google/wiki40b huggingface dataset:
Tüümuse stromaalne lümfopoetiin

Tüümuse stromaalne lümfopoetiin (inglise thymic stromal lymphopoietin, lüh TSLP) on valk, mida ekspresseerivad ja eritavad mitmed loomarakud, interleukiin-7-sarnane tsütokiin, mis liigitatakse tsütokiinide hulka.
Tüümuse stromaalne lümfopoetiin on võimeline aktiveerima B- ja dendriitrakke.
Arvatakse, et tüümuse stromaalne lümfopoetiin mängib olulist rolli T-rakkude koolitamises – nende varustamises spetsiifilistele funktsioonidele vastavate retseptoritega rakumembraanil.
TSLP-d sünteesivad mitmed loomarakud, nagu epiteelirakud, fibroblastid, strooma rakud, basofiilid ja keratinotsüüdid.
TSLP aktiveerib nuumrakke.

Patoloogia

Uuringud on näidanud, et TSLP tugevdab Tₕ2-rakkude immuunvastust. Seda seostatakse immuunsusega teatud helmitide suhtes, aga ka selliste haiguslike seisundite patogeneesiga nagu atoopiline dermatiit, allergiline põletik, põletikuline soolehaigus ja astma.

TSLP ja allergiline riniit

TSLP-d seostatakse allergiliste põletikreaktsioonidega, nii omistatakse sellele ka roll astmahaigete lastel allergilise riniidi väljakujunemisel.

Vähiuuringud

Uuringud näitavad, et osad vähirakud ekspresseerivad TSLP-d. Arvatakse, et TSLP osaleb metastaaside levikul.

TSLP ja kõhunäärmevähk

Kõhunäärmevähi kasvajaproovides ekspresseerivad ja eritavad vähirakud tüümuse stromaalset lümfopoetiini. Arvatakse, et see valk osaleb Th2 tüüpi põletiku tekkimises.

Ajaloolist

Epiteelirakkudest pärinev TSLP tuvastati esmakordselt 1994. aastal hiire tüümuse strooma rakuliini – Z210R.1 kasvufaktorina.
Nelson Stone

Nelson Stone (sündinud 2. juunil 1984) on Paapua Uus-Guinea kergejõustiklane.
Ta osales 400 m jooksus 2012. aasta suveolümpiamängudel, kus ta ajaga 46,71 2. vooru ei pääsenud.
Rinnahoidja

Rinnahoidja on aluspesuese, mille eesmärk on toetada naise rindu.
Rinnahoidja on keerulise ehitusega ning koosneb paljudest osadest. Rinnahoidjaid valmistatakse paljudes eri suurustes, et vastata erisugustele kehamõõtudele. Samuti on rinnahoidjaid mitmesugustest materjalidest ja erisuguste lõigetega sõltuvalt funktsioonist, mida rinnahoidja peab konkreetses olukorras täitma, ja moest.
Rinnahoidja põhilised osad on rindade all ja üle selja paiknev riba, kaks korvi ning õlapaelad. On ka ilma õlapaelteta rinnahoidjaid ja sportrinnahoidjad, millel ei ole eraldi korve.

Ajalugu

Rindu toetavate riideesemete kandmine võib ulatuda Vana-Kreekasse. Naised kandsid villast või linast riideriba, mis mässiti üle rindade ja kinnitati seljal.
Ida-Tiroolis on leitud 15. sajandist pärinevad riideesemed, mis arvatakse olevat rinnahoidjad. Mõnel neist on linasest riidest õmmeldud korvid ja õlapaelad.
Alates 16. sajandist oli jõukamate naiste seas levinud korsetikandmine, mis surus rinnad ülespoole. 19. sajandi lõpus hakati otsima alternatiive. Esimene moodne rinnahoidja patenteeriti 1899. aastal. Rinnahoidja korvi suuruste tähistamine tähtedega A-st kuni D-ni sai alguse 1930. aastatel.
Jan Kaus

Jan Kaus (sündinud 22. jaanuaril 1971) on eesti kirjanik.
Ta on õppinud pedagoogikat ja EHI-s filosoofiat.
Story maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 13. jaanuaril 1846.
Abimõis

Abimõisaks nimetatakse suurema mõisa alla kuulunud väiksemat mõisa. 
Näiteks lisaks Palmse esinduslikule mõisakompleksile oli mõisal veel neli abimõisa, kaheksa veskit ja kuus kõrtsi.
Eesti Mälu Instituut

Eesti Mälu Instituut (inglise keeles The Estonian Institute of Historical Memory) on 2008. aastal asutatud rahvusvaheline organisatsioon, mille eesmärk on inimvaenulike režiimide poolt toime pandud rahvusvaheliste kuritegude ja inimõiguste rikkumise ning need režiimid loonud totalitaarsete ideoloogiate uurimine ja laiema avalikkuse teadvustamine uurimistulemustest nii Eestis kui ka rahvusvaheliselt. Sihtasutus toetab oma uurimistulemuste ja teavitustööga mineviku inimvaenulikest režiimidest ja ideoloogiatest ning nende toime pandud rahvusvahelistest kuritegudest ja inimõiguste rikkumisest ka 21. sajandi inimvaenulike režiimide tõrjumist.
Eesti Mälu Instituudi asutamise algatas president Toomas Hendrik Ilves 2008. aastal. Sihtasutuse asutajateks olid Leon Glikman, Rein Kilk, Jaan Manitski, Tiit Sepp, Hannes Tamjärv ja Indrek Teder. Instituudi eesmärgiks seati Eesti kodanikele põhjaliku ja objektiivse ülevaate andmine inimõiguste olukorrast Eestis Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal. 
Oma ülesehituselt sarnanes Eesti Mälu Instituut 1998. aastal president Lennart Meri kokku kutsutud Inimsusvastaste Kuritegude Uurimise Eesti Rahvusvaheline Komisjoniga, mis uuris Saksamaa ja Nõukogude Liidu okupatsioonide ajal Eestis toime pandud inimsusvastaseid kuritegusid, lähtudes õigusliku raamina 1998. aastal vastu võetud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma Statuudi definitsioonidest genotsiidi, inimsusvastaste kuritegude ja sõjakuritegude kohta. Eesti Mälu Instituut läheb kaugemale IKUERK-i uurimistööle seatud raamidest ning kogub oma uurimistöös andmeid ka nende inimõiguste rikkumise kohta Nõukogude okupatsiooni ajal, mis juriidilise definitsiooni järgi ei ole inimsusvastased kuriteod. Seetõttu võttis Eesti Mälu Instituut oma ajaloo-alase uurimistöö õiguslikuks raamiks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poolt 1948. aastal vastuvõetud Inimõiguste Ülddeklaratsiooni.
Instituut on detailselt uurinud elu Nõukogude võimu ajal ja toetanud ka mälestuste kogumist, et täpselt ja ilma ideoloogiliste eelarvamusteta määratleda, kuidas ja mil määral Eestis inimõigusi rikuti. Samuti on instituudi kohuseks aidata Eesti kodanikel paremini mõista, mida nii nemad ise või nende vanemad ja vanavanemad pidid läbi elama Nõukogude okupatsiooni ajal.
2017. aastal ühines Eesti Mälu Instituut sihtasutusega Unitas uueks sihtasutuseks, mis ühendab inimvaenulike režiimide ja ideoloogiate alase akadeemilise uurimistöö (Eesti Mälu Instituudi senine pädevus) ja teavitustöö (Sihtasutuse Unitas senine pädevus). Ühinenud sihtasutus jätkab Eesti Mälu Instituudi nime ning mõlema sihtasutuse senise tegevusega.
Sihtasutus kuulub Euroopa Mälu ja Süüme Koostöökogu asutajaliikmete hulka.
Hambavalu

Hambavalu on valu ühes või mitmes hambas või hamba tugistruktuurides.
Hambavalu kõige sagedasemaks põhjuseks on hambasäsi põletik ehk pulpiit. Enamasti tekib pulpiit kaariese tagajärjel. Hambaaugul lastakse minna nii sügavaks, et see ulatub hambasäsi ehk pulbini, mikroobid tungivad pulbiruumi ja tekib pulbi põletik ehk pulpiit. 
Tugeva ja spontaanse hambavalu, temperatuuritundlikkuse, hambajuure kroonilise põletiku või trauma korral võib osutuda vajalikuks juureravi.
Üleriiklik kaupmeeste kongress

Üleriiklikud kaupmeeste kongressid olid Eesti esimesel iseseisvusajal toimunud kongressid. 
I kongress toimus 1919 Estonia teatris. Sellel kongressil arutati esimest korda laiemalt kaubandus-tööstuskoja asutamise vajadust. Üheskoos võeti vastu otsus, mis tunnistas kaubanduskoja asutamise vajalikuks ning palus valitsust koja loomiseks samme astuda.
1938 toimus järjekorras VII kongress.
Steeriline efekt

Steeriline efekt tähendab keemilise reaktsiooni kiiruse muutust, mille põhjustab reaktsioonis osaleva molekuli reaktsioonitsentri ekraneeritus naabruses olevate (suuremahuliste) asendusrühmade poolt.  Enamasti on tegemist reaktsiooni kiiruse vähenemisega steerilise takistuse tõttu.
Reaktsiooni steeriline takistus ilmneb, kui võrrelda omavahel mingit reaktsiooni nii väikeste kui ka mahukate asendusrühmadega molekulide korral. Steerilised faktorid mõjutavad ka keemiliste reaktsioonide diastereoselektiivsust, aine molekuli konformatsioonide stabiilsust jm.
Kõigi hirmude summa

Sisu

Julgeolekuteenistuste halvim unenägu saab tõeks, kui terroristide kätte satub tuumarelv. CIA töötajad avastavad vandenõu, millega soovitakse provotseerida konflikt USA ja Venemaa vahel, sealt on III maailmasõjani vaid samm. Selgub, et terroristid kavatsevad õhkida tuumapommi Baltimore´is, et mõrvata USA president ja niimoodi sündmused käivitada.
Apofaasia

Apofaasia on retooriline võte, mille puhul kõneldakse millestki läbi puuduoleva.
Näiteks teoloogias eristatakse katafaatilist (ehk jaatavat) ja apofaatilist (ehk eitavat) teoloogiat – esimeses räägitakse Jumalast tal olevate omaduste kaudu, teises tal puuduva kaudu.
Paul Maidre

Paul Maidre (13. september 1919 Tartu – 15. juuli 1996 Sunnywane) oli eesti vaimulik.
Maidre lõpetas aastal 1940 Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharu. Õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Lahkus aastal 1944 Saksamaale. Lahkus Saksamaalt aastal 1949 USA California osariiki Fresnosse. Õppis Torontos Usuteaduse Instituudis. Oli prooviaastal San Francisco koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 11. märtsil 1984.
Oli San Francisco koguduse õpetaja aastast 1986 (introduktsioon toimus 21. septembril 1986), jäi aastal 1992 emerituuri. Suri aastal 1996 Sunnywane'is Californias.
London Eye

London Eye on suur metallist vaateratas Thamesi lõunakaldal Lambethi linnaosas. London Eye´d tuntakse ka kui Millennium Wheel ja see on üks suurimatest vaateratastest maailmas. Vaateratas avati 2000. aastal ja see on 135 meetrit kõrge. Alates 2015. aastast on vaateratas tuntud ka kui Coca-Cola London Eye, kuna Coca-Cola sponsoreerib vaateratast.
Vaateratta rajamine läks maksma 70 miljonit naelsterlingit.
Semester

Semester on kaheks pooleks jaotatava õppeaasta üks pool.
Eestis on kõrgkoolides sügissemester (algab 1. septembril või selle kuupäeva paiku) ja kevadsemester (algab veebruari alguse paiku).
Semestrid on ka mõnes muus õppeasutuses.
Kalev (riie)

Kalev on tavaliselt labase või toimse sidusega täis- või poolvillane riie, mis on vildisarnase pinnaga ja tugevasti vanutatud.
Kalevit valmistatakse kraasitud villast.
Kalevi parema poole vilditaolisus on vanutamise tagajärg. Sidus on sellega peidetud.
Tugeva vanutamise tulemusel tõmbub lõng nii pikuti kui ka laiuti (kuni poole võrra) kokku, mistõttu kalev on väga tihe.
Lõnga liigi ja paksuse järgi liigitatakse kalev peeneks (peenkalev), pooljämedaks ja jämedaks, töötluse järgi karvastamata ja karvastatud kaleviks.
Kalevist valmistatakse peamiselt talvemantleid, ülikondi ja vormiriietust. Kalevit kasutatakse ka filtrina, tihendina ja polstrina.
Eestis on kalevivabrikud tegutsenud Kärdlas, Narvas ja Sindis.
291. Politsei Jalaväepataljon

291. Politsei Jalaväepataljon (Polizei Füsilier Bataillon 291) oli 1944. aastal Eestis mobiliseeritutest formeeritud Politsei Jalaväepataljon Kolmanda Riigi sõjaväes. Väeosa suurus juunis 1944 oli 637 meest.
See väeosa tegutses ainult Eesti piirides. 11. aprillil 1944 allutati ta 1. Eesti Politseirügemendile. 1944. aasta kevadel paiknes pataljon Virumaa rannikul rannakaitses. Hiljem tegutses ta 300. Eriotstarbelise Diviisi operatiivalluvuses Tannenbergi liinil Krivasoos ja Narva jõe ääres.
Tannenbergi liinilt taandumisel oli pataljon Tudulinnast Tamsallu taanduva kolonnis ja osales Porkuni lahingus.
Toomas Vilosius

Toomas Vilosius (sündinud 5. mail 1951) on Eesti arst ja poliitik, VIII ning IX Riigikogu liige. Eesti Reformierakonna liige. Toomas Vilosius oli Eesti sotsiaalminister Mart Laari esimeses valitsuses, Andres Tarandi valitsuses ja Tiit Vähi kolmandas valitsuses (kuni 1. detsembrini 1996).
Toomas Vilosius oli Eesti Geenivaramu Nõukogu esimees sel ajal, kui geenivaramu seiskas rahaliste raskuste tõttu oma tegevuse. Ta on olnud ka Silja Line'i kommunikatsioonijuht.
Papilė

Ajalugu

Papilėt on esimest korda mainitud aastal 1339, kuigi on võimalik, et kuralaste Ceklise muinasmaakonna aladel aastal 1253 mainitud Pilene on sama asula. Esimene kirik rajati sinna aastal 1493. Aastal 1600 mainitakse asulat kui alevit, aastal 1702 sai see kaubandusprivileegid. Aastal 1890 rajati sinna postijaam. Aastail 1871–1873 valmis alevit läbiv Liibavi–Romno raudtee.
Papilės püstitati seal surnud Simonas Daukantasele aastal 1930 ausammas, mille autor on Vincas Grybas. Ausamba jaoks kogusid raha kohalikud õpetajad. Nõukogude ajal oli Papilė kohaliku linnukasvatusliku suunitlusega sovhoosi ja ühtlasi ka Simonas Daukantase nime kandva kolhoosi keskasula. 1968 anti Papilė keskkoolile Daukantase 175. sünniaastapäeva puhul Daukantase nimi. Samal aastal asutati tema muuseum, milles oli umbes 300 eksponaati.
Cassiodorus

Flavius Magnus Aurelius Cassiodorus Senator (u 485 – u 585), tavaliselt Cassiodorus, oli hilisantiigi riigimees ja kirjanik, kes töötas ametnikuna idagootide kuninga Theoderich Suure administratsioonis. Senator oli osa tema perekonnanimest, mitte amet või tiitel.
Üks ta suuremaid teeneid kultuuriloos on Vivariumi kloostri rajamine perekonnamõisasse Joonia mere kaldal. Klooster hoolitses munkade vaimuliku ja ilmaliku hariduse eest, täiendades usuõpinguid klassikalise haridusega. Vivarium tegutses veel 630. aasta paiku.
Cassiodoruse teoseid loeti keskajal, kuid teda ennast eriti ei tuntud. Tema nime ja eluloolisi tõiku kirjeldati tihti vigaselt.
Sulevimägi

Sulevimägi on tänav Tallinna vanalinnas.

Asukoht ja taristu

Sulevimägi algab Olevimäe ristmikult. Ta on 30 m pikkuse kõrvaltänava kaudu ühendatud Pika tänavaga maja nr 52 juures. Tagumises otsas, paarismajade nr 4, 6, 8, ja 10 juures, on Sulevimägi umbtänav.

Sulevimägi 2

Sulevimägi 2 // Olevimägi 11 kuulub 2000. aasta septembrist Hans H. Luigele.

Ajalugu

Sulevimäe asustuse keskus oli tõenäoliselt juba 11. sajandist pärinev Novgorodi kaupmeeste asula (kaubahoov; vene keeles русский конец) koos vene kirikuga. Sulevimäel paiknevate majavalduste asukohta märgiti linna pärusraamatutes apud ecclesiam Ruthenorum sit am 'venelaste kiriku juures' (1371) ja by der olden russchen kerken 'vana vene kiriku juures' (1413). Hiljem märgiti asukohti seal kõrval asunud majavalduse järgi, mida nimetati Raudseks Väravaks:  1471 de Iseren Doer, 1481 tor Iseren Doren; 1529 de Isern Dore. Raudseks Väravaks nimetatud majavaldus asetses Pika tänava, Sulevimäe ja neid ühendava põiktänava nurgal ning võib pidada tõenäoliseks, et selle kõrval asus omal ajal reaalne raudvärav, mis sulges pääsu vene kaubahoovi. 
Sulevimäe osad on kandnud nimetusi: de Iseren Doer (1471), tor Iseren Doren (1481), de Iseren Dore (1529), auf Thabor (1599), auf dem Taborsberge (17. sajandi lõpp), Brockussackgasse (18. sajandi lõpp), Kleine Strandstraße (18. sajandi lõpp), Kleiner Brockusberg, Kleiner Brokusberg (1907), Väike Brookusmägi (1921), Väike Brokusmägi (1923), Väike Brokusmäe (1935) ja ka Väike- ja Suur-Brokusmäe nime. 
Tänavad said nime 16. sajandi Tallinna Suurgildi oldermanni ja Pika tänava piirkonna kinnisvaraomaniku Wolmar Brockhuseni järgi.
Sõrmuste isand: Kaks kantsi

Sisu

Pärast rünnakut jõekaldal ja Boromiri surma on vennaskond laiali puistatud. Frodo ja Sam jätkavad kahekesi teekonda Mordorisse, et hävitada Sõrmus ja kohtavad Sõrmuse endist omanikku Gollum'it, kes nõustub hakkama Frodole teejuhiks. Merry ja Pippin on vangis Sarumani Uruk-haide käes, kes viivad neid Raudlinna ülekuulamisele. Aragorn, Legolas ja Gimli jälitavad Uruk'eid, et kääbikud päästa ja avastavad, et Rohani kuningriigis on puhkemas sõda, sest Sarumani väed on liikvele läinud ja on asunud Rohanit vallutama. Rohani kuningas Theoden otsustab viia oma rahva Helmi süvikusse, kus loodab ennast ülekaaluka vaenlase eest kaitsta.
1 (Tallinna trolliliin)

Marsruut

Liin läbib Kesklinna, Kristiine ja Mustamäe linnaosa, kulgeb mööda järgmisi tänavaid: E. Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski maantee (tagasisuunal Tehnika tänav, Paldiski mnt), Toompuiestee, Kaarli puiestee, Estonia puiestee, Kaubamaja tänav, tagasisuunal Rävala puiestee, Teatri väljak. Kuni 2002. aastani kulges liin Mustamäele tagasi ümber Kaubamaja.

Mustamäe – Kaubamaja

Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, A. H. Tammsaare tee, Sääse, Aiandi, Löwenruh, Marja, Välja, Lille, Ristiku, Tehnika, A. Adamsoni, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Kaubamaja.

Kaubamaja – Mustamäe

Kaubamaja, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Hotell Tallinn, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Välja, Marja, Löwenruh, Aiandi, Sääse, A. H. Tammsaare tee, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.
William Ewart Gladstone

William Ewart Gladstone (29. detsember 1809 Liverpool – 19. mai 1898 Wales, Flintshire, Hawarden) oli Suurbritannia peaminister aastatel 1868–1874, 1880–1885, 1886 ja 1892–1894), varakantsler 1852–1855, 1859–1866, 1873–1874, 1880–1882.
Ta alustas oma karjääri toorina 1832. aastal.
Eva (eesnimi)

Eva on naisenimi.
Selle nimega on seotud nimed Eeva, Eve, Eevi, Evi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eva 1691 naisel. Eva on Eestis populaarsuselt 107. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Eva vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,7 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,44. Eva on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 36).
Trapene vald

Ajalugu

Aastal 1902 liideti Bormaņi mõisavald (Treppenhof) Koivaliina vallaga, ent aastal 1923 loodi vald taas. Aastal 1925 nimetati Bormaņi vald ümber Trapene vallaks. Aastal 1935 oli valla pindala 111,5 km² ja seal oli 1394 elanikku. 1945. aastal moodustati Trapene valda Mežase ja Trapene külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 likvideeriti Mežase külanõukogu, aga selle alad liideti Trapene külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Hopa piirkonda.

Kaitstavad objektid

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mikuži palvemaja ja kaks sealset eluhoonet, Līzespastsi hobupostijaam ja kõrts ning Repji muinaskalme. Kohaliku kaitse all on Bormaņi mõisa hoonetekompleks (tall, park, härrastemaja), Naugrubi muinaskalme ja Naugrubis asuv hiiepaik Tinābele. Looduskaitse all on Tuulepesamänd, Tinābele õunapuu, Brice pahaga kask, 19 Trapene allee lehist ja Trapene allee. Valda jäävad ka 66 hektari suurune Melnupe metsade hoiuala ja 348 hektari suurune Tetersala soo hoiuala.
Elle Mälberg

Elle Mälberg (10. aprill 1907 Räpina vald, Linte küla – 16. detsember 2015 Räpina) oli rahvatantsujuht ja pedagoog, Eesti vanim elanik 2014. aastast kuni surmani.

Elulugu

Elle Mälberg (neiuna Ella-Adele Raudmanson) sündis 10. aprillil 1907 Räpina valla Linte küla Villaku talus. Ta õppis Raadama Ministeeriumikoolis aastatel 1916–1920, Köstrimäe Kihelkonnakoolis 1920–1921, Räpina Kõrgemas Algkoolis 1922. aastal, Räpina Reaalgümnaasiumis ja Räpina Ühis-põllumajandusgümnaasiumis, mille lõpetas 1927. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis, kus valmistati ette õpetajaid põllumajanduslikele koolidele. Algklasside õpetaja kutse omandas ta Tallinna Pedagoogiumi juures 1931. aastal.
Elle Raudmanson oli õpetaja kohusetäitja Võõpsu ja Raadama algkoolides. 1932. aastal sai õpetaja Raudmanson ainukese naisõpetajana töökoha Räpina 6-klassilises Algkoolis.
Ella Raudmanson oli Naiskodukaitse asutajaliige ja spordiosakonna juhataja, kodutütarde rühma asutaja ja vanem, võttis osa laulukoori ja näiteringi tööst, oli Räpina Haridusseltsi liige, teda autasustati Kaitseliidu III klassi Valgeristiga.
1937. aasta septembris eestistas ta oma nime, tema uueks nimeks sai Elle Raudver. 1939. aastal abiellus ta Olev-Martin Mälbergiga.
Elle Mälberg oli rahvatantsuringi juhendaja. Räpina laulupidudel oli ta rahvatantsu üldjuht. Pärast sõda juhendas ta koolis seitset tantsurühma. Rahva- ja karaktertantse õpetas Elle Mälberg 1962. aastani.
1950. aastate lõpul asus õpetaja Elle Mälberg rajama kooliaeda ja juhendama noori loodusesõpru. Tema juhendamisel on Räpinasse rajatud kolm kooliaeda. Pärast 1974. aastat käis Elle Mälberg koolis tunde andmas, aga mitte enam täiskoormusega. Alles 1980. aastate algul pani ta õpetajaameti päriselt maha.
Õpetaja Elle Mälberg oli Eesti Looduskaitse Seltsi Räpina osakonna asutajaliige.
Eduka tegevuse eest bioloogiaõpetajana anti talle 1962. aastal Eesti NSV teenelise õpetaja aunimetus. Ta oli Räpina linna aukodanik.
Suur Peni

Suur Peni (ladina Canis Major, lühend CMa) on lõunataeva tähtkuju.
Suur Peni katab 380 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 43. kohal. Heledaim täht on Siirius ehk α Canis Majoris (−1,46ᵐ), mis on kogu tähistaeva heledaim täht. VY Canis Majoris on seni teadaolevalt Linnutee galaktika suurim täht.
Suur Peni on Ptolemaiose loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias on seda seostatud mitme koeraga, näiteks Zeusi poolt Europele kingitud Lailapsiga.
Eestis on Suur Peni nähtav sügis-talvisel perioodil. Selle otsetõus on 7 h ja kääne –20°.
Mari-Ann Kelam

Mari-Ann Kelam (neiupõlvenimi Dotsenko, esimeses abielus Rikken; sündinud 26. juunil 1946 Saksamaal Ansbachi põgenikelaagris) on Eesti poliitik.
Ta oli IX ja XI Riigikogu liige.
Ta on abielus Tunne Kelamiga.
Kodakondsusest loobumine

Kodakondsusest loobumine on vabatahtlik kodakondsusest lahti ütlemine. See ei ole võrdväärne kodakondsuse kaotamisega, mis on sunniviisiline kodakondsuse ära võtmine.

Ajalugu

Üldise õiguse ehk angloameerika õiguse (inglise keeles common law) järgi polnud kuni 19. sajandi teise pooleni võimalik kodakondsusest loobuda, kuna üldise õiguse alatise lojaalsuse põhimõtte järgi polnud kodanikul õigust oma kohustustest valitseja ees lahti öelda. 
Riikide tahtmatus kodumaalt lahkumist õiguslikult tunnustada oli suureks probleemiks Ameerika Ühendriikides, kuhu tuli palju immigrante. 1812. aasta sõja põhjustas osaliselt asjaolu, et Suurbritannia tahtis Suurbritannias sündinud Ameerika Ühendriikide kodanikke sundkorras värvata Briti kuninglikku laevastikku. Ühendriikidesse sisserännanutele kohaldati mõnikord nende võõrast kodakondsusest tulenevaid kohustusi ka kodumaal viibides. Vastuseks võttis Ameerika Ühendriikide valitsus vastu 1868. aasta ekspatrieerimisakti ning sõlmis Bancrofti lepped, millega tunnustati õigust kodakondsusest omal soovil lahti öelda. 
1948. aastal vastu võetud inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 13 punkt 2 sätestab isiku õiguse lahkuda mis tahes riigist, kaasa arvatud oma kodumaalt, ning artikkel 15 punkt 2 isiku õiguse muuta oma kodakondsust.

Loobumise põhjused

Kodakondsusest loobutakse eelkõige topeltkodakondsusega seoses, kui teine kodakondsus on omandatud automaatselt ning võib olla ebasoovitav, kuna paljudes riikides ei ole topeltkodakondsus lubatud või kaasnevad sellega õiguslikud kitsendused. Mõned inimesed loobuvad kodakondsusest  ajateenistuse või maksuvõlgade tagasimaksmise vältimise eesmärgil. Inimesed võivad kodakondsusest loobuda ka selleks, et vältida ebalojaalset kuvandit. Isegi riikides, kus topeltkodakondsus on lubatud, nagu näiteks Austraalias, Jamaicas ja Pakistanis, sätestavad valimisseadused, et poliitikutel ei tohi olla lojaalsuskohustust ühegi välisriigi ees. Tuntud eestlastest on kodakondsusest loobunud näiteks Toomas Hendrik Ilves, kes loobus USA kodakondsusest 1993. aastal.
Vitali Sobolev

Vitali Sobolev (sündinud 6. märtsil 1956. aastal Venemaal Permi oblastis Kospaši linnas) on Eesti kunstnik. 
Lõpetanud Vjatkas kunstikooli ja pedagoogilise instituudi. Praegu elab ja töötab Tallinnas. Osaleb eestivene mitteformaalse kunstnikeühingu "Ježi" tegevuses.

Isiklikku

Ta on olnud abielus Mari Kartauga, abielust sündisid poeg ja tütar.
Bjørn Torske

Bjørn Torske (sündinud 4. jaanuaril 1971 Tromsøs) on Norra house-muusika produtsent.
Bjørn Torske sündis Tromsøs, kus asus tegelema muusikaproduktsiooni ja kohaliku raadioga. Hiljem kolis ta Bergenisse.
Torske on teinud mitmel puhul koostööd Norra elektroduoga Röyksopp.
Põdrangu vald

Põdrangu vald (saksa keeles Pöddrang) oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866–1893 ja seejärel liideti Põdrangu vald Vao vallaga.
Valla alal asus Põdrangu ja Araski mõis.
The craziest hits

"The craziest hits" on Onu Bella 1993. aasta album.
Kujundaja Riho Raie, fotograaf Tiit Koha.
Katherine Heigl

Isiklikku

Ta on abielus laulja Josh Kelleyga ja neil on kaks adopteeritud last.