google/wiki40b huggingface dataset:
Turbogeneraator

Turbogeneraator on elektrigeneraator, mis on ette nähtud käitamiseks gaasi- või auruturbiiniga.Turbogeneraatoreid (võimsusega kuni 1600 MW, nimipingega 0,4–24 kV) kasutatakse peamiselt elektrijaamade  turbogeneraatoragregaatides.
Tööpõhimõttelt on turbogeneraator kiirekäiguline (ühe või kahe pooluspaariga) sünkroonmasin. Generaatori rootor on kiirest pöörlemisest (vastavalt 3000 või 1500 1/min) tulenevate mehaaniliste pingete vähendamiseks suhteliselt väikese läbimõõduga ja pikk massiivne terassilinder, mille uuretes paikneb ergutusmähis. Pöörlev rootor (induktor) tekitab staatori mähistes vahelduvpinge.
Sind surmani

"Sind surmani" on Lydia Koidula luuletus, mille viisistas Aleksander Kunileid.
Laulu kantakse sageli ette Eesti laulupidudel.
Laulust on töötluse teinud Alo Mattiisen ja laulva revolutsiooni ajal esitas töötlust Ivo Linna ansambliga In Spe. Töötlus on üks "Viiest isamaalisest laulust".
Tõnu Raadik

Tõnu Raadik (sündinud 15. detsembril 1957) on eesti helilooja ja näitleja.
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (9. lend).
ja 1992. aastal heliloojana prof. Jaan Räätsa juures. 
Tõnu Raadik on kirjutanud kammer-, teatri-, telelavastuste ning filmimuusikat; mänginud erinevates ansamblites ning andnud välja 18 autoriplaati.
Rakke valla hariduse seltsi muuseum

Rakke valla hariduse seltsi muuseum on Väike-Maarja vallas asuv muuseum, mis kogub ja eksponeerib kohalikku kultuuripärandit. Muuseumi haldab Rakke valla hariduse selts.
Selts avas muuseumi 2000. aastal Rakke gümnaasiumi internaadihoones. 
Paljud muuseumi eksponaadid on pärit endisest Rakke kooli muuseumist, mis tegutses 1960.-1970. aastatel.
Logos

Loogika

Aristotelese loogikas on logos liigile omase eidose määratlus (definitsioon) soo (traditsioonilises loogikas soomõiste) ja liigierisuse kaudu.
Näiteks inimese logos on 'mõistusega elukas', kus elukas või loomne olend on sugu ja 'mõistusega' on liigierisus, st eristab inimest muudest loomse olendi sukku kuuluvatest liikidest, kel mõistus puudub – nagu hobune, koer, ahv jne.
Sõna "logos" tõlkevasteks selles kontekstis võiks sobida näiteks "määratlus" või "mõiste".
Ljantor

Ajalugu

Ljantor tekkis Pimi aleviku kohal, kui 1966. aastal avastati Ljantori nafta ja maagaasi leiukoht. 1980. aastal sai aleviks ja 1992. aastal sai linnaks.
Juudid kuulutavad Saksamaale sõja

"Juudid kuulutavad Saksamaale sõja" (inglise keeles Judea Declares War on Germany) on Briti päevalehe Daily Express 24. märtsil 1933 esileheküljel ilmunud artikkel.
Artikkel räägib põhiliselt sellest, kuidas juudi rahvuslikud organisatsioonid avaldasid ühiskondlikku protesti juutide tagakiusamise vastu Saksamaal, samuti sellest, et protestikampaanias osaleb ka USA Kongressi Esindajatekoda ning USA ametiühinguliikumine. Ühtlasi kirjutab artikkel juudiorganisatsioonide ja üksikute juudi soost kaupmeeste kavast boikoteerida Saksamaa majandust. Osa juute ühendavaid organisatsioone korraldas või kavatses artikli teatel poliitilisi demonstratsioone Adolf Hitleri natsionaalsotsialistliku valitsuse vastu.
Holokaustirevisionist Ingrid Weckert on oma saksakeelses raamatus "Feuerzeichen" artiklit moonutatud tõlkes tsiteerinud nii, et tsitaadid jätavad mulje täielikust finantsboikotist Saksamaale.
Majoraatmõis

Majoraatmõis oli valdusvorm, mille korral pärandiks olev mõis pärandati tervikuna, meesliini pidi, majoraadiõiguse ehk vanimaõiguse kohaselt lähimale meessugulasele (sama sugulusastme puhul ealiselt kõige vanemale), millega hoiti mõisad ühe perekonna valduses ning ühise tervikuna. Vastandina kuulusid pärandiks olev kinnivara (mõis või mõisad) jagamisele pärijate vahel).
Kärt Villmann

Kärt Villmann (neiupõlvenimi Aus; sündinud 3. märtsil 1972) on eesti disainer.
1991. aastal alustas ta Raadiolehe kujundamisega, seejärel on ta teinud tööd mitmes väiksemas kujunduskontoris. Ta lõpetas 1995 Eesti Kunstiakadeemia esimese graafilise disaini lennu.
1990. aastatel kujundas ta mitmed sõnaraamatud ja vestmikud kirjastuses Ilo.
Villmanni on auhinnatud nii Kuldse Naela kui ka Kuldmuna konkurssidel.
SdKfz 2

Modifikatsioonid

SdKfz 2 – baasmasin. Korpus oli keevitatud, esirattakahvel oli stantsitud ja pärines mootorrattalt. Esiratta läbimõõt oli 450 mm ja tagumiste kanderataste läbimõõt 410 mm (esimestel masinatel veidi suuremad). Mootorratta juhiiste paiknes korpuse esiosas ning juhist paremale ja vasakule jäid kütusepaagid. Keskosas paiknes automootor ja ahtriosas iste kahele inimesele.
SdKfz 2/1 – välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.
SdKfz 2/2 – raske välikaabli transpordiks kohandatud baasmasin.
DKNY

Ajalugu

DKNY brändi lõid 1985. aastal Donna Karan ja tema tulevane abikaasa Stephen Weiss. Donna Karan kombineerib oma loomingus mugavuse, tänapäeva moe ja luksusliku joone, mis on talle toonud ka palju kuulsust rahvusvaheliselt. Ta on öelnud, et kogu tema disain algab ja lõpeb inimese kehaga. Rahvusvaheline tunnustus sellele brändile saabus 1996. aastal ning 2001. aastast kuulub DKNY bränd maailmakuulsa luksuskaupade kontserni LVMH – Louis Vuitton Moët Hennessy – koosseisu.

Kauplused

DKNY peakorter asub Manhattanil New Yorgis 550 Seventh Avenuel. Praeguseks on avatud rahvusvaheliselt 70 DKNY ja Donna Karan Collectioni kaubamaja. Neist 22 asuvad Hiinas, sh Hongkongis ja Shanghais, kaks kaubamaja Kanadas ja neli Dubais. Samuti on paar kauplust avatud Walesis. Esimene kaubamaja avati 1997. aastal Londonis ja järgmine 1999. aastal New Yorgis.
Omakäeliselt kirjutatud testament

Omakäeliselt kirjutatud testament ehk holograafiline testament on pärimisseaduse alusel kodune testament, mille testaator (pärandaja) kirjutab algusest lõpuni käsitsi.

Seos notariaalselt tõestatud ja tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud testamendiga

Kui omakäeliselt kirjutatud testament esitatakse notarile ja notar koostab selle kohta notariaalakti, kehtib omakäeliselt kirjutatud testament notariaalselt tõestatud testamendina. Seega on võimalik omakäelise testamendi tähtaega pikendada notariaalse tõestamise kaudu. Notari abil testamendi pikendamine annab pärandajale võimaluse oma viimset tahet väljendada kohe, kui isik seda soovib, ning seejärel hiljem testamenti pikendada, ilma et pärandaja peaks koostama uue samasisulise testamendi.
Kui omakäeliselt kirjutatud testamendile kirjutavad alla ka tunnistajad, kehtib see endiselt omakäeliselt kirjutatud testamendina, mistõttu ei pea järgima pärimisseaduses tunnistajatele kehtestatud piiranguid.

Omakäelise testamendiga kaasnevad riskid

Omakäelise testamendi negatiivne külg on selle riskantsus. Omakäelise testamendi tegemine võib jääda saladuseks ning seetõttu ei pruugi see kunagi ka avalikuks tulla. Samuti on omakäelist testamenti lihtne hävitada ja võltsida, mistõttu jääks testaatori viimne tahe ellu viimata. Omakäelise testamendi puhul on alati oht, et kahtluse alla satub testamendi tõesus ning samuti ei pruugi testamendi sisu tõlgendus vastata pärandaja tegelikule tahtele. 
Viimane tuleb kõne alla pigem juhtudel, kui pärandaja pole oma tahet väljendanud piisavalt täpselt ja omakäelise testamendi puhul ei ole ka notar kontrollinud pärandaja tegelikku tahet testamendi tegemise ajal.
Lääne Prefektuur

Lääne Prefektuur on üks neljast Politsei- ja Piirivalveameti kohalikust täidesaatva riigivõimu volitusi omavast allüksusest (prefektuurist). Prefektuuri tööpiirkond on Järva-, Rapla-, Lääne-, Pärnu-, Hiiu- ja Saaremaa.
Prefektuuri peamaja asub Pärnus Pikk tänav 18.
Prefektuuri juht on Kaido Kõplas.
Toivo Rattasepp

Toivo Rattasepp (sündinud 27. juunil 1954 Tallinnas) on Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Toivo Rattasepp on rätsepa poeg.
Lõpetas 1972 Tallinna 42. Keskkooli, 1977 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) ehitusinsenerina ja 1983 samas aspirantuuri; tehnikakandidaat (1984, TTÜ ja Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituut), väitekiri "Статическая работа деревянных седловидных оболочек". Täiendas end 1986–87 Viini Tehnikaülikoolis. 1977–80 Riikliku Projekteerimise Instituudi "Eesti Maaparandusprojekt" insener-konstruktor, 1984–85 TTÜ ehituskonstruktsioonide kateedri nooremteadur, 1985–86 assistent, 1987–90 vanemõpetaja, 1990–91 dotsent, 1991–92 Soomes Vaasa Tehnikainstituudi õppejõud, 1990–93 inseneribüroo WagUnd Ltd juhatuse esimees, 1994–96 A. Alliksaare kinnisvarabüroo ekspert, aastast 1997 Finantsplaneerimise OÜ juhataja, peaekspert.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: mehaanika, raalprojekteerimine, kinnisvara. 31 teadustrükist.
Iwo Jima

Iwo Jima (jaapani 硫黄島 Iō-tō, "väävlisaar") on saar Ogasawara saarestikus Kazan-rettō saarerühmas Vaikses ookeanis.
Saare pindala on 23,73 km² ja see asub 1200 km Tōkyōst lõuna pool. Saare kõrgeim tipp on 170 m kõrgune Suribachi vulkaan.
1877 võttis Jaapan saare oma valdusesse, kuid Iwo Jima oli 1889. aastani asustamata. 1943. aastal elas saarel 1018 inimest.
Teise maailmasõja ajal toimus saarel Iwo Jima lahing USA ja Jaapani vägede vahel. 23. veebruaril 1945 pildistas Associated Pressi fotograaf Joe Rosenthali foto, mis kujutas kuut ameerika sõdurit saarel asuvale Suribachi mäele USA lippu heiskamas. Foto on üks tuntumaid sõjafotosid ja tänapäeval on see osa ameeriklaste kollektiivest mälust.
USA okupeeris saart 1968. aastani, mil see tagastati Jaapanile.
Tänapäeval on saar Jaapani kaitsejõudude valduses. Seal asub umbes 400 sõjaväelast.
Mäetaguse tammik

Mäetaguse tammik on kaitsealune tammik Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. 
Tammik võeti kaitse alla 1965. aastal (Mäetaguse tammiku kaitseala; pindala 50 ha). Praegu kaitstakse tammiku Mäetaguse maastikukaitseala koosseisus.
Ananassiekspress

Sisu

Dale Denton (Seth Rogen) on 25-aastane kohtutäitur, kelle päevad mööduvad kanepit suitsetades. Ühel päeval näeb ta kohtukutse viimisel narkoparunile Ted Jones'ile (Gary Cole) pealt, kuidas viimane koos oma tüdruksõbra korrupeerunud naispolitseiniku Carol Brazieriga (Rosie Perez) mõrva sooritavad. Dale satub paanikasse ja põgeneb, jättes seejuures sündmuskohale maha "Ananassiekspressi" koni, mis on uus haruldane kanepisort ja mida kasvatab ainult Jones ise. Jones teab, et on seda müünud ainult ühele levitajale Red'ile (Danny R. McBride), kes omakorda seda ainult Dentoni narkodiilerile Saul Silverile(James Franco) edasi müünud. Seega jõuab Jones peagi Dentoni jälgedele ja viimane ei oska muud teha kui koos Silveriga elu eest põgeneda.
Heino Pallo

Heino Pallo (17. september 1932 Võrumaa, Luutsniku – 5. august 2017) oli eesti tootmisjuht, Tartu Eksperimentaalõlletehase direktor.
Pallo oli neljalapselise perekonna noorim laps. Ta õppis Luutsniku koolis, Võru Keskkoolis ja Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille ta lõpetas maakorralduse erialal.
Ta töötas 1956. aastast RPI Eesti Põllumajandusprojektis. Aastast 1967 töötas ta Tartu õlletehase linnase-keedujaoskonna meistrina. Ta algatas tehases isetegevuse ja sporditegevuse. Aastast 1976 oli ta Tartu Lihakombinaadi kommertsdirektor. 1. septembrist 1978 kuni 1980. aastate teise pooleni oli ta Tartu õlletehase direktor. Tema ajal ettevõtte tootmine kasvas ja töötati välja tehnoloogilisi uuendusi, mida hiljem rakendati teistes NSV Liidu õlletehastes. Tartu õlletehases toodeti peale õlle ka karastusjooke ja Värska vett.
Ford Eifel

Kere

Esimese seeria Eifel (1935–1937) on lameda radiaatorivõrega, 1937. aastal sai Eifel terava V-kujulise radiaatorivõre. Kere valik oli suur: toodeti kahe uksega limusiine, kahe uksega kabrio-limusiine, kahe uksega kabriolette, kaheistmelisi rodstereid ning isegi kaubafurgoone.

Mootor

Mootor on 4-silindriline, millel on neljataktiline külgklapp 1172 cc ühikut, mille väidetav maksimaalne võimsus on 34 hj (25 kW) pööretel 4250 p/min. Kolme erineva kiirusega käigukast sisaldab sünkroonitud kahte peamist suhet.

Tootmine

Saksamaal toodeti 61 495 Ford Eifelit, mis oli populaarseim mudel 1930. aastatel. Saksa auto populaarsus suurenes pärast 1937. aastal toimunud väiksemat näo tõstmist, mis langes kokku pakutavate keredetailide laiendamisega, mis visuaalselt kaugenes Briti päritolust, asendades varasema auto veljed kaasaegsete terasvelgedega ja muutes ümbritsevat esiklaasi, mis sai 1930. aastate jooksul Saksamaa Fordi tunnuseks.
John Olguin

John Olguin (18. veebruar 1921 San Pedro – 1. jaanuar 2011) oli Los Angelese San Pedro muuseumi Cabrillo Marine Museum (praegu Cabrillo Marine Aquarium) direktor (osa ajast kaasdirektor) 1949–1987.
Ta algatas meelelahutusliku vaalavaatluse merel ning tegeles eriti lastega.
Luitemaa looduskaitseala

Luitemaa looduskaitseala asub Pärnu maakonnas Saarde ja Häädemeeste valla territooriumil. Kaitseala suurus on 11301,3 ha (maismaad sellest 8722,5 ha).

Ajalugu

Sealne piirkond võeti osaliselt kaitse alla 1939. aastal mets-kuukressi kaitseks. 1964. aastal laiendati kaitset Rannametsa luidete ja Tolkuse rabale. Aastal 2000 organiseeriti see Rannametsa-Soometsa looduskaitsealaks (pindala 9865 hektarit). Aastal 2006 sai eeskirjad ja piirid praegune Luitemaa looduskaitseala. 
Looduskaitsealal säilitatakse muu hulgas soo- ja metsakooslusi, rannaluiteid (seal asuvad ka Eesti kõrgeimad luited Tõotusemägi ja Tornimägi) ja kahte raba. 
Kaitsealal on mitmekesine elustik ja kaitset leiavad mitmed kaitsealused liigid, näiteks kõre, merikotkas ja musträhn. Kõrgemaid taimi on seal loendatud umbes 250 liiki.
Kaitsealal on 17 sihtkaitsevööndit ja 2 piiranguvööndit.
Kaitseala vapilill on niidu-kuremõõk, mille asurkond on sel kaitsealal tõenäoliselt Euroopa suurim.
3200 Phaeton

3200 Phaeton on u 5 km läbimõõduga taevakeha, mis liigitatakse Apollo asteroidide hulka. Spektri ja saba puudumise järgi loetakse see taevakeha kuuluvaks asteroidide hulka, ehkki tema piklik orbiit (kaugeim ots 2,4 aü, lähim ots 0,14 aü kaugusel) meenutab komeetide omi. Nime sai taevakeha vahast ja sulgedest tiibadega Päikeseni sõita üritanud Kreeka mütoloogia tegelaselt selle järgi, et tema orbiit ulatub Päikesele suhteliselt lähedale, mistõttu tema pinna temperatuur võib tõusta 700–800 kraadini.
3200 Phaetoni avastasid 1983. aastal astronoomid Simon F. Green ja John K. Davies.
Phaetonit, mis 2007. aasta detsembris möödus Maast 18 mln kilomeetri kauguselt, loetakse Maad ohustavate asteroidide hulka. Päikesest kaugeimas punktis asteroidivöö tihedamas osas võib see sattuda kokkupõrkesse, mis muudab taevakeha orbiiti nii, et see mõnel oma järgmisel tiirul põrkab Maaga kokku. 14. detsembril 2093 möödub Phaeton Maast 3 mln kilomeetri kauguselt.
Meteoorivool geminiidid on asteroid 3200 Phaetoni järel liikuvast tolmupilvest pärit kübemed, mis kiirusega u 35 km/s atmosfääri sisenedes süttivad ja nn langevate tähtedena nähtavaks muutuvad.
OÜ Coffee In Kioskid

OÜ Coffee In Kioskid on Eesti toitlustusettevõte.
Ettevõtte ajalugu ulatub 1987. aastasse, kui Tallinnas loodi tootmis- ja kaubandusettevõte "Estkompexim". Selle ettevõtte asutasid ühiselt Tallinnas tegutsenud ENSV Agrotööstuskomitee Liha- ja Piimatööstuse Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo ja Šveitsi firma "Kompexim AB".
Aastal 2011 sai ettevõte praeguse nime: OÜ Coffee In Kioskid.
Naumburg

Ajalugu

Naumburgi on mainitud esmakordselt 1012. aastal. 1029. aastal sai linnast piiskopi residents. Naumburgil on linnaõigused alates 1144. aastast. Kuulus Hansa Liitu.
Tallinna mäetipp

Tallinna mäetipp on 6047 m kõrgune mägi Pamiiris.
Mäetipu vallutas 17. augustil 1984 eesti alpinistide grupp, mida juhtis Ilmar Priimets ja kuhu kuulusid Urmas Grauen, Enn Branno ja Rein Loik. Mäetipp nimetati Tallinna järgi.
18. augustil jõudis mööda teist marsruuti tippu Jaan Künnapi juhitud grupp, kuhu kuulusid Anu Kallavus, Kalev Muru, Andres Paris, Ants Stern ja Tõnis Lepik. 19. augustil käis tipus kolmandat marsruuti pidi Ivo Goldi grupp, kuhu kuulusid Helme Suuk, Edgar Haavik, Ants Salk, Jüri Treijar, Risto Tanner, Vello Park, Lembit Hiiesalu ja Peet Väinastu.
Riniit

Infektsioosne riniit

Riniiti põhjustab kõige rohkem viiruslik või bakteriaalne infektsioon, põhjustades tavalist nohu (ehk nasofarüngiiti). Kõige sagedamini esinevad rinoviirused, respiratoone süntsütiaalviirus, paragripiviirused ja adenoviirused. Bakteriaalset riniiti põhjustavad bakterid Streptococcus pneumoniae, Haemophilus influenzae ja Moraxella catarrhalis.
Eristatakse ägeda (lad k Rhinitis acuta infectiosa) ja kroonilise infektsioosse riniidi (lad k Rhinitis chronica infectiosa) vormi.

Atroofiline krooniline riniit

Atroofilise kroonilise riniidi puhul esineb limaskesta atroofia ja sageli katteepiteeli lamerakuline metaplaasia.

Allergiline riniit

Allergiline riniit on tavaliselt krooniline ja selle sümptomid esinevad teatud ajal aasta jooksul (hooajaline ehk sesoonne) või sõltumata aastaajast (aastaringne ehk perenniaalne). Raskemal juhul võib tekkida anafülaktiline reaktsioon.
Allergeenide mõjul vabaneb nuumrakkudest ja basofiilidest histamiini ja vallandub seroosne eksudatsioon ehk vesine-limane eritis ninast, mis on tingitud ninalimaskesta ärritusest. Sagedamini esinevad allergeenid on õietolm (põhiliselt lehtpuud, heinad ja lilled), hallitusseente eosed, kodutolm, koduloomade karvad ja ka olmekeemia.

Vasomotoorne riniit

Vasomotoorne riniit sarnaneb allergilise nohuga, kuid nohu vallandavat allergeeni ei ole. Täpne tekkepõhjus on teadmata. Arvatakse, et põhjuseks on ninalimaskesta närvide ja veresoonte regulatsiooni häire, mille tõttu nina reageerib liiga aktiivselt välistingimustele (näiteks toast õue minnes), põhjustades sellega kroonilise nohu tekke. Nohu ägestab põhiliselt külm ja kuiv õhk.

Medikamentoosne riniit

Ravimite liigtarvitamine võib põhjustada nohu kroonilise vormi. Käsimüügiravimite mittetoimimisel nädala jooksul tuleks pöörduda eriarsti poole.

Anatoomiline riniit

Anatoomilised tegurid võivad põhjustada nohu. Sellised tegurid on näiteks adenoid, nina vaheseina kõverus (kaasasündinud või näotrauma), alumise ninakarbikute suurenemine, koaani arteesia ehk nina tagasõõrme läbimatus, ninapolüüp, tuumorid.
Maakonna õigustega linn

Maakonna õigustega linn on linn, millel on maakonna õigused, või maakond, mis halduslikult samastatakse linnaga, kus asub selle halduskeskus.
Eestis praegu maakonna õigustega linnu ei ole. Eesti NSV-s oli sarnane staatus vabariikliku alluvusega linnadel.

Hiina Rahvavabariik

Hiina Rahvavabariigis (Mandri-Hiinas) on maakonna õigustega linnad (县级市, xianjishi (xiànjíshì), xianjishi (xiànjí shì)) maakondadega samal hierarhiatasemel olevad 3. järgu haldusüksused, kuhu kuulub nii linna- kui ka maapiirkondi (linnu, külasid ja põllumajanduslikku maad). Maapiirkonnad hõlmavad tavaliselt suurema territooriumi kui linnapiirkonnad. Et eristada maakonna õigustega linnu tavalistest linnadest, kasutatakse esimeste kohta terminit 市区 'linnaala' (shiqu (shìqū)).
Tavaliselt alluvad nad 2. järgu haldusüksustele (näiteks ringkondadele), mõnikord ka otse 1. järgu haldusüksustele (näiteks provintsidele).
Enamik maakonna õigustega linnu loodi 1980. ja 1990. aastatel maakondadest. See praktika lõppes 1997.
On olemas ka allringkonna õigustega linnad. Need on maakonna õigustega linnad, mille õigused lähenevad ringkonna õigustega linnade õigustele. Sellised on näiteks Jiyuan (Henani provints), Xiantao (Hubei) ja Golmud (Qinghai).

Taiwan ja varasem Hiina

Taiwanis kannavad maakonnaõigusega linnad ehk provintsialluvusega linnad nimetust 省轄市 shengxiashi (shěngxiáshì) ehk 省管市.
Nad on ühe astme võrra madalamal provintsiõigustega linnadest (otsealluvusega linnadest). Nad on provintside otsealluvuses.
20. sajandi alguses nõuti Linnamoodustamise Seaduste (市組織法) järgi provintsialluvusega linnaks saavalt linnalt, et ta oleks provintsi halduskeskus ning seal elaks vähemalt 200 000 elanikku. Juhul kui linnal oli eriline poliitiline, majanduslik või kultuuriline tähtsus, siis piisas 100 000 elanikust.
Kenneth Bråten

Kenneth Braaten (sündinud 24. septembril 1974 Moi Ronas ) on Norra kahevõistleja, kes võistles rahvusvahelisel tasemel aastatel 1995–2005.
Braaten võitis 1998. aasta olümpiamängudel Naganos meeskonnavõistluses. Ta on võitnud kaks medalit ka maailmameistrivõustlustel meeskonnavõistluses, saades 1999. aastal Ramsaus hõbemedali ja 2001. aastalLahtis kuldmedali.
Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral

Jaatus

Lause jaatavat sisu tavaliselt eriliste vormivahenditega ei märgita. Kui seda tehakse, siis jäävad need öeldisest välja. Jaatust märkivad rõhumäärsõnad võivad esineda üksnes vastuses küsimusele:
Kas sulle maitsevad mustikad? - Jah. ~ Jaa. ~ Jah maitsevad. ~ Maitsevad küll ~ Maitsevad tõesti.
Seetõttu peetakse kõneliigist kui öeldisverbi grammatilisest kategooriast rääkides silmas eeskätt eitust.

Fokuseeritud eitus

Mõnikord kasutatakse eituslausetes kahekordset eitust, mis võrdub semantiliselt jaatusega. Selle asemel, et öelda
Mari ei mõtle mitte oma tuleviku peale, vaid vanemate arvamusele,
öeldakse
Mari mõtleb mitte oma tuleviku peale, vaid vanemate arvamusele.
Douglase maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1870. aastal.
Henn Kilkson

Henn Kilkson (30. detsember 1930 Tartus – 9. juuni 2019) oli eesti keemik.
Ta on õppinud Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastal 1944 põgenes koos vanematega Saksamaale. Aastal 1949 lõpetas Lingenis eesti gümnaasiumi. Samal aastal lahkus ta koos ülejäänud perega Saksamaalt USA-sse. Aastal 1952 lõpetas ta keemiainsenerina Colorado ülikooli. Akadeemiliselt kuulus ta EÜS-i.
Aastal 1957 kaitses ta Cornelli ülikoolis keemiadoktori kraadi. Keemiainsenerina töötas ta Wilmingtonis firma Du Pont de Nemours & Co teaduskeskuses. Ta on tegelenud kõrgtemperatuursete polümeeridega ja on osalenud terasest tugevama polümeeri (kevlari) loomisel ning on saanud mitu patenti.

Isiklikku

Tema isa oli füüsik Ernst Kilkson, ema Salme, ja vend biofüüsik Rein Kilkson (1927–2011).
Koonus

Koonuse erinevatest tipunurkadest

Kui pöördkoonust moodustava täisnurkse kolmnurga pöörlemisteljeks oleva kaateti pikkus väheneb ja teine kaatet suureneb, muutub sellise koonuse nurk nürinurgaks, lähenedes järk-järgult tasapinnalisele ringile. Kui selle koonuse sümmeetriatelg on vertikaalne nagu tavaliselt, siis taolise "koonuse" külgvaade on horisontaalne sirge. Ja vastupidi, kui täisnurkse kolmnurga pöörlemisteljeks olev kaatet pikeneb ja põhja moodustav kaatet lüheneb, tekib teravnurkne koonus, mis piirjuhul moodustab vertikaalse joone nii, et koonusest jääb alles ainult telgjoon. Selliseid erinevate äärmustega kolmnurki võib vaadelda ka ühikringjoone puhul punktides, kus ringjoon läbib x- või y-telge.

Koonus vektorruumis

Koonuse all mõistetakse ka reaalse vektorruumi alamhulka K, mis koos punktiga x ∈ K sisaldab c>0 korral ka kõik punktid kujul cx.
Rakke raudteejaam

Rakke raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Rakke alevikus.
Raudteejaam avati 1876. aastal. Avamisel jäi see Koeru kihelkonda Liigvalla mõisa maadele. Kahekorruseline puidust jaamahoone hävis II maailmasõjas, asemele ehitati lihtne ühekorruseline hoone. Tallinna-poolses otsas Lubjatehase poolel paiknes katusega kaubaplatvorm. Kaupu rongile ja rongilt maha laadida saab Rakke jaamas ka tänapäeval.
Alates 2012. aastast on jaamas 55 cm kõrgune perroon pikkusega 100 m. Vägeva (Tartu) poolne jaamaosa polnud Rakke Lubjatehases toimuvate tolmuste laadimistööde tõttu perrooni asukohaks sobiv.
Kuninglik Hašimiidi Pärli Ordu

Kuninglik Hašimiidi Pärli ordu on loodud kõrgeima austusavaldusena isikutele, kellel on teeneid Sulu sultanaadi ees. Ordu asutas 2011. aastal ja juhib tänase päevani Sulu sultani seadusliku järeltulijana Ampuni sultan Muedzul Lail Tan Kiram.