google/wiki40b huggingface dataset:
Juhistikusüsteem

Juhistikusüsteem on madalpingelistes elektrivõrkudes kasutatav elektrijuhtide kogum elektrienergia edastamiseks tarbijatele. 
Vahelduvvoolu energiat edastatakse kolmefaasiliste elektriahelate kaudu. Energiat edastavad tööjuhid, milleks on faasijuhid ja nende ühise punktiga  ‒ neutraalpunktiga ‒ ühendatud neutraaljuht.
Olenevalt süsteemist võib neutraalpunkt olla maandatud, seda eelkõige inimeste ohutuse tagamiseks. Samal otstarbel on juhistikusüsteemis kaitsejuht (või kaitsejuhid). Kaitsejuhtide abil luuakse kaitsemaandus, s.t ühendatakse maaga pingealtid seadmeosad (elektripaigaldise või elektritarviti need normaalselt ohutud metallosad, mis isolatsioonirikke korral võivad pinge alla sattuda).
Juhistikusüsteemid erinevadki üksteisest selle poolest, kas ja kuidas on tööjuhid alajaama trafo sekundaarpoolel maandatud ja kuidas on korraldatud kaitsemaandus tarbija juures.

Juhistikusüsteem TN-C-S

Eestis on madalpingel valdavalt kasutusel kombineeritud edastussüsteem TN-C/TN-S (lühemalt TN-C-S). Alajaamast tuleb TN-C-juhistiku neljasooneline kaabel tarbija elektripaigaldiseni. Liitumiskilbi maanduslatil hargneb ühitatud kaitse- ja neutraaljuht PEN neutraaljuhiks N ja kaitsejuhiks PE, nii et moodustub TN-S-süsteem.
Selles süsteemis tuleb kolmefaasilise tarviti juurde viiesooneline kaabel, mille kaitsemaandussoon (PEN) ühendatakse toidetava seadme kaitsemaandusklemmiga (selle juures on maandusmärk). Ühefaasiline tarviti saab toidet kolmesoonelise kaabliga, mille faasisoone (L) isolatsioon on must, pruun või hall, neutraalsoonel (N) sinine ja kaitsemaandussoonel (PE) kollarohelise triibuline (sama värvi on ka PEN).
Kaitsemaanduskontaktidega pistikseadise abil võrku ühendatud elektritarviti puutealtid osad, nt metallkest, on kaitsejuhi kaudu maandatud. Kui isolatsioonirikke tõttu või muul põhjusel tekib kereühendus (faasijuht satub näiteks ühendusse seadme metallkestaga), läbib faasijuhti ja maaga ühendatud kaitsejuhti lühisvool (maaühendusvool) ning kaitselüliti (või sulavkaitse) lülitab riknenud juhistikuosa kiiresti välja.
Margit Mutso

Margit Mutso (sündinud 11. veebruaril 1966 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Keskhariduse omandas Margit Mutso Tallinna 46. Keskkoolis aastatel 1973–1984. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas aastatel 1984–1989.
Aastatel 1989–1990 töötas Margit Mutso riiklikus projekteerimisinstituudis Eesti Kommunaalprojekt arhitektina. Aastatel 1990–1992 töötas ta Soomes arhitektuuribüroos V. Suonmaa. Aastatel 1993–1995 töötas Margit Mutso Tartu Linnavalitsuses maastikuarhitektina. Alates 1995. aastast töötab Margit Mutso arhitektuuribüroos Eek&Mutso OÜ.
Margit Mutso tuntumad tööd on Rakvere bussijaam, elamu-kontorihoone Tatari tänaval Tallinnas, elamu-büroohoone Õle tänaval Tallinnas, elamu Vallikraavi tänaval Tartus ning elamu Noole tänaval Tallinnas. Lisaks on Margit Mutso osalenud edukalt mitmetel arhitektuurivõistlustel. Põhitöö kõrvalt on Margit Mutso aktiivselt tegelenud arhitektuuri populariseerimisega Eesti ühiskonnas. Ta on avaldanud mitmeid artikleid ajakirjanduses ning on filmide MAJA 2002, 2003, 2004, 2005 ning 2006–2007 autor. Margit Mutso on Eesti Arhitektide Liidu liige ja oli aastatel 2004–2005 liidu esimees.
Polümorfism (informaatika)

Näide

Järgnevas C++ näites on printNumber polümorfne funktsioon. Selle argumendi tüüp võib olla mis tahes klassist Number pärinev alamklass (Integer või Float).
class Number {
  public:
    virtual void print() = 0;};class Integer : public Number {
  public:
    virtual void print() { /* print Integer */ }};class Float : public Number {
  public:
    virtual void print() { /* print Float */ }};void printNumber(Number& obj) {
    obj.print();}int main(){
    Integer i;
    Float f;
    printNumber(i);
    printNumber(f);}
Rootsiklaid

Rootsiklaid (ka Rootsiku laid, Rootsiku saar) on 18,14 hektari suurune saar Liivi lahes, halduslikult Pärnumaal Lääneranna vallas Saulepi küla alal. Laiu rannajoone pikkus on 2,86 kilomeetrit.
Laid asub 400 meetrit Kõrksaarest idas. Laiul kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Laid kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Don Stark

Donald Stark (sündinud 5. juulil 1954 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Wardi kast

Wardi kast on 1830. aastatel Suurbritannias Nathaniel Bagshaw Wardi leiutatud õhukindel klaaskast, kuhu saab paigutada taimed koos mulla ja veega, et neid kaitsta õhusaaste eest või transportida suurte vahemaade taha.
Wardi kasti võib lugeda tänapäeva terraariumi ja akvaariumi eelkäijaks.
Doktor Ward oli botaanikahuviline mees, kes kogus rohkem kui 25 tuhandest eksemplarist koosneva herbaariumi. Sõnajalgadele tema Londonis paiknev koduaed siiski ei sobinud, sest neid kahjustas Londoni sudu, mis koosnes kivisöesuitsust ja väävelhappe aurudest. Vastupidi oma sõnajalgade senisele kiratsemisele avastas ta 1829 oma klaaspudelitest, kus ta hoidis liblikakookoneid ja muud sellist, et sinna sattunud sõnajalaeosed idanevad ja kasvavad isegi viletsal pinnasel. Ta laskis puusepal ehitada tihedalt klaasitud puukasti, kattis selle põhja mullaga ja nägi, et sõnajalad selles vohavad. Doktor Ward avaldas oma katse ja kirjutas sellest raamatu "Taimede kasvust tihedalt klaasitud kastis".
Alates 16. sajandi lõpust olid maadeuurijad ja rändurid haruldasi taimi püüdnud Euroopasse tuua, kuid seda tuli teha seemnete, mugulate, risoomide või juurikatena. Kuid Wardi kastides sai õrnad taimed panna laeva tekile, et nad saaksid koguda päikesevalgust ja kondenseerunud niiskust, kuid oleksid kaitstud mereõhus oleva soola eest.
Esimese katse klaasitud kastidega tegi Ward 1833, kui ta toimetas meritsi 2 suurt klaasitud kasti, mis olid täis Inglismaa rohttaimi ja sõnajalgu, Sydneysse. Reis kestis mitu kuud ja saabudes olid taimed endiselt heas seisukorras. Austraaliast toimetas ta Inglismaale hulga kohalikke taimi, mis polnud kunagi varem sellist teekonda üle elanud, aga nüüd saabusid nad Inglismaale hea tervise juures, elades üle isegi Kap Hoorni juures kogetud tormi.
Raud(II)oksiid

Raud(II)oksiid (keemiline valem FeO) on keemiline ühend, mille molekul koosneb ühest raua ja ühest hapniku aatomist.
Värvisafloor

Kirjeldus

Värvisafloor on ohakaga sarnanev 50–120 cm kõrgune kiire kasvuga üheaastane rohttaim sirgete harunenud vartega ja kerajate korvõisikutega tipus. Õisik on suhteliselt väike, 3–4 cm läbimõõduga, igas õisikus 20–150 oranžkollast putkõit. Lehed on ogalised, pikkusega 10–15 cm ja 2,5–5 cm laiad. Vili on seemnis, need sisaldavad kuni 40% õli.
Taime looduslik leviala ulatub Egiptusest ja Ees-Aasiast Kesk-Euroopani. Tänapäeval kasvab kultuurtaimena nii Euroopas, Põhja-Ameerikas kui ka Austraalias.
Ilutaimena kasvatatavate värvohakate õisik võib olla ka oranž või punane.

Ajalugu

Värvisafloor kuulub vanimate kultuurtaimede hulka, olles tuntud juba Vanas Egiptuses, Babüloonias ja Kreeta-Mükeene kultuuris. Mükeenest pärit tekstides on vihjeid sellele, et osati kasutada nii värvisafloori õli kui värvainet. Õli kasutati antiigist alates toiduks ja lambiõlina. Egiptuse 12. dünastia hauakambrite kollaseks ja oranžiks toonitud tekstiilidest on leitud saflooriga värvimise jälgi ja vaarao Tutanhamoni hauast värvohakavanikuid. Alates 16. sajandist hakati ka Põhja-Euroopas kasvatama ja oli värvitaimena laialdaselt kasutusel. Venemaal värviti saflooriga 17.–19. sajandil, kuni 20. sajandi alguseni, värvisafloori värvitaimena kasutamine hääbus odavamate ja valguskindlamate sünteetiliste aniliinvärvide ilmumise järel.
Värvisafloori õite toiduvärvina kasutamist bastard Saffron nimetuse all mainitakse juba 16. sajandi raamatutes.

Õlitaimena

Õli saamise eesmärgil kasvatati värvohakat juba ammu Hiinas, Iraanis ja Lõuna-Euroopas. Seemnistest pressitud saflooriõli on lõhnata ja maitseta, toiteväärtuselt sarnaneb päevalilleõliga. Kasutatakse kosmeetikas, praadimisõlina, salatikastmena ja margariini koostisainena.
Põllumajanduses eristatakse kaht värvohaka vormi, millest saadakse erinevat tüüpi õli. Üks on rikas monoküllastamata rasvhappeist, nagu oleiinhape, ja teine sisaldab rohkem polüküllastamata rasvhappeid, nagu linoleiinhape. Toiduks soovitatakse tarvitada esimest, teist tüüpi õli kasutatakse näiteks õlimaalis ja õlivärvide koostises linaseemneõli asemel.

Värvitaimena

Värvi andvaid komponente sisaldavad värvisafloori õielehed, mida kasutatakse nii värskelt kui kuivatatult. Värvohakast tekstiili värvimisel saadavate toonide hulgas on puhas kollane, väga erksad roosad toonid (lõheroosa, magenta) ning pehmed korallpunased. Toon sõltub peitsainest, lahuse pH-st ja värvitavast kiust. Saflooriga on värvitud siidi, lina ja puuvilla.
Toiduvärvina annab safloor kollase tooni.
Inimene

Inimesele iseloomulikud tunnused

Suur aju, millel on hästi arenenud ajukoor. 
Püsisoojane ehk endotermne, st organism saab soojust keha sisemisest soojusproduktsioonist. Kahel jalal liikumine. Aeglane individuaalne areng. Järglased vajavad hoolitsust pikka aega. Puudub innaaeg. On iseloomulik mittesesoonne sigimine. Segatoiduline. Toitu töödeldakse enne tarvitamist. Artikuleeritud kõne, mõtlemine, mille tõttu on teadlik enesest ja ennast ümbritsevast maailmast, selle ehitusest, siseelust ja loogikast. Võimeline õppima ja arenema. Kultuuriline käitumine. Sotsiaalsed suhted tuginevad perekonnasuhetele. Oskab valetada ja valmistada tööriistu, luua ja kasutada tehnoloogiaid.
Röövloom

Kiskja ehk röövloom ehk predaator on kiskeluviisiga loom, kes peab jahti saakloomadele.
Üldkeeles peetakse röövloomadeks sageli kiskjalisi (Carnivora) röövimetajaid, kuid kiskeluviisiga loomi on ka lindude (röövlinnud), kalade (röövkalad) ja putukate (röövputukad) seas.
Bioloogias peetakse sageli röövloomadeks ka teisi heterotroofseid organisme, kes süstemaatiliselt ei kuulu loomade (Animalia) hulka, nt paljud protistid.
Nõmme ülemine päevamärk

Nõmme sihi ülemine päevamärk (ka Nõmmküla ülemine päevamärk) oli päevamärk Saare maakonnas Muhu vallas Raugi külas.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 15 meetrit.
Päevamärk moodustas sihi Nõmme alumise päevamärgiga. Märkide vahekaugus oli 277 meetrit ja sihi asimuut oli 177°.
Päevamärk ehitati 1974. aastal.
Märgi number VTA nimekirjas oli 822.
Dečani klooster

Dečani klooster (albaania keeles Manastiri i Deçanit; serbia keeles Манастир Високи Дечани) on suur õigeusu klooster Kosovos, 12 km Peći linnast lõuna pool. 
Selle peakirik on Balkani suurim keskaegne kirik ja seal on hästisäilinud Bütsantsi freskosid.
Aastast 2004 on klooster UNESCO maailmapärandi objekti Kosova keskaegsed mälestusmärgid koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistus.
François Viète

François Viète (ladina k. Franciscus Vieta; 1540 – 23. veebruar 1603) oli prantsuse matemaatik, kelle töö algebras oli tähtis samm tänapäevase algebra suunas. Ta kasutas valemites tähti parameetritena. Ametilt oli ta jurist.
Stanisław Kania

Stanisław Kania (sündinud 8. märtsil 1927) on endine Poola partei- ja riigitegelane.
Juba 17-aastaselt liitus Stanisław Kania antifašistliku vastupanuliikumisega ja astus 1945. aastal Poola Töölisparteisse. 1952. aastal lõpetas ta parteikooli ja seejärel oli parteitööl. 1968. aastal sai ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee liikmeks, 1975. aastal aga Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks.
6. septembril 1980 valiti Stanisław Kania Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Ta ei suutnud aga vastu seista ametühinguliikumise Solidaarsus populaarsuse kasvule ega poliitilist kriisiolukorda lahendada. 18. oktoobril 1981 lahkus ta parteijuhi ametikohalt ning tema asemel sai Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee esimeseks sekretäriks esimeheks Wojciech Jaruzelski. Seejärel kaotas Kania parteis mõjuvõimu ning töötas kuni 1990. aastani suhteliselt vähetähtsatel ametikohtadel.
1991. aastal avaldas ta oma mälestusteraamatu "Zatrzymać konfrontację" ("Konfrontatsioonile vastu seistes").
Huzhong

Huzhong (呼中, Hūzhōng) on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Huzhongi allringkonna ja Huzhongi suurvalla keskus. Geograafilised koordinaadid on 51°57' N, 123°40' E.
Ain Matvere

Ain Matvere (13. jaanuar 1967 Tartu – 14. mai 2018) oli eesti sulgpallur.
1983–1991 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 7 kulda: 2 üksik-, 3 meespaaris- ja 2 segapaarismängus. 
1984 valiti ta aasta parimaks sulgpalluriks.
Tema kuulsaim õpilane on Kati Tolmoff.
.рф

.рф on Venemaa Interneti tippdomeen, mis võeti kasutusele 2010. aastal. See on esimene tippdomeen, mis kasutab mitteladina kirjatähti. Selle domeeninimega internetiaadressid hakkavad olema ainult kirillitsas. Esimestena hakkasid öösel vastu 13. maid tööle Venemaa presidendi ja valitsuse saidid (http://президент.рф ja http://правительство.рф). Jaanuaris 2013 oli registreeritud 780 085 domeeni.
Alois Hitler

Alois Hitler (sündinud Alois Schicklgruber, 7. juuni 1837 – 3. jaanuar 1903) oli Austria tolliametnik, kes on tuntud eeskätt Adolf Hitleri isana.
Sündinud Maria Schicklgruberi vallaslapsena kui Alois Schicklgruber, laskis ta 6. jaanuaril 1877 oma nime muuta Alois Hitleriks oma väidetava isa Johann Georg Hiedleri järgi. Tema 12 aastat hiljem sündinud poeg Adolf Hitler pole – vastupidi levinud eksiarvamusele – kunagi kandnud Schicklgruberi perekonnanime.
Hitler oli kolm korda abielus. Esimest korda abiellus ta 1873 tolliametniku 50-aastase jõuka tütre Anna Glasl-Höreriga. Naine oli juba abielludes haige või haigestus varsti pärast pulmi. Aloisil oli palju armukesi, mistõttu Anna pöördus kohtusse ja 7. novembril 1880 sõlmiti kokkulepe, mille põhjal Anna asus mehest lahku elama. 6. aprillil 1883 Anna suri.
Pärast Annast lahku kolimist hakkas Hitler kokku elama 19-aastase Franziska Matzelsbergeriga, kes oli varemgi tema armuke olnud. Teda hüüti Fanniks. Neiu oli teenija selles üürimajas, kus Hitler korterit üüris. 13. jaanuaril 1882 sündis neil poeg, kes sai isa järgi nimeks Alois, aga kuna ta sündis väljaspool abielu, sai ta emalt perekonnanime Matzelsberger. Pärast Anna surma oli neil võimalik omavahel abielluda ja abielu sõlmiti 22. mail 1883. 22. juulil 1883 sündis neil tütar Angela Hitler. Seejärel sai Franziska kopsuhaiguse ja suri sellesse 10. augustil 1884 kõigest 23-aastasena.
Juba 1876, veel Annaga abielus olles, võttis Hitler endale teenijaks 16-aastase Klara Pölzli, kes oli tema onu lapselaps. Nähtavasti sai Klara üheks Aloisi armukeseks, igatahes käskis Anna oma mehel neiu majast minema saata ja Alois tegigi seda. Kui Franziska oli nii haigeks jäänud, et ei saanud majapidamistöid teha, kutsus Alois Klara tagasi oma naise ja laste eest hoolitsema ning Klara tegigi seda, jäädes majapidajaks ka pärast Franziska surma. Klara oli Franziskast aasta võrra vanem.
Klara ja Alois olid nii lähedalt sugulased, et vajasid omavahel abiellumiseks kiriku luba. See saabus ja abielu sõlmiti 7. jaanuaril 1885. Selleks ajaks oli Klara rasedaks jäänud ja nende esimene laps, poeg Gustav sündis 17. mail 1885. 25. septembril 1886 sündis tütar Ida. 1887. aasta talvel surid Gustav ja Ida mõlemad difteeriasse. 20. aprillil 1889 sündis neil poeg Adolf Hitler ja juunis 1892 poeg Otto, kes suri mõni päev hiljem. 24. märtsil 1894 sündis poeg Edmund, kes 28. veebruaril 1900 suri leetritesse. Lõpuks sündis neil 21. jaanuaril 1896 tütar Paula. Aloisi ja Klara neljast lapsest said täiskasvanuks üksnes kaks, Adolf ja Paula.
New Yorgi laht

New Yorgi laht (inglise keeles New York Bay) on Hudsoni jõe suudme veestik New Jersey osariigi ja New Yorgi linna vahel Atlandi ookeanis.

Geograafia

New Yorgi laht jaguneb Ülemlaheks (Upper New York Bay või Upper Bay) ning Alamlaheks (Lower New York Bay või Lower Bay), mida eraldab Staten Islandi ja Long Islandi saarte vahel kitsus (The Narrows). Atlandi ookeanist eraldavad lahte Rockaway ja Sandy Hooki maasäär.
David Zogg

David Zogg (18. detsember 1902 – 26. juuli 1977) oli Šveitsi kahevõistleja ja mäesuusataja, kolmekordne maailmameister mäesuusatamises.
Zogg osales 1928. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis, saavutades kahevõistluses 16. koha. Hiljem siirdus mäesuusatamise juurde.
Zogg tuli esimest korda meeste slaalomi maailmameistriks kodumaal Šveitsis Mürrenis korraldatud esimestel mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel 1931. aastal. 1934. aastal korraldati MM-võistlused jälle Šveitsis Sankt Moritzis, kus Zogg tuli maailmameistriks kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses. Kiirlaskumises võitis Zogg hõbemedali MM-il Cortina d'Ampezzos 1932. aastal ja Innsbruckis 1933. aastal ning slaalomis hõbemedali Sankt Moritzis 1934. aastal ja Mürrenis 1935. aastal.
1930. aastatel osales Zogg kolmes talisporti kajastavas filmis.
Kauglugemine

Elektriarvestite näitude kauglugemine

Kauglugemise korral jõuab info tarbitud või toodetud elektrikoguse kohta võrguettevõtjale automaatselt kaugloetava arvesti kaudu. Kaugloetava arvestiga saab elektritarbimist mõõta ka tavaarvestist väiksema intervalli, näiteks tunni kaupa.
Maanteesild

Maanteesild on maanteel olev sild, mis on mõeldud rööpmeteta sõidukite ja jalakäijate liikluseks.
Maanteesillad on tehtud terasest, raudbetoonist või puidust.
Harald Ilves

Harald Ilves (21. november 1920 Tapa – 4. veebruar 1998 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
Ta lõpetas NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.
1938. aastast oli ta Tapa raudtee materjalide lao tööline. 
1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuse 925. laskurpolgus. 1945. aastast ÜK(b)P (NLKP) liige.
Pärast sõda töötas EK(b)P Harjumaa Anija Vallakomitee sekretärina. 1951. aastast oli ta EKP Harju Rajoonikomitee sekretär, hiljem teine sekretär, 1954–1959 esimene sekretär. 1962. aastast töötas Harju Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuses EKP Keskkomitee parteiorganisaatorina, 1963. aastast oli ta EKP Harju Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuse Komitee sekretär, 1964. aastast EKP Harju Rajoonikomitee esimene sekretär, 1973. aastast Põllumajandustöötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee esimees.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VI, VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik. Aastatel 1959–1963 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja, 1975–1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Ehituskunst (väljaanne)

"Ehituskunst" (täispealkirjaga "Ehituskunst: uurimusi arhitektuurist ja teooriast") on arhitektuuri käsitlev Eesti jätkväljaanne.
Esimese numbri nimiaasta oli 1981, ehkki see ilmus alles 1983. aastal.
Numbrite 1–39/40 väljaandja oli Eesti Arhitektide Liit (aastani 1988 Eesti NSV Arhitektide Liit), numbrite 41–53/54 väljaandja oli Sihtasutus Kultuurileht ning alates 55. numbrist on väljaandja Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskond.
Numbrite 1–38 peatoimetaja oli Leonhard Lapin, numbrite 39/40–53/54 peatoimetaja oli Ingrid Ruudi ning alates 55. numbrist on peatoimetajad Kadri Klementi ja Aet Ader, alates 59. numbrist Eik Hermann ja Karli Luik.
Kübbernahk

Kübernahk on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kübernahk (Kübbernahk) on pandud Karula mõisas Karula kihelkonnas Võrumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Saakloom

Saakloom on loom, kellele röövloom (teise liiki kuuluv) jahti peab ja kelle saagiks ta langeb. Saakloom surmatakse ja süüakse.
Enamik loomi võib olla nii saakloomad kui ka röövloomad.

Maod saakloomana

Maod ja madude munad võivad olenevalt nii mao kui ka röövlooma suurusest olla saakloomaks enamikule karnivooridele (sh madudele).
Väiksed maod on saakloomaks ämblikele, konnadele, karihiirtele, kaladele, kilpkonnadele ja ka suurematele röövloomadele.

Imetajatele

Madude munad ning keskmise suurusega ja suured maod on olenevalt levilast saakloomaks punailvestele, preeriahuntidele, pesukarudele, skunkidele, opossumitele, naaritsatele, kassidele, saarmastele, inimestele jpt.

Lindudele

Maod on saakloomaks ka osadele lindudele nagu madukotkad, maduhaukad, haigurlased, iibised, varesed, kakulised.

Madudele

Inimesed ei ole madudele saakloomaks. Kuid on teada üksikuid juhtumeid, mil väiksem inimene on osutunud sobivaks sihtmärgiks kägistajamadudele. 
Zooloog Aleksei Turovski meelest võivad inimesed (kuni 35 kg kaaluvad) teoreetiliselt saakloomaks olla kahele maoliigile: hiidanakondale ja aasia võrkpüütonile.
Murcia autonoomne piirkond

Kliima

Murcia autonoomse piirkonna aastane keskmine temperatuur on +17,7 °C, jaanuaris +10,3 °C, augustis +26,4 °C.
Aastas sajab keskmiselt 294 mm, sealhulgas jaanuaris 19 mm ja augustis 10 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2753 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 304 tundi.
Shane Lowry

Shane Thomas Lowry (sündinud 12. juunil 1989 Perthis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Perth Glory.
Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Inglismaal Aston Villas. Aston Villa põhimeeskonnas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Hooajal 2009–10 oli ta laenul Inglismaa esiliigas Plymouth Argyle'is ja kolmandas liigas Leeds Unitedis, hooajal 2010–11 esiliigas Sheffield United. 2012. aasta jaanuaris sõlmis ta püsiva lepingu esiliigas mängiva Millwalliga ning mängis seal kokku kolm hooaega. Hooajal 2014–15 mängis ta kolmanda liiga klubis Leyton Orient.
2015. aasta septembris liitus Lowry Inglismaa esiliiga klubiga Birmingham City, kuid vähese mänguaja tõttu suundus ta juba 2016. aasta jaanuaris tagasi kodumaale, liitudes Perth Gloryga. Hooajal 2018–19 võitis ta Perth Gloryga Austraalia liiga põhihooaja. Samal hooajal valiti ta Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.
2018. aastal valiti ta Perth Glory aasta mängijaks.
Lowry on Iiri päritolu ning ta on kuulunud Iirimaa noortekoondistesse.
Koeru Raamatukogu

Koeru Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Koerus aadressil Paide tee 3.
Raamatukogu asutas Koeru Hariduse Selts 1909. aastal.
2012. aastal ühendati Koeru valla raamatukogud (Ervita, Vao ja Koeru raamatukogu) Koeru Raamatukogu nime alla.
Pitka mägi

Pitka mägi (inglise keeles Pitka Mountain) on mägi Kanadas Briti Columbias.
Mäe geograafilised koordinaadid on 54° 13′ 44″ N, 124° 35′ 31″ W. Mäe kõrgus on 1229 m.
Mägi sai nime sealkandis elanud Eesti kontradmirali Johan Pitka järgi.
Tiiu (eesnimi)

Tiiu on eesti naisenimi.
Nimi pärineb tihase nimest (vrd soome tiainen).
Ajavahemikus 1935–1955 oli see Eestis kõige populaarsem naisenimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 4795 Tiiu-nimelist inimest.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Tiiu 4545 naisel. Tiiu oli populaarsuselt 17. naisenimi. Tiiu oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus oli 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Tiiu vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 153,43.
Punamäe järv

Punamäe järv (ka Punajärv, Punane järv, ka Seapilli järv) on järv Harju maakonnas Kose vallas Sõmeru külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 850 m.
Kamara raamatukogu

Kamara raamatukogu on raamatukogu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Kamara asulas.
Laatres asutati raamatukogu nähtavasti 1890. aastal. 1930-ndate lõpust on ta olnud Raja raamatukogu. Selle töötajatest on teada Meeta Pint, Johannes Prilinn ja Maie Kostabi. 1972. aastal toodi raamatukogu üle Kamara sovhoosi keskusse. Kamara raamatukoguks nimetati ümber alles 1980. aastal. Osa raamatuid toodi üle ka Pussi kooli raamatukogust. 
Kamara raamatukogus on töötanud Helmi Sutt (1971–1977), Edma Vill (1977–1978), Aime Seim (1978–1983), Maie Lond (1983–1986), Malle Rubin (1986–1987), Külli Kaunissaar (1987–1993), Kaire Pahk (1993–1998), Marje Kaaremaa (1998–2008). Alates 2008. aastast on raamatukogu juhataja on Eve Raska.