google/wiki40b huggingface dataset:
Sidrunpuju

Botaaniline kirjeldus

Sidrunpuju on mitmeaastane taim, kuni 2 m kõrguseks kasvav poolpõõsas. Tal on pika rootsuga, 4–8 cm pikkused, ja kuni 6 cm laiused peenelt jagunenud lehelabaga rohekashallid lehed. Rohekaskollased õied asetsevad väikestes õisikutes.Tolmleb tuule abil. Sidrunpuju meenutab estragonpuju, kuid tema lehed on hoopis peenemad, mõneti aedtilli meenutavad.

Kasvukohad

Levinud Kaukaasias, Lääne-Siberis, Kagu-Aasias, Anatoolias ning Kagu-Euroopas. Kasvatatakse laialdaselt.

Keemiline koostis

Droog sisaldab kuni 0,3% eeterlikku õli. Fenoolsetest ainetest on sidrunpujus flavonoide, kumariine, parkaineid, mõruaineid, sisaldab ka tsüklitooli, kvebrahiiti, klorogeenhapet, kohvhapet, abrotiini, artemisitiini, kalükantosiidi, isofraksidiini, kvabrahitooli, adeniini, adenosiidi, koliini jm. Alkaloididest on leitud obretaniini.

Droog

Droogiks kasutatakse värskeid ja kuivatatud lehti ja rohtseid võrseid. Võrsed lõigatakse maapinnast 30–40 cm kõrguselt maha. Kuivatatakse koos lehtedega või eelnevalt eraldatud lehti. Vürtsina kaotavad kuivatatud lehed pujule iseloomuliku kibeda maitse peaaegu täielikult, nende aroom meenutab sidrunit. Ravi otstarbel tarvitatakse ka sügisel kogutavaid juuri.

Kasutamine meditsiinis

Sooleparasiidivastane. Söögiisu suurendav ja seedimist soodustav, sapinõristust ergutav. Korrastab menstruatsiooni. Maapealset osa kasutatakse mõningail andmeil skrofuloosi (kaela lümfisõlmede paistetuse) ja angiini korral. Juuri kasutatakse langetõve ja tuberkuloosse meningiidi toetavas ravis. Rahvameditsiinis on juuri kasutatud langetõve ja meningiidi korral.

Kasutamine väljaspool meditsiini

Vähesel määral parfümeeria- ja toiduainetööstuses. Eeterlik õli annab parfümeeriatoodetele, toitudele ja jookidele meeldiva lõhna ja heleda värvitooni. Nahale määritud mahl peletab putukaid.

Ohud

Kokkupuutel nahaga võib põhjustada allergilist löövet ja nahapõletikku. Tulenevalt alkaloid obretaniini sisaldusest võib droog pikaajalisel tarvitamisel osutuda tervisele ohtlikuks. Raseduse jooksul droogi kasutamine on ebasoovitatav.
Emantsipatsioon

Emantsipatsioon tähistab ebasoodsas olukorras oleva ühiskonnagrupi teekonda poliitiliste õiguste või võrdsuse saavutamise poole. Termin tuleneb ladinakeelsest fraasist ēx manus capere. Õigekeelsussõnaraamatus on emantsipatsiooni tähenduseks antud: "sõltuvusest v kitsendustest vabastamine v vabanemine".
Karl Marx kirjutas poliitilisest emantsipatsioonis oma 1844. aasta essees "Zur Judenfrage" ("Juudiküsimusest"). Marxi nägemuses pidi poliitiline emantsipatsioon kaasa tooma "kodanike võrdse staatuse suhetes riigiga, võrdsuse seaduse ees sõltumata religioossest kuuluvusest, varanduslikust seisukorrast või muudest üksikisikute eraelulistest tunnustest".
Sõna 'emantsipatsioon' on pigem kasutusel akadeemias või aktivistide seas kui tavainimeste hulgas. Emantsipatsioonist räägitakse näiteks seoses feministlike liikumiste eesmärgiga saavutada naistele meestega võrdsed poliitilised, majanduslikud, kultuurilised ja sotsiaalsed õigused. Samuti haakuvalt emantsipatsiooni sõnaga tähistatakse Suurbritannia endistes Kariibi mere piirkonnas asuvates kolooniates orjakaubanduse lõppu meenutavat 'emantsipatsiooni päeva' (Emancipation Day).
Deegu

Elupaik

Deegud elavad suurte karjadena Tšiilis läänerannikust kuni Andideni. Nad elavad nii tasandikel kui ka mägedes kuni 1200 meetri kõrgusel.

Välimus

Deegu kerepikkus on 15 cm, pikkus koos sabaga 25 cm. Ta on süüria kuldhamstrist suurem, kuid meriseast väiksem.
Deegu on hallikaspruun. Neil on mustad silmad ja vertikaalselt asetsevad ümarad kõrvad.

Deegu laboriloomana

Et deegude organism ei seedi suhkruid, siis on nad kasutusel laboriloomana suhkurtõveravimite testimiseks.

Deegu lemmikloomana

Deegusid toodi Euroopasse ja Põhja-Ameerikasse algul laboriloomadena, hiljem said neist populaarsed lemmikloomad. Eestis on deegud suhteliselt vähe levinud. Deegu on meeldiva ja sõbraliku iseloomuga lemmikloom, meenutades väliselt veidi liivahiirt, kuid on tollest suurem. Mõned mainivad ka tema välist sarnasust tśintśiljaga. Pesa teevad nad kivide alla ja tihedatesse põõsastesse. Seal asuvad ka nende toidulaod.

Sotsiaalne käitumine

Deegu on aktiivne ja väga uudishimulik. Ta peab kindlasti kõik asjad järgi nuuskima ja oma hambaga järgi proovima. Deegu harjub kergesti ka inimesega. Kui temaga küllaldaselt tegeleda, muutub ta täiesti taltsaks, eriti juhul, kui ta on peremehega noorest peast harjunud. Kiindunud oma hooldajasse, nurub see loomake sageli hellitamist ning lubab ilusti end kätte võtta. Samas ei meeldi talle, kui hoiad teda liiga tugevasti käes - siis võib ta hammustada. Samal põhjusel tuleks looma kättevõtmiseks panna käsi puuri põrandale ja oodata, et deegu ise käe peale tuleks. Võid teda selleks ka veidi julgustada, temaga lihtsalt rääkides. Deegu on väga intelligentne loomake - ta tunneb peremehe ära hääle järgi. Deegu eristab väga hästi hääli ja helisid ning tunneb end oma hooldaja seltsis hoopis turvalisemalt kui võõra seltsis. Võõrastesse suhtub deegu vägagi ettevaatlikult ja nuusivad toda ühtelugu, kuni on kindlad, et võõras ei kujuta endast ohtu. Peale selle ei tohi deegule teha haiget - deegul on väga hea mälu ja kui talle kordki haiget teha, siis kaotab ta hooldaja vastu usalduse. Ära mingil juhul haara deegut ülalt - looduses ründavad vaenlased teda just ülalt ja ta hammustab. Deegu ei püsi paigal, seega ei saa teda kaua aega järjest hellitada ega käes hoida. Deegu armastab inimese seltskonda ja talle meeldib süles olles süüa ning kui teda kõrva tagant sügatakse. Kuna deegu on karjaloom, siis üldiselt ta inimest ei hammusta.
Van Bureni maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 7. detsembril 1836. See sai nime president Martin Van Bureni järgi.
Kristel Eeroja-Põldoja

Kristel Eeroja-Põldoja (sündinud 23. jaanuaril 1970 Tallinnas) on eesti viiuldaja.

Elulugu

Õppis 1988–1993 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Jüri Gerretzi viiuliklassis.
Aastatel 1988–1998 töötas ta Tallinna Muusikakeskkoolis viiuliõpetajana ning oli samal ajal ka Tallinna Kammerorkestris II viiuli kontsertmeister(?). Alates aastast 1997 on ta Pärnu Linnaorkestri kontsertmeister ning 1998. aastast Vanemuise Sümfooniaorkestri kontsertmeister ja Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli viiuliõpetaja. Ta on esinenud nii solistina kui ka paljudes kammerkoosseisudes.
Kristel Eeroja-Põldoja on Tartu Keelpillikvarteti asutajaliige ja esimene viiul.
Phillipsi kõver

Ajaloost

William Phillips, Uus-Meremaal sündinud majandusteadlane, tegi 1958. aastal uurimuse "Töötuse ja palkade määra muutuse vaheline seos Inglismaal 1861–1957", mis avaldati kvartaliajakirjas Economica. Selles uurimuses kirjeldas Phillips, kuidas ühel perioodil oli Inglismaa majanduses pöördvõrdeline seos palkade muutumisel ja töötusel. Sarnast sõltuvuse mustrit leiti ka teiste maade puhul.
Aastal 1960 leidsid Paul Samuelson ja Robert Solow inflatsiooni ja töötuse vahel kindla seose: kui töötuse määr on kõrge, siis inflatsioon on madal ja ümberpöördult.
Udo Mällo

Udo Mällo (18. detsember 1922 Tartu – 8. detsember 2014 Toronto) oli peamiselt Kanadas tegutsenud väliseesti ettevõtja ja ühiskonnategelane, Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.
Mällo õppis 1942–1944 Tartu Ülikoolis veterinaarmeditsiini. Ta võitis 1942. aastal hõbemedali Eesti meistrivõistlustel 4 × 1500 m jooksus Tartu Kalevi meeskonnas.
1944 lahkus ta Saksamaale ja läks edasi Austriasse, kus lõpetas 1947. aastal keemia erialal Karl Franzeni ülikooli Grazis ja läks seejärel Kanadasse.
Mällo töötas aastast 1948 ettevõttes Canada Packers Ltd, seejuures 1980–1983 toiduõlide osakonna juhatajana. Ta oli Kingsway Labs Ltd asutaja ja omanik.
Udo Mällo on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Tartu Ülikooli Sihtasutuse juurde loodud Udo Mällo stipendiumifond annab välja temanimelisi stipendiume.
Eesti Reklaamfilm

Eesti Reklaamfilm (lühend: ERF) oli aastatel 1967–1998 tegutsenud asutus.
ERF asutati 1967 reklaamibüroona ja see allus Eesti NSV Riiklikule Kinokomiteele. ERF-i rajaja oli Peedu Ojamaa. Aastal 1986 muudeti ERF õiguslikult vormilt loominguliseks tootmiskoondiseks. Aastal 1990 eraldus ERFist BDF Reklaamiklubi. Aastal 1998 nii ERF kui ka BDF Reklaamiklubi lõpetasid tegevuse.
ERFi tegevus seisnes Eesti Raadiole, Eesti Televisioonile ja kaubandusettevõtetele eriti telereklaami tegemises.
Täpsustuslisand

Piiritluslisand

Erinevalt täpsustuslisandist piiritleb piiritluslisand nimisõna ning on selle referendi äratundmiseks tingimata vajalik. Piiritluslisand võib lauses esineda nii nimisõna ees kui ka järel. Piiritluslisand kuulub nimisõnaga sisult ja vormilt kokku ning seepärast pole seda vaja lauses kirjavahemärkidega eraldada:
Külastasime Kalevi kommivabrikut.
Juss pildistas õde Olympose kaameraga.
Minu vanaisa on välja teeninud Valgeristi ordeni.
Mari vanem vend õpib ülikoolilinnas Tartus.
Gerlos

Geograafia

Gerlos asub Zilleri kõrvalorus.
Vene Ühtsuspartei

Vene Ühtsuspartei (lühendatult VÜP) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 1997–2002. VÜP esimees oli Alfrida Liivak. 2002 ühines VÜP Vene Erakonnaga Eestis.
VÜP asutati 25. oktoobril 1997.
Hõbeallikas

Hõbeallikas on kaitstav allikas Ida-Viru maakonnas Toila vallas.  
Allikas voolab välja Pühajõe oru parempoolselt veerult Hõbeallika koopa tagaseinast. Allikas ujutab koopa põhja üle ja koopast voolab välja väike oja (vooluhulk alla 1 l/s).
Mapudunguni keel

Keelenäide

iñché ñi ñuke ngüm y – 'mu ema nuttis'
leli e n ew ñi ñuke – 'mu ema vaatas mind'
Kuulitõuge

Kuulitõuge on kergejõustikuala, kus eesmärgiks on tõugata raske metallkuul nii kaugele kui võimalik.
Kuuli mass on meestel 7,257 kg, naistel 4 kg.
Tungaõli

Tungaõli on tungpuu seemnete pressimisel saadud kollane viskoosne mürgine vedelik.
Tungaõli lahustub paljudes orgaanilistes lahustites; ei lahustu vees, metanoolis ega etanoolis. Tungaõli põhikomponendid on 9,11,13-oktadekatrieenhappe glütseriidid. Õhuhapniku toimel tekib tungaõlil väga tugev ja läikiv kelme, temast toodetakse lakke, emaile, põrandaõlisid.
Johannes (Rinne)

Johannes (kodanikunimega Johannes Wilho Rinne; 16. august 1923 Turu – 1. juuli 2010 Turu) oli Soome Õigeusu Kiriku pea tiitliga Karjala ja kogu Soome peapiiskop, aastatel 1996–1999 ühtlasi Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea locum tenens.
Ta oli 1987–2001 Soome õigeusu kiriku peapiiskop ning täitis aastatel 1996–1999 ka Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku juhi ülesandeid. 2001. aastal andis president talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi.
Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh Bartholomeos I ülendas Johannese 2001. aastal Nikea metropoliidiks. Selles ametis sai temast ajaloo esimene soomlasest piiskop, kes osales Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi Püha Sinodi töös.
2002. aastal anti talle Püha Platoni orden.
Andrus Aug

Andrus Aug (sündinud 22. mail 1972 Jõgeval) on eesti jalgrattur.
Ta alustas profijalgratturi karjääri 2001. aastal klubis Amore e Vita. 
2007. aastal otsustas ta profikarjääri lõpetada.
Ahmatbek Keldibekov

Ahmatbek Keldibekov (sündinud 1966) on Kõrgõzstani poliitik, Kõrgõzstani parlamendi Džogorku Kengeši esimees (toraga) alates 2010. aasta detsembrist. Kandideeris parlamenti Ata Džurti kolmanda numbrina.
Keldibekov teenis Nõukogude armees Khuthaisis.
2005. aasta märtsis valiti esmakordselt Džogorku Kengeši liikmeks. 2006. aasta detsembris sai parlamendi eelarve- ja rahanduskomisjoni esimeheks. 2008–2009 oli ta maksude ja lõivude riikliku komitee esimees, 2009–2010 maksuameti juht.
Mäebe–Kargi tee

Mäebe–Kargi tee (registrinumber 21105) on kõrvalmaantee Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaarel. Tee pikkuseks on 6,7 km.
Tee saab alguse Kuressaare–Sääre maantee 42. kilomeetril Mäebe külas ning lõpeb Läätsa–Jämaja–Sääre–Mäebe tee 19. kilomeetril Kargi külas. Tee läbib Mäebe, Mõisaküla ja Kargi külad. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Georgi Gretško

Georgi Mihhailovitš Gretško (vene keeles Георгий Михайлович Гречко; 25. mai 1931 Leningrad  – 8. aprill  2017 Moskva) oli Nõukogude Liidu kosmonaut, pardainsener.
Ta osales 3 kosmoselennul (Sojuz-17, Sojuz-26, Sojuz T-14) ning veetis kosmoses kokku 134 ööpäeva, 20 tundi ja 32 minutit. 20. detsembril 1977 käis ta avakosmoses.
Hiljem töötas ta kosmonaudiinstruktorina ning oli Venemaa Teaduste Akadeemia liige.
Gretško oli kahekordne Nõukogude Liidu kangelane ja kolmekordne Lenini ordeni kavaler.
Aasta ohvitser

Aasta ohvitser on Eesti Kaitseväe välja antav aunimetus. Üritusel, kus aasta ohvitser nimetatakse, antakse välja ka aunimetus aasta allohvitser.
Akvameetria

Akvameetria (inglise aquametry; kr sõnadest akva- + metreō 'mõõdan') on mingis proovis või preparaadis (aines, materjalis, biomassis) sisalduva vee massi, protsendilise sisalduse või kontsentratsiooni määramine.
Akvameetrias kasutatakse laialdaselt mitmeid keemilisi meetodeid: nt destilleerimist, kromatograafiat.
Und

Und on elussöödaga õngpüünis, millel on nööri külge kinnitatud üks kuni kolm konksu.
Eestis olid kasutusel harkund ja ketasund ning unnapüük toimus enamasti talvel jääaugust. Unnaga püüti eelkõige haugi, koha, lutsu ja ahvenat nii merel kui sisevetel.  Talvel kinnitati und jääaugu kohale kepi külge, suvel kaldavaia külge. Avaveepüügil varustati und ujukiga, mis kinnitati ankruga veekogu põhja. Pikk kanepi- või linanöör on keriti unnahargile või unnakettale, millelt see kala näkkamisel kergesti maha jooksis. Unnakonksusid võeti kaasa ja hoiti unnatuusti küljes, mis oli nööriga kinni seotud õletuust. Talvel otsiti unda ja tõmmati ta jää alt välja unnakoogu abil.
20. sajandi alguses unnapüük vähenes, nüüd tegelevad sellega vaid harrastuskalurid.
Ann Tamm

Ann Tamm (aastani 1978 Ann Karu; sündinud 20. mail 1950 Tartus) on eesti taastusraviarst ja endine suusataja.
Ta lõpetas aastal 1968 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.
Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle Maarjamõisa Haigla kardioloogia osakonda arstina. Seal töötades tekkis tal huvi sügavuti uurida kardioloogiliste patsientide taastusravi ja aastast 1978 hakkas ta tegelema teadustööga, mis käsitles aortokoronaarsete patsientide taastusravi; selle tulemusena kaitses ta aastal 1987 Moskvas Arstide Kesktäiendusinstituudis väitekirja "Füüsilise rehabilitatsiooni süsteem südame isheemiatõbe põdevatel haigetel statsionaarses etapis peale aortokoronaarset šunteerimist"; ta sai meditsiinikandidaadi kraadi. Pärast väitekirja kaitsmist asus ta tööle spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedrisse, kus ta töötab tänaseni. Viimasel ajal on ta uurinud naiste põlveliigese osteoartriidi varaste staadiumite uurimisse ja pühendunud just pikaajalise liikumisravi mõju hindamisele selles valdkonnas.

Isiklikku

Ta on abielus ja ta on üles kasvatanud neli last. Tema isa Elmar Karu oli psühhiaatriaprofessor. Tema vanem vend Toomas Karu on arstiteadlane ja spordiarst ning Tartu Ülikooli emeriitprofessor, keskmine vend Laur Karu (1942–1996) oli arstiteadlane, teadusorganisaator ja poliitik, noorem vend Jaak Karu on majandusteadlane.
Nähtus

Keemiline nähtus

Keemiliste nähtuste puhul muutub üks aine teiseks või teisteks uue koostisega aineteks(muundumine, keemiline reaktsioon). Näiteks: pulbrilise raua ja alumiiniumi põlemine, kütuste põlemine, metallilise tsingi reageerimine soolhappega (tekib vesinik, mis põleb), sinisesilmakivi (CuSO) lahus reageerib seebikivi (NaOH) lahusega (tekib sinine sültjas sade).

Füüsikaline nähtus

Füüsikaliste nähtuste puhul muutub keha kuju või aine olek. Näiteks: klaasi purunemine, väävli purustamine, vee aurustumine või jäätumine. Peamine erinevus keemilise protsessiga võrreldes on see, et aine ise ei muutu teiseks aineks.

Füüsikaliste ja keemiliste nähtuste üheaegsus

Enamasti kulgevad keemilised ja füüsikalised nähtused koos. Näiteks raua sulatamine on füüsikaline protsess, kuid kuumutamisel kuni sularaua tekkeni reageerib raud pinnalt õhuhapnikuga ja raua pinnale moodustub raudoksiidi kiht. Oksiidi tekkimine on keemiline nähtus.
Elza Radziņa

Elza Radziņa (sünninimi Elza Katrina Podniece, kodanikunimi abielus Elza Šalkone-Radziņa; 10. veebruar 1917 Harkiv – 18. august 2005 Riia) oli läti näitleja.
Õppis Jelgava Teatristuudios, mille lõpetas 1942. Töötas näitlejana aastatel 1944–1953 Jelgava Draamateatris, 1953–1954 Valmiera Draamateatris ja alates 1954. aastast Läti Rahvusteatris.
Alates 1949. aastast mängis Elza Radziņa ligi neljakümnes filmis. Sealhulgas mängis ta Tallinnfilmi filmis "Viimne reliikvia" Pirita kloostri abtissi rolli.
Elza Radziņa on maetud Riia metsakalmistule.
Siiriuse kask

Siiriuse kask on Võru maakonnas Antsla vallas kasvav  Eesti jämedaim arukask. Puu kasvab Otepää–Siiriuse tee kõrval Ala-Kõrtsi talu maal. 
Aastal 1999 mõõdeti kase ümbermõõduks 390 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt), puu kõrgus on 26 m. 
2018. aasta 5. jaanuaril eemaldas Keskkonnaministeerium kase kaitstavate objektide hulgast.
AVE (koor)

AVE (ka Ave) on Tartu maakonnas Elvas tegutsev segakoor.
Koori asutas 1. aprillil 1975 dirigent ja muusikapedagoog Kalju Kenner.
Koor kuulub Eesti Segakooride Liitu.
Koor harjutab Elva gümnaasiumi ruumides.
Rogier Blokland

Rogier Philip Charles Eduard Blokland (sündinud 16. veebruaril 1971 Dordrechtis) on hollandi keeleteadlane ja soome-ugri keelte professor Uppsala Ülikoolis.

Haridus ja teadustöö

Rogier Blokland omandas magistrikraadi 1997. aastal Groningeni Ülikoolis ning kaitses sealsamas doktoriväitekirja 2005 professor Cornelius Hasselblatti juhendamisel. Ta on töötanud õppejõu, külalisõppejõu ja teadurina mitmes ülikoolis: Tallinnas, Tartus, Ernst-Moritz-Arndt-Ülikoolis Greifswaldis ja Humboldti Ülikoolis Berliinis.
2005–2006 asendas ta Cornelius Hasselblatti soome-ugri õppetoolis Groningenis ja 2009–2010 soome-ugri ja uralistika õppetooli professorit Eugen Helimskit Hamburgi Ülikoolis. 
Aastal 2011 asus tööle vanemteadurina soome-ugri õppetoolis Müncheni Ludwig Maximiliani nimelises Ülikoolis.
2014 võttis Rogier Blokland üle fennougristika õppetooli korralise professuuri Lars-Gunnar Larssonilt Uppsala Ülikooli instituudis Institutionen för moderna språk.
Rogier Bloklandi teadustöö keskmes on läänemeresoome, permi ja saami keeled, erilise tähelepanu all on väikeste ohustatud keelevariantide dokumenteerimine ja keelekontaktid.
LGBT-liikumine

Ülevaade

Sotsioloog Mary Bernstein kirjutab: "Lesbide ja geide liikumise kultuurilised eesmärgid hõlmavad domineeriva maskuliinsuse ja feminiinsuse käsitluste, homofoobia ja soostatud heteroseksuaalse tuumperekonna (heteronormatiivsus) kahtluse alla seadmise. Poliitilised eesmärgid sisaldavad seaduste ja poliitikate muutmist, et saavutada uusi õigusi, soodustusi ja kaitset kahju eest." Bernstein rõhutab, et aktivistid üritavad saavutada mõlemat tüüpi eesmärke nii poliitilistes kui ka tsiviilsfäärides.
Sarnaselt teiste sotsiaalsete liikumistega on ka LGBT-liikumiste sees sisemised vastuolud. Eelkõige arutatakse selle üle, et millised on liikumiste strateegiad muutusteks ning keda liikumised täpselt esindavad. Liikumised üritavad aru saada, et millise määrani jagavad lesbid, geid, biseksuaalsed, transsoolised ja intersoolised inimesed ühiseid huve ja peavad koos töötama. Lesbide ja geide liikumise juhid üritasid 1970. aastatest 1990. aastateni avalikkuse eest peita maskuliinseid lesbisid, feminiinseid geisid, transsoolisi ja biseksuaalseid inimesi. See tekitas LGBT-kogukondades sisemise eralduse. Teadlased on leidnud, et LGBT-inimesed kogevad teiste LGBT-kogukonna liikmete poolt mikroagressioone, kiusamist ja antisotsiaalset käitumist. Seda seetõttu, kuna kogukondade siseselt eksisteerivad väärarusaamised ja konfliktsed vaated selle kohta, et keda sisaldab mõiste "LGBT". Näiteks transsoolised inimesed on leidnud, et teised kogukonna liikmed ei mõista nende spetsiifilisi vajadusi. Kogukonna liikmete poolsed võhiklikud eeldamised võivad neile põhjustada terviseriske. Biseksuaalsed inimesed on teatanud, et lesbid ja geid ei mõista ega pea lugu biseksuaalsest seksuaalsusest. Vaatamata sellele, et enamik LGBT-inimesi ütleb, et nad jagavad kogukonna enamusega samu väärtusi, sisaldavad LGBT-kogukonnad ebakõlasid.
LGBT-liikumised kasutavad sageli identiteedi poliitikat, mis näeb lesbisid, geisid, biseksuaalseid ja transsoolisi inimesi kindlaksmääratud inimeste rühmana. Harilikult näevad LGBT-kogukonnad endas vähemusgruppi. Sellise lähenemise kasutajad üritavad saavutada liberaalseid poliitilisi eesmärke nagu vabadust ja võrdseid võimalusi. Nende eesmärgiks on liituda teiste ühiskonna gruppidega samal tasemel poliitilise peavooluga. LGBT-kogukonnad on enamasti vastu katsetele muuta geisid, lesbisid ja biseksuaalseid inimesi heteroseksuaalseteks. Seda seetõttu, kuna LGBT-kogukond väidab, et inimese seksuaalne sättumus ja sooidentiteet on kaasasündinud ning seda ei saa teadlikult muuta.
Teised LGBT-liikumistes on kritiseerinud identiteedipoliitika kasutamist. Queer-liikumine väidab, et kategooriad "gei" ja "lesbi" on vigased ja piiravad. Nad üritavad neid kategooriaid lammutada. Queer-liikumise järgi ei sea need kategooriad kahtluse alla kultuurilist süsteemi, mis märgib mitteheteroseksuaalsuse alati teiseklassilisena. Selle asemel tugevdavad kategooriad "gei" ja "lesbi" seda kultuurilist süsteemi.
Quadrilatero

Quadrilatero (tõlkes "nelinurkne") on nimi, mida traditsiooniliselt kasutatakse Austria keisririigi Lombardia-Veneetsia kuningriigis asunud kaitserajatiste süsteemi kohta. Kindlustuste võrgustik koosnes järgmisest neljast Mincio, Po ja Adige jõgede vahel asunud kindlustusest: Peschiera, Mantua, Legnago ja Verona.
Nimi Quadrilatero viitab sellele, et kindlustuste asukohad moodustavad kaardil nelinurga. Vahemikus Napoleoni sõdade lõpust aastal 1814 kuni 1848. aasta revolutsioonideni olid need ainsad täielikult kaasajastatud ja relvastatud kindlused Austria keisririigis.
Alates ligikaudu aastast 1850 saadeti positsioonidele varustust ja abivägesid uut Veneetsia-Milano raudteed kasutades.
Itaalia teise iseseisvussõja, kus Itaalia armee kasutas esmakordselt vintpüsse, kogemus aastast 1859 sundis austerlasi ehitama veel teisegi kindlustuste liini. See koosnes kaheksast peakindlustuste joonest umbes 4 kilomeetri kaugusel asuvast kindlustusest, mis valmisid aastal 1866 ning mis asusid ringi ümber Verona.
Venemaa Ühendatud Energiasüsteemid

Venemaa Ühendatud Energiasüsteemid (ЕЭС России; Единые Энергетические Системы) oli Venemaa ettevõte, mis tootis (2007. aasta andmetel) umbes 70 protsenti Venemaal toodetavast elektrienergiast ning kolmandiku soojusenergiast. 2004. aastal omas ettevõtte 96 protsenti Venemaa kõrgepingevõrkudest ning üle 70 protsendi madalpinge ülekandeliinidest.
Ühendatud Energiasüsteemide elektrijaamade koguvõimsus oli 2007. aastal üle 160 gigavati, elektrienergiat toodeti üle 700 miljardi kilovatt-tunni.
Aktsiaseltsi enamusosanik oli Venemaa Föderatsioon, suuremate osanike seas olid veel Gazprom ja Norilsk Nickel (Норильский никель).
Juhatuse viimane esimees oli Anatoli Tšubais, direktorite nõukogu juhatas Aleksandr Vološin.
Ettevõte likvideeriti 30. juunil 2008.