google/wiki40b huggingface dataset:
Simon Kjær

Koondisekarjäär

Debüüdi Taani rahvuskoondises tegi Kjær 2009. aastal.
Esimese värava lõi ta koondis särgis 22. märtsil 2013 MM-i valikmängus Tšehhis vastu.
Ta on esindanud Taanit koondises 2010. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Agapitus (Gumenjuk)

Agapitus (ukraina keeles Агапіт; kodanikunimega Павло Зіновійович Гуменюк Pavlo Zinovjovõtš Gumenjuk; sündinud 23. mail 1980 Novosilkas Pidvolotšõskõi rajoonis Ternopili oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Võšgorodi ülempiiskop ja Püha Miikaeli Kuldsete Kuplitega kloostri ülem.
Rohuklased

Rohuklased (Oedemeridae) on putukate sugukond mardikaliste seltsist.
Sugukonnas on umbes 100 perekonda kokku ligikaudu 1500 liigiga. Eestis 14 liiki.
Vastsed elavad enamasti kõdunenud puidus, valmikud aga tihti toituvad õitel.
Enn Tarvel

Enn Tarvel (kuni 1939 Treiberg; sündinud 31. juulil 1932 Metsiku külas) on eesti ajaloolane.
Tarvel lõpetas 1955. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Alates sellest ajast on ta uurinud Eesti ajaloo teemasid muinasajast tänapäevani. Põhilisteks uurimisvaldkondadeks on poliitiline ajalugu, agraarajalugu ja kohalugu. Tema teaduslikus tegevuses on oluline osa Vana-Liivimaad käsitlevate keskaegsete kroonikate tõlkimisel, toimetamisel ja kommenteerimisel.
Tarvel on viimasel ajal uurinud ka Nõukogude okupatsiooni ning eriti selle repressioone.
Ta suhtub enda sõnul sallimatult kristlikku kirikusse ning euroopalikku lähenemisse regionaalajaloole ja rahvuslikkusele.

Isiklikku

Tarvel on üliõpilasseltsi EYS Veljesto liige.
Tema lell oli ajaloolane Peeter Tarvel.
Mandriline maakoor

Mandriline maakoor ehk kontinentaalne maakoor on mandrite (koos mandrilavaga) alune maakooretüüp.
Maakoor jagatakse mandriliseks ja ookeaniliseks maakooreks. Mandrilise maakoore tihedus on keskmiselt 2,7...2,8 g/cm³. Pikilainete keskmine levikukiirus on 6,5 km/s.

Mandrilise maakoore ehitus

Mandrilise maakoore paksus on 25 kuni 70 km, keskmine umbes 40 km, mis on tüüpiline settelavadele ehk platvormidele. Oluliselt paksem on maakoor mäestike ehk orogeensete vööndite piires. Keskmisest õhem on mandriline maakoor mandriliste riftivööndite, kilpide ja mandrite äärealade all. Reeglina koosneb kontinentaalne maakoor kolmest selgesti eristuvast kihist – lasuvast settelisest pealiskorrast ja lamavast kristalsest aluskorrast, mille all omakorda on gabroidse koostisega kivimkiht, mida vahel basaldikihiks nimetatakse, ehkki see on ebasobiv nimetus, sest vulkaanilist kivimit basalti ei saa sellises sügavuses kuidagi olla. Ülemine korrus ehk setteline pealiskord võib ka puududa, nii on see näiteks kilpidel. Keskmine kiht koosneb mitmesugustest moondekivimeist (peamiselt gneiss, migmatiit ja amfiboliit), mida lõikavad rohked plutoonid.

Mandrilise ja ookeanilise koore eristamine

Erinevalt ookeanilisest maakoorest, mille vanus ei ületa kusagil 200 miljonit aastat, on mandriline maakoor väga vana. Vanus võib ulatuda isegi kuni nelja miljardi aastani. Mandriline maakoor on väiksema tihedusega kui ookeaniline maakoor, mis takistab tema vahevöösse tagasi sukeldumist. Seetõttu on mandrilise maakoore osatähtsus läbi Maa ajaloo tõusnud, ookeanilise koore osatähtsus aga langenud. Sellele vaatamata moodustab mandriline maakoor vaid 40% kogu maakoorest. Ookeanilise maakoore paksus on mandrilise koore paksusest palju väiksem, keskmiselt 5...7 km.

Mandriline maakoor ja geotektoonika

Mandriline maakoor jaotatakse tektooniliselt aktiivseks ning atektooniliseks. Tektooniliselt aktiivset mandrilise maakoore osa nimetatakse orogeenseks vööndiks, atektoonilist ehk tektooniliselt stabiilset osa aga kraatoniks.
Ain Evard

Ain Evard (sündinud 22. juunil 1962 Jõgeval) on endine eesti kergejõustiklane (eeskätt kõrgushüppaja).
Ta lõpetas 1980. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
1981–1995 võitis ta Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel kõrgushüppes 17 kulda (sh 5 hallis), 2 hõbedat ja 1 pronksi (hallis) ning kolmikhüppes pronksi (1987).
Ta töötas aastatel 1987–1993 Eesti Põllumajanduse Akadeemiaa (Eesti Põllumajandusülikoolis) kehalise kasvatuse kateedri õppejõuna.
Geórgios Makrópoulos

Geórgios Makrópoulos (kreeka keeles Γεώργιος Μακρόπουλος; sündinud 29. septembril 1953) on kreeka maletegelane ja maletaja, rahvusvaheline meister (1979), rahvusvaheline organisaator (2012). 
Ta on 1982. aastast Kreeka Maleföderatsiooni president. 2016. aastal valiti ta 11. korda jätkama presidendiametis (ametiaeg neli aastat). 
Aastatel 1986–1990 oli ta ühtlasi FIDE viitsepresident, 1990–1996 FIDE peasekretär ja seejärel kuni 2018. aastani FIDE asepresident. 2018. aastal esitas ta oma kandidatuuri FIDE presidendi ametikohale, kuid kaotas valimised Arkadi Dvorkovitšile.
Ta on seitsmekordne Kreeka malemeister ( 1971, 1973, 1975, 1977, 1978, 1980, 1985).
Kreeka võistkonna koosseisus mängis ta kolmel maleolümpial (1972, 1974, 1980).
Termoprinter

Termokontaktiga printer

Termokontaktiga printerid ei kasuta kujutiste paberile kandmiseks eraldi värvaineid. Selle asemel kuumutatakse kujutise paberile kandmiseks valikuliselt erilist soojustundlikku paberit. Kuumutatud termopaberi osad muutuvad soojusest indutseeritud keemiliste reaktsioonide toimel tumedamaks ja moodustavad seeläbi soovitud pildi. Termokontaktiga printimise tehnoloogiat kasutasid näiteks varased faksimasinad.

Termosiirdeprinter

Termosiirdeprinteris asub ülekandelint, mille abil kantakse edasi vahapõhist värvainet. Kui vaha soojendatakse, siis see sulab ning värv kantakse paberile. Vahavärvi jahtumisel muutub see taas tahkeks ning paberile on kantud püsiv ja vastupidav kujutis. Selline printer ei vaja mingit erilist paberit ning töömeetod on kiire ja efektiivne, kusjuures võimaldab ka värviliste kujutiste paberile kandmist. See-eest pole kujutised väga realistlikud.
Arno Tali

Arno Tali on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja tegelane, romaanisarja esimese osa "Kevade" peategelane ning hilisemate osade kõrvaltegelane.
1969. aasta Eesti filmis "Kevade" kehastab teda Arno Liiver.
"Kevade" sündmustik ongi esitatud suuremalt jaolt Arno Tali vaatevinklist. Ta on üks õpilastest Paunvere kihelkonnakooli klassis, mille elule Lutsu lühiromaan keskendub. Arnot on kujutatud mõtliku, unistava ja tundliku poisina. Temas on nähtud ka autori alter ego, ehkki hilisemates osades figureerib Luts ise selgesti eristuva kõrvaltegelasena.
Belau lipp

Belau lipp on Belau Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. Kavandivõistluse võitnud lipp, mille autoriks oli Blau Skebong, võeti kasutusele 1. jaanuaril 1981. See on sinine kangas millel on kollane sõõr. Sõõr ei ole lipu keskel, vaid on veidi varda poole nihutatud. Osade allikate põhjal on lipu proportsioonid 5:8.
Oma lipud on ka kõikidel Belau osariikidel.

Sümbolite tähendused

Sinine ei tähista mitte riiki ümbritsevat ookeani, vaid taevast - vabaduse taevast.
Kollane sõõr on aga täiskuu, mis sümboliseerib rahvuslikku ühtsust ja viljakust. Vana pärimuse järgi on just täiskuuaeg kõige sobivam loovaks tegevuseks. Siis on õige aeg hakata nii külvama kui ka saaki korjama. Kuu on ka rahu ja armastuse sümbol.
Taevas ja kuu iseloomustavad sümboolselt belaulaste tahet vabaneda välismaisest ülemvõimust ja saavutada enesemääramisõigus.
Lincolni maakond (Nebraska)

Lincolni maakond (Lincoln County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on 41° 03′ N, 100° 45′ W
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on North Platte.
Maakonna pindala on 6699 km², millest 28 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 36 288. Aastal 2000 oli elanike arv 34 632.

Ajalugu

Lincolni maakond moodustati 1860. aastal. Maakond sai nime kuueteistkümnenda Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni järgi.
Carl Michael Bellman

Carl Michael Bellman (1740–1795) oli rootsi helilooja ja poeet. 
Bellmann kuulsaks luuletaja ja oma laulude esitajana. Tema parimate luuletuste kogumik anti välja üsna hilja: autor saavutas tuntuse alles 1790. aastatel. Sestsaadik peetakse teda väljapaistvaks rootsi luuletajaks.
18. sajandi kontekstis, ei tundu tema saavutused niivõrd olulised. Raske on kõrvutada teda näiteks Mozarti ja Haydniga. Rootslastele on tema looming aga suur uhkus. Tema laulutsükkel "Fredmans epistlar" on olnud paljude rootsi lauljate inspiratsiooniallikaks. Kuna helilooja elas galantse stiili epohhil, on laulud peened ning esitamise seisukohalt üpris nõudlikud ja pretensioonikad. Lihtsus ei ole kunagi väga lihtne – seda võiks väita nii Bellmani kui ka Mozarti ja Haydni teoste puhul. 
Bellmani luuletused ja laulud on sageli satiirilised, mis on ilmselt rootsi poeedi Olof von Dalini mõju. Oma loomingus parodeeris Bellman enda kaasaegseid ordusid ja klubisid. Kõik ei saanud tema naljadest aru ja paroodiate tõttu sattus ta korduvalt vanglasse. 
Peamised teemad tema loomingus on seksuaalsuhted, purjutamine ja surm (koomilisest aspektist). Samas puudutas Bellmani looming ka armastust, õrnust ja surma tõsisemas mõttes. Näiteks kirjeldab "Fjäriln Vingad" idüllilisi looduspilte ja mütoloogilisi olendeid, kõlades rahulikult ja õnnelikult.
Alates 1767. aastast töötas Bellman oma tähtsaima luuletsükli "Fredmani epistlite" kallal, mis avaldati 1790. aastal rootsi poeedi ja dramaturgi Johan Henric Kellgreni eessõnaga. Aasta hiljem järgnes kogumik "Fredmans sånger" (Fredmani laulud). Nende laulude aluseks võttis Bellman tuntud meloodiad ning töötles neid. 
Bellman suri Stockholmis 12. veebruaril 1795.
Eesti Keel ja Kirjandus

Eesti Keel ja Kirjandus oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus.
Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal.
Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit (jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber).
See on 1958. aastal ilmuma hakanud ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Alan Wilson

Alan Christie Wilson (4. juuli 1943 Arlington, Massachusetts – 3. september 1970 Topanga, California) oli USA muusik. Ta oli ansambli Canned Heat üks asutajaliikmeid.
Tal tekkis huvi bluusi vastu juba noorena ja ta alustas mängimist Massachusettsi linnas Cambridge'is, kus kohtus kitarristi John Faheyga. Fahey andis talle tema suure lühinägevuse, ümara näojoone ja õpetlasliku loomuse tõttu hüüdnime "Blind Owl" ('Pime Öökull'). Koos Faheyga läks ta Los Angelesse, kus ta aitas Faheyl ülikooli magistritööd teha Charley Pattoni kohta. Los Angeleses kohtus Wilson Bob Hite'iga, kellega koos asutus ta ansambli Canned Heat.
Canned Heatiga esines Wilson muu hulgas 1967. aastal Monterey Pop Festivalil ja 1969. aastal Woodstocki festivalil. Wilson kirjutas Canned Heati tuntumad laulud "On the Road Again" ja "Going Up the Country" ning esitas neid. Ta mängis ka tanburi, suupilli ja kitarri.
Wilson leiti 3. septembril 1970 surnuna tema ansamblikaaslase Bob Hite'i elukoha taga nõlvakul. Surma põhjuseks nimetati tahtmatut barbituraatide mürgistust. Wilson oli paar kuud varem väidetavalt tahtnud teha enesetappu, kui üritas autoga kiirteelt välja sõita. Ta viidi pärast seda tugeva depressiooni tõttu haiglasse, kust ta sai paar nädalat hiljem välja. Ka tema surma on peetud enesetapuks, kuid selle kohta puuduvad kindlad tõendid. Wilsoni surm leidis aset kaks nädalat enne Jimi Hendrixi surma ja neli nädalat enne Janis Joplini surma. Wilson, Hendrix ja Joplin surid kõik 27-aastastena ning kuuluvad sellega kurikuulsasse 27 Klubisse.
Ehitusdokumendid.ee

Ehitusdokumendid.ee on Eestimaine ehitushaldustarkvara, mille esimene versioon on loodud 2012. aastal OÜ AndmeNet poolt.
Audrey Munson

Audrey Munson (8. juuni 1891 – 20. veebruar 1996) oli USA modell ja näitlejanna. Tal oli mitmeid hüüdnimesid: Miss Manhattan, Ameerika Veenus (American Venus) jt.
Nurme mõis (Rakvere)

Nurme mõis (saksa keeles Nurms) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.
Leida Kudisiim

Leida Kudisiim (neiupõlve- ja kirjanikunimi Leida Rebane; sündinud 19. märtsil 1923) on eesti õpetaja ja kirjanik.

Elulugu

Leida Kudisiim on sündinud Harjumaal endises Kolga, praeguses Kuusalu vallas, Kosu külas Raja talus seitsmelapselise pere noorima lapse ja ainukese tütrena. Omandas alghariduse Hirvli algkoolis, jätkas 1940–1942 õpinguid Ambla kodumajanduskoolis ja õppis 1942–1944 Tallinna Kunsttööstuskoolis. Töötas aastatel 1947–1954 Harju- ja Raplamaal 7-klassilistes koolides eesti keele ja kirjanduse õpetajana, õppides samal ajal töö kõrvalt Tallinna Õpetajate Instituudis (1947–1951) ja Tartu Pedagoogilises Koolis (1957–1959). Abiellus 1949. aastal. Siirdus koos perega 1954. aastal elama Valka, kus töötas aastaid algklasside õpetajana.
Leida Kudisiim on kunstnik Inge Kudisiimu ja ajakirjanik Silja Lättemäe ema. Abikaasa Endel Kudisiim (27. mai 1921 – 13. märts 2007) töötas mõnda aega ajalooõpetajana ning oli hiljem pensionipõlveni jurist.

Looming

Leida Kudisiim on avaldanud artikleid (peamiselt kristliku kasvatuse alalt), jutustusi, luuletusi, lühiromaanid "Ajauks" ja "Põgenemine" (ilmunud järjejuttudena ajalehes Valgamaalane) ning 2002. aasta romaanivõistlusel äramärgitud romaani "Üle väljamäe".

"Üle väljamäe"

"Üle väljamäe" on autobiograafiliste sugemetega romaan maarahva elust möödunud sajandi kolmekümnendate aastate keskpaigast 1984. aastani, vaade eestlaste elusaatusele läbi keeruliste aegade. Autor keskendub paarisajal leheküljel mitte ainult ühele, vaid mitmele elusaatusele ja muudab oma tegelased lugejale kummaliselt lähedaseks, just nagu oleksid nad mingid vanad sugulased või tuttavad suust suhu räägitud perekonnalugudest. See on vanas heas eepilises vaimus kirjutatud tekst, mis kinnitub jõuliselt eesti pikema proosa realismipõhisesse traditsiooni.
Butleri maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Pärispea rahu

Pärispea rahu on Harju maakonnas Kuusalu vallas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on 58° 35′ N, 23° 9′ E.
Pascal Quignard

Pascal Quignard [pask'al kinj'aar] (sündinud 23. aprillil 1948 Verneuil-sur-Avre'is Eure'i departemangus) on prantsuse kirjanik.
Tema teos "Les Ombres errantes" sai 2002. aastal Goncourt'i auhinna, teose "Tous les matins du monde" põhjal on vändatud Alain Corneau' 1991. aasta samanimeline film.
Pontus Fredrik De la Gardie

Krahv Pontus Fredrik De la Gardie (Pontius Friedrich de la Gardie; 4. oktoober 1630 Runsa mõis, Upplands Väsby vald, Uppland – 9. oktoober 1692 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane, krahv Jakob De la Gardie poeg, Magnus Gabriel De la Gardie ja Axel Julius De la Gardie vend.
Ta oli Upplandi ratsaväerügemendi ülem, 1664 ülendati kindralmajoriks ja temast sai Malmö komandant ja 1665 ka Skåne asekuberner. 1666 sai riiginõunikuks ja töötas sõjanõunikuna Sõjakolleegiumis. Pärast Skåne sõda oli 1679. aastast Tartu õuekohtu president.  
Ta maeti 2. aprillil 1693 algselt Riddarholmi kirikusse Stockholmis, kuid hiljem maeti ümber Västeråsi toomkirikusse, kus asub ka tema vappepitaaf.

Mõisad

Talle kuulus 1661. aastast Skånes asuv Skarhulti loss, Axholmeni, Svanå ja 1667. aastal ostetud Velamsundi mõis. Skarhulti lossi pärijaks sai tema abikaasa surma järel kaheaastane tütretütrepoeg Erik Brahe (1722–1756).  Liivimaal kuulusid talle Viljandi lossilään (Schloß Fellin) koos Vastemõisaga, Sürgavere (Surgefer, kuni 1663), Olustvere (Ollustfer, kuni 1688) ja Kilingi (Kurkund, kuni 1663) mõis.
Terrori Topograafia

Terrori Topograafia (saksa keeles Topographie des Terrors) on muuseum Saksamaal Berliinis. Muuseum näitab natsionaalsotsialistide kuritegusid enne ja Teise maailmasõja ajal. Muuseum asub kohas, kus varem asus Gestapo ja SSi peakorter.
Muuseum asutati 1992.
Aastas külastab muuseumit umbes 1 miljon inimest.
Vladimir Jermolajev

Vladimir Jermolajev (23. märts 1924 – 13. detsember 1991) oli Eesti näitleja.
Ta oli Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitleja 1950.–1980. aastatel.
Ta tegi kaasa filmides "Briljandid proletariaadi diktatuurile" ja "Lurich".
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Pleščanicy

Ajalugu

Pleščanicyt mainitakse esimest korda XVI sajandil. Toona oli see Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda kuuluv küla. Asula kuulus Tyszkiewiczite suguvõsale.
Uputuse ajal tegutses asula ümbruskonnas partisanide salk, mis rüüstas Moskva poole üle läinud feodaalide losse, korraldasid teedel varitsusi, aga kohalikul talurahval ei lubanud nad käia okupeeritud Minskis.
Poola jagamisel hakkas Pleščanicy aastal 1793 kuuluma Venemaa Keisririigi koosseisu. Ühtlasi muudeti senine küla aleviks. 1812. aasta sõjas toimus alevi all Vene ja Prantsuse vägede vahel lahing.
Aastal 1817 ehitasid Tyszkiewiczid alevisse õigeusu kiriku, aga aastal 1825 asutasid nad sinna teatri, mis tegutses 10 aastat. Sajandi lõpus oli asulas peale kiriku veel ka sünagoog, seal pruuliti õlut ja toimusid laadad. Aastal 1885 asutati alevisse vabrik, kus valmistati kingataldasid, hiljem hakati seal tootma ka saapanaelu.
Aastal 1924 sai alevist samanimelise Valgevene NSV rajooni keskus. Aastal 1929 olid seal elektrijaam, saekaater, veski. Aastal 1962 liideti Pleščanicy Łahojski rajooniga.
Rahvusringhäälingu nõukogu

Rahvusringhäälingu nõukogu on peamiselt poliitikutest koosnev Eesti Rahvusringhäälingu kõrgeim juhtimisorgan.
Nõukogu planeerib ERR-i tegevust, korraldab ERR-i juhtimist ja teostab järelevalvet juhatuse tegevuse üle. Kord aastas esitab Riigikogu kultuurikomisjonile kirjaliku ja suulise aruande oma tegevusest. Riigikogu kultuurikomisjoni ettepanekul nimetab Riigikogu ühe esindaja igast Riigikogu fraktsioonist Riigikogu koosseisu volituste lõppemiseni ning neli asjatundjat Rahvusringhäälingu tegevusvaldkonna tunnustatud asjatundjate hulgast, kelle volitused kestavad viis aastat. Riigikogu koosseisu volituste lõppemisel jäävad Riigikogu liikmetest nõukogu liikmed nõukogusse Riigikogu uue koosseisu liikmete nõukogusse nimetamise otsuse jõustumiseni.

Esimehed

Alates 1994. aastast oli nõukogu esimees Rein Veidemann. Suvel 1996 kinnitati nõukogu koosseisu Paul-Eerik Rummo, kes valiti nõukogu esimeheks. 1998 valiti Paul-Eerik Rummo teist korda nõukogu esimeheks. Seoses ringhäälinguseaduse muudatusega kinnitati 11. aprillil 2000 uus ringhäälingunõukogu koosseis, esimeheks sai Tiit Sinissaar.
12. mail 2003 valiti nõukogu esimeheks Andres Jõesaar, kes juhtis ERR nõukogu kuni novembrini 2010, mil ta seoses liiklusõnnetuse põhjustamise kahtlustuse saamisega ei pidanud enam võimalikuks ERR nõukogu esimehena jätkata.  Uueks rahvusringhäälingu nõukogu esimeheks sai Hagi Šein. Andres Jõesaar jäi nõukogu lihtliikmeks. 
Aastatel 2012–2017 oli nõukogu esimeheks Agu Uudelepp. 2017. aastal valiti uueks esimeheks taas Rein Veidemann.

Juhatus

Rahvusringhäälingu nõukogu valis 22. mail 2007 Rahvusringhäälingu juhiks Margus Allikmaa. 
5. juunil 2007 kinnitati ERR-i juhatus koosseisus Margus Allikmaa (juhatuse esimees), Hanno Tomberg (programmid), Joel Sarv (finantsvaldkond), Jaak Raie (haldusvaldkond) ja Urmo Männi (tehnikavaldkond). 
2008. aasta lõpus Urmo Männi lahkus töölt ning tema asemikuks juhatuses sai märtsis 2009 Tiina Kaalep, kelle kureerida oli programmi sisu nagu ka Tombergil.
Rahvusringhäälingu nõukogu valis 15. märtsil 2017 Rahvusringhäälingu juhiks Erik Roose. 
2019. aasta seisuga on haldusdirektoriks Janar Vilde.

Nõukogu koosseisud

ERR-i nõukogu (varem: Ringhäälingunõukogu) koosseisud (alates 1994. aastast)
Michális Kapsís

Michális Kapsís (kreeka Μιχάλης Καψής) (sündinud 18. oktoober 1973) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise kaitsja, Euroopa meister (2004).
Kreeka rahvuskoondises mängis Kapsís 2003–2007 ja lõi ühe värava 34 mängus.

Isiklikku

Michális Kapsís on 182 cm pikk.
Lõo tänav (Tallinn)

Lõo tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925.
Zamenhofi päev

Zamenhofi päev ehk rahvusvaheline esperanto päev (esperanto keeles: Zamenhofa Tago), ka esperantokeelse raamatu päev on 15. detsembril. Sel päeval on sündinud universaalse, rahvusvahelise ning maailma suurima erapooletu ja mitteetnilise tehiskeele, esperanto keele looja ja autor, juudi päritolu Poola silmaarst Ludwik L. Zamenhof (1859–1917).
Zamenhofi päev on kõige laialdasemalt tähistatav ülemaailmne esperantistide pidupäev. Tavaliselt saavad esperanto keele oskajad sel päeval kokku ja vahetavad omavahel kingitusi, üldiselt esperantokeelseid raamatuid. Sageli korraldatakse loenguid. 
26. juulil 1887  avaldas L. Zamenhof koos oma naisega esimese esperantokeelse raamatu Unua Libro, kasutades pseudonüümi Doktoro Esperanto, mis esperanto keeles tähendab 'doktor lootja' ning see jäigi keele nimeks. Umbes 45 aastat hiljem, jaanuaris 1933  kirjutati tema mälestuseks:
“Nüüd puhkab see suurmees juba 1917. aastast saadik Varssavi kalmistul. Tema elutöö tänulikud kasutajad on püstitanud sinna väikese mälestusmärgi. Kuid püsivama mälestusmärgi ehitas ta endale ise. Käib võimas liikumine üle maailma, rullub lahti aga määratu võrk, mis ulatub üle terve maakera. Võrgu sõlmekohtades on esperantistid ja kõik sõlmed on ühenduses selle võrgu looja, dr Zamenhofi mälestusega. See võrk ei katke, ta ühendab.”

2009

15. detsembril 2009  tähistati mitmel pool maailmas Ludvik Zamenhofi 150. sünniaastapäeva. Ülemaailmne Esperantoliit korraldas sümpoosioni New Yorgis Esperanto teaduskeskuses. Ka Google avaldas materjali L. Zamenhofist ja tema esperanto keelest, lisades oma logole esperantoliikumise lipu. 
Ludvik Zamenhofi 150. sünniaastapäeva tähistati samuti Poolas, tema kodulinnas Białystokis, kus avati uus Zamenhofi keskus, mis tegutseb nii muuseumi kui teabepunktina. Kongressil viibinud Diana Aitai on kirjeldanud sündmusi alljärgnevalt: 
 “Kongressil osales üle 1800 inimese 61 riigist. “Koridorides ja kongressihoone ümber suheldi vabalt. Seal võis kellele tahes ligi astuda ja tere öelda. Kaasesperantistis ei nähta võõrast, vaid veel tundmatut sõpra. On ju tegu lõppude lõpuks omamoodi vennaskonna, keelehuvilistega”. Järgmisel aastal toimub kongress Kuubal Havannas.” 
 
Praegu leidub esperanto keele oskajaid enam kui 120 maal. Esperantokeelseid raamatuid on avaldatud üle 40 000, millest 40% on kirjutatud otse selles keeles.
Ants Roose

Ants Roose (sündinud 17. augustil 1946 Tallinnas) on eesti matemaatik ja arvutiteadlane.

Elulugu

Lõpetas 1964 Tallinna 2. Keskkooli, 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina ja 1974 Küberneetika Instituudi aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1975, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "О некоторых алгоритмах численного решения задач, зависящих от параметра". Oli 1966–77 Küberneetika Instituudis insener-programmist ja sidusjuhtimissüsteemide osakonna grupijuht, 1977–92 NSVLArvutustehnika ja Informaatika Riikliku Komitee  Teadus-Tootmiskoondise "Algoritm" Tallinna Teadus-Õppekeskuse matemaatika tarkvara osakonna juhataja, 1992 teadusdirektor, 1992–96 AS Systest Plus asutaja ja tegevjuht. Aastast 1996 ICL Data OÜ, ICL Invia OÜ, Fujitsu Invia OÜ, Fujitsu Services OÜ ja Fujitsu Estonia AS tegevdirektor/juhatuse liige. Aastatel 1985–90 pidanud loenguid TÜ matemaatikateaduskonnas.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: keemilise tehnoloogia süsteemide matemaatiline modelleerimine, mittelineaarsete võrrandisüsteemide lahendamise numbriliste meetodite uurimine, sidusjuhtimissüsteemide väljatöötamine, matemaatika tarkvara ja selle testimise meetodid. 70 teadustrükist.
New Yorgi Osariigi Ülikool Cortlandis

State University of New York at Cortland on ülikool Ameerika Ühendriikides, Cortlandis.
Ülikooli kasutatavad lühendnimed on SUNY Cortland ja Cortland State.
Ülikoolina tegutseb aastast 1948, mil oli State University of New York asutajaliikmeks, kolledžina aga juba aastast 1868.
Ülikool paikneb Syracuse'i ja Binghamtoni linna vahel.
Olga rajoon

Geograafiline asend

Olga rajoon asub Primorje krai kaguosas Jaapani mere ääres.

Reljeef

Olga rajooni hõlmavad Sihhote-Alini mäestikuharud. Rajooni reljeef on mägine, rannik on kaljune. Kõrgeim mägi on Perevalnaja mägi kõrgusega 1406 m.

Kliima

Rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.