google/wiki40b huggingface dataset:
Tähistaja

Tähistaja on pilt, häälik (heliline kujutis või märk), tähenduse kandja ja tähistustoimingu osa. Tähistajad on suulise, kirjaliku, joonistatud või muud moodi aineliselt kujutatud (kaardi, foorituled, viiped) nähtused, mis loovad tõlgendava tähistustoimingu.
Mõistet hakkas kasutama Ferdinand de Saussure. Ta pidas keelt märgisüsteemiks, milles seos tähistaja ja tähistatava vahel on meelevaldne. Märk pole objekti (4 jalaga ese) ja selle nime (tool) kokkupanemise tulem. Seega keel on sattumuslik ja meelevaldne ühiskondlik kokkulepe, nagu foorituled liikluses. Eri keelte olemasolu tõestab tähistaja ja tähistatava mitteloomulikku seost. F. Saussure hakkas tähistajat ja tähistatavat tähistama valemiga T/T. Jacqes Lacan võttis Saussure'i arusaamise üle. Tähistaja ja tähistatava eristamisest sai seejärel koetisõpetuse (strukturalismi) maailmamõistmise alus ning inimteaduste osa.
Jacques Derridal on tähistaja esmane ja tähistatav on metafüüsikaline väljamõeldis (valem: T/t). Tähistatav asub jäägitult tähistaja või esindaja sees. Sellise uue mudeli (T/t) või arusaama kujundamisega lõpetas J. Derrida koetisõpetuse aluseks oleva keskse vastanduse (T/T). J. Derrida valemi, kus tähistaja on tähistatava suhtes täiesti alluv (T/t), võtsid üle hiline Michel Foucault, J.-F. Lyotard ja J. Baudrillard.
Aimable Pélissier

Aimable-Jean-Jacques Pélissier, Malahhovi hertsog (6. november 1794 Maromme – 22. mai 1864 Algiers) oli Prantsusmaa sõjaväelane (marssal, 1855).
Ta osales Hispaania sõjakäigus, Alžeeria vallutamises ja Krimmi sõjas. Malahhovi lahingu võitmise eest ülendati ta marssaliks ja 22. juulil 1856 Malahhovi hertsogiks (duc de Malakoff). 1858–1859 oli ta suursaadik ühendatud Kuningriigis ja 1860–1864 Alžeeria kindralkuberner.
Korp! Fraternitas Estica lipp

Korp! Fraternitas Estica lipp on Korp! Fraternitas Estica lipp. Selle värvideks on sinine, roheline ja valge, mis sümboliseerivad vennastust, vaimuvabadust ja haridust.
Martin Ekström

Osalus Eesti Vabadussõjas

Martin Ekströmi juhitud esimene Soome kompanii (140 meest) saabus Eestisse, 1918. aasta 30. detsembri (teistel andmetel 31. detsembri) hommikul Tallinna sadamasse, jäämurdja Tarmoga, 3. jaanuaril 1919 jõudis Tallinna 2. kompanii. 
Kogu Ekströmi pataljon, 1157 meest osales 7. jaanuaril alanud Eesti Vabadussõja Viru rinde üldpealetungil, 17. jaanuaril  Utria dessandist ning 19. jaanuaril Narva lahingutest. 
Narva vallutamise eest ülendas Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja, kindralstaabi kindral-major Johan Laidoner Martin Ekströmi alampolkovnikust polkovnikuks, 26. jaanuarist 1919. aastal.
Mõõdulint

Mõõdulint (varem ka mõõtlint) on painduv mõõteskaalaga tekstiilist, plastikust või metallist lint lineaarsuuruste mõõtmiseks. Lint on enamasti kompaktsesse korpusse kokkukeritav ning sellele on sageli märgitud mõõtejaotised nii meeter- kui ka tollmõõdustikus. Mõõdulint on asendamatu tööriist muu hulgas tisleri- ja õmblustöös.
Passaat

Passaat on püsiv tuul, mis puhub kolmekümnendatelt laiuskraadidelt ekvaatori poole.
Kolmekümnendatel laiuskraadidel tekib kõrgrõhuala, aga ekvaatori piirkonnas tekib madalrõhuala ja õhk liigub troopikast ekvaatori suunas. Coriolisi jõu tõttu õhu liikumise suund muutub ja passaadid puhuvad põhjapoolkeral kirdest edela suunas (kirdepassaadid), lõunapoolkeral kagust loode suunas (kagupassaadid).
Amokijooks

Amokijooks on äkiline märatsushoog (amok või amokk), mis võib avalduda hullushoos raevununa ringitormamise ja ettejuhtuvate inimeste surmamise või asjade hävitamise püüdena. Väljend (meng-âmuk) pärineb malai keelest.
Sündroomina käsitletakse seda veel 2000. aastal avaldatud (DSM-IV TR) ameerika psühhiaatriliste haiguste klassifikatsioonis Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders. Tänapäeval võib sellena näiteks vaadelda koera pöörast hävitustööd elutoa diivani kallal.
Ketamiin

Kasutamine meditsiinis

Maailma Tervishoiuorganisatsiooni ravimijaotuse põhjal on tegemist üldanesteetikumiga. Ketamiinil on organismidele mitmesugune mõju ning anesteetiliste omaduste tõttu leiab ketamiin kasutamist ennekõike humaan- ja veterinaarmeditsiinis lühiajalise valuvaigistina väikeste operatsioonide puhul.

Kuritarvitamine narkootikumina

Ketamiini kuritarvitatakse meelelahutuslikel eesmärkidel hallutsinatsioonide tekitamiseks. Ainet tarvitatakse valge pulbri, värvusetu vedeliku või valgete tablettide kujul. Süstitakse, tõmmatakse ninna või lisatakse jookidele, tablette neelatakse. Mõju algab süstides 15 sekundi jooksul, muul juhul 10-20 minuti jooksul. Toime kestab 30-90 minutit, järelmõjusid on tunda kuni ööpäeva jooksul. Ketamiin tekitab suurt vaimustust ja ebareaalsuse tunnet. Aja- ja kohataju moonduvad, nähakse nägemusi. Mõnedel tarvitajatel esineb kehast väljumise tunne.
Tartu Tsensuurikomitee

Tartu Tsensuurikomitee oli Tartus tegutsenud tsensuurikomitee.
Tartu Tsensuurikomitee moodustati 10. juunil 1826 Tartu Ülikooli Tsensuurikomitee asemele. Tartu Tsensuurikomitees töötas kolm tsensorit. Tsensorid valis välja Tartu õpperingkonna kuraator ja tsensorid nimetas ametisse Haridusministeerium.
Pärast Riia Tsensuurikomitee moodustamist 1850. aastal Tartu Tsensuurikomitee kaotati ja 1851. aastast määrati selle asemele Tartu üksiktsensor. 1906. aastal nimetati Tartu üksiktsensor ümber Tartu trükiasjade inspektoriks.
Elmar Brok

Elmar Brok (sündinud 14. mail 1946) on Saksamaa poliitik (Saksamaa Kristlik-Demokraatlik Liit) ja raadiotoimetaja.
Ta on olnud Euroopa Parlamendi välisasjade komitee esimees.
11. juunil 2007 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk.
Bonneville'i maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1911. aastal.
Olümpialiikumine

Olümpialiikumine on liikumine, mis koosneb Rahvusvahelisest Olümpiakomiteest, rahvusvahelistest föderatsioonidest, rahvuslikest olümpiakomiteedest, olümpiamängude organiseerimiskomiteedest, rahvuslikest assotsiatsioonidest, klubidest ja nende liikmeteks olevatest isikutest: eelõige sportlastest, kohtunikest, treeneritest ja teistest spordiga seotud isikutest.
Peale nende on olümpialiikumisse kaasatud ka teised ROK-i tunnustatud organisatsioonid ja institutsioonid. Oma tegevuses lähtub olümpialiikumine olümpismi põhimõtetest.
Olümpialiikumise eesmärgiks on anda panus rahumeelse ja parema maailma rajamisse, kasvatades noorsugu spordi kaudu, mida harrastatakse olümpialikus vaimus ja ilma igasuguse diskrimineerimiseta, mis eeldab vastastikust arusaamist sõpruse, solidaarsuse ja ausa mängu vaimus. Olümpialiikumine on pidev ja universaalne, selle kõrgpunktiks on kõigi viie kontinendi sportlaste toomine kogu maailma ühendavale suurele spordipeole – olümpiamängudele.
George Albert Boulenger

George Albert Boulenger (19. oktoober 1858 Brüssel – 23. november 1937 Saint Malo, Prantsusmaa) oli Briti zooloog, ihtüoloog ja botaanik.
Ta kirjeldas 1096 kalaliiki, 556 kahepaikset ja 872 roomajaliiki. Roomajate andmebaasis kehtivad siiani tema kirjeldatud 587 roomajaliiki.
Tema kirjeldatud liigid on tähistatud nimega Boulenger.

Haridus- ja töökäik

Ta lõpetas 1876. aastal Brüsseli Vaba Ülikooli. 1880. aastal kutsus Albert Günther ta tööle Londoni loodusmuuseumi, et ta kataloogiks kahepaiksete kollektsiooni. Aastatel 1882–1920 töötas ta muuseumi zooloogiaosakonnas assistendina.
Hugh McLeod

Hugh McLeod (sündinud 1944) on Suurbritannia ajaloolane, kes on spetsialiseerunud kirikuloo ja religiooni sotsiaalajaloo uurimisele.
McLeod omandas ajalooalase hariduse Cambridge'i Ülikoolis, sama ülikooli juures kaitses ta ka doktorikraadi.
Õppejõu karjääri alustas McLeod Warwicki Ülikoolis. Alates 1973. aastast on ta olnud Birminghami Ülikooli õppejõud, töötades esialgu teoloogia (2004. aastani) ja hiljem lähiajaloo osakonnas. Aastatel 1994–2011 oli ta Birminghami Ülikooli kirikuloo professor ja 1995–1997 teoloogiaosakonna juhataja. Alates 2011. aastast on ta sama ülikooli emeriitprofessor.
Külalisõppejõuna on professor McLeod õpetanud Uppsala Ülikoolis ja Amsterdami Ülikoolis.
Aastatel 2002–2003 oli ta Briti Kirikuloo Seltsi esimees ja aastatel 2005–2010 rahvusvahelise kirikuloolaste ühenduse Commission Internationale d'Histoire et d'Etudes du Christianisme president.
Hugh McLeodi peamiseks uurimisvaldkonnaks on religiooni ajalugu Euroopas 19. ja 20. sajandil. Ta on uurinud inimeste religioossuse ja kiriklikkuse muutusi, selle taga peituvaid sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi tegureid. Ta on tegelenud põhjalikult sekularisatsiooni ja antiklerikalismi ilmingutega Euroopa kirikuloos. Samuti on McLeod uurinud religiooni ja kriminaalsüsteemi ning religiooni ja spordi vastastikuseid mõjusid.
CD26

Inimese DPP4 (hDPP4)

Inimese T-rakud ekspresseerivad CD26 tüümuse diferentseerumise hilisemates arengufaasides ja neid seostatakse T-abistajarakkudega.

Aktiivsus

Selle molekuli täpsed funktsioonid pole selged. See on antigeenne ensüüm, mida ekspresseerib raku pinnal enamik rakkudest (näiteks loomulikud tappurrakud, seedeelundkonna, maksa, eesnäärme ja neerutorukestes (proximal tubule – nefroni need osad, mis viivad Bowmani kihnust Henle lingule) epiteelirakud), ja seda seostatakse immuunsuse regulatsiooni, erinevate signaalide ülekande ja apoptoosiga.
DPP4 funktsioonide hulka kuuluvad ka glükoosi homöostaasi tagamine, talitlemine neurotransmitterina ja osalemine peptiidhormoonide metabolismis.

Kliinilised märkused ja rakendus

CD26/DPPIV mängib mõningate uurijate arvates tähtsat rolli kasvajate bioloogias, kuna arvatakse, et selle taset saaks kasutada teatavate uudismoodustiste markerina.
Wesley jt avaldatud töös seostatakse CD26/DPPIV inhibeerivat toimet melanotsüütide maliigseks muutumisega, inditseerides seega melanoomi väljakujunemist takistavat toimet.

II tüüpi diabeedi ravimina

Suukaudsete antihüperglükeemiliste ravimite rühm, mida nimetatakse DPP-4 inhibiitoriteks, on välja töötatud nii, et need saaksid toimida II tüüpi diabeediga inimeste organismis nimetatud retseptori ensümaatilisele toimele inhibeerivalt.

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus seondub inimese DPP4-retseptoriga hingamisteedes, kopsudes ja neerudes ning siseneb rakku, vabastades oma RNA tsütoplasmasse. Ka üksküürkaamelite ja hobuste DPP4 võib võimaldada viiruseosakeste sisenemist rakku.

Nahkhiire DPP4

Nahkhiire DPP4 on Bat coronavirus HKU4, mis on suguluses MERS-CoV-viirusega, retseptor.
Valentinipäev

Valentinipäev on armunute päev, mida tähistatakse 14. veebruaril. Soomlased ja nende eeskujul eestlased tähistavad seda ka sõbrapäevana. Sel päeval avaldatakse armastust, peetakse meeles kalleid inimesi ja tehakse neile kingitusi.

Ajalugu

Valentinipäeva tähistamine on seostatav Vana-Roomas tuntud Lupercalia festivaliga – viljakusmaagiaga seotud pidustustega, mida peeti 15. veebruaril jumal Faunuse auks. Faunus oli antiikmaailma viljakusjumal, loomakasvatuse ja põllutöö kaitsja. Kuna ka püha Valentin oli karjakaitsja pühak, võib oletada, et kaks kultust võisid omavahel seguneda, liiatigi, kui tegemist oli lähestikku asetsevate päevadega (14. ja 15. veebruar). Lupercaria tähistamine jätkus ka kristlikul ajal, kuni paavst Gelasius I käskis selle lõpetada  aastal 494. Sellejärel hakati tähistama püha Valentini päeva 14. veebruaril, mis oli 350. aastal pühendatud pühale Valentinusele. Praegu on see ka Valentini nimepäev. Kuna on teada kaks selleaegset Valentinuse-nimelist pühakut, siis pole täpselt teada kumba Valentinust on mõeldud. Üks neist oli roomlasest preester ja teine Interamna (Terni) piiskop. On oletatud ka, et tegemist on ühe ja sama isikuga, sest Rooma preester võis hiljem saada Terni piiskopiks. Püha Valentini surma on tõlgendatud kui keiser Claudiuse karistust kristlike laulatustseremooniate läbiviimise eest. Valentin olevat salaja laulatanud keisri armee sõdureid ning armastajapaaridele lilli kinkinud. Ühe legendi järgi olevat ta sõbrunenud Rooma vangivalvuri tütrega, kellele ta enne oma hukkamist olevat saatnud kaardi sõnadega "Sinu Valentinilt". Tänini kasutatakse seda väljendit valentinikaartidel. 

Päeva tähistamine Eestis

Eestisse levis see vana tähtpäev Soome vahendusel alles 1980. aastate lõpul ja sai siin sõbrapäeva jooned.
Valentini- või sõbrapäeva sisuks on meil üldse lähedasi inimesi meeles pidada, kuigi algselt on päev pühendatud armastusele ja kallimale, kellele antakse oma tunnetest märku või tehakse kingitusi. Euroopas ja Ameerikas reklaamitaksegi seda kui armastusavalduste, kihlumise ja pulma päeva.
Meil müüakse valentinipäeval poodides spetsiaalselt kaunistatud maiustusi ja pisemaid temaatilisi kingitusi. Rõhutatakse ka tava kinkida sõpradele lilli. Isevalmistatud kaartide ja sõnumite kõrval leiab puna-roosade temaatiliste kaartide tulva kõigist kauplustest. Viimasel ajal on internetis lai valik e-kaarte, millest osa on üsna humoorikad ja millega saab tervitada kaugelasuvaid sõpru. Uus tava on näiteks valentinipäeva kaartide võistlus, mille algatas Eestis Postimees.
Valentinipäeva lill on traditsiooniliselt punane roos, kuigi meil kingitakse ka teist värvi roose, tulpe, nartsisse ja nelke. Valentinipäeval on noorte kõrval tasahaaval hakanud keskealised ja vanemadki inimesed lilli ostma ja kingitusi tegema, sest lõppude lõpuks on tegemist võimalusega osutada headele sõpradele tähelepanu.

Varia

Eestis on ettevõte Asecura OÜ kasutanud registreeritud kaubamärki "Sõbrapäev".
Greeley maakond

Ajalugu

Greeley maakond moodustati 1871. aastal. Maakond sai nime ajakirjaniku Horace Greeley järgi.
Hiiu 100 Tamme Park

Hiiu 100 Tamme Park on Tallinna Nõmme linnaosa Hiiu asumis Eesti Vabariigi 100 aastapäeva puhul rajatud park.
Hiiu 100 Tamme Pargi rajamise algatas Nõmme Tee Seltsi (NTS) liige Kadi Alatalu.
Pargi tammiku rajamine toimus Nõmme linnaosa valitsuse poolt Tallinna linnale haljastuse mahavõtmise kompensatsiooniks makstavate tasude arvel, millest suur osa tulebki Nõmmel rajatavate uusehituste alla jäävate ja maha võetavate puude eest.
Pargi kujundas Tallinna keskkonnaameti maastikuarhitekt Kristiina Kupper.
Kadi Alatalu algatas ka Hiiu 100 Tamme Pargi juurde kuuluva informatsioonitahvli ja monumentaalse maakivide keskele paigaldatud metallist mälestusmärgi loomise. Nende teostamine toimus tema initsiatiivil ja juhtimisel, suures osas Nõmme elanike ja NTS liikmete annetuste toel. Monumendi autorid on disainerid Erkki Vaader ja Heigo Jelle.
Koitjärve raba

Koitjärve raba (ka: Käidra raba) on raba Harju maakonnas Anija vallas. Raba pindala on 1750 ha. Soo jääb Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 7,4 m.
Koitjärve raba keskel asub Kivijärv. Rabas on arvukalt suuremaid laugasjärvi ja väiksemaid laukaid. Raba põhjaservas on säilinud soode kuivenduse tõttu Eestis haruldaseks jäänud laugasjaid märejärvekesi, millest tuntuim on Kõnnu Suursoo servas asuv Pikklaugas.
Anne Erm

Anne Erm (sündinud 4. septembril 1943 Rakveres) on eesti helilooja, muusikateadlane ja saatejuht.
Õppis 1959. aastast Georg Otsa nimelises Tallinna muusikakoolis. Tallinna Muusikakooli lõpetas muusikateooria erialal ja jäi sinna viieks aastaks kaugõpperühma õpetajana tööle. 1963–1970 õppis Tallinna Konservatooriumis kompositsiooni erialal. Tema õppejõududeks olid Villem Kapp ja Eugen Kapp. On olnud Tallinna Georg Otsa nimelise muusikakooli õppejõud. 1966–1972 laulis ansamblis Collage (pakkudes ise ka ansamblile selle nime).
1970. aastast töötab muusikatoimetajana Eesti Raadios, kus on ellu kutsunud hulga saatesarju: "Kerge muusika ABC", "Kerged variatsioonid", "Saagem tuttavaks", "Uusi heliplaate" jt.
1990 pani aluse Tallinna rahvusvahelisele festivalile "Jazzkaar" ning on tänini festivali peakorraldaja. Festival peetakse tänapäeva Eesti muusikaelu visiitkaardiks.
1997. aastast alates korraldavad Erm ja tema tiim ka festivali "Jõulujazz". Anne Erm on olnud Eesti Jazzliidu juht.

Looming

Ermi enda sõnul koosneb tema looming paarist teatrimuusikast ja paarist naljaviluks kirjutatud estraadilaulust. Helilooja Ermi teostest on lindistatud vaid üks: "Sümfoniett".
Ta on kirjutanud arvukalt artikleid džässi ja levimuusika teemadel, samuti kahes trükis ja neljas keeles ilmunud raamatu "Polkast rokini", mis räägib Eesti levimuusikast ja -muusikutest.
Tartu vaade

"Tartu vaade" on Eesti kunstniku, pallaslase Villem Ormissoni õlimaal 1937. aastast. Maal kujutab talvist Emajõge, vaadatuna ülesvoolu ligikaudu Tartu vana turuhoone eest. Pildi keskmes on Tartu Kivisild, maal on üks tuntumaid Kivisilla kujutusi kunstis.
Impressionistliku värvikäsitusega maali on nimetatud üheks Ormissoni viimase eluperioodi kuulsamaist maastikest. "...päikesekuma peegeldavad punakad katused lisavad soojust üldiselt külmale ja pastelsele maalile," kirjutas "Tartu vaate" kohta Lola Annabel Kass.
2000. aastal andis Eesti Ühispank välja pangakaardi "Tartu vaate" kujutisega, igalt kaardilt lubas pank annetada Tartu Jaani kiriku taastamiseks 10 Eesti krooni; kokku oli plaanis väljastada 11 000 kaarti.
Tänapäeval asub "Tartu vaade" Eesti Kunstimuuseumi kogus.
Johannes VI (paavst)

Paavstiks saamine

Johannes VI pühitseti paavstiks 30. oktoobril 701, kui Bütsantsi eksarh Theophylaktos oli teda tunnustanud.

Suhted Bütsantsiga

Bütsantsi üksused Itaalias ja Rooma elanikud tõusid üles eksarh Theophylaktose vastu, kes oli siirdunud Bütsantsi keisri korraldusel Rooma. Ülestõus puhkes, kuna Rooma elanikud kahtlustasid, et eksarh ei kohelnud paavsti hästi. Johannes VI lasi sulgeda Rooma väravad ja võttis eksarhi oma kaitse alla, päästes eksarhi elu. Seejärel saatis paavst Rooma läheduses laagrisse asunud ülestõusnute juurde preestreid, et pidada nendega läbirääkimisi.

Suhted Inglise piiskoppidega

Aastal 703 tuli Rooma palverännakule Yorki endine piiskop Wilfrid, kes esitas paavstile apellatsiooni oma tagandamise osas. Johannes VI pidas Roomas 704 nelja kuu pikkuse sinodi, kus leiti, et Wilfridi vastu esitatud süüdistused pole põhjendatud. Paavst saatis Northumbria ja Mercia kuningatele kirja, milles ta kinnitas Berthwaldi Canterburi peapiiskopiks ning saatis talle palliumi. Ta andis korralduse, et Berhtwald korraldaks Wilfridi staatuse osas sinodi ja kui seal ei saavutata lahendust, tuleksid mõlemad osapooled Rooma, et asja selgitada.

Ordinatsioonid

Johannes VI ajal sai diakoniks (kardinaldiakoniks) hilisem paavst Johannes VII.
Ta ordineeris 15 piiskoppi, 9 preestrit ja 2 diakonit.

Surm

Johannes VI suri 11. jaanuaril 705 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Vello Tamm

Vello Tamm (1. juuni 1940–15. juuni 1991) oli eesti kunstnik.

Elulugu

Ta lõpetas 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Töötanud teatrikunstnikuna ja teinud lavakujundusi teatrilavastustele, aga tegutsenud ka graafika- ja maalikunstnikuna. 1970.–1980. aastatel oli ta ajakirja Noorus peakunstnik. Aastatel 1982–1991 töötas ta Endla teatri peakunstnikuna.

Isiklikku

Ta oli abielus Helgi Iloga.
Dyavolski most

Dyavolski most (bulgaaria Дяволски мост 'Kuradisild') on kaarsild Bulgaarias Ardino lähedal Arda jõel.
Dyavolski most asub Rodope mägedes olevast Ardino linnast 10 km kaugusel loodes ja on osa iidsest teest, mis ühendas tänapäeva Bulgaaria alasid Traakia tasandikega Egeuse mere põhjakaldal.
Silla ehitamise aeg ei ole täpselt teada. Pakutud on aega 14. sajandist 17. sajandi alguseni. Sild oli osa teest, mis viis Traakia madalikelt Egeuse mere rannikule. Sild rajati samas kohas asunud vanarooma silla asemele.
Sild on 3,5 m lai ja 56 m pikk. Sillal on kolm sildeava, millest suurima, keskmise pikkus on 13 meetrit. Silla kõrgus jõevee tasemest on 11,5–12 meetrit. Silla kummaski servas on 12 cm kõrgune rinnatis. Silla ees on lainemurdja, et vähendada jõevoolu survet sillale.
Tänapäeval tohivad silda ületada ainult jalakäijad. 24. veebruaril 1984 võeti sild muinsuskaitse alla.
Ardinost läheb peaaegu sillani autoga sõidetav pinnastee. Silla juures on varikatuse ja tuleasemega puhkekoht.
2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste valikturniiri alagrupp C

Sellel lehel on ära toodud 2012. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste valikturniiri alagrupp C  tulemused ja statistika.
Peterburi metroo pommiplahvatus

Rahvusvahelised

Mitmete riikide ja organisatsioonide esindajad on avaldanud kannatanutele kaastunnet, nende seas: Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Israel, Malaisia, NATO, Pakistan, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Gruusia, Suurbritannia, Šveits, Taani, Ukraina ja ÜRO.
Roberta Kevelson

Roberta Kevelson (4. november 1931 – 28. november 1998) oli õigusteadlane, semiootik, autoriteetne Charles Sanders Peirce'i pärandi tundja.
Ta töötas professorina Pennsylvania Osariigi Ülikoolis.
Alfredo Morelos

Alfredo José Morelos Aviléz (sündinud 21. juunil 1996 Ceretés) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründajana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ja Colombia jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Colombia kõrgliiga klubis Independiente Medellín. 2016. aasta veebruaris suundus ta laenule Soome kõrgliiga klubisse HJK. Hiljem sõlmis ta klubiga püsiva lepingu ning mängis HJK-i koosseisus Soome kõrgliigas kaks hooaega. 2017. aastal tuli ta klubiga Soome meistriks.
2017. aasta juunis sõlmis ta Rangersiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2018–19 lõi ta Šotimaa kõrgliigas 18 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal valiti ta Rangersi aasta mängijaks.
Debüüdi Colombia jalgpallikoondises tegi Morelos 8. septembril 2018 sõprusmängus Venezuela vastu.
Vabaujumine

Vabaujumine on üks ujumise võistlusaladest. Tavaliselt mõeldakse vabaujumise all siiski krooliujumist. Krool on pärit Hawaiilt 1893. aastast ja olümpiamängudel oli krool esimest korda kavas 1912. aasta olümpiamängudel. Krool on ideaalne sprindiks, kuna see on kiirem ujumisviis ja kõige populaarsem vabaujumise tehnika.

Vabaujumine võistlusalana

Vabaujumise ujumisviis ei ole võistlusmäärustega piiratud, mis tähendab seda, et ujujal on lubatud läbida distants suvalist ujumisviisi kasutades ning muuta seda suvaliselt distantsi keskel. Erandiks on kompleksujumine ja kombineeritud teateujumine, kus vabaujumiseks loetakse suvalist ujumisviisi, välja arvatud selili-, rinnuli- ja liblikujumisviis.
Võistlustel alustatakse vabaujumist stardipukilt vette hüpates. Sukeldunud vee alla, tuleb ujuja tugevate jalalöökidega pinnale, keha välja sirutatud. Jalad liiguvad vahelduvalt üles-alla, käed vaheldumisi ja sümmeetriliselt. Kuni üks käsi sooritab vees tõmmet, liigub teine õhu kaudu ette ja vee alt uuesti taha. Välja hingab ujuja vee all, nägu pööratakse veest välja ainult sissehingamiseks. Pöördeseinast pööratakse tagasi nii, et ujuja painutab keha ette, sukeldub veidi allapoole ja teeb kukerpalli. Ujuja tohib puudutada seina ükskõik millise kehaosaga, kuid tavaliselt tehakse seda jalgadega, et keha sirutades uut hoogu saada. Ujumine vee all pärast pööret ei tohi olla pikem kui 15 meetrit.
Ujujast ja distantsist sõltuvalt ujumistehnikas võib märgata mingil määral erinevaid variatsioone. Lühematel distantsidel ujujad hingavad harva ja mõned võivad ujuda 50 m distantsi juba kogu ulatuses hingamata. Muudel distantsidel tavaliselt hingatakse iga teise või kolmanda tõmbe järel. Ka ujumisrütm vaheldub vastavalt distantsi pikkusele.
Ametlikud vabaujumise võistlusalad on 50, 100, 200, 400, 800 ja 1500 meetri vabaujumine. Lisaks võib veel juurde arvata ka avaveeujumise võistlusdistantsid, mis maailmameistrivõistlustel on 5, 10 ja 25 km pikkused. Avaveeujumine oli ka 2008. aasta OM-il Pekingis 10 km distantsina meeste ja naiste võistlusalana kavas.
Üldiselt hinnatakse ja peetakse konkurentsi mõttes tugevamateks ujumisdistantsideks 100 ja 1500 meetri vabaujumist.