google/wiki40b huggingface dataset:
Kadrina kiriku orel

Kadrina kiriku orel on orel Kadrina Katariina kirikus Lääne-Virumaal.
Sellel esitatud muusikast on valminud CD-plaat "Kadrina kiriku orel".
Piret Rauk

Piret Rauk (sündinud 19. aprillil 1970 Kuressaares, tollases Kingissepas) on eesti näitleja.
Lõpetas 1988. aastal Orissaare Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri.
Töötas aastatel 1991–2000 Ugalas ning 2000–2005 Pärnu Endlas. Aastast 2005 on ta Kuressaare Linnateatri juht.
Mängib seriaalis "Pilvede all" Innat.
Ühildumine

Ühildumine ehk kongruents on üks moodustajate grammatilise seose liike. Ühildumine on olemuselt alistusseos.
Toms Kantāns

Toms Kantāns (sündinud 16. jaanuaril 1994 Riias) on läti maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2017). 
Kantāns sai suurmeistriks 23-aastaselt 2017. aastal. Kolm aastat varem sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta võitis Läti meistrivõistlustel kaks hõbe- (2015,2017) ja kaks pronksmedalit (2010, 2014). 
Ta mängis kolmel maleolümpial Läti võistkonna koosseisus (2010, 2014, 2018).
2015. aastal abiellus Kantāns naiste rahvusvahelise meistri Anna Kantanega.
Erakool

Erakool on eraomandisse kuuluv kool. 
Eestis kuuluvad sellised koolid enamasti kooli haldamiseks loodud sihtasutustele või mittetulundusühingutele. Eriti levinud on eraomand alternatiivpedagoogilistes koolides, näiteks Waldorfi koolides. Eesti tuntumate erakoolide seas on näiteks Rocca al Mare Kool, Tartu Waldorfgümnaasium, Vanalinna Hariduskolleegium ja Johannese Kool Rosmal.
Riigiti on erakoolide levik väga erinev, näiteks USA-s on erakoolidel haridussektoris oluline osa, Rootsis aga väike (14%).
Ingliskeelsetes riikides kasutatakse erakoolide kohta eri nimetusi (nt public school ja private school), mistõttu tõlkimisel tuleb olla terminitega ettevaatlik.
Ameerika Filmiliit

Ameerika Filmiliit (inglise keeles The Motion Picture Association of America, lühendina MPAA) on Ameerika Ühendriikide kuut suurimat Hollywoodi filmikompaniid ühendav erialaliit. Ühendus rajati 1922. aastal nime all Ameerika Filmitootjad ja -levitajad (Motion Picture Producers and Distributors of America, MPPDA) eesmärgiga edendada oma liikmete ärihuve. Algaastatel kujundas MPAA filmide sisu hindamisjuhised, millest arenes välja USA-s pikka aega valdavalt kasutatud filmitootmise reeglistik Motion Picture Production Code, ning tänapäeval haldab Filmiliit omanimelist filmisisu reitingusüsteemi.
MPAA liikmed on 20th Century Fox, Paramount Pictures, Sony Pictures Entertainment, Universal Studios, Walt Disney Studios ja Warner Bros. Entertainment.
Viimastel aastakümnetel on MPAA esindanud USA seadusloome juures lobitöö kaudu kohaliku filmi- ja teletööstuse huve, et kaitsta neile kuuluvaid teoseid piraatluse eest ja langetada kaubanduslikke tõkkeid filmide rahvusvahelise levitamise ees. MPAA on võidelnud pikka aega autoriõiguste rikkumise vastu, püüdes piirata autoriõigustega kaitstud teoste jagamist P2P-protokollidel põhinevates failijagamisvõrkudes. Ameerika Filmiliidu peakorter asub Washingtonis, 2017. aasta kevade seisuga on ühingu juhatuse esimees ja tegevdirektor endine USA senaator demokraatlikust parteist Chris Dodd.
Arnold Oksmaa

Elulugu

Arnold Oksmaa esindas 2000. aastal Eestit puuetega inimeste Eurovisioonil Tamperes, kus ta sai koos kõigi teiste osalejatega, kes ei tulnud esikohale, teise koha. Ta kirjutas Mart Laarile ja Signe Kivile, et ta tahab selle eest preemiat saada, nagu "päris" eurolauljad ja tippsportlased. Ta oleks selle kasutanud oma koduköögi remontimiseks Kalamajas. Nad ei andnud mitte midagi!.
2002. aastal valmis Arnoldist rääkiv dokumentaalfilm "Teine Arnold" (režissöör Urmas E. Liiv).
Samal aastal sai Oksmaa tuntuks ajakirjas Kroonika esitatud väidetega, mille kohaselt oli ta alaealisena laulja ja helilooja Joel Steinfeldti armuke. Lisaks esitas Oksmaa samal aastal Raadio Uunole antud intervjuus väiteid ka samasuguse suhte kohta telesaatejuht Urmas Liiviga. Järgnenud uurimise ja kohtuprotsesside käigus Oksmaa esitatud süüdistused tõendamist ei leidnud.
Augustis 2006 algatati Arnold Oksmaa pornovideote ja -piltide väidetavalt ebaseaduslikus levitamises kriminaalasi karistusseadustiku paragrahvi 220 alusel, mis käsitleb autoriõiguse rikkumist.
Hiljem asus ta elama Helsingisse, kus teenis leiba kelnerina. Ta on jätkanud ka tegevust harrastuslauljana ja tegeleb autobiograafia kirjutamisega.
Oksmaa käis 1987 - 1997 Tallinna  l Internaatkoolis
Alavere–Voose tee

Alavere–Voose tee (riiklik registreerimisnumber 11137) on kõrvalmaantee Anija vallas. Tee pikkuseks on 9,7 km.
Tee saab alguse Alavere tee esimesel kilomeetril Alavere külas. Tee läbib Alavere, Uuearu, Rasivere ja Voose külad. Tee lõpeb Paunküla–Vetla tee kaheteistkümnendal kilomeetril Voose külas. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee, üksikud lühikesed lõigud on asfaltkattega, mustkattega või pinnatud kruusakattega. Tee on klassita. Liiklussagedus on kuni 200 autot ööpäevas. Alavere tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (30 ja 50 km/h), samas on ka tee valgustatud.
Sultantihane

Levila

Ta on levinud Indohiina poolsaarel ja Lõuna-Hiinas (Hainani saarel ja paiguti Yunnani, Guangxi Zhuangi ja Fujiani provintsides) lääne suunas läbi Birma ja Kirde-India kuni Nepalini.

Välimus

Pikkus 20,5 cm.   Isaslinnu pealagi, tutt ja suurem osa alapoolest on erekollased; selg, tiivad, kurgualune ja puguala on mustad. Emaslind ja noorlind on tuhmimad. Sultantihasel eristatakse mitut alamliiki. Erinevalt teistest on Annami mägedes elava alamliigi gayeti isas- ja emaslinnu pealagi ja tutt mustad. Tegutseb paaride ja väikeste salkadena tavaliselt kõrgel puuvõras, kus vaatamata oma suurusele ja eredale välimusele jääb tihti märkamatuks. Laul koosneb umbes viiest vilesilbist ja kõlab kui chiu-chiu-chiu-chiu-chiu või piu-piu-piu-piu-piu. Üks laulufraas kestab poolteist kuni kaks sekundit.

Elupaik

Elab tasandike ja mäenõlvade laialehistes metsades, bambustikes ja võsastikes kuni 1900 m kõrguseni. Eelistab servaelupaiku.

Pesitsemine

Sultantihase pesitsemise kohta on vähe teada. Pesitsusperiood on levila erinevates piirkondades aprillist juulini. Pesa ehitab puuõõnsusse või koorelõhesse. Kurnas on 5-7 muna.

Toitumine

Toiduks on putukad, puuviljad ja seemned.
Chappie

Sisukokkuvõte

Filmi tegevus toimub lähituleviku Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus kuritegevuse ohjeldamisega tegelevad peamiselt ettevõtte Tetravaal välja töötatud politseirobotid. Kui enamkasutatava robotimudeli väljatöötaja Deon Williams (Dev Patel) ei saa firma tegevjuhilt (Sigourney Weaver) luba proovida robotite peal oma katselist programmi, mis annaks neile eneseteadvuse, varastab ta firmast mahakandmisele mõeldud mudeli ja installeerib programmi sinna. Paraku sattub see mõtlemis- ja tundevõimega robot (Sharlto Copley) kurjategijate jõugu kätte, kes annavad talle nimeks Chappie ja soovivad rakendada teda röövide korraldamisel. Deoni põhirivaal, sõjaväelise taustaga insener Vincent Moore (Hugh Jackman) kasutab olukorda ära, et saboteerida kõiki Deoni loodud roboteid ja tõestada enda loodud robotimudeli paremust. Chappie jaoks tähendab see meeleheitliku võitluse algust iseenda, oma looja ja nende teadvuse säilitamise nimel.
Setvert

Setvert (vene четверть) on endine vene mõõtühik.
Kuivainete mahuühikuna oli 1 setvert = 8 setverikku = 64 karnitsat = 209,91 liitrit.
Vedelike mahuühikuna 1 setvert = 1/4 pang (mõõt)e = 3,0748 liitrit.
Pikkusühikuna 1 setvert = 4 verssokit = 1/4 arssinat = 17,78 cm.
Pindalaühikuna maa-ala, kuhu külvati 1 setvert rukist (pool tiinu).
Mehhiko suursaadik Eestis

Mehhiko suursaadik Eestis on Mehhiko volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.
Parteiarhiiv

Parteiarhiiv on arhiiv Tallinnas aadressil Tõnismäe tänav 16. See arhiiv on Eesti Riigiarhiivi filiaal. Arhiivis säilitakse muu hulgas Eesti NSV Siseministeeriumi, Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee, Eestimaa Kommunistliku Partei ja sellega seotud organisatsioonide arhivaale.
Arhiiv oli Eesti NSV ajal Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi üksus, kandes nime Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi Parteiarhiiv (lühend EKPA).
Arhiiv asutati 1945.
Gametofüüt

Gametofüüt on elutsükli haploidses faasis olev taim.
Gametofüüdid moodustavad gameete.
Sammaltaimedel on gametofüüt lehtedega ja võrreldes sporofüüdiga pikaealine. Katteseemnetaimedel on vastupidi: gametofüüt on lühiealine, lehtedega elutsüklifaasiks on neil hoopis sporofüüt.
Johannes Kurvits

Johannes Kurvits (5. mai 1894 Kirepi vald, Tartumaa – 4. detsember 1941 Turinsk, Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik, I Riiginõukogu liige.
Õppis Kirepi valla- ja Tartu linnakoolis. 1910. aastast trükiladuja "Postimehe" trükikojas. Spordiseltside "Aberg" ja "Kalev" liige. 1914 Venemaa meister maadluses kergekaalus. 1915–1920 osales esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas telefonistina. 1920–1924 töötas ladujana Tallinna sõjaväetrükikojas. 1923 Eesti meister kreeka-rooma maadluses (kuni 58 kg). 1924–1941 laduja ja töölisvanem Riigi Trükikojas. Eesti Sotsialistliku Tööliste Partei liige, selle võimlemisrühma liige 1931–1933. 1928. aastast Trükitööliste Liidu sekretär, Tallinna Trükitööliste Ühingu juhatuse liige, Eestimaa Töölisühingute Keskliidu juhatuse liige. 1936–1940 Tööliskoja esimees. 1938–1941 I Riiginõukogu liige. 1938 abiellus Vilhelmine Vestenbergiga (1908–1992), 1939 sündis tütar Kaia (1939–1996). Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas. Suri eeluurimisel GULAG-i vangilaagris Sverdlovski oblastis Venemaal.
Ashlandi maakond (Ohio)

Ashlandi maakond (Ashland County) on maakond USA-s Ohios. Geograafilised koordinaadid on 40°84' N, 82°27' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Ashland.
Maakonna pindala on 1105 km². Veepindala on 10 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 53 139. Aastal 2000 oli elanikke 52 523.
Maakond asub Ohio kesk-ja idaosas, umbes 60 kilomeetrit Erie järvest lõunas. Umbes 23% Ashlandi maakonnast moodustab mets.

Ajalugu

Ashlandi maakond moodustati 24. veebruaril 1846 Huroni, Loraini, Richlandi ja Wayne'i maakonna osadest.
Guess

Guess, stiliseeritud kui GUESS või Guess?, on Ameerika rõivabränd ja jaemüüja. Lisaks meeste ja naiste rõivastele turustab Guess ka muid moeaksessuaare nagu kellad, ehted, parfüümid ja jalanõud. Guess asutati 1981. aastal Georges Marciano, Maurice Marciano, Paul Marciano ja Armand Marciano poolt. Guessi peakorter asub Los Angeleses, Californias, Ameerika Ühendriikides.
2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused

2008. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused on 12. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 7.–9. märtsini Valencias Palau Velódromo Luis Puigi areenil Hispaanias. MM-il osales 159 IAAF-i liikmesriiki, mis on sisemaailmameistrivõistluste osalejate rekord.
Haapaniemi linnus

Haapaniemi linnus oli keskaegne linnus Soomes Inkoo ja Salo linnu ühendava 186. maantee ääres, Kisko kirikukülast umbes 1 km edelas, Kiskojärvi järve idakaldal, Lääne-Uusimaa läänis, endises Raasepori Läänepoolses Kihelkonnas (Raseborg Wästra Härad).

Ehitus

Arhitektuuriliselt on tegemist majalinnusega. Väikelinnuselaadsest kaitseiseloomust annavad tunnistust kitsad laskeavatüüpi aknapilud ja paksud müürid. Hoone on ristkülikukujuline, küljepikkustega 13 x 18 meetrit. Vastu pikemat lõunapoolset külge asetseb trepitorn mõõtmetega 5,3 x 4,3 meetrit. Keldrikorruse tünnvõlvid on laotud püstiasendis kiltkivist, mis uuringute järgi on toodud lähedalasuvalt Hyypiänvuore mäelt. Keldrikorrus jaotub viieks ruumiks: hoone keskel pikisuunas on paks vahesein, ühel küljel kolm, teisel kaks ruumi. Neid ühendav ukseava on vaheseina lõunapoolses otsas. Keldri peal asetseval esimesel korrusel on veel samuti aimatav ruumide jaotus. Linnus on ehitatud maakivist (graniit), vähesel määral on kasutatud punast tellist uksepiitade juures jm. Arvatakse ka, et linnust ei kasutatud pidevalt aastaringi, vaid seda kasutati rohkem varude ladustamiseks ja vähemalt talvel elati linnusega külgnevates puithoonetes, mis moodustasid sinna kõrvale suletud siseõue.

Praegune seisukord

Näha on esimese, keldrikorruse vundamendid, mõned akna- ja uksevõlvid ja keldritrepid. Keldrites on näha fragmente algsest põrandasillutisest. Linnusevaremed on muinsuskaitse all.
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin

Uus-Meremaa maavärin oli 22. veebruaril 2011 toimunud looduskatastroof Uus-Meremaa Lõunasaarel.
Kell 12.51 kohaliku aja järgi tabas Canterbury ringkonda 6,3-magnituudiline maavärin. Õnnetuse epitsenter asus Lytteltoni linnast viie kilomeetri kaugusel ja maavärina kolle oli nelja kilomeetri sügavusel.
Purustused ja kahjustused tabasid ka ringkonna keskust ja suurimat linna Christchurchi. Hukkus vähemalt 113 inimest. Teadmata kadunud on umbes 228 inimest.
Oma kaastundekirja saatis ka president Toomas Hendrik Ilves.
Heinrich Johann von Drenteln

Heinrich Johann von Drenteln, ka Henric Johan von Drenteln (umbes 1659 – 23. juuli 1704 Narva lahingus) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja mõisaomanik.

Elulugu

Põlvnes vanast rae- ja kaupmehesuguvõsast. Ta sündis Öötla mõisniku ja Eestimaa aadlilipkonna leitnandi Hans von Drentelni pojana; tema ema oli Narva tolliinspektori Anton Falkenklo (Falckenclo) tütar. Ta astus Rootsi sõjaväeteenistusse ja 1678. aastal teenis tragunina ooberst Anders Löschern von Hertzfeldi rügemendis. 1679. aastal oli ta samas väeosas allohvitser. Skåne sõja ajal võttis osa sõjakäigust Preisimaale. 1683. aastal teenis leitnandina ooberst Rembert von Funckeni Narva garnisonirügemendis, 1689. aastal oli ta rügemendi kortermeister. 1691. aastal tõstis Rootsi kuningas ta aadliseisusse; tema järeltulijad introdutseeriti 1726. aastal Rootsi rüütelkonda. Hiljem teenis kapteni auastmes kindralmajor Henning Rudolf Horni Narva rügemendis ja seejärel majorina Narva kodanikeväes. Langes 1704. aastal Narva piiramise ajal.

Mõisavaldused

Talle kuulus osa Auvere mõisast, mille ta müüs 1687. aastal.
Helmekaktus

Ökoloogia ja leviala

Helmekaktus elutseb epifüüdina troopilistes vihmametsades, kuid mõni liik võib kasvada ka maapinnal. Helmekaktused on levinud Kesk-Ameerikas, osalt Kariibi mere piirkonnas ja ka suures osas Lõuna-Ameerika põhja- ja keskosast.
Helmekaktuste diversiteedikese paikneb Kagu-Brasiilias Mata Atlantica vihmametsades. Lisaks Uuele Maailmale leidub perekonna üht liiki, niitjat helmekaktust ka troopilises Kesk-Aafrikas, Madagaskaril ja Sri Lankal. See on ainus kaktuste perekond (ja liik), mis esineb looduslikult väljaspool Ameerikat.

Morfoloogia

Helmekaktuste morfoloogia varieerub suuresti. Enamik neist kasvavad rippudes, kuid mõned ka püstiselt või õhujuurte abil roomavalt. Varred on lülilised ja sukulentsed, mõnel liigil jämedad (nt Rhipsalis neves-armondii), teistel peened (nt Rhipsalis baccifera ja Rhipsalis clavata). 
Helmekaktuste õied, mis kasvavad lülide äärtel või tipus, on väikesed, tavaliselt umbes 1 cm läbimõõduga ja valged, harvem kollased. Õitsevad helmekaktused valdavalt novembris-detsembris, kuid üksikuid õisi esineb aasta läbi. Kaktuseviljad on valkjad, roosad, punased või kollased helmekujulised marjad.

Kasvatamine

Erinevalt teistest kaktustest vajavad helmekaktused otsese päikesevalguseta, ehkki pigem valget kui varjulist, sooja (16–20 °C) ja niisket keskkonda. Neil pole talvist puhkeperioodi ning kuiva ja jahedasse jätmine ei mõju helmekaktustele hästi. Selle asemel tuleks taimi regulaarselt kasta (kord 7–10 päeva takka), suvel ka piserdada, ning koht otse radiaatori kohal võib olla neile liiga kuiv.
Paljundada võib helmekaktusi nii seemnest kui ka varrelülidest, kuid enne juurduma panekut tuleks lasta pistikul paar päeva kuivada. Helmekaktustele sobib mõõdukalt happeline huumuse- ja toitainerikas muld, väetada tuleks harva või üldse mitte. Ümber istutada soovitatakse märtsikuus 2-3 aasta takka.

Helmekaktus kultuuriloos

2017. aastal nimetas Eesti moedisainer Mariliis Soobard oma moefirma Marimo uues kollektsioonis helmekaktuse järgi pusa Rhipsaliseks.
Franz Kafka

Franz Kafka (3. juuli 1883 Praha – 3. juuni 1924 Kierling, praegu Klosterneuburgi linnaosa) oli juudi päritolu saksakeelne kirjanik, üks 20. sajandi silmapaistvamaid ja tähendusrikkamaid kirjanikke.
Oma eluajal avaldas Kafka vaid üksikuid novelle ja esseesid. Suurem kuulsus saabus pärast surma, kui tema sõber Max Brod avaldas Kafka käsikirjalise pärandi, mille autor ise oli määranud põletamisele.

Elukäik

Franz Kafka sündis Prahas juudi kaupmehe Hermann Kafka (1852–1931) pojana. Tema ema Julie (1856–1934) oli rikka kaupmehe tütar ja saanud rohkem haridust kui abikaasa. Franz oli perekonna kuuest lapsest vanim, tema kaks venda surid lapsena ja kolm õde holokaustis aastatel 1942–1944. Lapsepõlves oli Franz üsna üksildane. Mõlemad vanemad olid äripäevadel kodust ära tööl ning lapsi kasvatasid peamiselt üsna tihti vahetuvad guvernandid ja teenijad. Kafka isa oli autoritaarne ja nõudlik, ema vaikne ja tagasihoidlik. Isa domineeriv iseloom mõjutas märkimisväärselt Kafka loomingut.
1901. aastal lõpetas ta Praha saksa gümnaasiumi. Õppekeel oli seal saksa keel, kuid Kafka oskas rääkida ja kirjutada ka tšehhi keelt, mida koolis samuti õpetati. Ta sai selles väga häid hindeid, kuid ei pidanud oma tšehhi keelt soravaks, kuigi rääkis saksa keelt tšehhi aktsendiga.
Ta oleks tahtnud õppida Müncheni ülikoolis germanistikat, kuid astus siiski Praha ülikooli. Esialgu õppis ta kaks nädalat keemiat, kuid seejärel vahetas eriala ja hakkas õppima õigusteadust. Ülikooli lõpetas Kafka 1906. aastal. Pärast aastast kohustuslikku juurapraktikat kohtu juures töötas ta aastatel 1907–1908 juristina kindlustusfirmas Assicurazioni Generali. Aastatel 1908–1922 töötas Kafka poolriiklikus Böömi Kuningriigi Tööliskindlustusseltsis (Arbeiter-Unfall-Versicherungs-Anstalt für das Königreich Böhmen). 1917. aasta augustis avastati tal tuberkuloos. Kafka ravis ennast korduvalt sanatooriumites, kuid ta tervis ei paranenud ja 1. juulil 1922 jäi ta pensionile.
1923. aasta septembris asus Franz Kafka elama Berliini, kus ta tegutses vabakutselise kirjanikuna. Kuid ta tervis halvenes ning 1924. aasta märtsis oli ta sunnitud Prahasse tagasi pöörduma. Sama aasta aprillis läks ta ravile Austriasse Kierlingi sanatooriumi, kus ta ka suri.
Franz Kafka oli kolm korda kihlatud (kahel korral Felice Baueriga), kuid ei abiellunud.

Looming

Franz Kafka loomingus on seotud realism ja fantastika ning suur tähtsus on sümbolil ja allegoorial. Peaaegu kõike, mis Kafka on kirja pannud, võib mõista nii otseses kui ka sümboolses, allegoorilises tähenduses.
Kafka kõige olulisemad teemad on inimeksistentsi väljapääsmatus ja fatalism ning neist tulenev võõrandumine.
Jaanus

Jaanus on eestipärane mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Jaanus 3155 mehel. Jaanus oli populaarsuselt 42. mehenimi. Jaanus oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 44). Kõige populaarsem oli eesnimi Jaanus vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 70,2.
Nikaia I kirikukogu

Kirikukogu otsused

Kirikukogu hääletas üksmeelselt Ariuse (kreekapäraselt Areios) vastu (vaid kaks olid poolt) ning pooldas Athanasiuse ja Aleksandria Alexanderi seisukohta. Hääletamine ei olnud õiglane, paljudel Areiose pooldajatel takistati kirikukogule jõudmist, tohutu tähtis oli ka keisri enese isiklik arvamus, kes kontsiilil samuti viibis. Constantinus andis selgelt mõista, et ei suhtu soosivalt Areiose pooldajatesse, seetõttu juba pelgalt Constantinuse soosingu võitmiseks paljud hääletasid Areiose vastu. Areiose pooldajaid siiski kirikukogu otsusega vaikima panna ei suudetud, ariaanide ketserlik liikumine oli väga elujõuline ning võimas läbi terve esimese aastatuhande. 
Teine asi, mida  Nikaia kirikukogul arutati, oli ülestõusmispühade (paasapühade) kuupäeva kindlaks määramine. Tegemist oli tähtsaima pühaga kristlikus kalendris ning 4. sajandil valitsesid suured erimeelsused pühade toimumise aja kohta kõikjal Rooma impeeriumis. Kirikukogu otsustas, et Jeesuse ülestõusmist tuleb tähistada esimesel pühapäeval pärast esimest täiskuuööd, mis järgneb kevadisele pööripäevale. See langes teisele kuupäevale kui juutide paasapühad. 
Ajalooliselt on I Nikaia kirikukogu äärmiselt tähtis, see on esimene üritus jõuda konsensusele kirikus läbi üleüldise arutelu. Teoloogiliselt oli see eksitus, kuna alustati usutunnistuse väljatöötamisega, mis tugines antiikaja moefilosoofiale, platonismle. Kirikukogu otsus ei kujunenud normatiivseks kristlastele, mis põhjustas järgnevate kirikukogude kokkukutsumise.

Riikliku kristluse tekkimine

Pärast Nikaia kirikukogu ja Constantinuse valitsemisaega muutus kirik autoriteetseks, tsentraliseeritud ja Rooma keisririigiga seotud organisatsiooniks, mille seisukohti ei tohtinud kritiseerida. 
Pärast Constantinust valitsenud keiser Theodosius I muutus kirik veelgi autoritaarsemaks, ta keelas kristlikel teisitimõtlejatel kogunemise, andis kõik kirikud üle kolmainsuse idee pooldajatele ning lasi 390. aastal hävitada Aleksandrias Serafi kuju.
Kastaalia allikas

Kastaalia allikas on endine allikas Delfi lähedal Kreekas.
Kastaalia allika veel arvati olevat noorendav toime. Kõik Delfi külastajad peatusid allika juures, et ennast allikasse kasta ja sealt juua. Üks allikaga kaasas käivaid müüte räägib, et just seal tappis Apollon allikat valvava koletise Pythoni ja seepärast peeti allikat pühaks.
Tänapäevani on säilinud allikale 6. sajandil eKr rajatud veesülitid.
Adam Sevani

Näitlejakarjäär

2008. aasta veebruaris ilmus Adam Sevani Touchstone Picture’si tantsudraama filmis "Step Up 2: The Streets", mis on filmisarja teine osa. Filmi keskmes oli rühm õpilasi, kes moodustasid tantsugrupi ja tegid tänavatel tantsulahinguid. Oma rolli eest filmis sai Sevani “Best Scene Stealer” auhinna 2008. aasta “Young Hollywood Awards” auhinnagalal.
2009. aasta mais kinnitati, et Sevani kordab Moose’i rolli Step Up trioloogia kolmandas osas. Filmimine toimus New Yorgis 30 miljoni dollari eelarves. Film "Step Up 3D" keskendub Moose’ile ja tema parimale sõbrale Camille Alyson Stonerile, kes kolivad New Yorki, et minna ülikooli, kuni Sevani tegelane seguneb maa-aluse tantsustseeni. Film ilmus 2010. aasta augustis. 2012. aasta juulis ilmus "Sevani Step Up" filmisarja neljandas osas, "Step Up: Revolution". 2014. aastal kordas Sevani oma Moose'i rolli "Step Up" filmisarja viiendas osas, "Step Up: All In".

Tantsimine

Sevani on ilmunud mitmes muusikavideos, näiteks: Mase'i "Breathe, Stretch, Shake", Will Smithi "Switch", T-Pain'i "Church" ja väike osa NLT "That Girl". Ta tegi ka NLT 'Karma' muusikavideo koreograafiat. Aastal 2006 oli ta taustatantsija Kevin Federline'i esinemisel Teen Choice Awards'il. Adam on moodustanud ka tantsugrupi koos Jon Chu ja mitmete California piirkonna tantsijatega 2008. aastal tuntud kui AC/DC või Adam/Chu Dance Crew. Grupil oli suuresti avalikustatud tantsuvõistlus YouTube's koos Miley Cyrusega. Tantsuvõistlus kahe grupi vahel lõppes 2008. aasta Teen Choice Awardsil. 2008. aasta novembris oli ta esindatud Michael Jacksoni 25. aastapäevale pühendatud "Thrilleri" videos, koos "Step Up'i" sarjast tuntud Alyson Stoneriga.
Vainiži mõis

Vainiži mõis (saksa keeles Wainsel, läti keeles Vainižu muiža) oli riigimõis Liivimaal Volmari kreisis Umurga kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda ja Umurga valda Vainiži küla maadele.

Ajalugu

Mõis rajati juba XIV sajandil. Kuni XVI sajandini oli see Riia peapiiskoppide lauamõis.  Mõisakompleks kujunes Vainiži piiskopilinnusest  poole kilomeetri kaugusele.
1630 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Vainiži, aga samuti Aluliina ja Kulna lossiläänid oma feldmarssalile Gustav Hornile. Vainiži lääni kuulusid Wainseli, Sarumi, Ubbenormi, Rorveni ja Signitzi vakused. Mõisate reduktsiooni ajal sai sellest riigimõis. XIX sajandi alguses olid mõisa rentnikeks Brümmerid.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal  10 ja 1/2 adramaad, sellele allus 329 mees- ning 411 naishinge. Aastal 1641 oli Vainiži, Umurga ja Sārumi mõisade suurus kakskümmend kuus adramaad. Aastal 1688 oli mõisade suurus kakskümmend kaks adramaad, aastal 1734 oli adramaid 9 ja 7/8. Aastal 1757 oli Vainiži mõisa suurus 10 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 12 ja 1/20, aastal 1881 aga 11 ja 20/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.