google/wiki40b huggingface dataset:
Kojuslutikas

Kojuslutikas (Phymata crassipes) on lutikaliste seltsi röövlutiklaste sugukonda kuuluv putukaliik. 
Täiskasvanuna 7–9 mm pikk. Tema iseäraks on konksjad käppadeta esisääred.
Elab Euroopa ja Aasia parasvöötmes. 
Ainus selle perekonna liik Eestis.
Anna Komorowska

Anna Komorowska (sündinud 11. mail 1953 Varssavis) on Poola klassikaline filoloog. Ta on Poola presidendi Bronisław Komorowski abikaasa.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk; teene kirjeldusse märgiti: Poola presidendi abikaasa.
Teism

Monoteism

Pikemalt artiklis: Monoteism
Monoteism on usk ainsasse, universaalsesse, kõikehõlmavasse Jumalasse. Monoteistlikud religioonid on judaism, kristlus ja islam

Polüteism

Pikemalt artiklis: Polüteism
Polüteism on usk arvukatesse võrdõiguslikesse jumalatesse, kellele on antud konkreetne kuju, nimi ja kultus. Jumalate hierarhia peegeldab ühiskondlikku tööjaotust, inimeste valitsemise ja allumise suhteid. Erinevatel jumalatel on erinevad funktsioonid ja atribuudid. 
Tuntud polüteistlikud religioonid olid Vana-Egiptuse ja Vana-Kreeka usundid. Tänapäeval on polüteistlikud religioonid hinduism ja sintoism.

Tuntud teistid

Thales (624-546 eKr)
Sokrates (469-399 eKr)
Aristoteles (384-322 eKr)
Leonardo da Vinci (1452-1519)
Christiaan Huygens (1629-1695)
Thomas Jefferson (1743-1826)
Carl Friedrich Gauss (1777-1855)
Richard Owen (1804-1892)
Abraham Lincoln (1809-1865)
Alfred Russel Wallace (1823-1913)
Charles Sanders Peirce (1839-1914)
Kurt Gödel (1906-1978)
Antony Flew (1923-2010)
Pieter Pijnsen van der Aa

Pieter Pijnsen van der Aa oli Haagi külavanem 1572.
Van der Aa pärines väljapaistvast Delfti perekonnast. Tema perekonnanimi oli õieti Pijnsen. 1536. aasta Delfti tulekahju tõttu ei ole temast rohkem andmeid.
Tarapita (rühmitus)

Tarapita manifest

"Millal oleme sisse hinganud nii lämmatavat õhku, kui nyyd - tõusikluse joovastuspäivil? Ummiku on lykat vaimline kultuur. Lämbuman edasiviivad jõud. Halvat tööliste liikumine. Haritlastest saand ärimees, võimumees, ametnik."
Kolloidkeemia

Kolloidkeemia on füüsikalise keemia haru, mis uurib pihussüsteeme, asetades rõhu eelkõige kolloidsüsteemidele, kus dispersse faasi osakeste läbimõõt on 10⁻⁷...10⁻⁹ m. 
Kolloidkeemias on oluline rõhk erinevate faaside piirpinnanähtuste uurimisel, näiteks hõlmab see nende pindpinevus-, absorptsioon-, adsorptsiooninähtusi. 
See teadusharu uurib ka kolloidsüsteemide moodustumist ja nende püsivust ajas, selgitades võimalusi kolloidsüsteemide plaanipärasele muutmisele. 
Kolloidkeemias leiab kajastust ka disperssete süsteemide elektrilised lahendused, eriti nende piirpindadel.
Yaba (Burkina Faso)

Yaba on linn Burkina Fasos Nayala provintsis, Yaba valla keskus.
Linnas elab 6600 inimest.
Washingtoni Eesti Kool

Washingtoni Eesti Kool (inglise keeles Washington Estonian School) on USAs Washingtoni linnas tegutsev eesti kool. Kool on Washingtoni Eesti Seltsi alluvuses. Kooli juhataja on Kaia Kirchman. Kool tegutseb igal teisel laupäeval.
Peeter Luiga

Peeter Luiga (15. detsember 1923 – 27. juuli 2007) oli Eesti keemik, keemiateaduste kandidaat.
Peeter Luiga maeti 17. augustil 2007 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.

Töid

Peeter Luiga, Õhu saastumine ja selle piiramine · Valgus 1976

Isiklikku

Peeter Luiga isa oli Eesti sõjaväelane Oskar Luiga.
Augustini 1949 töötas Peeter Luiga Kärdla Keskkooli keemiaõpetajana. Kärdlas abiellus ta eesti keele ja kirjanduse õpetaja Lehti Sütiga.
Peeter Luiga teine abikaasa oli lastearst Ester Luiga.
Oskar Kuul

Oskar Kuul (6. november 1924 – 10. detsember 1992) oli kauaaegne Kirovi kalurikolhoosi esimees.
Oskar Kuul sündis Siberis Omski lähedal eesti külas, teenis Teise maailmasõja sõja ajal Punaarmees. 1945. aastal oli MGB vägedes Narvas. Töötas 1946–1949 komsomolijuhina Lihulas ja Haapsalus. 1949–1951 õppis ta Vilniuse julgeolekuohvitseride koolis, seejärel töötas Eesti NSV julgeolekus, kust saadeti 1955. aastal aktiivsesse reservi vanemleitnandi auastmes.
Alates 1955. aasta 22. detsembrist oli ta S. Kirovi nimeline näidiskalurikolhoosi esimees. Seda 1990. aasta 20. juulini, kui teda asendas Kaljo Visnapuu. 
Kuuli järgi on nime saanud Miiduranna lähedal Tallinna lahes asuv laevade tankimisehitis Kuuli Muna ehk Reidikai.
Ülar Ploom

Ülar Ploom (sündinud 29. augustil 1955 Tartus) on eesti kirjandusteadlane ja luuletaja.
Ta lõpetas aastal 1973 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa keele õpetajana.
Ta on tõlkinud itaalia keelest, sealhulgas kaks Umberto Eco teost. Ploom on kirjutanud kommentaarid Harald Rajametsa tõlkele Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" esimese osa "Põrgu" (Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2011) ja teise osa "Purgatoorium" (Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2016) eestikeelsele tõlkele.
Peetrileht

Botaanilised tunnused

Taime kõrgus on (20) 30–60 (90) cm.

Õis

Peetrilehe õied on sinakad (harvem sinakaslillad, valkjad või roosakad), kaheli õiekattega. Õiekroon on liitlehine, nelja hõlmaga. Iga õie alusel on ripsmelise servaga kandeleht. Õied on koondunud tihedateks kerajateks nuttideks. Kõik õied on õisikus peaaegu samasuurused. Õisikul on üldkatis, mis koosneb kahes reas asetsevatest rohtjatest karvastest ripsmelise servaga kõrglehtedest.

Leht

Lehed on terve servaga, terava tipuga, kujult munajas-elliptilised kuni süstjad, pealt paljad, alumised küljed mõnikord hõredalt karvased. Lehekodariku lehed on rootsuga ja suured, vartel ilma rootsuta, vastakuti asetsevad ja oluliselt väiksemad.

Vars

Vars on püstine, üldjuhul natuke harunenud, alusel paljas, ülemises osas liibuvate karvadega.

Risoom

Risoom on lühike, tugev, tipul järsult ahenev, rohkete narmasjate juurtega, värvuselt mustjas.

Levik

Peetrileht on levinud peamiselt Euroopas, vähem Lääne-Siberis ja Väike-Aasias.
Eestis on peetrileht levinud üle kogu maa.

Kasvukoht

Peetrilehe kasvukohtadeks on peamiselt niisked päris-, soo- ja puisniidud, lodumetsad, madal- ja siirdesood ning soometsad.

Paljunemine

Peetrileht paljuneb seemnetega. Rikkalikult nektarit sisaldavaid õisikuid tolmeldavad putukad. Peetrileht on hea meetaim. Taim õitseb Briti saartel juunist oktoobrini  (Eestis tavaliselt alates juulist).
Robert Moog

Robert Arthur Moog (23. mai 1934 – 21. august 2005) oli Ameerika Ühendriikide elektroonilise muusika pioneer, Moogi süntesaatori (Moog Modular, MiniMoog jne) leiutaja. 
Minimoogi peetakse esimeseks kompaktseks laialdaselt levinud ja äriedu saavutanud süntesaatoriks.

Elu

Moog oli pärit New Yorgist, kus ta lõpetas 1952. aastal keskkooli (Bronx High School of Science). 1957. aastal omandas ta Queens College'is bakalaureusekraadi füüsikas, seejärel bakalaureusekraadi elektriinseneri erialal Columbia ülikoolis ja doktorikraadi Cornelli ülikoolis.
Moog asutas oma eluajal kaks elektroonilisi muusikainstrumente tootvat ettevõtet. 
1970. aastal pälvis ta Grammy elutöö auhinna. 2002. aastal sai ta Grammy tehnikaauhinna ning audoktori kraadi Berklee Muusikakolledžist.
Moog abiellus Shirleigh May Leigh'ga 1958. aastal. Neil sündis kolm tütart (Laura Moog Lanier, Michelle Moog-Koussa, Renee Moog) ja üks poeg (Matthew Moog). Üheksa aastat enne oma surma abiellus Moog Ileana Gramsiga.
28. aprillil 2005 diagnoositi Moogil ajukasvaja, millesse ta neli kuud hiljem suri. Tema mälestuseks loodi Bob Moog Foundation, mis jätkab tema elutööd elektroonilise muusika vallas.
Jõgeva valla lipp

Jõgeva valla lipp on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla lipp.
Lipp on kinnitatud 9. veebruaril 1995.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks on rohelisel ristkülikukujulisel kangal 0,5 ühiku kaugusel üla- ja alaservast kaks valget horisontaalset lainelõikelist laidu, mille laius on 0,5 ühikut. Lipu keskel on viie valge kroonlehega ja punase südamikuga kartuliõie kujutis, läbimõõduga 3 ühikut.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.

Põhjendus

Kanga roheline värvus viitab valla elanike loodusega ja põllumajandusega tihedalt seotud eluviisile. Kartuliõis sümboliseerib vallas asuvat üht Eesti tähtsaimat sordiaretuse, eriti kartulikasvatuse keskust. Punane südamik viitab sellealasele rahvusvahelise tunnustusega teadustööle. Kaks lainelõikelist laidu tähistavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge.
John Perkins

Vasturääkivus

Majandusajakirjanik Sebastian Mallaby kritiseeris Perkinsi raamatut: "Kirjeldades ennast siseinformaatorina, eneseuhke rändkaupmees tegi oma raamatust menuraamatut". Sebastian Mallaby väidab, et Perkinsi "kontseptsioon" rahvusvahelises rahanduses on suur illusioon ja põhilised väited on kindlasti valed. Mallaby sõnutsi, Indoneesia vähendas imikusuremust ja kirjaoskamatust kaks kolmandikku pärast liidrite veendumist laenu vajaduses majandusteadlaste poolest 1970. aastatel.
Artiklid ajakirjanduses on viidanud tõendite puudumisele. 
2006. aastal väitis Riigidepartemang, et suur osa raamatust "tundub olevat täielik väljamõeldis": NSA on krüptoloogine organisatsioon, aga mitte majanduslik; ükski tema ülesanne ei sisaldanud välismaa majandusteadlaste paigutamist välisriikides seda riiki laenuga orjastamise eesmärgiga; ning Perkins polnud kinnitatud oma sõnad USA osalemist oluliste poliitiliste tegelaste mõrvades.
Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee

Kuressaare–Kihelkonna–Veere maantee (registrinumbriga 78) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Kuressaare linnas Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee 143. kilomeetril (Kuressaare linnas Tallinna tänav). Tee pikkus on 47,8 km. Tee lõpeb Veere külas Veere sadama juures. Kuressaare linnas kannab nimesid J. Smuuli tänav, Kihelkonna maantee. Kärla alevikus kannab nimesid Lasteaia tänav, Kooli tänav. Kihelkonna alevikus kannab nime Valla tänav.

Asulad Kuressaare–Kihelkonna–Veere maanteel

Kuressaare linn, Laheküla küla, Unimäe küla, Parila küla, Tamsalu küla, Mullutu küla, Tõlli küla, Ansi küla, Karida küla, Paevere küla, Kogula küla, Ulje küla, Mõnnuste küla, Arandi küla, Sõmera küla, Kärla alevik, Mätasselja küla, Kirikuküla küla, Kuuse küla, Üru küla, Viki küla, Varkja küla, Pajumõisa küla, Kihelkonna alevik, Virita küla, Abaja küla, Oju küla, Kurevere küla, Tammese küla, Kõruse küla, Sepise küla, Kalmu küla, Tagamõisa küla, Vaigu küla, Veere küla.
Pangasaladus

Pangasaladus on teave, mille klient usaldab krediidiasutusele ja mis jääb sellest hetkest alates teadmiseks ainult neile kahele.
Pangasaladus põhineb eeldusel, et krediidiasutus ei avalda talle antud teavet kolmandatele isikutele, kui tal ei ole selleks õiguslikku alust. Samuti on ta kohustatud vaikima kõigist kliendiga seotud asjaoludest ja hinnangutest, mille on kliendiga suheldes omandanud.
Eestis on terminit "pangasaladus" defineeritud krediidiasutuse seaduse § 88 lg-s 1: "Pangasaladusena käsitatakse kogu teavet ja hinnanguid, mis on krediidiasutusele teatavaks saanud tema või teise krediidiasutuse kliendi kohta." Pangasaladus sisaldab informatsiooni kliendi majandustegevuse, isikuandmete, varalise seisundi, tehingute, äri- või ametisaladuste ning omaniku- või ärisuhete kohta.

Taust

Pangasaladuse kaitsmise nõue tuleneb heast pangandustavast ja tagab panga usaldusväärsuse. Klient teab, et tema andmed on kaitstud tema elu lõpuni ja ka pärast seda, sest pangasaladuse hoidmise kohustus on tähtajatu ja kehtib ka siis, kui panga ja inimese vaheline ärisuhe on lõppenud. Eri riikides ja pankades võivad konfidentsiaalsuse põhimõtted erineda. Näiteks väidavad mõned saksa õigusteoreetikud, et on pankasid, mis ei anna teavet selle kohta, kas isik on nende klient või mitte. See on levinud Šveitsi pankades. Panga töötajate käsutuses on üksnes nende allüksustega seotud klientide info. Teiste allüksuste ja kontorite klientide kohta neil teavet ei ole.
Ka Eestis on krediidiasutuste juhtidel, töötajatel ja isikutel, kellel on juurdepääs krediidiasutuse klientide infole, kohustus hoida seda saladuses tähtajatult, kui just seaduses ei ole sätestatud teisiti või kui klient ei ole avaldanud kirjalikult teistsugust soovi.

Pangasaladus Euroopa Liidus

14. oktoobril 2014 leppisid Euroopa Liidu rahandusministrid kokku, et 2017. aastast luuakse kõikide liikmesriikide vahel automaatne infovahetus kodanike finantsvarade üle. Leppe alusel peavad ELi liikmesriigid kodaniku koduriigi maksuametile andma infot kõikide finantstulude liikide, sealhulgas konto seisu kohta. Uue seaduse eesmärk on vähendada võimalikke maksupettusi. Euroopa Komisjoni maksuvolinik Algirdas Šemeta väitel tagab see Euroopas maksustamise aspektist täieliku läbipaistvuse.
Paul Henri Benjamin d'Estournelles de Constant

Paul Henri Benjamin d'Estournelles de Constant (22. november 1852 La Flèche, Sarthe'i departemang – 15. mai 1924 Pariis) oli prantsuse diplomaat ja poliitik.
Ta õppis Pariisis õigusteadust ja idamaade keeli. 1876. aastal alustas ta diplomaadikarjääri.
1909. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna.
Maidla mõis (Hageri)

Maidla mõis (saksa keeles Wredehagen) oli rüütlimõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saue valda.
Mõisat mainiti esimest koda 1465. Mõisa eestikeelne nimi pärineb Maydellide suguvõsalt, kes mõisat 17. sajandil omasid.
Alates 1902. aastast kuulus mõis kinkelepingu alusel Tallinna kodanikule Hugo Markgrafile.
Mõistmine

Mõistmine ehk arusaamine on teatav mõtlemine ja enesevaatlus, mis vajab uuritava probleemi taaskujutamist ja selgitamist. Ka iseseisev teadmise liik rööbiti seletusliku teadmise liigiga. Ning käsitletav ka humanitaarteaduse tunnetusmeetodina, mille eesmärk on end teise inimese olukorda seades näha maailma tema pilgu läbi.

Wilhelm Dilthey

Wilhelm Dilthey oli saksa ajaloolane, psühholoog, sotsioloog ja hermeneutik. Ta oli esimene, kes rõhutas kontrasti loodus- ja vaimuteaduse (sks Geisteswissenschaft) vahel. Looduse mõistmine – interpretatio naturae (ladina k)
Mõistmist määratles ta nii:
 
„Protsessi, milles me väljast meeltele antud märkidest sisemist tunnetame, me nimetame mõistmiseks.“
 – Wilhelm Dilthey, Hermeneutika tekkimine.-Filosoofilise hermeneutika klassikat. Tartu, 1997,lk 42
 
Kuna kõiki kultuurinähtusi saab vaadelda tekstidena, mis vajavad tõlgendamist ja mõistmist, siis on  vaimuteaduste seas oluline koht hermeneutikal.

Vastandamine

Dilthey jaoks vastandus mõistmine seletamisele (sks Erklärung). Viimase puhul näidatakse seost fakti ja mingi seaduspärasuse(nt loodusseaduse)vahel ning see on tüüpiline loodusteadusele. Seletades vaadeldakse tunnetatavat objekti n-ö väljastpoolt, mõistmise puhul aga seestpoolt. Loodusteaduse eesmärk on faktide seletamine, mille tulemus on arusaamine. Humanitaarteaduse eesmärk on aga mõista kultuurinähtusi(tekste, sümboleid, kunstiteoseid jms) nende loojatest lähtudes.

Mõistmisel on erinevad astmed

Selle põhjuseks on eelkõige huvi, Kui huvi on piiratud, on seda ka mõistmine. Kui kärsitult me kuulame mõnda seletust, me paneme selles tähele vaid mõnd meile praktiliselt tähtsat punkti ega tunne huvi kõneleja siseelu vastu. Seevastu teistel juhtudel me püüame pingsalt tungida kõneleja sisemusse iga ilme, iga sõna kaudu. Kuid pingsamastki tähelepanust saab vaid siis kunstipärane protsess, mis küünib kontrollitavale objektiivsuse astmele, kui elu väljendus on fikseeritud ja me võime nii üha uuesti tema juurde tagasi pöörduda. Niisugust kestvalt fikseeritud eluväljenduste kunstipärast mõistmist me nimetame tõlgitsuseks või interpretatsiooniks ,

Martin Heidegger

Martin Heidegger (saksa filosoof, eksistentsialismi ja fenomenoloogia klassik) käsitleb mõistmist teoses Olemine ja aeg (sk Sein und Zeit, 1927) inimliku "olemasolemise olemise põhimoodusena" (eksistentsiaal), mis pole üksik tunnetustoime teiste seas, vaid igasugusele tunnetussooritusele eelneva inimliku olemasolemise teostumisvorm. Nii käsitatud mõistmine on Heideggeri selgituse kohaselt eelkõige inimese enda olla-võimise mõistmine (nii-või-teisiti-olla-võimise mõistmine). Heidegger käsitleb mõistmist olemise saladusena (mitte nähtuvusena, "fenomen").

Hans-Georg Gadamer

Hans-Georg Gadamer (saksa filosoof ja hermeneutika klassik) jätkab M. Heideggeri tõlgenduse käsitlust peateoses Tõde ja meetod (Wahrheit und Methode, 1960). Gadamer sõnab: "Olemine, mis võib mõistetud saada, on keel". Gadamer seob olemise, keele ja mõistmise. Sellega ta eristab enda filosoofiat Heideggeri omast. (Gadamer loob eelduse Richard Rorty nn keelelisele pöördele.) Gadamer kujundab mõistmisest inimteaduste meetodi (hermeneutika).
Hollywoodland

Süžee

On 16. juuni 1959. Püstolilasuga pähe sooritab enesetapu Hollywoodi näitleja George Reeves (Ben Affleck), kes oli tuntud Supermanina telesariaalist "Supermani seiklused". George'i jäävad lisaks fännidele leinama ka rahaahne kihlatu Leonore Lemmon (Robin Tunney). Pidades surma enesetapuks, lõpetab politsei juurdluse üsnagi kiiresti. Reevesi ema (Lois Smith), kes oma poja enesetapu asjaolusid ei usu, palkab eradetektiiv Louis Simo (Adrien Brody) tõde välja selgitama. Simo avastab, et üks võimalik surma põhjusi võis olla Reevesi suhe Toni Mannixiga (Diane Lane), kelle abikaasa Eddie Mannix (Bob Hoskins) oli Hollywoodi võimsaima stuudio MGM boss.
Helje

Helje on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 349. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Helje 394 naisel.
Nõžnja Krõnka

XXI sajand

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 17. septembril, sattus asula valitsusvastaste relvajõudude rünnaku alla. Ajavahemikus 8:45 kuni 11:40 tulistati asulat mitmelasulistest raketiheitjatest Grad.
Väidetavalt hukkus vähemalt 10 elanikku, kümned inimesed said vigastusi, hävis 9 elamut.
21. septembril lahkusid valitsusväed alevist ning asula võtsid oma kontrolli alla keskvalitsuse vastased relvajõud.
Aarne Hermlin

Aarne Hermlin (6. juuni 1940 Võru – 17. november 2007 Salo, Soome) oli eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 1958 Jõgeva Keskkooli. 
Aastal 1975 võitis ta Pärnu turniiri. 
Ta võitis Eesti meistrivõistlustel 1968 kulla, 1981 hõbeda ning 1965 ja 1984 pronksi.
Till Lindemann

Till Lindemann (sündinud 4. jaanuaril 1963 Leipzigis) on saksa muusik, industrial metal-bändi Rammstein laulja ja sõnadekirjutaja.
Lindemann sündis ja kasvas üles Saksamaal ning oli nooruses hea ujuja, mistõttu määrati ta koguni olümpiakoondislaste nimekirja, kuid vigastus ei võimaldanud tal 1988. aasta suveolümpiamängudel osaleda.
Muusikukarjääri alguses oli Lindemann tegev bändis First Arsch ning teenis elatist korvipunumisega.
1994. aastal oli Lindemann üks bändi Rammstein asutajaid ning on siiani selle laulja. Ta tunneb suurt huvi pürotehnika vastu. Seda on ära kasutatud nii Rammsteini kontsertidel kui ka videotes.
Till Lindemann on lahutatud, kasvatab tütart.
Norra Saatkond Tallinnas

Norra Saatkond Tallinnas (ka: Kuninglik Norra Saatkond) on Norra diplomaatiline esindus Eestis Tallinnas. Suursaatkond asub aadressil Harju 6.
Ihaste mõis

Ihaste mõis (saksa keeles Ihasteküll) oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 1720. aastatel Luunja mõisast eraldatud alast.
Jõhvi raudteejaam

Perroonid

Jõhvi raudteejaamas asusid kaks madalat perrooni pikkusega 165 m ja 400 m.
2014. aastal valmis Jõhvis uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm.

Ajalugu

Praeguse Jõhvi raudteejaama asukohale rajati peatus ühes puidust ootepaviljoniga 1929. aastal. Peatuse esialgseks nimeks sai Jõhvi alev. 1936. aastaks oli praegusest Jõhvist saanud täiemõõtmeline raudteejaam, ühes kõrvalteede, ladude ning jaamahoonega. Samal aastal anti jaamale nimeks Jõhvi. Varem Jõhvi nime kandnud jaam nimetati ümber Toila jaamaks (vt Toila raudteejaam).
Juunis 1941 ja märtsis 1949 küüditati läbi Jõhvi raudteejaama NSV Liidu sisemaale Siberisse Eestimaa elanikke.
Lisaks suurele raudteele kulgeb Jõhvi jaamast haruraudtee Ahtmesse ja sealt edasi erinevatesse tööstuspiirkondadesse.

Jaamahoone

Esimene jaamahoone oli esinduslik ning seda kutsuti rahvasuus presidendi- või Pätsu jaamaks, sest Toila-Oru lossi sõitnud president Konstantin Pätsi ja tema külaliste jaoks olid seal kaks eraldi ruumi. 19. septembril 1944 lasid taganevad sakslased hoone õhku.
1950. aastal valmis uus, tüüpprojekti järgi rõhutatult klassitsismipärane stalinistlik kivihoone, mis praegu seisab tühjalt ja on halvas seisukorras. Hoone on identne Jõgeva jaamahoonega.
2013. aastal avaldas omanik Eesti Raudtee soovi hoone lammutada.

Reisirongiliiklus

Jõhvis peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinil Tallinn–Narva.
Lisaks peatuvad jaamas Go Raili Tallinna-Moskva rong ja alates 2012. aasta maist, pärast mitmeaastast vaheaega ka Tallinna–Peterburi vahelised reisirongid.
Walter Schottky

Walter Schottky (23. juuli 1886 Zürich – 4. märts 1976 Saksa FV Pretzfeld) oli Saksa füüsik.
Tema isa oli matemaatik Friedrich Hermann Schottky (1851–1935). Isa määrati 1882 Zürichi ülikooli matemaatikaprofessoriks. Walter sündis Šveitsis ning tal oli vend ja õde. Perekond kolis tagasi Saksamaale 1892, kui isa sai tööd Marburgi ülikoolis.
Schottky lõpetas 1904 Berliinis Stieglitzi gümnaasiumi. Berliini ülikoolist omandas ta 1908 bakalaureusekraadi ja 1912 doktorikraadi füüsika alal. Tema õpetaja oli Max Planck. Schottky doktoriväitekiri kandis pealkirja "Energiast ja jõust relatiivsusteoorias".
Pärast doktoriks saamist töötas ta 1912–14 Jena ülikoolis. 1919–23 oli ta Würzburgi ülikooli õppejõud ja 1923–27 Rostocki ülikooli teoreetilise füüsika professor. 1914–19 ja 1927–58 töötas ta Siemensi laboratooriumides.
Tagantjärele peetakse Schottky saavutustest kõige olulisemaks 1914 leiutatud valemit, millega arvutada sileda metallist tasandi ja sellest teatud kaugusel asuva punktlaengu vahel mõjuvat jõudu. Aastail 1938‒39 esitas ta metalli ja pooljuhi kontaktil ilmneva alaldusnähtuse teooria.  
Schottky pälvis 1936 Londoni Kuningliku Seltsi väljaantava Hughesi medali haavliefekti avastamise eest termoemissioonis, samuti varivõrega elektronlambi (tetroodi) leiutamise eest ja osavõtu eest  superheterodüüni meetodi edasiarendamisel. Haavliefekt tuleneb  elektrivoolu olemuslikust mittepidevusest ja avaldub  elektronseadistes voolutugevuse juhusliku muutumisena; sellest tingitud mürapinget nimetatakse ka Schottky müraks. 
1964 pälvis ta Werner von Siemensi sõrmuse oma teedrajava töö eest füüsikaliste nähtuste kirjeldamisel, mis on viinud mitmete tehniliste rakenduste, näiteks elektronlampvõimendite ja pooljuhtseadiste väljatöötamiseni.
Tema järgi on nimetatud Saksamaal asuv ja 1986 asutatud Walter Schottky instituut ning 1973 asutatud Walter Schottky auhind.
Sergei Gazdanov

Sergei Gazdanov (21. august 1969 Vladikavkaz – 2000) oli Venemaa jalgpallur.
1987 mängis ta klubis SK Sport Tallinn.
Glükogeen

Glükogeen on polüsahhariid, mille abil säilitatakse loomorganismides glükoosivarusid.
Glükogeeni nimetatakse ka loomseks tärkliseks. Organismis asub glükogeen peamiselt maksas ja lihastes.
Alma Aavik

Alma Aavik (kuni 1912 Alma Paalmann, 20. oktoober 1885 Rasina vald, Võnnu kihelkond, Tartumaa – 2. detsember 1977 Handen, Rootsi) oli eesti õpetaja.
Oli õpetaja Tapal, Peterburis ja Tartus.

Isiklikku

Alates 1912. aastast oli abielus muusik Juhan Aavikuga.
Kaido Külaots

Kaido Külaots (sündinud 28. veebruaril 1976) on eesti maletaja. Ta on 8-kordne Eesti meister (1999, 2001, 2002, 2003, 2008, 2009, 2010, 2014) ja alates 2001. aastast suurmeister.
Ta lõpetas 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi.
Chantal Akerman

Chantal Akerman (6. juuni 1950 Brüssel – 5. oktoober 2015) oli juudi päritolu Belgia filmilavastaja, -stsenarist ja -näitleja.
Akerman lavastas dokumentaal- ja lühimängufilme, samuti mängufilme. Tema tuntuim film on 1975. aastal valminud "Jeanne Dielman, 23 quai du Commerce, 1080 Bruxelles".