google/wiki40b huggingface dataset:
Bernhard Riemann

Georg Friedrich Bernhard Riemann (17. septembril 1826 Breselenz, Hannoveri kuningriik – 20. juuli 1866 Verbania,  Itaalia kuningriik) oli saksa matemaatik, mitteeukleidilise geomeetria loojaid.
Ta oli 1857. aastast Göttingeni Ülikooli professor. Tema teedrajavad tööd diferentsiaalgeomeetrias (Riemanni geomeetria looja) said Albert Einsteini loodud üldrelatiivsusteoorias kõvera ruumi kirjeldamise aluseks. Riemann on andnud olulise panuse ka matemaatilise analüüsi, arvuteooria, kompleksmuutuja funktsioonide teooria, diferentsiaalvõrrandite teooria, matemaatilise füüsika, teoreetiline füüsika ja mehaanika (gaasidünaamika rajajaid) valdkonnas.

Haridustee ja töökäik

1846. aastal astus ta Göttingeni Ülikooli, et õppida teoloogiat  ja filosoofiat. Carl Friedrich Gaussi loenguid kuulates lülitus ta ümber matemaatikale. Aastatel 1847–1849 õppis ta Berliini Ülikoolis, kus kuulas Carl Gustav Jacob Jacobi, Peter Gustav Lejeune Dirichlet', Jakob Steineri ja Gotthold Eisensteini loenguid. Siit sai ta ka bakalaureusekraadi. 1849. aastal naasis ta Göttingeni ülikooli, et töötada oma dissertatsiooni kallal. Göttingenis tutvus ta füüsik Wilhelm Eduard Weberiga, kelle käe all täiendas ta oma füüsikateadmisi.
1851. aastal kaitses ta Göttingenis doktorikraadi kompleksmuutuja funktsioonide teooria aluseid käsitleva väitekirjaga "Grundlagen für eine allgemeine Theorie der Funktionen einer veränderlichen complexen Größe". Selles töös käsitleti mõistet, mis hiljem sai tuntuks Riemanni pinnana. Doktoritöö juhendajaks oli Gauss.
1852. sai ta Gaussi soovitusel Göttingeni ülikooli eradotsendiks.
1853. aasta detsembris esitas ta habilitatsioonitöö "Funktsiooni esitatavusest trigonomeetrilise rea abil", mis etendas reaalmuutujate funktsioonide teooria arengus olulist osa. Selles töös on toodud ka tulemus, mis hiljem saab tuntuks Riemanni teoreemina. Habilitatsioonitööle järgnes prooviloeng. 
10. juunil 1854 esineski ta professorite ees (üks neist oli Gauss) geomeetria alushüpoteese käsitleva ettekandega "Über die Hypothesen, welche der Geometrie zu Grunde liegen". Gauss oli sellest vaimustuses. See oli diferentsiaalgeomeetrias epohhi loonud ettekanne. 
Erakorraliseks professoriks sai Riemann 1857. aastal ja pärast Dirichlet' surma määrati ta 1859. aastal korraliseks professoriks.
1862. aastal haigestus ta tuberkuloosi ja suri 39 aasta vanuses 1866. aastal Itaalias.
Melanie Kukk

Melanie Kukk (kuni 1924 Melanie Kuljus; hilisema nimega Lola-Eha Rahamägi; 1. august 1903 Aseri – 1. juuli 2000 Burbank, Los Angelese maakond, California) oli eesti kunstnik.

Elulugu

Alg- ja keskhariduse omandas ta Lenderi, Rakvere Eesti Tütarlaste ja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis, viimase lõpetas ta aastal 1921. 
Edasi jätkas ta õpinguid August Janseni ateljees ja Ants Laikmaa kunstistuudios, kus töötas rida aastaid. Tema peamine loomežanr oli portreemaal. Ta oli E.E.L.K. mälestuslehtede ja kaunistuste komisjoni liige.
Ta õppis ka tšellomängu.
Piiskop Hugo Bernhard Rahamäe abikaasana küüditati ta pärast mehe arreteerimist Kirovi oblastisse, kust ta vabanes oktoobris 1956. Varsti pärast Eestisse naasmist maalis ta Iisaku kiriku kantsli külgedel olevad pildid. 
1963. aastal tekkis tal võimalus minna külla õele Ameerika Ühendriikidesse. Ta otsustas jäädagi sinna, elama hakkas ta poeg Jaak Kuke juures. Ka Ameerikas tegeles ta maalimisega.

Isiklikku

Tema vend oli kauaaegne Iisaku koguduse pastor Voldemar Kuljus.
Ta oli aastatel 1924–1933 abielus Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopi Jakob Kukega. Abielust sündis kolm poega: Jaak (1925-2016), Nathan (sündinud 1926) ja Adam (1929–1989).
Aastatel 1940–1941 oli ta abielus piiskop Hugo Bernhard Rahamäega.
Misplaced Childhood

Misplaced Childhood on ansambli Marillion kolmas stuudioalbum, mis ilmus 1985. aastal ja on siiani nende kõige paremini müünud album. Juunis 1985 jõudis see Suurbritannia edetabeli esikohale. See oli Marillioni esimene kontseptalbum.
Albumil on nende edukaim singel "Kayleigh", mis tõusis Suurbritannia edetabelis 2. kohale ja oli edukas ülemaailmselt.
Albu vallamaja

Albu vallamaja on vallamaja Järva-Madise külas.
Eestlased Portugalis

Eestlased Portugalis on Portugalis elanud või elavad eestlased.  
2002 asutati Portugalis Lissabonis sealseid eestlasi ühendav organisatsioon Lissaboni Eesti Selts. 2008 lõpetas selts tegevuse. 2015 asutati Eesti-Portugali Sõprusselts.
Taskuhäälingu tarkvara

Taskuhäälingu tarkvara all mõistetakse programme, mida kasutatakse taskuhäälingu saadete loomiseks, veebi ülespanemiseks ning kasutaja arvutisse alla laadimiseks.

Taskuhäälingu loomiseks mõeldud tarkvara

Spetsiaalselt taskuhäälingu saadete loomiseks mõeldud audioprogrammidest annab ülevaate järgnev nimekiri. Siin on peamiselt tegu tasulise tarkvaraga, millel on tasuta demo- või testversioon. Kõik nimetatud programmid on võimelised salvestama MP3-vormingut. Äramärgitud programmid on aga oma olemuselt väga erinevad. Näiteks võimaldavad mõned neist salvestada veebikõnesid (PrettyMay, vEmotion) või telefonikõnesid (SnapKast), mõned koguni „helistada oma blogisse“ (Voice2Page, Evoca). Mõnel, nagu Podcast Studiol ja Podcast Wizardil, on sisseehitatud RSS-i redaktor ja FTP-klient, nii et need ei vaja eraldi RSS-kanalite haldusprogramme.
Øksfjordjøkelen

Øksfjordjøkelen (põhjasaami keeles Ákšovuonjiehkki) on liustik Norras Finnmargi maakonna Loppa valla ja Tromsi maakonna Kvænangeni valla piiril (koordinaatidega: 70°10′N 22°3′E). Ta on saanud nime Øksfjordeni järgi, mille läänekaldal ta asub. Liustikust läänes on Langfjorden, lõunas Jøkelfjorden ning Isfjorden.
Liustiku pindala on 41 km². Ta on suuruselt Norra mandriosas 9. kohal.
Liustik on kõrgeimas osas 1204 meetrit ülalpool merepinda. Seal asub ka Finnmargi kõrgeim punkt. Madalaimas osas ulatub ta vaid 330 meetrit üle merepinna.
Øksfjordjøkelen on Euroopa mandri viimane mereni ulatuv jääliustik. 
Lähim asula on Saltnes Jøkelfjordeni kaldal.
Jacopo Peri

Elukäik

Jacopo Peri õppis muusikat Lucca linnas Cristofano Malvezzi juures. Hiljem töötas Peri Medicite juures Firenzes. Jacopo Peri oli tuntud laulja ja heliloojana. Tema varasemad teosed kirjastas tema õpetaja Malvezzi. 1580. aasta paiku liitus Peri Firenze Camerata muusikaühinguga. Sellesse ühingusse kuulusid muusikud, kes huvitusid tolle aja kohta uudsest dramaatilisest muusikastiilist "Nuove musiche" , ehk "Uus muusika". 1608. aastal oli Peri muusikadirektor San Lorenzo kirikus.

Jacopo Peri ja esimene ooper

Oluline on ära märkida seda, et Jacopo Peri oli esimene, kes kirjutas ooperi. Algul seda teost nimetati "dramma per musica". See esimene teos oligi maailma esimene ooper "Dafne", mis oli kirjutatud Rinuccini tekstile sai valmis 1597 aastal. Ooper "Dafne" esiettekanne oli 1597. aastal karnevali ajal Firenzes Palazzo Corsis, kus Jacopo Peri ise mängis Apollot. Seda aastat peetakse ooperi sünniaastaks. Kahjuks ei ole ooper "Dafne" säilinud, kuid säilinud on Jacopo Peri teine ooper "Euridice" (1600). "Euridice" on samuti kirjutatud Rinuccini tekstile. Esiettekanne oli Henri IV ja Maria de Medici pulmal Firenzes Palazzo Pitti's 6. oktoobril 1600. aastal. Jacopo Peri "Euridice" ooperiga sai alguse uus monoodiline, dramaatiline stiil. Nagu näha, on mõlemad ooperid kirjutatud antiiksüžeedele. Erinevad antiiksüžeed kogusid populaarsust 16.–17. sajandi Itaalias ja Prantsusmaal. Selles ooperis Peri samuti mängis ise Orfeust.

Jacopo Peri muud teosed

Pärast "Euridicet", Jacopo Peri kirjutas veel muusikat kahele näidendile "Tetide" (1608) ja "Adone" (1620). (1628) Peri kirjutas koos Marco Gaglianoga ooperi "Flora". (1622–1623) Peri kirjutas muusikat San Nicola kiriku koorile Pisas.

Märkus

Sele artikli kirjutamisel on kasutatud biograafilist leksikoni "Great composers 1300-1900". The H.W.Wilson company New York 1966.
Tiina Kallavus

Haridus

Lõpetas 1983. aastal Tartu 7. Keskkooli, 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Kooli muusikaosakonna lasteaia muusika-juhataja ja kooli muusikaõpetaja erialal ning 1993. aastal kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna eripedagoogika osakonna logopeedi ja eripedagoogi erialal. 2002. aastal sai Tallinna Pedagoogikaülikooli juures magistrikraadi sotsiaaltöö erialal. 
1996. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli terviseuuringute laboris muusika- ja tegelusterapeudi eriala. 2013. aastal läbis ta ka mänguterapeudi väljaõppe.
Sildsoo peakraav

Sildsoo peakraav on kraav Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kaisma, Kõnnu, Rahkama ja Sohlu külas.
Peakraavi pikkus on 11,4 km. Kraav see suubub Kaisma ja Rahkama külade piiril (58° 43′ 27″ N, 24° 45′ 2″ E) vasakult Kohtru jõkke (4,3 km suudmest). Peakraavi valgala on 15,6 km². Peakraav saab alguse Kõnnu külast (58° 44′ 36″ N, 24° 53′ 8″ E). Lähtest umbes 200 m loodesse jääb Lokuta–Kõnnu tee, umbes 300 m põhja jääb Aleti järv. Keskjooksul ületab kraav Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Ülem- ja keskjooksul on kraavi vasakkaldal Taarikõnnu looduskaitseala. Suudmealale jääb Kaisma hoiuala.
Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sildsoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1113400.
Tahe sovhoos

Tahe sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Valga rajoonis Taheva külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Koikkülas.
Tahe sovhoos moodustati 1946. aastal.
1983. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9988 hektarit, sellest põllumajanduslikku maad 5580 hektarit, sealhulgas haritavat maad ca 3500 hektarit. Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 376.
Sovhoos tegeles peamiselt taime- (teravilja- ja kartulikasvatuse) ja loomakasvatusega. Sovhoosi Hargla osakonnas kasvavati seemnekartulit.
Sovhoos likvideeriti 1. juunil 1993.
Payback Time

"Payback Time" on Maarja Kivi debüütalbum. Album avalikustati ametlikult 5. oktoobril 2010, ehkki osta sai seda Maarja Kivi kodulehelt juba 2009. aastal.
Albumil on 12 laulu, teiste seas "Could You", "Shine It On", "21?!"
Lahustamine

Lahustamine või lahustumine (inglise dissolution) on protsess, milles tahke, vedel või gaasiline aine (soluut) seguneb lahustiga (solvendiga) andes reeglina homogeense süsteemi (lahuse). Aine lahustumisel ei esine keemilist reaktsiooni lahustiga, küll on vesilahuse korral oluline roll vesiniksidemete moodustumisel.
Lahustamisel on põhitõde, et sarnane lahustub sarnases.
Polaarsed ühendid lahustuvad üldiselt paremini polaarsetes lahustites (vesi, dimetüülsulfoksiid, N,N-dimetüülformamiid, madalamad alkoholid) ja vähepolaarsed ühendid lahustuvad paremini mittepolaarsetes lahustites (eetrid, süsivesinikud). Anorgaaniliste soolade lahustamiseks on orgaanilistest lahustitest (solventidest) kõige sobivamad dimetüülsulfoksiid ja dimetüülformamiid. Kui lahustit on vaja hiljem lihtdestillatsioonil eraldada, on oluline ka lahusti lenduvus.
Paljusid anorgaanilisi aineid (metalle, mineraale) saab viia lahusesse kasutades hapete või aluste vesilahuseid, kuid siin on tegemist keemilise lahustamisega kusjuures toimub keemiline reaktsioon.

Tahkete ainete lahustamine

Tahke aine lahustamisel selle aine kristalne struktuur lõhutakse ioonideks, aatomiteks või molekulideks. Keemias on tahke aine lahustamist vedelikus vaja kahel juhul: 1) reagendi lahuse valmistamiseks ja 2) aine puhastamiseks ümberkristallimise abil.
Enamiku tahkete ainete lahustuvus suureneb oluliselt temperatuuri tõustes (välja arvatud NaCl, mõned sulfaadid ja karbonaadid), samuti suureneb lahustumise kiirus. Seega on kasulikum lahustada tahke aine kuumalt ja lahus hiljem jahutada. Seejuures tuleb hoiduda üleküllastumisest. Lahustumine toimub kiiremini, kui tahke aine on peenestatud ja lahust mehaaniliselt segatakse. Kõige aeglasemalt lahustuvad vaigutaolised ained. Puhaste lahustite asemel võib kasutada ka lahustite segusid. Kui aine lahustub ühes lahustis hästi, teises halvasti, siis nende lahustite segus saame aine mõõduka lahustumise.
Metallide sulamid, mis enamasti on tahked lahused, saadakse sulametallide kokkusegamisel.

Vedelike lahustamine

Põhimõtted on siin samad kui tahkete ainete puhul. Segamine või loksutamine kiirendab lahustumist. Enamik orgaanilisi vedelikke lahustub üksteises hästi või seguneb igas vahekorras. Orgaanilisi vedelikke iseloomustab selle hüdrofiilsus (lahustuvad vees kergesti, moodustavad vesiniksidemeid) või hüdrofoobsus (vees praktiliselt lahustumatud ained nagu õlid).

Gaaside lahustamine

Gaasi lahustamist vedelikus kasutatakse kas gaasi lahuse saamiseks või gaasilise reagendi viimiseks reaktsioonisegusse. Väga oluline on gaasi suur kokkupuutepind vedelikuga ja segamine. Mõnel juhul on gaasi lahustuvus vedelikus nii suur (HCl, NH₃), et piisab gaasi juhtimisest vedeliku pinna kohale. 
Gaasi lahustuvus vedelikus jääval temperatuuril (Henry seadus) on võrdeline gaasi rõhuga või gaaside segu korral komponendi osarõhuga. Kõrgemal temperatuuril gaaside lahustuvus väheneb. Seetõttu on külmades ookeaniosades rohkem vees lahustunud õhuhapnikku ja sellest tulenevalt rohkem elusorganisme.
Nullelement

Näiteid

Tavalise arvude (naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude, reaalarvude korrutamise suhtes on arv 0 nullelement.
Vektorite vektorkorrutise suhtes kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis on nullvektor nullelement.
Hulkade ühisosa suhtes on tühi hulk nullelement.

Ringi nullelement

Ringi nullelemendiks nimetatakse ringi liitmistehte ühikelementi ehk neutraalset elementi (aditiivset nullelementi).
Korpuse nullelement on korpuse kui ringi nullelement.
Et ringi elemendid moodustavad liitmise suhtes rühma, siis ringil alati eksisteerib (ainus) nullelement 0.

Näiteid

Arv 0 on nullelemendiks täisarvude ringis, ratsionaalarvude ringis, reaalarvude korpuse ja kompleksarvude korpuse nullelement.

Võre nullelement

Võre nullelemendiks nimetatakse selle võre vähimat elementi. Vähim element on võre ühenditehte multiplikatiivne nullelement.
Aleksander Ristmägi

Aleksander Ristmägi (kuni 1937. aastani Aleksander Eisvald (Alexander Eichwald); 6. november 1902 – 14. veebruar 1972 Rootsi) oli eesti maalikunstnik.
1921. aastal õppis lühikest aega Tallinnas maalikunstniku Ants Laikmaa juures. 1940. aastate algul asus õppima kunstikooli "Pallas". Näitustel hakkas esinema 1920. aastate teisest poolest. Joonistas karikatuure ka Meie Matsi. Tema loomingu vastu hakati suuremat huvi tundma 1940–1943 aastatel. 1944. aastal emigreerus Rootsi. Seal osales ta mitmetel näitusel koos teiste Läti ja Eesti kunstnikega Liljevalchi Kunstihoones Stockholmis.

Isiklikku

Tema abikaasa oli luuletaja Muia Veetamm (a-st 1937 Elts Ristmägi)
Majasikk

Majasikk (Hylotrupes bajulus) siklaste sugukonda kuuluv mardikaline.  
Täiskasvanud mardikas elab kuni 12 kuud ja muneb kuni 600 muna. Munadest kooruvad 4-10 kuu jooksul vastsed, kes toituvad puidus 2-12 aastat. Käigud närivad nad tavaliselt pikki puidukiude.
Peale nukkumist 6-8 nädala jooksul väljub nukust uus mardikas.
Elavad peamiselt niiskes (niiskussisaldus 10%) okaspuidus. Majasiku vastsed arenevad kiiremini puidus, mida on juba kahjustanud seened.
Tekitab suuri kahjustusi puitmajadele, eelistades soojasid maja osi – põrandaid, aknaraame, laetalasid ja sarikaid.
Grazia Deledda

Biograafia

Deledda sündis väikekodanlaste peres. Ta lõpetas algkooli ning omandas haridust eraõpetaja juures, seejärel asus ta oma initsiatiivil õppima kirjandust.
Oma esimesed teosed avaldas ta ajakirjas L'ultima moda, mis tollal publitseeris proosat ja luulet.
Aastal 1900 abiellus ta finantsministeeriumi ametniku Palmiro Madesaniga. Nad kohtusid Cagliaris 1899. aasta oktoobris ning kolisid Roomasse. Siin jätkas Deledda tööd ajakirjades La Sardegna, Piccolo rivista ja Nuova Antologia. Ta oli avaldanud 1895 "Anime oneste" ja 1900 "Il vecchio della montagna". Tema ajakirjanduslik töö ja looming jäid varsti silma ka kriitikutele.
Aastal 1903 avaldas ta romaani "Elias Portolu", millega teenis ära ka kirjanikunime. Ta jätkas edukat romaanide ja teatritükkide kirjutamist. Romaani "Cenere" (1904) ainetel valmis 1916. aastal film, mille üheks peaosatäitjaks oli itaalia näitlejanna Eleonora Duse.
Tema teoseid on kõrgelt hinnanud Luigi Capuana ja Giovanni Verga, samuti mõned nooremad kirjanikud nagu Enrico Thovez, Pietro Pancrazi ja Renato Serra.

Looming

Deledda looming baseerub armastuse, valu ja surma teemale, sageli kajastatakse patukahetsust ja vältimatut saatust.
Tema teostes on äratuntav Giovanni Verga verism ning mõnikord Gabriele d'Annunzio dekadentlus.
Deledda romaanides on tugevalt seotud paigad ja inimesed, tunded ja keskkond. Esimestes teostes on autor sageli kirjeldanud Sardiinia põliselanike karmust.
Elu idioodiga

Esimene vaatus

"Mina" määratakse karistuseks elama koos idioodiga, kuna võimude arvates ta ei töötanud piisavalt kõvasti. Ta valib hullumajast välja Vova, kelle kõne koosneb ainsast sõnast "Eh".

Teine vaatus

Alguses käitub Vova hästi, kuid siis muutub ta tüütuks. Muu hulgas rebib ta puruks abikaasa raamatu Marcel Prousti loominguga. Mina ja ta naine kolivad teise tuppa ja Vova rahuneb maha. Naine armub Vovasse ning jääb temast rasedaks. Mina ja Vova pöörduvad naise vastu ning Vova tapab ta. Mina muutub idioodiks.
PHP

Hello world

Hello worldi programm PHP-s:
<?php
    // Kuvab ekraanil teksti Hello, world!
  echo "Hello, world!";?>

PHP kasutamine serverites

Kuigi PHP skriptid töötavad paljudes serverites, ei tööta need kõigis serverites. Tegemaks kindlaks, kas kasutamisel olevas serveris saab PHP-d rakendada, tuleb luua tavaline tekstifail (näiteks programmiga Notepad++ või Notepad) ja salvestada see laiendiga .php (vajadusel võib proovida ka erinevaid faililaiendeid, näiteks laiendit .php3). Faili sisu peab olema analoogne järgnevalt esitatule:
<?phpecho '<p>PHP on nüüd installitud</p>';phpinfo();?>
Seejärel tuleb loodud php-fail (näiteks info.php) laadida oma serverisse ja avada veebibrauseris. Kui PHP-d saab kasutada soovitud serveris, siis tuleb ette tabel PHP konfiguratsiooni kohta. Muul juhul kuvatakse näiteks valge leht või seesama koodiriba.

Funktsioonid

PHP-l on sisse ehitatud sadu funktsioone ja koos laienditega kokku tuhandeid. Funktsioonid on hästi dokumenteeritud PHP kodulehel. Funktsioonidele saab viidata ainult nende nime järgi, otseselt või dünaamiliselt – muutuja sisaldab funktsiooni nime. Funktsioone saab ise teha ilma, et neid peaks prototüüpima.

Funktsiooni tegemine käib järgmiselt:
/*    Funktsiooni struktuur: iga funktsioon algab sõnaga function, millele järgneb funktsiooni nimi,     millele omakorda järgneb sulud ja lõpuks bracket { ja bracketi lõpp }, mis suleb funktsiooni.*/// Funktsioon nimega nimi, mis tagastab väärtuseks 'Pille Riin';function nimi() {
    return 'Pille Riin';}echo 'Minu nimi on ' . nimi() . '.';
Gustav Johann von Essen

Gustav Johann von Essen (6. august (vkj 27. juuli) 1637 – 9. oktoober (vkj 28. september) 1703 Ääsmäe mõis) oli Eestimaa aadlik ja Rootsi sõjaväelane (major).
Gustav Johann von Essen sündis Rootsi sõjaväelase ja diplomaadi Alexander von Esseni (1595–1665) ja Magdalena von Ungerni pojana. Tema vend oli Eestimaa rüütelkonna peamees ja Eestimaa maanõunik Otto Magnus von Essen.
Ta oli 1675. aastast Karjala rügemendi rittmeister ja seejärel teenis Eestimaa aadlilipkonna rittmeisrina, ning oli 1698. aastast major samas väeosas.
1686. aastal ostis ta Piiumetsa mõisa.
Ta mõrvati leitnant Thomas Wyboldti poolt.
Rusumo juga

Rusumo juga on juga Kagera jõel Rwanda ja Tansaania piiril.
Juga asub vähem kui kilomeetri kaugusel idas Rusumost. Joa geograafilised koordinaadid on 2° 22′ 31″ S, 30° 47′ 33″ E.
Rusumo joa kohale on rajatud piirkonna ainuke Kagera jõge ületav sild. See oli muu hulgas Saksamaa ja Belgia kolonistide peamine juurdepääsutee Rwandale.
Joa kõrgus on umbes 30 meetrit.
Joale rajatakse Rwanda, Burundi ja Tansaania ühist hüdroelektrijaama.
Johannes Kappeli tänav

Johannes Kappeli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Johannes Kappeli tänav algab Tartu maanteelt ja lõpeb Jüri Vilmsi tänaval. Tänav on edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 235 meetri pikkune.

Tänava nimi ja ajalugu

Varem moodustas praegune Johannes Kappeli tänav osa 1883. aastal rajatud Riesenkampfi tänavast, mis 17. jaanuaril 1923 sai nimeks Jüri Vilmsi tänav. Omaette tänavaks sai Johannes Kappeli tänav 22. jaanuaril 1936. Tänavale pandi nimi helilooja Johannes Kappeli mälestuseks.
Deutschnofen

Geograafia

Valla pindala on 112,0 km².
Deutschnofen külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bolzano, Bronzolo, Karneid, Laives, Welschnofen ning Predazzo, Tesero ja Varena Trento provintsis.
Deutschnofenis on ka külad Rauth (Novale) ja Obereggen. Seal on kirik ning mitu kohvikut ja hotelli.
A22 kiirtee asub 15 km külast. Deutschnofenil on 7 km piiri Trento provintsiga.

Frazioni

Deutschnofeni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Petersberg (itaalia: Monte San Pietro) ja Sankt Nikolaus/Eggen (itaalia: San Nicolò d'Ega).

Obereggen

Obereggen on väike turismiküla Deutschnofeni vallas. Asukohaga Latemari jalamil, elab Obereggenis 900 asukat. Teine lähedane mägi on Schmieder (Zapfi asunduses).
Külas on vähemalt 3 hotelli ning Latemari pool mägiratta ja jalgtee võrk. Samuti on olemas arvukad köisteed ja suusatõstukid.

Sankt Florian

Väga maaeluline asundus Sankt Florian (itaalia: San Floriano) asub Zapfi asunduse ja Obereggeni keskuse vahel. Siin ei ole hotelle või kauplusi, kuid asunduses on külalistemaju. Siin on kabel (Pühale Florianusele, see on ainus kabel Obereggenis) ja üks sillutatud tee, samuti mitmeid sillutamata teid.

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,42% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,33% itaalia keelt ja 0,25% Ladiini keelt.
Aadlimatrikkel

Preisimaa, Saksamaa ja Austria ja Ungari

Preisimaal pidas aadlimatriklit heeroldiamet, Austrias keiserlik ja kuninglik aadliarhiiv siseministeeriumis, Ungaris Ungari ministeerium Viinis.

Venemaa keisririik

Venemaal asutati heraldikaga tegelevate asutustena 12. jaanuaril 1722 Heeroldmeistri Kontor ja seejärel Heeroldmeistri Kantselei. Hiljem aga pidasid aadlisuguvõsade nimekirju Venemaa Valitseva Senati Heeroldidepartemang ja kubermangusemstvod ning aadlikekogu juhiks oli Venemaal aadlieestseisja ehk aadlimarssal.

Funktsioon

Aadlimatriklite ülesanne oli takistada aadliseisuse usurpeerimist. Eestimaa, Liivimaa ja Saaremaa aadlimatriklid fikseerisid ka, millistel aadlisuguvõsadel on rüütelkonnas hääleõigus.

Avaldamine

Saksamaa aadlimatriklid avaldati 1939. aastani väljaandes "Gothaisches Taschenbuch" ja ilmuvad pärast 1949. aastat väljaandes "Genealogisches Handbuch des deutschen Adels". 
Aadlimatriklite avaldamine on teoksil ka Poolas, Tšehhis ja Ungaris, kus pärast 1990. aastat on jälle aadliühinguid loodud.
Tonight, I Celebrate My Love

"Tonight, I Celebrate My Love" (eestikeelse pealkirjaga "Armastuse aastapäev" või "See öö on armastuse aastapäev") on Gerry Goffini ja Michael Masseri kirjutatud duett. Esimestena salvestasid laulu Peabo Bryson ja Roberta Flack ning see singel avaldati 1983. aastal. Edetabelis Billboard Hot 100 jõudis singel 16. kohale ja Suurbritannia singlimüügitabelis isegi 2. kohale.
Laulu on kaverdanud Kanada laulja-laulukirjutaja Amy Sky oma 2003. aasta albumil "With This Kiss" ja ka näiteks briti glamuurimodell Katie Price koos oma tolleaegse abikaasa Peter Andrega 2006. aastal ilmunud albumil "A Whole New World".
Eestikeelsete sõnade autor on Leelo Tungal. Eestikeelsetest versioonidest tuntuim on Jaak Joala, Marju Läniku ja ansambli Kontakt esitatu. Samuti on laulu kaverdanud Koit Toome koos Janika Sillamaaga.