google/wiki40b huggingface dataset:
Madal kask

Kirjeldus

1,5 kuni 2,5 meetrit kõrge põõsas. Madala kase lehed on ümarmunajad täkilise kuni saagja servaga sulgroodsed lihtlehed. Noorelt on leht karvane.

Levila ja kasvukoht

Põhja- ja Kesk-Euroopas, ka Aasia ja Põhja-Ameerika põhjapiirkondades. Eestis tavaline, eriti Eesti ida- ja edelaosas. Kasvab madalsoos, siirdesoodes ja rabade servadel, soometsades, rabametsades, lodumetsades ning sooniitudel põõsarindes. Valguslembene. Mullastiku suhtes vähenõudlik, kasvab hästi niiskel pinnasel.
Varssavi Frédéric Chopini lennujaam

Ajalugu

Lennujaama hakati rajama 1924, kui linna areng Varssavi esialgse lennuvälja Pole Mokotowskie ümber hakkas lennuliiklust segama. Raudteevalitsus ostis maad Okęcie küla lähedal uue lennujaama ehituseks. 1933 viidi kogu Varssavi lennuliiklus üle uuele lennuväljale.
Teise maailmasõja ajal toimusid lennuväljal ägedad lahingud vastupanuliikumise ja Wehrmachti vahel ja lennujaam praktiliselt hävitati. Pärast sõda lennujaam taastati. 1956 võttis Poola riik lennujaama haldamise LOT-ilt endale. 1969 valmis rahvusvaheliste lendude terminal, mis võimaldas teenindada 1 miljonile reisijat aastas. Kodumaiste reiside teenindamist jätkati vanast terminalist.
1979 valmis uus terminal saabuvate reiside jaoks. 2005 see terminal rekonstrueeriti ja hakkas Etluda nime all teenindama odavlennuliine.
1992 valmis uus terminal, mis võimaldas läbi lasta 3,5 miljonit reisijat aastas. Seda terminali nimetatakse tänapäeval T1.
2001. aasta märtsis anti lennujaamale Fryderyk Chopini nimi, kuigi praktikas seda ei kasutata ja enamasti teatakse seda lennujaama üksnes Okęcie nime all.
2007 valmis terminali T1 kõrvale teine terminal T2, mis pikkamööda võttis üle suurema osa lennuliiklusest. Täies mahus hakkas T2 tööle 12. märtsil 2008. 2009. aasta märtsis Etluda terminal suleti ja T1 võttis odavlennuettevõtete teenindamise üle.
Tänapäeval on lennujaamas viis check-in-piirkonda, mida tähistatakse A, B, C, D ja E. A ja B asuvad terminalis T1 ehk lõunaterminalis, kolm ülejäänut terminalis T2 ehk põhjaterminalis. Kokku teenindab reisijaid 45 väravat.
LOT avas lennuliini Tallinn–Varssavi 2000. aasta sügisel. Liin suleti 25. oktoobril 2008.

Lennuõnnetused Varssavi lennujaamas ja selle lähedal

19. detsembril 1962 kukkus alla LOT-i Vickers Viscount 804, mis saabus Brüsselist Berliini kaudu. Kõik 33 inimest pardal hukkusid.
14. märtsil 1980 kukkus maandumisel alla LOT-i Iljušin Il-62, mis saabus New Yorgist. Kõik 87 inimest pardal hukkusid, sealhulgas poola poplaulja Anna Jantar ja USA amatöörpoksijate koondis.
9. mail 1987 kukkus alla LOT-i Il-62, mis oli startinud New Yorki, kuid pardal toimunud plahvatuse ja tulekahju tõttu otsustas tagasi pöörduda. Kõik 183 inimest pardal hukkusid.
17. detsembril 1991 maandus Alitalia McConnell-Douglas DC 9-32, mis saabus Roomast, pärast ebastabiilset lähenemist maandumisraja kõrval. Selle tulemusena lagunes lennuki ninaosa täielikult. Kõik 96 inimest pardal jäid ellu, kuid lennuk hävis.
14. septembril 1993 sõitis Lufthansa lennuk Airbus A320-200 maandumisel üle maandumisraja tagapiiri ja põrkas vastu lennuvälja tagapiiret. Teine piloot hukkus kokkupõrke tulemusena ja 1 reisija puhkenud põlengus, 68 inimest said vigastada. Lennukis viibis ka Saksamaa suursaadik Poolas Franz Bertele.
31. detsembril 1993 sai LOT-i Boeing 767-300, mis saabus Chicagost, maandumisel tugevasti kahjustada. Inimohvreid ei olnud.
Köömned

Köömned on hariliku köömne (Carum carvi) viljad, mida tarvitatakse droogi, sööda ja maitseainena, samuti parfümeerias. Need kuuluvad vanimate teadaolevate maitseainete hulka.

Maitseaine

Eesti köögis pruugitakse köömneid ennekõike peenleiva jt küpsetiste (köömneküpsised, köömnekook) hapukapsa ja kartulite maitsestamiseks. Läti traditsiooniliste toitude hulka kuulub köömnejuust. Skandinaavias on levinud köömneviin akvaviit.
Köömned on ka Tuneesia maitsesegu tabil'i ja tšillipasta harissa koostisosa.

Droog

Droogina kasutatakse köömnetest valmistatud teed – kas külma või sooja vesitõmmisena, alkoholitõmmisena ja pulbrina aga ka köömneleotisena (vannivees).
Kuna köömned sisaldavad rikkalikult eeterlikke ja rasvaseid õlisid (umbes 3–7%), park- ja mõruaineid, soodustavad nad seedimist. Eeterlikud õlid leevendavad kõhukrampe ja puhitust, rahustavad magu ja ergutavad söögiisu. 
Kasutatakse kõhugaaside, kõhulahtisuse, nahaallergia, sügeliste, neerupõletike ja kuseteede põletike korral, südame tegevuse rahustamiseks jm.

Söödana

Köömneid kasutatakse ka söödamaterjalina.

Asendus

Võib asendada nõmm-liivateega (Thymus serpyllum L.).

Vastunäidustus

Ülitundlikkus sarikaliste sugukonna taimede suhtes.
4179 Toutatis

Lähedane möödumine Maast

Et Toutatise orbiidi kalle on kõigest 0,47° ning sideeriline tiirlemisperiood 3,99 aastat (peaaegu täisarv), siis möödub Toutatis iga nelja aasta tagant Maa lähedalt (väikseim kaugus on olnud 0,006 astronoomilist ühikut).
Kõige napim asteroidi möödumine Maast viimasel ajal leidis aset 29. septembril 2004. aastal kell 16.37 Eesti suveaja järgi kauguselt, mis on vaid neljakordne vahemaa Maast Kuuni (0,0104 aü ehk 1 549 719 kilomeetrit). Asteroidi kiirus Maast möödumisel oli 33 000 km/h.
Toutatis pole olnud Maale nii lähedal pärast 1353. aastat ja ei saa uuesti olema nii lähedal enne 2562. aastat. 9. novembril 2008 aastal möödub Toutatis Maast 0,0503 aü kauguselt. 1996. aasta detsembris möödus ta Maast 5,3 miljoni kilomeetri kauguselt, seega 14 korda Kuust kaugemalt kui 2004. aastal.

Pöörlemine

Toutatise pöörlemine on kahe erineva perioodilise liikumise summa, mis on mitteperioodiline. Toutatiselt vaadates paistaks Päike tõusmas ja loojumas näivalt juhuslikes kohtades ja juhuslikel aegadel. Sellist pöörlemist ei ole teada ühelgi teisel asteroidil.

Kuju

Radarvaatlused on näidanud, et Toutatis on väga ebakorrapärase kujuga keha, mis koosneb kahest "sagarast", mille maksimaalsed laiused on vastavalt 4,6 ja 2,4 kilomeetrit. On arvatud, et asteroid on kujunenud kahe keha liitumisel.

Avastamine

Toutatise avastas 1989. aastal Prantsuse astronoom Christian Pollas koos kahe kaaslasega.
Nad andsid asteroidile nime keldi sõjajumala Toutatise (Teutates) järgi, kes figureerib Asterixi koomiksis. Asterix ja tema sõbrad on Toutatise kaitse all, mistõttu nad ei karda mitte midagi peale selle, et taevas võib neile pähe langeda.

Kokkupõrkekartused

Lähematel sajanditel pole Toutatise kokkupõrget Maaga karta.
Kui Toutatis põrkaks Maaga kokku, vallanduks kümnete tuhandete vesinikupommide plahvatusele vastav energia, mis põhjustaks tohutuid purustusi. Tolmupilved varjaksid päikesevalguse ning tekiks tuumatalve taoline olukord.
Märtsis 2004 levisid kuulujutud, et Maa on Toutatisega kokku põrkamas. Ennustati Kristuse teist tulemist või USA tuumarünnakut asteroidi kahjutukstegemiseks.
2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused

2006. aasta krossijooksu maailmameistrivõistlused olid 34. MM-võistlused ja need toimusid 1.-2. aprillini Jaapanis Fukuokas.
Norra kroon

Rahatähed ja mündid

Praegu on kasutusel järgnevates suurustes mündid ja paberraha:
Eesti haldusjaotus

Muinasaeg

Muinasajal kujunesid Eestis välja kaheksa maakonda ja mõned iseseisvad kihelkonnad. Kokku oli Eestis umbes 45 kihelkonda, mis moodustasid maakonnad. Maakonnad olid Harjumaa, Järvamaa, Läänemaa, Rävala, Saaremaa, Sakala, Ugandi ja Virumaa. Iseseisvad kihelkonnad olid Alempois, Nurmekund, Mõhu ja Vaiga.
On andmeid maakondade koostööst, kuid enamasti oli Eesti väga killustatud. Nimetused pandi rahvale maakondade järgi, kus nad elasid, kuid on esinenud ka ühisnimetusi "Eesti" ja "eestlased".

17. sajand

Saaremaa oli Taani kuningriigi koosseisus kuni 1645. aasta Brömsebro rahuni, mis lõpetas aastatel 1643–1645 Rootsi ja Taani vahel kestnud sõda ülemvõimu pärast Läänemere maades.

19. sajand

Eesti- ja Liivimaa talurahvaseadustega pärisorjuse kaotamise järel (Eestimaal 1816, Liivimaal 1819) hakati mõisade kaupa valdu moodustama ning need olid algul mõisade kontrolli all (mõisavald). 1866. aastast kaotasid mõisad haldusvõimu valdade üle ning vallakogukondade valitsemise seaduse alusel, mis kehtis muudatustega 1937. aastani. 1866. aasta seadusega võeti moodustatud vald mõisniku eestkoste alt ja muudeti riiklikuks haldusüksuseks. Valdade arv oli esialgu üsna suur – üle 1000. Aastatel 1891–1893 aga vähenes valdade arv mitu korda ja aastaks 1899 oli Eestis 387 valda. 19 sajandi keskel oli kihelkondi Eesti praegusel territooriumil 102.

20. sajand

20. sajandi alguses jagunes Eesti territoorium kahe kubermangu vahel – Eestimaa kubermangu, mis omakorda olid jagatud neljaks maakonnaks: Lääne, Harju, Järva ja Viru kreis ning Liivimaa kubermangu, mis jagunes Kuressaare, Pärnu, Viljandi, Tartu, Võru kreisiks, Valga linn kuulus Valga kreisi, lõunapoolne osa praegusest Abja vallast kuulus Valmiera kreisi (kahe viimase maakonna ülejäänud tolleaegne territoorium jäi praeguse Läti Vabariigi territooriumile). 1917. aastaks oli kihelkondi Eesti praegusel territooriumil 105, (juurde moodustati 1862. aastal Häädemeeste, 1866. aastal Emmaste kihelkond ja 1911. aastal Kõpu kihelkond).  
1917. aastal sai Eestimaa kubermang Venemaa Ajutiselt Valitsuselt autonoomia ning 12. aprillist (vkj. 30. märts) 1917 kuni 24. veebruarini 1918 olid Eestimaa kubermanguga liidetud eestlastega asustatud alad Pärnumaal, Saaremaal, Tartumaal, Valgamaal, Viljandimaal ja Võrumaal. Kubermangu uut piiri Liivimaa kubermanguga täpset kindlaks ei määratud. 10. detsember 1917. toimus Narvas referendum ning 80% elanikkonnast toetas Narva liitumist Eestimaa kubermanguga. 21. detsembril 1917 tunnistas seda otsust (Narva ja Jaanilinna eraldumist Jamburgi maakonnast ja eraldi Narva maakonna loomist, mis koosnes Narvast ja Ivangorodist) ka Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee.

Eesti NSV (1940–1941)

Aastatel 1940–1941 Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses territoriaalseid muudatusi ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks (11): Harju maakond, Järva maakond, Lääne maakond, Pärnu maakond, Petseri maakond, Saare maakond, Tartu maakond, Valga maakond, Viljandi maakond, Viru maakond, Võru maakond.
Mina ja Sina

"Mina ja Sina" (originaalpealkirjaga "Ich und Du") on Martin Buberi filosoofiline teos, mis ilmus 1923.

Tekkelugu

Algselt pidi sellest raamatust saama esimene osa suuremas filosoofilises teoses. 1916. aastal visandas Buber järgmise plaani: "I. Mina ja Sina. (1. Sõna, 2. Ajalugu, 3. Jumal). II. Usuelu algsed vormid (1. Maagia, 2. Ohverdamine, 3. Müsteerium, 4. Palve). III. Jumala tundmine ja Jumala Seadus (1. Müüt, 2. Dogma, 3. Seadus, 4. Õpetus). IV. Isiksus ja Kogukond (1. Rajaja, 2. Preester, 3. Prohvet, 4. Reformaator, 5. Üksiklane). V. Vägi ja Riik." See plaan jäi ellu viimata, kuigi Buber käsitles kõiki nimetatud teemasid teistes teostes.
Raamat on kirjutatud spetsiifilises keeles. Buberi laused on viimistletud ja aforistlikud. Ta just nagu mediteerib, et taibata inimestevahelise suhtlemise saladust.

Eelkäijad

Buber nimetab oma eelkäijana Mina-Sina-suhte universaalsuse mõistmisel Ludwig Feuerbachi, kelle meelest tõeline dialektika ei ole mitte üksildase mõtleja monoloog iseendaga nagu Hegelil, vaid Mina ja Sina vaheline dialoog. Feuerbachi järgi on filosoofia ainsaks, universaalseks ja kõrgemaks objektiks inimene. Buberi meelest viib inimese jumalikustamine Feuerbachil aga välja pseudomüüdilise konstruktsioonini, mis transtsendentse Jumala asendab aseainega. Buberi sõnul on inimene omaette lihtsalt inimene, aga inimene koos inimesega (Mina ja Sina) on Jumal.
Mina ja Sina suhtest räägib ka Wilhelm von Humboldt. Tema on Minast lihtsalt erinev, lihtsalt mitte-Mina. Ent Sina on Minale vastandatud Tema. Mina ja Tema põhinevad vastavalt sise- ja välistajul, Sina aga kätkeb valiku spontaansust. Sina on mitte-Mina, mis ei laiene kogu olevale, vaid piirdub tegevusega, milles ühiselt osaletakse. Tema ei ole mitte üksnes mitte-Mina, vaid ka mitte-Sina. Sõprus, armastus ja igasugune vaimne ühtsus sünnivad Teise ja Mina ühendusest, mida vahendab keel. Nii kehalisuses, tajus kui ka mõtlemises püüdleb inimene Minale vastava Sina poole. 
Ferdinand Ebner ütleb teoses "Sõna ja vaimsed reaalsused" (1921), et inimese üksindust maailmas saab ületada üksnes Mina-Sina-suhe Jumalaga. Jumal on tõelise Mina tõeline Sina. Inimese Mina leiab konkreetsuse suhtes Jumalaga. Buber heidab Ebnerile ette, et too ei suuda avastada Sina inimeses.
Ka Franz Rosenzweig räägib raamatus "Lunastuse täht" (1921) Minast ja Sinast. Mina ja Sina suhe on suhe Jumala ja loodu vahel. Selle suhte olemasolu sõltub jumaliku armastuse olemasolust. Kui armastav hing kuuleb suletud iseduse üksinduses Jumala kutset "Kus sa oled?", siis hinge vastus "Siin ma olen" ongi Mina. Keel on Jumala ilmutuse sümbol: Jumala teed ei ole inimese teed, Jumala mõtted ei ole inimese mõtted, ent Jumala sõna on ka inimese sõna. Sõnas avanev tõde teeb inimese teadlikuks sidemest kogu maailmaga. Lunastust ei vaja üksnes inimene, vaid kõik olev. Armastusest Jumala vastu sünnib armastus ligimese vastu, mis muudab maailma Meie kõikainsuseks. Rosenzweig kritiseeris Sina ja Selle teravat vastandust Buberil, leides, et Selle maailma eitamine viib kultuuriväärtuste eitamisele.

Judaistlikud motiivid

... 
Teos koosneb kolmest osast.
Clostridium tetani

Clostridium tetani on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter. See elab pinnases või loomade seedetraktides. Haava sattudes toodab see botuliini tetanospasmiini, mis häirib motoorseid neurone, tekitades teetanust. Haigust on võimalik vaktsiiniga ennetada, mida tehakse üle maailma tihti juba lapseeas.
Kaks brigaadi

Sisu

Ühes Poola teatris hakatakse lavastama sostrealistlikku tšehhi näidendit "Lihvija Karhani brigaad". Enamuse vanema põlvkonna näitlejate jaoks on selline repertuaar võõras ja arusaamatu, suurem osa noorema põlvkonna näitlejaid on aga entusiastlikud. Need kaks erinevat seiskohta tekitavad aga kollektiivis konflikti. Lavastaja otsustab teemaga lähema tutvumise eesmärgil külastada koos näitlejatega lähedalasuvat vabrikut. Selgub aga, et näitlejad ja töölised puutuvad oma töös kokku sarnaste probleemidega. See on vanema põlvkonna töötajate ja noorte ratsionalisaatorite vaheline konflikt. Kuna aga nii noored kui ka vanad näitlejad annavad endast parima, saadab lavastust suur edu. Proovidele ja esietendusele kutsutud töölised tunnevad ära oma vabriku inimesed ja probleemid. Näidendi põhjal saavad nad aru, kuidas tuleks oma tööd senisest veelgi produktiivsemalt korraldada.
Käina vald (1939)

Käina vald oli vald Läänemaal aastail 1939–1946 ja Hiiu maakonnas aastail 1946–1950.
Vald moodustati senise Keina valla maa-alast, välja arvatud Vallaniit III nr. A-23 talu maa-ala.
Käina valla aukodanik oli Paul Kogerman.
Käina vallas on sündinud Ada Lundver.
1945 septembris moodustati Käina vallas Käina külanõukogu keskusega Käina külas, Vaemla külanõukogu keskusega Vaemla külas ja Ühtri külanõukogu keskusega Ühtri asunduses. 1950. aastal Käina vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni koosseisu.
Üliõpilasselts Ühendus

Eesti Üliõpilasselts Ühendus (lühend EÜS Ühendus) oli Eesti üliõpilasselts, mis asutati 1906. aastal. 
1922. aastal moodustasid 21 EÜS Ühendusest lahkunut üliõpilasseltsi Raimla.
Narkissos

Narkissos (kreeka keeles Νάρκισσος) oli vanakreeka mütoloogias Boiootia jahimees, kes oli tuntud oma erakordse ilu ja enesearmastuse poolest. Tark Teiresias oli talle ennustanud, et ta elab pika elu, kui ta kunagi iseennast ei näe. Oma ilu üle uhke noormees tõukas endast eemale kõik, kes temasse armunud olid. Kättemaksujumalanna Nemesis nägi seda ning ahvatles nooruki tiigi äärde, kus ta omaenese peegelpilti armus ning suutmata selle juurest lahkuda, suri sealsamas.
Narkissose nimest on tuletatud sõna nartsissism, mis tähistab haiglast eneseimetlust.
Robert Friedrich Wilhelm Rinne

Robert Friedrich Wilhelm Rinne (14. jaanuar 1872 Reigi – 23. aprill 1944 Bromberg) oli baltisaksa päritolu Eesti arst.
Ta lõpetas Tartu Kubermangugümnaasiumi ja astus aastal 1895 Kiievi ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1898 arsti astme väärilisena.
Aastal 1899 töötas ta Peterburis Coongelinni erahaiglas, aastal 1900 oli ta arstiks Dünamünde 25. diviisi haiglas ja oli aastatel 1901–1919 Peterburi Evangeelse Haigla ordinaatoriks, lisaks oli ta aastatel 1902–1906 Püha Olga haigla ordinaatoriks. Aastatel 1919–1921 oli ta Eesti Vabadussõjas 1. evakuatsioonihospitali arst. Aastatel 1922–1939 oli ta Kohtla-Järve Riigi Põlevkivitööstuse ambulatooriumis arstiks.
Aastal 1939 repatrieerus ta koos abikaasaga Saksamaale. Aastatel 1939–1944 töötas ta arstina Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas).
Dr. Robert Rinne hukkus 23. aprillil 1944 Brombergis.

Isiklikku

Tema isa Gustav Felix Rinne oli Reigi ja Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, vanaisa Wilhelm Friedrich Rinne oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, vanavanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja, onu Leopold Bernhard Wilhelm Rinne oli Hanila ja Varbla koguduse õpetaja.
Sagedusriba

Sagedusriba ehk sagedusvahemik on suvaline osa signaali spektrist ehk sagedusjaotusest. Akustikas on kasutusel näiteks oktavriba, tertsriba ehk kolmandik oktavriba ja dekaad. Näitena sagedusribast on inimese kõrvaga kuuldav sagedusriba, milleks loetakse üldiselt sagedusjaotuse osa 16 Hz – 20 kHz-i.
Marie-Adélaïde (Savoia printsess)

Marie-Adélaïde (Maria Adelaide; 6. detsember 1685 – 12. veebruar 1712) oli Savoia hertsogi Vittorio Amedeo II ja Orléansi Anne Marie tütar.

Abielu ja lapsed

7. detsembril 1697 abiellus Marie Adélaide Burgundia hertsog Louisiga, kes oli Prantsuse troonijärjekorras oma vanaisa Louis XIV järel teisel kohal. Kuigi abielu oli poliitiline, armusid abikaasad teineteisesse.

Elu lõpuaastad

14. aprillil 1711 pärast Louis XIV surma sai Louis'st dofään, kuid abikaasad surid 1712. aasta alguses punetistesse. Samal aastal suri punetistesse ka nende teine poeg ning troonile tõusis kolmas poeg.
Viljandi vald (1939)

Viljandi vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Viljandi valla maa-alast, välja arvatud Metsa, Surva ja Mustapali külade, osa Tusti asunduse, Pärna nr. 115, Rulli nr. 116 ja 117 talude piirkonnad; senise Vana-Võidu valla Mäeltosa maa-alast; senise Uusna valla maa-alast, välja arvatud valla idapoolse osa maa-ala seniste Tarvastu ja Vana-Tänasilma valdade vahel kuni Naela taludeni, viimased kaasa arvatud; senise Vana-Tänasilma valla Raudsepa (Vindla) talude piirkonnast; senise Pärsti valla maa-alast; senise Uue-Võidu valla maa-alast, välja arvatud Parika küla ja Kalle asunduse piirkond; senise Sürgavere valla Võistre, Pilustvere, Jaanuse ja Koogla külade piirkonnast; senise Päri valla Juga nr. 2, Tõrva nr. 1 ja Risti nr. 8 talude piirkonnast.
1939. aastal oli vallas 5049 elanikku, see oli Viljandimaa suurima elanike arvuga vald.
Esimene vallavanem oli Juhan Sumeri. 7. detsembril 1939 valiti uueks vallavanemaks endine Sürgavere vallavanem Johan Johandi (kinnitatud Siseministri poolt 19. jaanuaril 1940).
Assamalla vald

Assamalla vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Porkuni valla maa-alast, välja arvatud Aburi küla ja Mütta metsavahikoha nr. A-177 piirkonnad, Porkuni mõisa Kadila küla talude nr. 1–18, I–V, XXII ja XXIII ning Inju-Meriküla mõisa järgi olevate talude nr. 40 ja 3 heinamaatükkide maa-alad; senise Küti valla Meriküla mõisa järgi oleva maakoha nr. A-15 maa-alast; senise Saksi valla Kadapiku küla ja osa Induniidu küla piirkonnast.
Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.
Vald kuulus Väike-Maarja põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Jakob Siipan.
Donald Tomberg

Donald Tomberg (sündinud 15. novembril 1972) on eesti filmikriitik.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis Tombergi 2011. aasta Eesti parimaks filmikriitikuks, Sirp üheks laureaadiks ja ajakiri Teater. Muusika. Kino oma laureaadiks.
Ta on avaldanud romaanid "Kazimir, Vladimir ja teised" (2010) ja "Veelkord Kazimirist, Vladimirist ja teistest" (2015).
Ankrurahu

Ankrurahu on 0,29 hektari suurune rahu Väinameres Hiiumaa valla Salinõmme küla territooriumil. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidelahe sihtkaitsevööndisse. Ankrurahu on loode-kagu (või ka lääne-ida) suunas piklik, rannajoone pikkus on 375 meetrit.

Asukoht

Ahelaiust on Ankrurahu loodes 400 meetri kaugusel. Muhus asuva Tammiski nukani jääb 7,2 km ja Sarve poolsaareni Hiiumaal 10,5 km.

Loodus

Ankrurahu on kaetud kiviklibu ja rändrahnudega. Suurimad taimed on kuivanud puud, mis asuvad laiu loodeosas. Nende juures on ka Ankrurahu kõrgeim punkt – umbes 2 meetrit üle merepinna. Saare ida- ja kaguosas leidub ainult kive.
Turu Ülikool

Turu Ülikool (soome keeles Turun yliopisto)  on Turus asuv ülikool. 
See on üliõpilaste arvu poolest suuruselt teine ülikool Soomes. 2006. aastal õppis seal kokku 17 925 üliõpilast.
Sambia president

Sambia president on Sambia Vabariigi riigipea. Ta on ühtlasi valitsusjuht ja kaitsevägede juhataja.
Presidendi ametikohustused ja tema valimise korra sätestab 1991. aastal vastu võetud põhiseadus.
Presidendi ametiaeg on viis aastat. Kedagi ei tohi valida presidendiks rohkem kui kaheks ametiajaks.
Presidendi valib rahvas otsestel valimistel. Hääleõiguslikud on kõik vähemalt 18-aastased valijaks registreerunud isikud.
Presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane Sambia kodanik, kes on mõne partei liige või kellel on mõne partei toetus ja kes vastab kõigile nõudmistele, mis esitatakse parlamenti kandideerimisel.
Kui ükski kandidaat ei saa esimeses valmisvoorus üle 50 protsendi häältest, korraldatakse teine voor. Kui ka teises voorus ei saa ükski kandidaat üle 50 protsendi häältest, valib kahe enim hääli saanud kandidaadi seast presidendi parlament. Kui üles seatakse ainult üks presidendikandidaat, nimetatakse ta ametisse ilma valimisteta. President vannutatakse ametisse valimistulemuse väljakuulutamise päeval.
Presidendil on muu hulgas õigus Rahvuskogu laiali saata; nimetada ametisse diplomaate ja kõrgeid riigiametnikke, allkirjastada rahvusvahelisi lepinguid, anda armu ja määrata riiklikke aumärke.
President nimetab Rahvuskogu liikmete seast asepresidendi ja ministrid. Asepresidendil on volitused ainult presidendi antud ülesannete piires. Juhul, kui president sureb või pole mingil põhjusel suuteline oma ametikohustusi täitma, asub tema kohuseid täitma asepresident.
Esimene Sambia president oli alates riigi iseseisvumisest aastal 1964 kuni 1991. aastani ametis olnud Kenneth Kaunda. Tema ametisoleku ajal täitis valitsusjuhi ülesandeid peaminister. Alates 25. jaanuarist 2015 on president Edgar Lungu.
Hosby vana kalmistu

Hosby vana kalmistu on Lääne-Nigula vallas Hosby külas asuv ajalooline kalmistu. Kalmistu aluse maa omanik ja haldaja on Noarootsi vald. Kalmistu on tunnistatud ajaloomälestiseks.
Kalmistul olev kõige vanem säilinud hauatähis on aastast 1827 pärinev ümarrist ja kõige uuem hauatähis on 1975. aastast pärinev raudrist. Aastast 1976 ei ole kalmistule enam maetud ja enamus haudasid on hooldamata. Kalmistu keskel asub suur kivirist, mille ühel pool on eestikeelne tsitaat Piiblist aastaarvuga 1854 ja teisel küljel rootsikeelne tsitaat.
Kalmistul on kokku inventariseeritud 541 risti – nendest kiviriste 330, raudriste 185, kiviplaate 17 ja puitriste 2. Andmed on olemas ca 400 maetu kohta ning valla koduleheküljelt leiab ka kalmistu haudade registri.