Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus

Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus (esialgse nimega Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis) on aastal 2007 loodud eestirootslasi ja nende kultuurist huvitatuid ühendav organisatsioon. Kultuuriomavalitsuse loomise aluseks on 1993. aastal vastu võetud vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus. 
Alates aastast 2009 ilmub Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse kakskeelne ajakiri "Eestirootslane".
Kuni aastani 2014 kandis organisatsioon nime Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis. Uue nime "Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus" sai kultuurinõukogu 2014. aasta 26. aprillil.

Taust

Enne Teise maailmasõja puhkemist eestirootslased vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse alusel oma kultuuromavalitsuse moodustamiseni ei jõudnud. Pärast seda, kui suurem osa rahvusrühmast sõja ajal Rootsi ümber asus, jäi Eesti elama enam kui 1000 eestirootslast. Omakeelsete haridusasutuste puudumise, segaabielude ja rannikualade piiritsoonideks muutmise tõttu sellest arvust oma identiteedi säilitamiseks ei piisanud. Ka Rootsis jäi peamiselt Eestis sündinute vananemise ja suremise tõttu eestirootslaste ühistegevus soiku. Kuid pärast Eesti taasiseseisvumist eestirootslaste huvi taastus ja tegevus aktiveerus. Hetkel elab Eestis hinnanguliselt 200 kuni 500 eestirootslast või nende järeltulijat.
Esimene siinseid eestirootslasi ja nende kultuurist huvitatuid ühendanud organisatsioon Eestirootslaste Kultuuri Selts loodi 1988. aastal. Sarnaseid eesmärke kandis ajakirja "Ronor" väljaandmine, Noarootsi Gümnaasiumi loomine ja Rannarootsi Muuseumi rajamine. Eestirootslaste kultuuriautonoomia loomisega alustati 2006. aastal.

Kultuuriomavalitsuse loomine

Eestirootslased alustasid oma kultuuriautonoomia loomisega 2006. aastal, mil asutati Rootsi Vähemusrahvuse Kultuurinõukogu Eestis. Aasta hiljem toimusid esimesed valimised ja vastloodud juhtorgan kultuurinõukogu kogunes esmakordselt 25. veebruaril 2007.

Rahvusnimekiri

Rootsi Hariduse Selts esitas Eestis elava rootsi vähemusrahvuse rahvusnimekirja koostamiseks Kultuuriministeeriumile taotluse 2006. aasta 10. jaanuaril. Sama aasta juulis otsustas valitsus laiendada kultuurinõukogu valijate hulka ka Rootsis elavatele eestirootslastele. Valimiste peakomitee alustas oma tööd 2006. aasta septembris.
Kultuuriomavalitsuse rahvusnimekirja kuuluvad nii Eestis elavad inimesed (kes identifitseerivad end eestirootslasena või soovivad nende püüdlusi toetada) kui ka eestirootsi taustaga inimesed, kes on kas välismaal sündinud või sinna elama asunud. Kultuurinõukogu valimiste eelduseks on aga ka Eesti kodakondsuse omamine ja Eesti rahvastikuregistrisse kuulumine (kuigi alaline elukoht võib olla väljaspool Eestit). Nimekirja kuulumine on eelduseks nii kultuuriomavalitsuse liikmeks saamisele kui ka valimistel osalemisele.

Struktuur

Kultuuriomavalitsuse tööd kontrollib 21-liikmeline kultuurinõukogu, mis valib oma esimesel istungil omavalitsuse tööd korraldava 5-liikmelise juhatuse, juhatuse esimehe, kultuurinõukogu esimehe ja aseesimehe ning sihtasutuse nõukogu. Kultuurinõukogu juriidiline keha on Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse Sihtasutus, millel on 3-liikmeline nõukogu ja nõukogu poolt valitav 2-liikmeline juhatus.

Kultuuriomavalitsuse tegevus

Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus tegeleb eestirootsluse säilitamise ja arendamisega Eestis ning kõigi eestirootslaste ühendamisega. Omavalitsus esindab ja kaitseb vähemusrahvuse huve, säilitab ja arendab rootsi keelt Eestis, hoiab ja tutvustab eestirootslaste identiteeti, kultuuri ning traditsioone. Lisaks toetatakse nii asutuste kui ka eraisikute projekte, millel on seos rannarootslaste kultuuripärandi säilitamise ja arendamisega. Kultuurinõukogu kaudu toetab Eesti riik eestirootslaste kultuuri igal aastal umbes 40 tuhande euroga.
Suurematest üritustest korraldab kultuuriomavalitsus igal aastal rannarootslaste jaoks olulistes kohtades (nt Noarootsi, Haapsalu, Vormsi, Tallinn ja Padise) peetavat Rootsi päeva ning eestirootslaste laulu- ja tantsupidu, mida on korraldatud aastatel 1933, 2013 ja 2016.
Lisaks annab kultuuriomavalitsus välja ka tiitlit "eestirootsi kultuurikandja". Koos Hans Pöhli nimelise medaliga antava tiitli on muuhulgas pälvinud ka Rootsi kuningas Carl XVI Gustaf.