google/wiki40b huggingface dataset:
Wilhelm Kress

Wilhelm Kress (29. juuli 1836 Peterburi – 24. veebruar 1913 Viin) oli Austria leidur ja lennunduspioneer, deltaplaani leiutaja.
Kress läks Viini 1873 ja hakkas seal õppima klaverite ehitamist. Ta leiutas seal 1877 deltaplaani. See oli suur saavutus ajal, mil paljud insenerid püüdsid välja töötada õhust raskemaid mootorita õhukeid.
1892 kutsus Viini Inseneride Ühing Kressi avalikku loengut pidama. Seal esitles ta suurt lennumasinamudelit, millel oli kaks propellerit, mis pöörlesid vastassuunas. Valmiskujul pidanuks kumbki propeller olema 3-meetrise läbimõõduga. Lennuki tiibade pindalaks oli ette nähtud 68 m². Propellerid olid piisavalt elastsed, et säilitada koormuse all oma tigujat kuju.
1893 projekteeris Kress suure tiibu lehvitava lennumasina. Selle kere pikkus pidi olema 9,75 meetrit ja tiibade pindala 84 ruutmeetrit. Tiibade lehvitamisel nende nurk muutus, kusjuures kõige kõrgemas asendis oli nende kalle 3° horisontaalsest kõrgemale. Kress avaldas oma projekti 1894. aasta juulis ajakirjas Aeronautics, mille toimetaja Octave Chanute lisas märkuse, et Kressi hinnangud mootori vajaliku võimsuse kohta on täiesti ebaadekvaatsed.
Sajandivahetusel oli ta üks paljudest, kes töötasid mootoriga õhuki kallal. 1900 leiutas ta lennuki juhtimiseks käigukangi, kuid ei patenteerinud seda. Selle patenteeris hoopis Robert Esnault-Pelterie 1907.
Kressi lennuk Drachenflieger oli ehitatud veepinnalt startimiseks ja vette maandumiseks, sest sel juhul tekitas mis tahes õnnetus nii juhile kui ka lennukile vähem kahju. Sellel oli bensiinimootor ja kolm eri kõrgusel olevat tiiba. Sellel monoplaanil oli suur rõhtne saba ja suured tüürid. Mootor käitas kaht väga suurt vastassuunas pöörlevat propellerit, mis pöörlesid kiirusega 500 p/min. Lennuk oli väga hoolikalt ehitatud, tiivad õige tõstenurga all, ja nähtavasti tugev. Esimese õnnestunud "lennu" tegi see Viini lähedal Wienerwaldsee järvel 1901, kuid see polnud kontrollitud lend nagu vendadel Wrightidel 1903, vaid pigem oli tegu suurte hüpetega. Pikemat kontrollitud lendu ei saanudki sellega teha, sest Daimleri valmistatud 30-hobujõuline mootor oli poole raskem kui Kress oli tellinud ja sai töötada üksnes poole nimivõimsusega, 15 hobujõu ulatuses. Korduvalt on väljendatud arvamust, et kui Drachenfliegeril olnuks korralik mootor ja vee pindpinevuse ületamiseks mõeldud seadis, suutnuks ta lennata. Ühe oma järjekordse lendutõusmiskatse ajal takerdus lennuk järve pinnal ujuvasse prahti ja hävis.
Järgmisel, 1902. aasta suvel ehitas Kress oma lennumasinast uue koopia. Ka see ei lennanud. 1904. aastal viidi see hoiule Viini arsenali.
Hauamäe talu kalmistu

Hauamäe talu kalmistu on kalmistu Vändra kihelkonnas Pärnumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Tagassaare külas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu maakonnas.
Kalmistu  omanik on perekond Paulus, ka maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 16 inimest, viimati 2014. aastal. Kalmistu pindala on 0,13 ha.
Timothy Keller

Timothy J. Keller (sündinud 23. septembril 1950) on Ameerika pastor, teoloog ja kristlik apologeet. 
Ta oli presbüterliku kiriku (Redeemer Presbyterian Church) pastor New Yorgis. Ta on ka The New York Timesi bestselleri "The Reason for God: Belief in an Age of Skepticism" (2008) autor. Kellerit on iseloomustatud kui 21. sajandi C. S. Lewist.
Leonid Prants

Elulugu

Leonid Prants oli kaupmehe poeg.
Lõpetas 1929 Tartu Tehnika Ühisgümnaasiumi, 1936 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna. Matemaatikamagister (1939, TÜ), väitekiri "Õhumasside iseloomustavaid jooni Euroopa kohal aeroloogiliste vaatluste järele". Oli 1935–40 TÜ meteoroloogiaobservatooriumi assistent.
Aastast 1944 Saksa armees.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: aeroloogia.
Lofoodid

Lofoodid on saarestik Põhja-Norras Nordlandi maakonnas.

Nimi

Lofoten (vanapõhja Lófót) oli algselt Vestvågøya saare nimi. See nimi on moodustatud kahest sõnast, millest esimene, ló, tähendab ilvest, ja teine, fót, jalga. See tuleneb arvatavasti sellest, et mandrilt vaadates meenutab Lofootide arhipelaag kujult ilvese jalga (seejuures näiteks Lofootide saarestikku kuuluva Flakstadøya saare varasem nimi oli Vargfót 'hundi jalg').

Transport

Lofootidel paikneb kolm väiksemat lennujaama: Leknessi lennujaam (84 215 reisijat 2006. aastal), Svolværi lennujaam (63 787 reisijat 2006) ja Røsti lennujaam (7755 reisijat 2006), mis lendab peamiselt Bodøle (Bodøt kasutatakse sageli Lofootidele reisimiseks: Bodø ja Moskenese valla vahel on ka praamiühendus). Værøys asub helikopterijaam (7923 reisijat 2006) . Samuti on praamiühendus Svolværilt Skutvikusse ja Hamarøysse, mis on idast ühendatud E6 maanteega. Hurtigruten randub Stamsundil ja Svolværil. E10 maantee, ametliku nimega Kuningas Olav V tee, ühendab Lofootide suuremaid saari sildade ja merealuste tunnelitega. Mandriga ühendab E10 Lofoote Lofasti maanteeühenduse kaudu, mis avati ametlikult 1. detsembril 2007. Mööda maanteed toimub regulaarne bussiühendus saarte ja mandri vahel.
Dehüdraatimine

Dehüdraatimine ehk dehüdratiseerimine ehk dehüdrateerimine ehk veetustamine on vee eraldamine keemilises reaktsioonis.
2 R-OH → R-O-R + H₂O
Alkohol laguneb, saaduseks on dietüüleeter ja vesi.
Tšehhi jalgpallikoondis

Ajalugu

Tšehhi Vabariigi koondis loodi küll alles 1993. aastal, kuid tšehhi jalgpall sai alguse juba Austria-Ungari keisririigi aegadel. Jalgpalliliit astus FIFA-sse 1907. aastal. Pärast Esimest maailmasõda jõuti ka esimese tiitlivõistluste medalini.
Tšehhid üllatasid maailma 1920. aasta suveolümpiamängudel, kui turniiri avavoorus võideti Jugoslaavia 7:0. Edukalt jätkates jõuti finaali, kus jäädi Belgia vastu 0:2 taha ning 35. minutil lahkuti protestiks inglasest kohtuniku erapoolikuse vastu platsilt. Seejärel tühistas ROK kõik tšehhide tulemused ning loomulikult jäädi ilma ka medalist.
Esimesel Euroopa pinnal peetud MM-turniiril 1934. aastal Itaalias jõudis Tšehhoslovakkia välja finaali ning kaotas võõrustajate meeskonnale lisaajal 1:2. Suured tegijad olid andekas väravavaht František Planicka ning kaks ohtlikku ründajat Oldrich Nejedly (MM-turniiri edukaim väravakütt) ja Antonin Puc.
1960. aastal kaotas Tšehhoslovakkia esimeste EM-võistluste poolfinaalis NSV Liidule 0:3, kuid pronksimängus oldi üle Prantsusmaast 2:0. 
1962. aastal oli Tšehhoslovakkial koondis, mis võis kõrgeid tippe vallutada. Tšiilis peetud MM-turniiril alistati veerandfinaalis Ungari 1:0 ja poolfinaalis Jugoslaavia 3:1. Finaalis Brasiilia vastu viis tookordse koondise üks paremaid mängumehi Josef Masopust eurooplased 1:0 juhtima, kuid brasiillased viigistasid ja võitsid lõpuks 3:1.
Tšehhoslovakkia jalgpalli suurpäev oli 20. juunil 1976 Belgradis, kui viiendate EM-võistluste finaalis kohtuti valitseva maailmameistri Saksamaa LV-ga. Peamiselt slovakkidest koosnenud meeskond juhtis sakslaste vastu veel lõpu eel 2:1, kuid siis õnnestus Bernd Hölzenbeinil viigistada. Lisaaeg väravaid ei toonud ja nii löödi võitja selgitamiseks penalteid. Tšehhoslovakkia võitis 5:3.
Edukas aasta oli 1980, kui EM-il saadi kolmas koht ja Moskva olümpiamängudel kuldmedal.
Tšehhi ja Slovakkia eraldusid kaheks iseseisvaks riigiks 1993. aastal ning tšehhid lõikasid eraldumisest rohkem tulu. Uus põlvkond tippmängijaid (Patrik Berger, Karel Poborsky, Pavel Nedvěd, Vladimir Šmicer) näitas klassi 1996. aasta EM-il, kus alles finaali lisaajal tuli tunnistada sakslaste 1:2 paremust.
2008. aasta Euroopa meistrivõistluste järel valis Tšehhi jalgpalliliit uueks peatreeneriks Petr Rada.
Riiasöödi tamm

Riiasöödi tamm on looduskaitsealune tammepuu, mis kasvab Harjumaal Viimsi vallas Metsakasti külas Riiasöödi talu maadel.
Puu vanus on 300 aastat, ümbermõõt 4,4 m, kõrgus 14 m ja juurkaela ümbermõõt 8,8 m.
Massiühik

Massiühik on mõõtühik, millega mõõdetakse massi. SI-süsteemis on massi mõõtühik kilogramm, mis on ühtlasi üks seitsmest  põhiühikust.
Barry maakond (Missouri)

Barry maakond (Barry County) on maakond USA-s Missouri osariigi edelaosas. Geograafilised koordinaadid on 36°71' N, 93°83' W.
Maakonna halduskeskus on Cassville ja suurim linn Monett.
Maakonna pindala on 2048 km², millest 31 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 35 597. Aastal 2000 oli elanike arv 34 010.

Ajalugu

Barry maakond moodustati 5. jaanuaril 1835 Greene'i maakonna osast. Maakond on nime saanud Kentuckyst pärit postiministri William Taylor Barry järgi.
Hulgamäärus

Hulgamäärus ehk kvantumimäärus on määrus, mis näitab millegi kvantitatiivseid parameetreid, s.t hulka, mõõtu või määra.

Eesti keel

Hulgamäärus vastab põhiliselt küsimusele kui kaua? kuivõrd? mil määral?, täpsemalt: kui mitu korda? kui mitme kordselt? kui mitu? kui mitmekesi? kui mitme kaupa? jne.
Kui palju sul aega on?; Ostsime veel paar kilo maasikaid; Kass kaalus üle viie kilo; Marile meeldis väga laulda; Isa saatis nad kahekesi linna; Kuuski istutati sel aastal rohkesti; Külmkapis on toitu piisavalt; Häid õpilasi on meie linnas sadade kaupa; Tee on neli kilomeetrit pikk.
Kane'i laht

Kane'i laht (inglise Kane Basin) on Põhja-Jäämere osa Gröönimaa looderanniku ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Smithi väina Kennedy väinaga ja on Narese väina osa. Gröönimaa rannikul jääb ta kirdes asuva Washingtoni maa ja edelas asuva Inglefieldi maa vahele. Ellersmere'i rannikul jääb ta Johani poolsaare ning Victoria ja Alberti mägede vahele.
Lahe pikkus on umbes 180 km ja suurim laius on umbes 130 km. Ümbritseb Washingtoni maa, Rasmusseni maa ja Inglefieldi maa rannikut.
Kane'i laht nimetati Elisha Kane'i auks, kelle juhitud ekspeditsioon ületas lahe, kui nad otsisid 1854. aastal kadunud Franklini ekspeditsiooni.
Lõbus Amor

Lõbus Amor oli huumori- ja meelelahutusajakiri, mis ilmus 1922. aasta märtsis Tallinnas. Väljaandjaks ja vastutavaks toimetajaks oli J. J. Vakk.

Ajakirja trükiti Tallinnas Bernhard Mänsi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.
Gerstenmeieri mõis

Gerstenmeieri mõis (Gerstenmeiera muiža, vanasti ka Gerstenmeijera muiža) oli suvemõis Lätis Riia linnas Dzirciemsi asumis aadressiga Eiženijas ielā 20–22.
Suvemõisal oli kaks peahoonet. Eiženijas iela 8 kandis asunud teine hoone on aga hävinud. Säilinud on ilmselt XIX sajandil ehitatud klassitsistlik hoone. Ehkki peahoone aadressiks on Eiženijas iela, asub lähedal, aadressil Ķiršu ielā 4, samuti mõisale kuulunud klassitsistlik puuhoone.
Jacob Johan Taube

Vabahärra Jacob Johan Taube af Kudding (1624–1695) oli Liivimaalt Kudina mõisast pärit Rootsi sõjaväelane (kindralleitnant). 
Sündis Imastu ja Kudina mõisniku Justus Taube pojana.
Aastatel 1664–1668 oli ta Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kindralkuberner Narvas.
1675. aastal sai ta Kudina mõisa järgi, Rootsi vabahärraks Taube af Kudding ja immatrikuleeriti samal aastal Rootsi Rüütelkonda. 
Ta oli Navesti ja Koskise mõisa rentnik.
Tema muinsuskaitsealune vappepitaaf asub Tallinna Toomkirikus.
Užupis

Užupis (jidiš: זארעטשע valgevene: Зарэчча, poola: Zarzecze, vene: Заречье) on umbes ruutkilomeetrisel alal paiknev naabruskond Leedu pealinna Vilniuse vanalinnas. 1. aprillil 1998 kuulutas naabruskond end sõltumatuks vabariigiks (Užupise Vabariik).
Triger

Triger (inglise k flip-flop) on bistabiilne ehk kahe tasakaaluolekuga elektroonikalülitus, mis väljastpoolt antava elektrisignaali mõjul läheb ühest tasakaaluolekust teise. Trigeril on tavaliselt kaks või kolm sisendit ja kaks väljundit. Üks väljunditest on mitteinverteeriv ehk otseväljund ja teine inversne ehk pöördväljund.
Erinevalt loogikaelementidest, mille väljundolek on üheselt määratud sisendsignaalide kombinatsiooniga, sõltub trigeri väljundsignaal lisaks veel sellest, milliseks oli kujunenud väljundolek eelnevalt saabunud sisendsignaalide mõjul. Niisiis peab triger meeles oma eelneva oleku, seega võib õelda, et tal on mälu. Triger säilitab ühe biti informatsiooni: signaali 1 (väljundis kõrge pingenivoo) või 0 (madal pingenivoo). Trigeritest koostatakse näiteks registrid paljude bittide salvestamiseks (näiteks SRAM-mälu).

RS-triger

Selleks et saada RS-trigeri väljundis Q = 1, on vaja anda tema sisendisse S = 1. Trigeri viimiseks olekusse Q = 0 tuleb anda sisendisse R = 1. Kui nii S = 0 ja R = 0, siis säilitab triger endise oleku (väljundsignaal Q ei muutu). 
RS-trigerite esialgsetes skeemides oli keelatud olukord S = 1, R = 1, sest sel juhul oli väljund määramatu; nüüdisaegsetes trigerites on juba ette ära määratud, kumba olekusse väljund sel juhul läheb.

D-triger

D-triger on kõige laiemalt kasutatav trigeritüüp. Trigeri Q-väljund läheb alati D-sisendi olekusse; üleminek toimub sel hetkel, kui C-sisendisse saabub taktimpulss, täpsemalt: selle impulsi front (impulsi tõusuosa). Väljundi olek jääb ka taktimpulsi järel püsima, kuni saabub järgmine taktimpulss. Niisiis viivitab triger sisendisse saabuvat signaali ühe sünkroonimistakti võrra, mida võib käsitada kui 1 biti salvestamist.
Lisaks andmesisendile D ja fronditundlikule taktsisendile C võivad sellel trigeril olla ka asünkroonsed (signaali nivoole reageerivad) S- ja R-sisendid. Seejuures on määrav osa sisenditel R ja S, sõltumata sellest, mis signaal on C ja D sisendites. 
D-triger võidakse moodustada kaheastmelise (master-slave) lülitusena, mis reageerib seega nii taktimpulsi tõusule (esiküljele) kui ka langusele (impulsi tagaküljele).

Ajaloost

Esimese trigeri ehitasid 1918. aastal briti füüsikud William Henry Eccles ja Frank Wilfred Jordan. See oli kaheastmeline tagasisidestatud lampvõimendi.
Sulamistemperatuur

Sulamistemperatuur ehk sulamispunkt (ka sulamistäpp) on aine temperatuur, mille saavutades hakkab aine sulama või tahkuma.
Kui aine on tahkes olekus, algab sulamine, kui aine on vedelas olekus, algab tahkumine.
Temperatuuri langedes võib siiski esineda allajahtumine, tahked ained aga üle ei kuumene.
Lahused külmuvad alati madalamal temperatuuril kui vastavad puhtad ained. Näiteks soolase merevee külmumispunkt on madalam kui 0 °C.
Kõigil ainetel ei ole kindlat sulamistemperatuuri. Amorfsed ained pehmenevad kuumutamisel. Nende täpset sulamispunkti pole kristallstruktuuri puudumise tõttu võimalik määrata.
Sulamise või tahkumise käigus aine temperatuur ei muutu. Energia kulub kas olemasolevate sidemete lõhkumisele või vabaneb uute tekkimisel. Soojust, mis faasimuutuse käigus eraldub või neeldub, nimetatakse latentseks soojuseks.
Eesti Kunstnike Koondis Torontos

Eesti Kunstnike Koondis Torontos (lühend: EKKT) on aastast 1956 tegutsev kunstirühmitus; ühtlasi Põhja-Ameerika suurim väliseestlaste kunstirühmitus.
EKTT asutati 1956 nimega Eesti Kunsti Klubi Torontos.
EKTT on korraldanud isiku- ja rühmanäitusi Kanadas, USA-s, Rootsis, Austraalias ja Eestis.
Aastal 2003 oli EKKT-l 78 liiget.
Priit Ennet

Priit Ennet (sündinud 8. juunil 1968) on eesti teadusajakirjanik ja Eesti Teadusajakirjanike Seltsi esimees.
Ennet on õppinud Tallinna 21. Koolis ja Tartu Ülikoolis. 
Töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja juhib Vikerraadio teadussaadet "Labor".
Vastse-Prangli mõis

Vastse-Prangli mõis, ka Vahtra mõis (saksa keeles Neu-Wrangelshof) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu

Mõis rajati 1725 Vana-Prangli mõisast eraldatud alast.
Nikolai sõjaväekirik-maneež

Nikolai kirik-maneež rajati Narva linnuse lääne-eeshoovi 1860. aastatel. Hoonet kasutas kodukirikuna Narva ja Jaanilinna linnuses paiknev 92. Petseri jalaväepolk, mis oli formeeritud 1863. aastal ning paiknes esialgu Jamburgis, seejärel toodi üle Narvasse ning siis rajati ka kirik.
Hoone oli puidust ning selle torn paiknes ebaharilikult nelitisest kirdes. Hoonet kasutati peamiselt maneežina, kuid pühapäeviti ja pühiti korrastati ning muudeti ajutise ikonostaasiga kirikuks. Eesti Vabariigi esimesel perioodil kasutas linnust sõjavägi.
Kirik lõpetas 1920. aastal oma tegevuse ning kirikuvara anti üle Ivironi Jumalaema kloostrile (ehitatud 1913–34) Jaanilinnas. Torn lammutati 1931. aastal, hoone põles Teise maailmasõja ajal 1944. aastal.
Sisu A-45

Planeerimine

A-45 põhineb tehniliselt selle eelkäija KB-45-l. Kõige olulisem erinevus on silldades; Kirkstalli sillad oli nüüd SAT oma silldadega asendatud.

Tootmine ja kasutamine

Eelkäija KB-45 oli SAT Karisi tehases valmistatud. 1969. aastal SAT ühendati teise soomlase veoautotootja, Hämeenlinna Vanaja autotehasega ja kui A-45-t tutvustati, viidi SAT-i militaarsõidukite tootmine vanasse Vanaja tehasesse. Siiski mõned A-45-d toodeti Karises Hämeenlinna tehase aeg-ajalt ebapiisava tootmisvõimsuse tõttu.
Nagu KB-45-d, tuntakse ka A-45-d hüüdnimega "Proto". See tuleb soomekeelsest sõnast prototyyppi (prototüüp).
"Protod" on Soome relvajõududes vahetatud uute Sisu A2045 veoautode vastu.

Mootor

Auto jõuallikaks on kuuesilindriline otsesissepritsega reasmootor. Ülelaadeta versiooni võimsus on 103 kW ja pöördemoment 393 Nm. Turbolaaduriga võimsus on 110 kW ja pöördemoment 468 Nm.

Jõuülekanne ja allstruktuur

Põhikäigukastis on viis sünkroonitud käiku edaspidi ja tagasikäik. Sellele lisaks autos on kahekäiguline reduktori. Mõlemad sillad on veavad ja varustatud planetaarülekandega rattarummude ja lukustatavada diferentsiaalidega. Esisilla jõu ühendamine töötab pneumaatiliselt ja seda võib kasutada auto liikumise ajal. Sillad on lehtvedrustuse ja esisild ka kahetoimeliste amortisaatoritega varustatud. Sõidupidur töötab pneumaatiliselt ja seisupidur õhurõhku vabastades.

Šassii

Roolisüsteemi abistab hüdrauliline servo. Mõlemad sillad on ühekordsetes rehvidega; rehvimõõt on 14,5–20". Kütusepaagi maht on 210 liitrit. Alalisvooluga elektrisüsteemis on 840-vatine, 24-voldine generaator. Autos on kaks 145 Ah akut. Taga on veokonks. Standardvarustuses on vints, mille tõmbevõime on 6,5 tonni ja trossi pikkus 60 meetrit. Seda võib kasutada nii ees kui ka taga.

Kabiin ja kast

Kabiin on valmistatud terasest ja klaaskiust, katus on eemaldatav. Kõik aknad on valmistatud turvaklaasist, külgaknad ja tuuleklaas on avatavad. Kabiinis on istmed juhile ja kahele reisijale; juhiiste on reguleeritav. Armatuurlaud on kõikehõlmav, sealhulgas tahhomeetriga.
Kasti struktuur on valmistatud terasest, põhi on tehtud plastiga immutatud puidust. Kasti pääseb tagaosast. Katteks on raamile tõmmatav present.

Omadused

Sõiduki kandevõime on 4150 kg ja haagise maksimumkaal on 4000 kg teedel ja tasasel maastikul. Raskel maastikul on auto kandevõime kuni 2500 kg ja haagisel kuni 2000 kg. Pöörderaadius on 700 cm äärepoolseimast esirattast mõõdetuna. Nii esi- kui ka tagaülendinurk on 38°. Kliirens on 340 mm.

Variatsioonid

Nagu KB-45-st, ka A-45-st on variatsioon, kus on hüdrauliline Sisu Nemo süsteem vedavale haagile. Selle variatsiooni nimi on AH-45. Hüdraulikasüsteem lisab tõmbevõimsust, nii et ühesillalise haagise maksimumkaal on 8000 kg ja kahesillalisel 12 000 kg.
Ilmar Süda

Ilmar Süda (sündinud 21. juulil 1963) on eesti entomoloog.
Ta on tegelenud eriti mardikate uurimisega.
Ta töötab Eesti Maaülikoolis.
1. Eesti Üksik Tagavara Laskurpolk

Põleng Porošino mäel muldonnis

12. märtsi varahommikul 1943. aastal puhkes tagavarapolgu muldonnis tulekahju, kus hukkus 74 meest. Hukkunud maeti ühishauda. 1980. aastal maeti hukkunud ümber mõned kilomeetrid eemal asuvasse Kalinovka kalmistule. Haual on ka venekeelne mälestussammas, kus kuupäevaks on eksitavalt märgitud detsember.
Asta Lott

Asta Lott (1. märts 1927 Kabala vald – 12. jaanuar 1979 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1945 Tallinna õpetajate seminari ja 1953. aastal teatriinstituudi GITIS-e eesti stuudio.
Ta töötas aastatel 1953–1970 näitlejana Draamateatris, hiljem raamatukogus.

Isiklikku

Ta oli aastail 1951–1966 abielus Ervin Abeliga. Nende tütar on kunstiajaloolane Tiina Abel.
Aleksei Bellegarde

Aleksei Valerianovitš Bellegarde (Алексей Валерианович (Беллегарде) Бельгард); 24. november 1861 Orjol – 28. märts 1942 Berliin) oli Venemaa riigitegelane, kammerhärra, riiginõunik ja senaator. 
Ta oli keiser Nikolai II aegne Liivimaa asekuberner 22. detsembrist 1901 kuni 13. juulini 1902 ja Eestimaa kuberner 3. juulist 1902 kuni 4. märtsini 1905.
Pärast revolutsiooni elas Bellegarde eksiilis Saksamaal, 1935. aastal naasis ta Eestisse.
Virka mõis

Virka mõis (Virkas muiža) on suvemõis Lätis Kuldīga piirkonnas Kuldīga linnas.
Virka mõis asub Kuldīga linna piiril aadressil Virkas iela 27. 18. sajandil asus mõisas piirkonna esimene luterlik kool. Historitsistlikus peahoones asus teise maailmasõja järel Nõukogude Liidu sõdurite hospidal. Häärber on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Mõisa ümber asub 19. sajandil rajatud park.
Kasari maanteesild

Kasari maanteesild (ka Kasari uus sild) on 237,1 meetri pikkune sild üle Kasari jõe, vanast sillast mõnesaja meetri kaugusel.
Silda ületab Risti–Virtsu maantee. Sillast edelasse jääb Lääneranna vald (Kirbla) ja kirdesse Lääne-Nigula vald (Keskküla).
Sild valmis 1990.
Silla projekteerijaks oli Peeter Klausen.
Mandriline paraskliima

Mandriline paraskliima ehk parasvöötme mandriline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi paraskliima alamtüüp, mis kujuneb paraskliimavöötmes mandrite sisealades ja idarannikutel välja arvates mussoonkliimaga aladel.
Parasvöötmes valitsevad läänetuuled, mistõttu jäävad sademed mandrite lääneosadesse ning ookeani kohal kujunevad niisked õhumassid ei jõua mandrite sisealadele ja idarannikule. Seetõttu on talved külmad, sajab lund ja tekib püsiv lumikate, mille paksus sõltub sademete hulgast talveperioodi jooksul. Suved on palavad ja kuivad, esinevad põuad, vihma sajab harva. Aastane õhutemperatuuride amplituud on suur, see  kasvab mandrite sisealadele liikudes.
Aasta keskmine sademete hulk väheneb läänest itta, suurenedes mägede tuulepealstel nõlvadel. Õhuniiskus sõltub sademete hulga ja aurumise suhtest ning muutub nii põhjast lõunasse kui ka läänest itta. 
Euraasia parasvöötme lõunaosas on talvel kõrgrõhuala ja seal asub Aasia antitsükloni keskosa. Selle antitsükloni haru määrab Venemaa euroopaosa talvise ilmastiku. Selles piirkonnas on sademete hulk väike ja lumikate õhuke. Antitsükloni keskuse lähedal Taga-Baikalis on lumikate väga õhuke, kuigi talved on karmid.
Suvel valitsevad sageli lähistroopikas tekkinud kõrgrõhualad, mis muudavad ilmastiku  palavaks ja kuivaks. Sajab rohkem, aga kõrgete õhutemperatuuride ja suure aurumise tõttu on niiskus suhteliselt madal.
Aastane sademete hulk on 200–450 mm. Kliima iseärasuste tulemusena on tekkinud Moldovast  Mongooliani rohtlad, kus suvised põuad on igapäevane nähtus. Kaspia madalikul muutuvad rohtlad poolkõrbeks, Uurali taga Turaani madaliku põhjaosas isegi kõrbeks, st pidevalt ariidse kliimaga aladeks.
Euraasia parasvöötme suuremate laiuskraadides suvi pole nii palav, kuid on endiselt väga soe; talv on karmim ja sademete hulk suurem (300–600 mm aastas). Samuti kasvab läänest itta (peamiselt madalamate talviste õhutemperatuuride tõttu) kliima mandrilisus: kasvab õhutemperatuuride amplituud ja väheneb sademete hulk. Lumikatte paksus on suurem ja see püsib kauem. Siinses kliimas kasvavad on segamets ja lehtmetsade vöönd.
Edasi põhja poole liikudes jõuame okasmetsavööndisse, mis ulatub Skandinaaviast Vaikse ookeanini. Kliima muutub endiselt läänest itta, talv on omakorda veel karmim. Ida suunas nihkub okasmetsavööndi lõunapiir madalamatele laiuskraadidele. Taga-Baikalis paiknevad taigakliima alad kõrvuti rohtlakliima piirkondadega, lehtmetsavöönd nende vahel kaob. Taiga põhjapiir on Taimõri poolsaarel. Suvi on okasmetsavööndis sama palav kui madalamatel laiuskraadidel, kuid talv on külmem. Karmi talve tõttu on taiga idaosa kliima järsult mandriline. Sajab sama palju nagu lehmetsavööndis.
Põhja-Ameerikas on mandrilise kliimaga piirkondade paiknemine pinnamoe tõttu keeruline. Mandri siseala lääneosas on ülekaalus kõrbed ja rohtlad, sest Kaljumäestik  takistab Vaikse ookeani kohal kujunenud õhumasside liikumist. Siseala idaosas on lehtmetsad. Kanada põhjaosa on kaetud taigaga, mis levib Alaskas eriti kaugele põhja. Sellele vastavad on ka kliimatingimused.
Haansalu vald

Ha(a)nsalu vald oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 19. sajandi lõpuni ja siis liideti see Pada vallaga.