabriele Schöttler. Pärast valimisi ühines Töö ja Sotsiaalse Õigluse Partei Vasakparteiga, aga Hallid Pantrid lõpetasid tegevuse.
François de La Rochefoucauld

François de La Rochefoucauld (15. september 1613 Pariis – 17. märts  1680 Pariis) oli prantsuse kirjanik, aforismiklassik, hertsog.
Võtnud oma tormilises nooruses kõrgaadlikuna osa kõikvõimalikest poliitilistest intriigidest (sealhulgas armuintriigidest), vandeseltsidest ja mässudest, pühendus ta kirjandusele alles vanemas eas, kui oli saanud lahingus raske näohaava. 1662 ilmusid ta "Memuaarid", mis kajastavad tema osalust Fronde'i liikumises, kusjuures autor kirjutab endast kolmandas isikus.
La Rochefoucauld' peateos on aforismikogu "Mõtisklused ehk Moraalsed sententsid ja maksiimid" (Réflexions ou Sentences et Maximes morales), mille juhtmõtteks on inimeste egoismi paljastamine. Nähes kõigi ülevate tunnete ja kõrgete vooruste taga eelkõige inimeste omakasupüüdlikkust, esitab La Rochefoucauld omamoodi inimkonna universaalse psühholoogia, mis sobiks kõikidele aegadele ja rahvastele.  Aforismide üldistav, kohati abstraktne laad lähendab La Rochefoucauld' klassitsismi kunstimeetodile, autori üldine tundetoon aga on lähemal barokksuuna kirjanikele.
Abielus oli tal kaheksa last ja lisaks üks vallaslaps.
Molière kasutas teda "Misantroobi" prototüübina.
Websteri maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1860. aastal.
John Rackham

John Rackham (hüüdnimega Calico Jack; 21. detsember 1682 – 18. november 1720) oli üks tüüpilisi piraate, kes oma laevaga jahtis Kariibi merel rannasõidulaevu. 1719. aastal anti talle armu, aga siis kohtus ta Anne Bonnyga, kes oli maitse piraadielust juba suhu saanud. Koos Bonny sõbranna Mary Readiga varastasid nad laeva ja asusid teisi laevu röövima. Nad tabati Bermuda saarte lähedal. Rackham poodi üles ja naised mõisteti vangi.
Vändra kirikumõis

Vändra kirikumõis (saksa keeles Pastorat Fennern) oli kirikumõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Ringhääling

Ringhääling on raadio- või televisiooniprogrammide edastamine antenni- või kaabellevivõrgu kaudu kodeerimata või kodeeritud kujul, eesmärgiga teha need üldkasutatavate vastuvõtuvahenditega üldsusele kättesaadavaks.

Sõnakasutusest

Oskussõna ringhääling (ingl. broadcasting) võeti kasutusele 1923. aastal ja sellega  tähistati  avalikke raadiosaateid andvat ringhäälinguasutust (näiteks Raadio Ringhääling, Riigi Ringhääling). Kui 1950. aastatel algas telesaadete edastamine, nimetati  eraldi raadiot ja televisiooni (nt oli Eesti NSV Riiklik Televisiooni ja Raadio Komitee). Oskussõna ringhääling seostus veel pikka aega ainult raadioga. 
Üldistava terminina võeti sõna ringhääling kasutusele 2007. aastal, kui Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio ühendamisel loodi Eesti Rahvusringhääling (lühend ERR). ERR on sõltumatu avalik-õiguslik (avaõiguslik) juriidiline isik, mis toodab tele- ja raadioprogramme (k.a saateid) ning pakub muid meediateenuseid.
Üldtähenduses on sõna ringhääling kasutatud ka näiteks nimes Euroopa Ringhäälingute Liit. Ringhäälinguid eristavateks oskussõnadeks on raadioringhääling ja televisiooniringhääling.

Ringhäälingu ajaloost

Ringhääling tugineb 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses toimunud edusammudele elektroonika ja raadiotehnika alal. Kuid alles pärast Esimest maailmasõda algas ringhäälingu tõeline võidukäik kogu maailmas. 
Regulaarseid raadioringhäälingu saateid alustati USA-s aastal 1921, Euroopa maades alates järgmisest aastast, Eestis 18. detsembril 1926.
Korrapäraseid televisioonisaateid hakati mitmes riigis edastama 1930. aastate teisel poolel.
RimWorld

"RimWorld" on Ludeon Studiosi loodud pealtvaates baasiehitamise ja haldamise videomäng. Mängu beetaversioon, algul nimega Eclipse Colony, ilmus 2013. aasta novembris ja täisversioonina tuli välja 17. oktoobril 2018 Microsoft Windowsile, MacOS-ile ja Linuxile.
Alvi Hargel

Alvi Hargel (aastani 1947 Alvi Tilk; 14. märts 1911 Taagepera vald, Juksi – 25. september 1995 Tallinn) oli eesti laulja (metsosopran).
Ta õppis aastatel 1935–1938 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis laulmist (Angelina Mahhotina klassis) ja hiljem Arno Niitofi juures.
Ta laulis aastatel 1935–1949 ja 1952–1963 Vanemuise kooris, ta on teinud ka sooloosi.

Isiklikku

Tema abikaasa oli dirigent, pedagoog, oboe- ja flöödimängija Jaan Hargel (1912–1966), nende poeg Jaan Hargel (1948-2010) oli sisearhitekt, nende poeg Jüri Hargel (1952) on flötist ja muusikapedagoog.
Marvolo Gaunti sõrmus

Marvolo Gaunti sõrmus on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" sõrmus, mis kuulus väga ammu aega tagasi ühele Peverelli vendadest. Sõrmus liikus käest kätte ning lõpetas kauge järeltulija Salazar Slytherini valduses. Sõrmuse päris Marvolo Gaunt, kes oli Lord Voldemorti vanaisa. See sõrmus tõendab fakti, et Lord Voldemort on Slytherini pärija.

Sõrmuse tähtsus

Gaunti sõrmus on üks Surma vägistest, millega sai teatud kujul surnud inimesi päris maailma tagasi tuua. Kui sõrmus jõudis Voldemorti kätte, tegi viimane sellest varikätki teadmata, et sellel esemel on juba niigi tohutu vägi. Albus Dumbledore hävitas sõrmuse Godric Gryffindori mõõgaga.