google/wiki40b huggingface dataset:
Töönduspüük

Töönduspüük ehk töönduskalapüük ehk töönduslik kalapüük on kalanduse haru, mis hõlmab kalade (töönduskalade) ja muude veeorganismide püüki inimtoiduks, loomasöödaks ja tehniliseks otstarbeks.
Töönduslikel eesmärkidel kalapüüki saab jagada kaug-, mere- ja sisevetekalapüügiks. Kaugkalapüügist saab rääkida, kui püük toimub avamerest, merekalapüügist aga siis kui tegu on rannikulähedase püügiga, sisevetekalapüük toimub sisevetest (nt Võrtsjärvest).
1990. aastateks oli traditsiooniliste püügipiirkondade (pms mandrilava ja -nõlv) kalasaakide suurenemise võimalused ammendatud. Pärast seda on püügi suurendamist saavutatud mereselgrootute (nt krillide ja kalmaaride), avaookeani pelaagiliste väikekalade ning süvameres elavate kalade arvelt.
Paul Johann Knieper

Paul Johann Knieper (ka Paul Johann Kniper; 1690 Tallinn – 11. detsember/22. detsember 1750 Jõhvi) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastal 1707 Tallinna Gümnaasiumis, seejärel (immatrikuleeriti 13. oktoobril/24. oktoobril 1709) Tartu Ülikoolis. Ordineeriti 14. veebruaril/25. veebruaril 1711 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1711–1750 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, lisaks oli ta veel aastatel 1744–1750 Iisaku koguduse õpetaja; sai 1. veebruaril/12. veebruaril 1734 Viru ja Alutaguse praostkonna praostiks ja 8. veebruaril/19. veebruaril 1734 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Ta oli aastast 1725 Atsalama mõisa omanik. Ta pooldas vaimulikku kirikujuhti; korraldas ametivõimude nõudmisel hernhuutlikus Kadrinas ja Amblas juurdlust.

Isiklikku

Tema isa Thomas Knieper oli samuti Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, emapoolne vanaisa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Tema abikaasa Gerdrutha Elisabethi isa Johannes Aulinus oli Tallinna Mihkli koguduse ja Harju-Madise koguduse õpetaja.
Pärnu Hansagümnaasium

Koolihoone ja asukoht

Pärnu Hansagümnaasium asus Eesti Vabariigis, Pärnu südalinnas aadressil Kooli 13. Pärnu Hansagümnaasiumi koolihoone on üks kaunimaid ja omanäolisemaid Eestis ning koolihoone on kultuuriväärtusena muinsuskaitse all. Koolimaja ehitamist alustati 1938. aastal, lõplikult valmis see vahetult enne sõda, 1941. aasta juunikuus. Aastatel 2008–2010 viidi koolimajas läbi põhjalik kapitaalremont. Interjöörid kujundas projekti autor arhitekt Olev Siinmaa ise, valmistades kavandid sisseehitatud mööblile, trepi käsipuu sepisvõrele ja mõnedele kipsdetailidele. Koolimaja eksterjööris ning interjööris on mitmeid skulptor Juhan Raudsepa valmistatud skulptuurikaunistusi ja reljeefe, mis on säilinud tänaseni. 
2014. aastast asuvad selles hoones Pärnu Ühisgümnaasiumi gümnaasiumiklassid. 
Aadressil Väike-Kuke 8c (koolimaja kõrval) asub Pärnu Hansagümnaasiumi kergejõustikuhall.

Õpilased

Pärnu Hansagümnaasiumis õpib 2013. aasta seisuga 337 õpilast. Pärnu Hansagümnaasiumis õpivad nii linna põhikoolide lõpetajad kui ka maakonna noored (48% kooli õpilaskonnast 2011. aastal elukohaga väljaspool Pärnu linna). Koolis tegutseb väga aktiivne õpilasesindus, kuhu kuuluvad kõikide klasside klassivanemad ning aktiivsed õpilased. Õpilasesinduse liikmed räägivad kaasa koolielu korraldamises, osalevad kooli hoolekogu ja juhtkonna töös, uue arengukava töörühmas ning kooli sisseastumiskomisjonides. Õpilasesinduse õiguseks on vahendada õpilaste arvamusi ja probleeme, teha ettepanekuid õppetöö korralduse parendamiseks ning korraldada üritusi. Õpilasesinduse president on Dan Grišin ja õpilasesinduse asepresident Andre Alamets.

Õpetajad

Pärnu Hansagümnaasiumis töötab 2013. aasta seisuga 54 töötajat, kellest 33 on õpetajad. Enamik õpetajatest on vanempedagoogi kvalifikatsiooniga, koolis töötab kaks õpetaja-metoodikut. Hansagümnaasium teeb koostööd mitmete kõrgkoolidega, seega on õppesuundade valikainete õpetajateks ka kõrgkoolide õppejõud (näiteks Andry Kikkull Tallinna Ülikoolist, Andres Arrak Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainorist, Kalmer Krimses Sisekaitseakadeemiast jne). Viimastel aastatel koolis tööle asunud noored õpetajad on kõik Hansagümnaasiumi vilistlased.

Koolileht

Hansagümnaasiumis tegutseb koolileht Tapeet, mille toimetuses on peamiselt 10., 11. ja 12. klassi meediaklasside õpilased. Leht on võitnud koolimeedia konkurssidel mitmeid auhindu.

Direktorid

2011. aasta seisuga on Pärnu Hansagümnaasiumi direktoriks Silja Kikerpill. 27. jaanuaril 2012 pälvis Kikerpill haridusportaali aasta haridusjuhi tiitli.

Kooli sümboolika

Kooli sümboliteks on lipp, tekkel ja laul.
Gleisi Hoffmann

Gleisi Helena Hoffmann (sündinud 6. septembril 1965 Curitibas) on Brasiilia poliitik, valitsuse kantseleiülem alates 8. juunist 2011 kuni 2. veebruarini 2014.
Aaron Rodgers

Aaron Charles Rodgers (sündinud 2. detsembril 1983 Chicos Californias) on USA Ameerika jalgpalli mängija. Ta mängib 2005. aastast alates NFLi meeskonnas Green Bay Packers mängujuhi positsioonil.
Donetsi söebassein

Donetsi söebassein (ukraina keeles Донецький басейн, vene keeles Донецкий бассейн), lühendatult Donbass (ukraina keeles Донбас, vene keeles Донбасс), on ajalooline, majanduslik ja kultuuriline piirkond Ida-Ukrainas ja Edela-Venemaal. Piirkonnas kaevandatakse sütt alates 19. sajandi lõpust. Piirkond sai nime Doni jõe järgi.
Donbass on Kiievi järel Ukraina kõige tihedamini asustatud piirkond.
Cheech Marin

Cheech (õieti Richard Anthony) Marin (sündinud 13. juulil 1946 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Karin Veissmann

Karin Veissmann (sündinud 22. veebruaril 1968) on eesti koorijuht.
Lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õpetaja Silvia Melliku ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Ants Üleoja koorijuhtimise klassis.
Praegu juhatab ta Pärnu segakoori Endla, Pärnu Kunstide Maja lastekoori Pöial-Liisi ja Pärnu Noortekoori ning töötab Pärnu Muusikakooli solfedžo- ja harmooniaõpetajana ning Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi muusikaajaloo õpetajana. Alates aastast 1989 laulab ta ansamblis LinnaMuusikud.
Mitme kollektiivi juhina on ta saavutanud tunnustust ja võistluste esikohti nii Eestis kui ka välismaal. Aastal 2008 pälvis ta loomingulise tegevuse eest Pärnu linna muusika aastapreemia.
Tallinna Toompea Kaarli kogudus

Sotsiaalhoolekanne

Lastehoid ja vaestehoolekanne said Kaarli koguduses alguse 19. sajandi teisel poolel.
Laste hoidmisega tegeles Tallinna Väikelaste Hoiu Selts, mis oli asutatud 1880. aastal. 1. juunil 1920 kinnitati Tallinna Haapsalu Rahukohtus Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi põhikiri. Seltsi peamisteks tegevussuundadeks ja eesmärkideks oli pakkuda Tallinna elanikele ja eriti Kaarli koguduse liikmetele võimalust oma lapsi vanemate töölolekuajaks lastehoidu panna. Kasvatustöö toimus kiriklikus vaimus, lähtuti Fröbeli ja Montessori metoodikast. Hoiuseltsil oli avarate ruumidega maja, mis asus Suur-Juhkentali 1 (Liivalaia 63). Teise korruse ruume üüris kogudus vanadekodu tarbeks.
Tallinna Väikelaste Hoiu Seltsi lasteaed töötas kuni 1940. aastani. 25. novembrist 1940 pärineb rahanduse rahvakomissari otsus selts likvideerida. 24. jaanuaril 1941 võttis likvideerimiskomisjon seltsile kuuluva vara üle.
Vaestehoolekande kohta Kaarli koguduses on andmeid juba 1864. aastast, mil tegutseti Vaestehoolekande Komitee nime all. Erinevalt lasteaiast, mis võttis vastu ka teisi linna lapsi, oli Vaestehoolekande Seltsi eesmärgiks toetada oma koguduse abivajajaid.
Vaestehoolekande töö saab jagada kaheks. Ühe osa moodustas vaeste toetamine. Sõltuvalt inimese olukorrast anti talle kas igakuist toetust või ühekordseid summasid. Jõulutoetused olid ette nähtud nii vaestele kui vanadele. Teise osa moodustas vanadekodu ülevalpidamine. Seal tasuta peavarju leidnud koguduse vanakestele regulaarset toetust ei antud. Ainult pühade puhul maksti väikestes summades ühekordseid toetusi.
Vaestehoolekande Seltsil oli oma vanadekodu, mis asus Alendri 2. 1930. aastate alguses osteti uus vanadekodu aadressil Magdaleena 6 (mõlemad hävinud). Pärast uue vanadekodu soetamist korraldati koguduse vaestehoolekande tegevus ümber. 1932. aasta alguses moodustati kõigi pihtkondade juurde vaestehoolekande ringid. Kaarli koguduse nõukogu ja Vaestehoolekande Seltsi vahel sõlmiti uus leping ja võeti vastu uus kodukord. Nüüd jäi Vaestehoolekande Seltsi otseseks tegevuseks leida sissetulekuid Magdaleena 6 võlgade tasumiseks ning vanurite ülalpidamiseks vanas ja uues vanadekodus. Vaestehoolekande Selts töötas koguduse faktilise abiorganina, mida kogudus võimaluse piires rahaliselt toetas. Uue korra järgi ei andnud Vaestehoolekande Selts koguduse vaestele enam rahalist toetust. Seda tegi nüüd iga pihtkond ise oma õpetaja juhatusel.
Selts likvideeriti 1940. aastal ning vanurid paigutati linna teistesse hooldeasutustesse. Saksa okupatsiooni ajal lubati küll taas tegutsema hakata, kuid hilisem nõukogude kord ei lubanud kirikul mingisugust hoolekannet.
Reimo Rivis

Reimo Rivis (sündinud 17. oktoobril 1974 Tallinnas) on Eesti geoökoloog.

Elulugu

Lõpetas 1993 Tallinna Reaalkooli, 1998 TPÜ geoökoloogina, 2000 samas magistriõppe ja 2004 doktorantuuri; loodusteaduste magister (2000, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Formation of landscape diversity of small islands exemplified by Abruka and Vilsandi", Ph.D. (ökoloogia, 2005, TLÜ), väitekiri "Shoreline dynamics in Estonia associated with climate change". Oli 1997–98 TPÜ Eesti TA Ökoloogia Instituudi tehnik, 1998–2000 insener-tehnik, 1998–2004 tunnitasuline õppejõud, 2001–04 teadur, aastast 2004 lektor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: rannikumaastike areng, rannaprotsessid, rannajoone muutused aktiivsetes randades. Üle 40 teadustrükise.
Kozodavlev

Kozodavlev (vene keeles Козодавлев, saksa keeles Kosodawlew) oli Venemaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Perekonnalegendi järgi põlvnesid Kozodavlevid Mecklenburgist pärit Koẞ von Dahleni suguvõsast. Ürikulisi teateid on suguvõsa kohta XV sajandi lõpust, mil vürst Ivan Jurjevitši Patrikejevi teenistuses mainitakse vendi Mižui Andrejevitš Kozodavlevit ja Timofei Andrejevitš Kozodavlevit (suri pärast 1498). Hiljem elasid Kozodavlevid Novgorodi kubermangus. Suguvõsa kõige nimekam liige oli tõeline salanõunik Ossip Petrovitš Kozodavlev (1753−1819), kes tõusis senaatoriks (1799) ja oli aastatel 1810−1819 Venemaa siseminister. 1810. aasta 31. detsembril (vkj) võeti ta Eestimaa ja 1812. aasta 22. juunil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Admiraliteet

Võitlus Atlandi pärast

II maailmasõja alguses kasutas Saksamaa Suurbritannia alistamiseks mereblokaadi ning allveesõda. Selles üritasid Karl Dönitzi juhitava Saksamaa laevastiku allveelaevad hävitada Vahemeres ning Atlandi ookeanil Suurbritanniasse Ameerikast ning kolooniatest eluliselt tähtsat varustust (toit, kütus ja sõjavarustus) toimetavaid konvoisid.
Admiraliteedi erinevad allosakonnad – Admiraliteedi Luureosakonna NID 8 ja Allveelaevade jälgimise kabineti (Submarine Tracking Room) – ülesanne oli jälgiga Saksamaa allveelaevade liikumist ning koostöös Admiraliteedi Kaubandusosakonna ja Laevastiku kontrollteenistusega (Naval Control Service) kavandada laevakonvoidele võimalikult turvalisi Atlandi ookeani ületamise laevateid, et vältida allveelaevade rünnaku ohvriks sattumist.

Teenistuse eripärad Suurbritannia laevastikus II maailmasõja ajal

Sõjaaegne sõjalaevastiku personal moodustus kolmest erinevast teenistujagrupist:
1) Kuningliku laevastiku kaadrisõjaväelased; 
2) Kuningliku laevastiku reservi (the Royal Naval Reserve (RNR)) sõjaväelased. Varem laevastikus või kaubalaevastikus (Merchant Navy) teeninud mereväeohvitserid suunati teenistusse sõjalaevastiku abilaevadele – traaleritele või miinilaevadele. Teine kategooria oli erruläinud mereväeohvitserid, keda kasutati kaubakonvoide kommodooridena.
3) Kuningliku laevastiku vabatahtlik reserv (Royal Naval Volunteer Reserve (RNVR)), kelle hulka kuulusid ohvitserid, keda eristati nende vormiriietuse käisel asuvad kaks rõngast. RNVR ohvitserid olid valitud nende isikute hulgast, kes olid sõja alguses ennast vabatahtlikult pakkunud laevastikuteenistusse ning olid värvatud sõja ajaks teenistusse. Üldisest moodustasid vabatahtliku reservi liikmed Briti sõjalaevastikust 3/4 ning nendega komplekteeriti konvoide saatelaevastiku (korvettide, fregattide ja hävitajate meeskonnad).
Renata Dancewicz

Renata Dancewicz (sündinud 7. veebruaril 1969 Lesznos) on Poola näitleja.
Renata Dancewicz õppis kaks aastat Łódzis Leon Schilleri nimelises Riiklikus Filmi, Televisiooni ja Teatri Kõrgkoolis (Państwowa Wyższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teatralna im. Leona Schillera). Seejärel õppis ta ühe aasta Varssavi Ülikoolis õigusteadust.
1991–1993 oli ta Wałbrzychi Draamateatri näitleja, 1999. aastast töötab Varssavi teatris Kwadrat.
Alates 1993. aastast on ta mänginud ligi 40 filmis.
Meistriliiga 2003

Hooaeg

Meistriliigast langes välja viimane FC Kuressaare, asemele kerkis Esiliiga võitja Kohtla-Järve FC Lootus. Üleminekumängudel alistas Meistriliiga eelviimane FC Valga Esiliiga teise Pärnu JK Tervise (2:2, 3:0).

Hooaja 1. pool

¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.

Hooaja 2. pool

¹Kodu meeskond on vasakus tulbas.

Värvid: Roheline = Kodu meeskonna võit; Kollane= viik; Punane = võõrsil meeskonna võit.
Lauri Almann

Lauri Almann (sündinud 12. oktoobril 1975 Tartus) on Eesti jurist ja riigiametnik.
Ta on Arno Almanni poeg.
Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ning Georgetowni Ülikooli rahvusvahelise õiguse magistrina 2004. aastal kiitusega. Georgetownis oli ta Fulbrighti stipendiaat.
Aastatel 1995–1998 töötas Almann välisministeeriumis Konsulaarosakonna õigusbüroo atašeena (töötas Eesti Vabariigi Peakonsulaadis Peterburis ja Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Kiievis), seejärel 1999. aastani Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Belgias poliitika- ja konsulaarametnikuna (III sekretär).
Seejärel asus ta tööle kaitseministeeriumi nõunikuna. Aastal 2004 nimetati ta kaitseministeeriumi kantsleriks. Karjäär kaitseministeeriumis oli seotud nn Iisraeli relvatehingus liigselt makstud summade eduka tagasinõudmisega.
2008. aasta alguses käis Lauri Almanni nimi läbi võimaliku õiguskantslerikandidaadina.
Oktoobris 2008 esitas Almann minister Jaak Aaviksoole lahkumisavalduse, mille järgi tema viimaseks ametisoleku päevaks jääks 14. november 2008.
Lauri Almann on kaasautoritega välja andnud rahvusvahelise eraõiguse loengud, mis on ilmunud mitmes trükis.
M. P. Shiel

Matthew Phipps Shiell (21. juuli 1865 Montserrat – 17. veebruar 1947) oli Briti kirjanik ja Redonda kuningas Felipe.
Tema vanemad olid iiri ja Lääne-India päritolu. Ta sündis Montserratil, sai hariduse Barbadosel ja kolis 20-aastasena Inglismaale. Tema ametlik perekonnanimi oli Shiell, kuid kirjanikunimena kasutas ta lühemat vormi Shiel. Enne kirjanikuks hakkamist töötas ta õpetaja ja tõlkijana.
Ta on tuntud peamiselt oma fantaasiakirjanduse poolest, mille hulgas oli järjejutte, romaane ja lühijutte.
Rakkestad

Rakkestad on asula Norras Østfoldi maakonnas 26 km Sarpsborgist põhjas, Rakkestadi valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 59°25' N, 11°21' E.
Elanike arv oli 4055 (2008) (3932 (2007)), pindala 3,52 km².
Rakkestadi läbib Østfoldbaneni raudtee idaliin, seal on Rakkestadi jaam.
Asulas ristuvad maanteed riksvei 22, riksvei 124 ja riksvei 111.
Raudteest lääne pool on uus tööstuspiirkond.
Nõukogude Liidu kangelane

Nõukogude Liidu kangelane oli NSV Liidu kõrgeim aunimetus, mis kinnitati NLKP Keskkomitee otsusega 16. aprillil 1934. Aunimetuse statuut kinnitati 29. juulil 1936.
Statuudi järgi anti see aunimetus riikliku tähtsusega kangelasteo eest NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega.
Esmakordselt nimetuse pälvinud isikut autasustati kuni 1. augustini 1939 Lenini ordeni ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi aukirjaga, hiljem Lenini ordeni, Kuldtähe medali ja Nõukogude Liidu kangelase tunnistuse ehk "väikese aukirjaga". Postuumselt kangelaseks nimetatu omastele väljastati ainult tunnistus, medaleid ei antud.
Teise riikliku tähtsusega kangelasteo sooritamise eest anti teine Kuldtähe medal ja autasustati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi erilise aukirjaga ehk "suure aukirjaga" ning kangelase kodukohta püstitati pronksbüst.
Kolmanda riikliku tähtsusega kangelasteo sooritamise eest anti kolmas Kuldtähe medal ja autasustati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi erilise aukirjaga ehk "suure aukirjaga" ning Moskvasse püstitati kangelase pronksbüst.
Esimestena said Nõukogude Liidu kangelaseks lendurid, kes päästsid 1934. aastal Põhja-Jäämeres hukkunud jäälõhkuja "Tšeljuskin" meeskonna. Suures Isamaasõjas sai Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse 11 695 isikut, sealhulgas 14-aastane partisan Leonid Golikov ja 18-aastane Zoja Kosmodemjanskaja.

Eestlastest Nõukogude Liidu kangelased

Eesti NSV kodanikest ja eestlastest on Nõukogude Liidu kangelaseks saanud: August Allik (1944), Ivan Bašmanov , Heinrich Hindreus (1943), Leen Kullman (1965), Jakob Kunder (1945), Ludvig Kurist (1945), Joosep Laar (1943), Nikolai Matjašin , Arnold Meri (1941), Arnold Pappel (1943), Endel Puusepp (1942), Albert Repson (1944), Eduard Tähe (1944) ja Aleksander Viljamson.
Üldse said Nõukogude Liidu kangelase aunimetuse 12 861 isikut, lisaks 13 linna (Suures Isamaasõjas 11695 ja Afganistani sõjas 1166), neist 154 kaks korda (Suures Isamaasõjas 115), kolmele (Semjon Budjonnõi, Ivan Kožedub, Aleksandr Pokrõškin) kolm korda ja kahele (Georgi Žukov ja Leonid Brežnev) neli korda. Nõukogude Liidu kangelase nimetuse said 95 naist. Ära on võetud kangelase nimetus 73 juhul ja otsus on muudetud 13 juhul. Peaaegu iga neljas sai kangelase aunimetuse postuumselt.
Viimasena anti Nõukogude Liidu kangelase nimetus Leonid Solodkovile pikaajalise eksperimendi eest, mis imiteeris tööd 500 meetri sügavusel vee all.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist hakati Venemaal välja andma Venemaa kangelase aunimetust.
Matīši kirikumõis

Matīši kirikumõis (saksa keeles St. Matthiä Pastorat, läti keeles Matīšu mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Matīši kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäeval Burtnieki piirkonda Matīši valda Matīši külla.
Mõis moodustati aastal 1687 (9 aastat pärast kihelkonna moodustamist). Maad eraldati selleks otstarbeks Bauņi mõisa maadest, ka finantseeris see mõis kirikumõisa kompleksi rajamist.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 3/8 adramaad, sellele allus 49 mees- ning 55 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 3/4. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 1 ja 1/4, samuti ka aastal 1688. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 1 ja 3/20, aastal 1881 aga  1 ja 15/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.
Karl Reinhold Georg von Lilienfeld

Karl Reinhold Georg von Lilienfeld (4. detsember 1790 Uue-Põltsamaa mõis – 24. detsember 1875) oli baltisaksa poliitik.
Karl Reinhold Georg von Lilienfeld sündis Uue-Põltsamaa mõisniku Preisi kammerhärra Karl Magnus von Liliendfeldi ja Hedwig Charlotte von Krüdeneri pojana. 
Lilienfeld oli Liivimaa maanõunik ja 1844–1848 Liivimaa maamarssal.
Talle kuulus Uue-Põltsamaa mõis.
Jevgeni

Jevgeni (vene Евгений) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 26. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jevgeni 3811 mehel.
Portugali lipp

Portugali lipp on Portugali Vabariigi riigilipp. See sai ametlikuks riigilipuks 30. juuni 1911.
Lipu põhivärvid on roheline ja punane. Roheline sümboliseerib lootust ja punane revolutsiooni ja vabariigi väljakuulutamist 1910. Värvide eraldusjoonel asub Portugali vapp.
Jim Belushi

Jim Belushi (õieti James Adam Belushi; sündinud 15. juunil 1954) on USA filmi- ja televisiooninäitleja.
Ta oli ajutiselt ansambli The Blues Brothers laulja.
Ta on Eesti televaatajale tuntud teleseriaalist "Jimi maailm" ning filmidest "Metsik loodus", "Kaitsjad" ja "Varikirjanik".
Näitleja John Belushi oli tema vend.
Sookaitseala

Sookaitseala on looduskaitsealuse territooriumi tüüp, mis võeti Eestis kasutusele 1981. aastal, mil moodustati 30 sookaitseala. Üldisemalt on sookaitseala soode kaitseks moodustatud kaitseala, samuti kaitse alla võetud soo (märgala) või soostik.
1961. aasta Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises

1961. aasta  Eesti meistrivõistlused mäesuusatamises  toimusid Venemaal Kavgolovos 5.–8. märtsil.
Sokrátis Chásikos

Sokrátis Chásikos (kreeka keeles Σωκράτης Χάσικος; sündinud 12. aprillil 1956 Nikosias) on Küprose poliitik. Ta on 1. märtsist 2013 Küprose siseminister.
Ta sündis aastal 1956 Nikosias. Ta kasvas üles Dikomos Kyrenia ringkonnas. Ta lõpetas Ateena ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli aastatel 1999–2003 Küprose kaitseminister. 1. märtsist 2013 10. maini 2017 oli ta Küprose siseminister.

Isiklikku

Ta on abielus ning kahe poja ja tütre isa.
Preprint

Preprint (inglise preprint) on teaduslik publikatsioon, mis on avaldatud ilma retsenseerimist läbimata kui töö esimene variant.
Preprindid trükitakse enamasti iseseisva üksiktrükisena, s.t. nad ei ole ajakirja ega kogumiku osad.
Montreal Canadiens

Montreal Canadiens (prantsuse Canadiens de Montréal)  on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Klubi kodulinn on Montréal. Kodumänge peab Bell Centre'is.
Montreal Canadiens on võitnud Stanley karika 24 korda.
Stéphane Lupasco

Stéphane Lupasco (Ştefan Lupaşcu; 11. august 1900 – 7. oktoober 1988) oli rumeenia loogik ja filosoof.
Ta arendas mitteklassikalist loogikat, uurides vastuolu reaalsust.
Ioonsed ained

Ioonsed ained on ained, mille kristallvõre osakesed on valdavalt seotud ioonilise sidemega.

Selgitusi

Ioonsed ained on haprad, sest neil puudub plastilisus. Ioonidevahelised tõmbejõud hoiavad kristalli tugevasti koos ainult sel juhul, kui iga iooni vahetus läheduses asuvad vastaslaenguga ioonid. Kui aga näiteks löögi mõjul satuvad kristallis lähestikku samalaengulised ioonid, võib kristall nendevaheliste tõukejõudude tõttu kergesti puruneda.
Mida tugevam on iooniline side (st mida tugevamad on vastaslaenguliste ioonide vahelised tõmbejõud), seda kõrgem on vastava ioonse aine sulamistemperatuur.
Ioonvõres on iga ioon vastastiktoimes terve hulga vastaslaenguliste ioonidega. Seetõttu tuleb ioonilise sideme lõhkumiseks kulutada palju energiat ja ioone hoitakse kristallivõres tugevasti kinni.
RC Cola

RC Cola (või Royal Crown Cola) on karboniseeritud koolajook. Eestis turustab RC Colat A. Le Coq.
RC Cola on maailma kolmas koolajoogibränd Coca-Cola ja Pepsi-Cola järel . Seda müüakse ja toodetakse 60 riigis ja see on alates 2010. aasta juunist saadaval Eestiski.
RC Cola leiutas farmatseut Claude Hatcher, kes alustas 1904 Georgias oma perekonna keldris karastusjookide valmistamist. Esimene koola kandis nime Chero Cola. 1925 hakaks ettevõte oma toodangule värvi- ja lõhnaaineid lisama ja võttis endale uueks nimeks Nehi Corporation. 1934 muudeti see Royal Crown Colaks ehk RC Colaks. 1964 sai RC Cola esimeseks karastusjoogiks, mida hakati müüma alumiiniumpurgis.
Toomkool

Asukoht

Toomkool asus aastatel 1845–1893 ja 1906–1939 Tallinnas hoones Toom-Kooli tänav 11. Toomkooli juurde kuulus Toomkooli tänav 19 kinnistul asunud võimlemisväljak.