google/wiki40b huggingface dataset:
Tõnu Roolaht

Tõnu Roolaht (sündinud 12. juulil 1972 Viljandis) on Eesti majandusteadlane (rahvusvaheline ettevõtlus).

Elulugu

Tõnu Roolaht on ehitusinseneride poeg.
Ta lõpetas 1991 Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli ja 1995 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna; M.A. (majandusteadus), väitekiri "Tootestrateegiad rahvusvahelises marketingis"; Ph.D. (majandusteadus, 2002, TÜ), väitekiri "The Internationalization of Estonian Companies: an Exploratory Study of Relationship Aspects". 1999–2003 oli ta Tartu Ülikooli rahvusvahelise ettevõtluse osakonna teadur, 2004–2008 juhtimise ja turunduse instituudi rahvusvahelise ettevõtluse ja innovatsiooni õppetooli vanemteadur ja projektijuht, 2008– dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: ettevõtete rahvusvahelistumine, rahvusvahelised juhtimisstrateegiad, eurointegratsiooni ettevõtlusaspektid. Umbes 60 teadustrükist.
Endel

Endel on eestipärane mehenimi.
Nime inspiratsiooniks oli Endla järv ja selle mõtles välja Friedrich Robert Faehlmann, kes kasutas seda muistendis "Endla järv ja Juta".
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Endel 1561 mehel. Endel on Eestis populaarsuselt 113. mehenimi. Endel oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 73).
Kõige populaarsem oli eesnimi Endel vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 67,15 ning Järva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,82.
1962. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus

1962. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused jalgrattasõidus  toimusid osade kaupa. Krossivõistlus peeti 28. novembril Kiievis.

Kross

Võisteldi 7,1 km ringil, mis tuli läbida neli korda. Osales 63 jalgratturit.
Uno

Uno on eesti-, soome- ja rootsipärane mehenimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Uno 1129 mehel. Uno on Eestis populaarsuselt 154. mehenimi. Uno oli keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus oli 66).
Kõige populaarsem oli eesnimi Uno vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,94 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16.
Santa Maria sopra Minerva basiilika

Santa Maria sopra Minerva basiilika (itaalia keeles Basilica di Santa Maria sopra Minerva, ladina keeles Basilica Sanctae Mariae supra Minervam) on kirik Roomas Pigna linnaosas Piazza della Minerval Panteoni lähedal.
Sinna on maetud teiste seas Siena Katariina ja Fra Angelico.
Kirikuga külgnevas kloostris ütles Galileo Galilei 22. juunil 1633 lahti oma teaduslikest teesidest.
Masoni maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1788. aastal.
Mihkel Eller

Mihkel Eller (31. oktoober 1888, Suure-Rõngu, Tartumaa – 27. november 1984) oli eesti arst ja kirurg. 
Eller oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Ta lõpetas mais 1917 Tartu ülikooli arstiteaduskonna  kiitusega.
Karutantsitaja

Karutantsitaja on endisaegne dresseeritud karuga etendusi andnud rändartist.
Euroopas olid need rändartistid 19. sajandini laialdaselt tuntud.
Peamiselt venelastest karutantsitajaid liikus Eesti alalgi, kus nad käisid etendusi andmas külades ja laatadel.
Kaksikfilmid

Kaksikfilmid (inglise keeles twin films) on sama või väga sarnase süžeega filmid, mis on toodetud või ilmunud samal ajal kahes erinevas filmistuudios.
Põhjuseid sellele fenomenile on mitmeid. Võib juhtuda, et rohkem kui üks filmistuudio hakkab samal ajal sarnase stsenaariumiga projekti arendama ja filmistuudiote vahel võib tekkida konkurents, et saada oma film teise stuudio omast varem valmis. Mõnel puhul on põhjuseks filmi ekraanile toomine enne teist stuudiot, et selle võttega rohkem teenida.
Teiseks võimalikuks seletuseks on filmid, mis keskenduvad mõnele kindlale päevakohaseks muutunud teemale, näiteks ajalooliste sündmuste tähtpäevad või terrorirünnakud. Sel juhul võivad erinevad inimesed ja stuudiod samal ajal mõttele tulla luua sarnase teemaga film. Näiteks 1992. aastal välja tulnud Christoph Kolumbuse teemalised filmid "1492: Paradiisi vallutamine" ja "Christopher Columbus: The Discovery" tähistasid mõlemad Kolumbuse reisi 500. aastapäeva ning ilmusid seetõttu samal ajal.
Teinekord võib mõne filmi edu ajendada teisi stuudioid sarnase süžeega oma filmi lavastama, nagu juhtus 1998. aastal ilmunud "Trumani show" ja 1999. aastal ilmunud "EdTV" puhul. 
Stsenarist Terry Rossio märgib, et Hollywoodis on alati käsil sarnase süžeega projekte, kuid enamasti jõuab vaid üks neist tootmisse.
Kaksikfilmiga sarnane nähtus on mockbuster ehk võltskassahitt. Erinevalt kaksikfilmidest, mis on tavaliselt suure eelarvega ning lihtsalt sisult sarnased, on võltskassahitid enamasti väikese eelarvega ja väikeste stuudiote tehtud. Võltskassahitid ei püüa võistelda samal ajal välja tulevate sarnaste filmidega, vaid lihtsalt suurte filmide edu pealt teenida, luues eduka filmi teemaga sarnaneva jäljenduse. Tavaliselt kasutatakse selleks juba ilmunud suurfilmide pealkirjadega väga sarnaseid pealkirju.

Teised tähendused

Kaksikfilmide tähendust on kasutatud ka filmide puhul, mis on toodetud sama produktsiooni poolt, et ühte lugu kahest küljest jutustada. Näiteks Clint Eastwoodi filmid "Meie isade lipud" ja "Kirjad Iwo Jimalt" räägivad mõlemad Iwo Jima lahingust, kuid eri osapoolte vaatepunktist.
Veel on terminit "kaksikfilmid" kasutatud nende filmide puhul, kus üks produtsent on tootnud sama filmi kahes keeles. Sellised on näiteks filmid "Whispering City" ja "La Fortresse", millest esimene on inglise ja teine prantsuse keeles, prantsuse näitlejatega.
20 km käimine

20 km käimine on kergejõustiku ala.
Nordstar

Nordstar (1991–1992 kandis nime Nordic Star) oli aastatel 1991–1993 tegutsenud Eesti esimene moderntantsuteater, mille asutas ja mida juhtis Saima Kranig.
Tantsutrupp viljeles paljusid tantsustiile, sh modern- ja avangardtantsu.
Urmas-Jüri Orgusaar

Urmas-Jüri Orgusaar (sündinud 18. august 1944 Tallinn) on eesti nahakunstnik.
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1964–1969 ERKI-s, mille lõpetas nahakunstnikuna. 
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1973. aastast.
Põhjuslik uurimus

Eksperimendid

Eksperimente tehakse tavaliselt laboratooriumites, kus saab tugevalt kontrolli alla võtta kas paljud või kõik katse aspektid vältimaks hüpoteetilistest kausaalsetest faktoritest erinevate tegurite tõttu tekkivaid valetulemusi. Näiteks paljud uuringud füüsikas kasutavad sellist lähenemist. Alternatiivina saab teha loomulikes tingimustes eksperimente nagu nt meditsiinilistes uuringutes, kus katseisikutel võib olla hulk teisi omadusi, mida ei saa kontrollida, kuid kus saab varieerida vähemalt hüpoteesidest lähtuvaid võtmemuutujaid ning vähemalt mõõta mõningaid kõrvalisi muutujaid. Loomulikes tingimustes eksperimente tehakse vahel majanduses, nt kaks erinevat sotsiaalabi saajate gruppi saavad kaks alternatiivset stiimulite või võimaluste komplekti sissetuleku teenimiseks ja uuritakse mõju nende tööjõu pakkumisele.

Statistilised uuringud

Sellistes valdkondades nagu majandus tehakse enamus empiirilisi uurimusi eelnevalt olemasolevate andmete peal, mida sageli regulaarselt riik kogub. Mitmene regressioon on hulk seotud statistilisi meetodeid, mis kontrollivad (püüavad vältida valemõju) mitmetelt uuritavatest erinevatelt kausaalsetelt mõjutajatelt. Kui andmetest ilmneb piisav variatsioon hüpoteesis olnud huvipakkuvas muutujas, saab selle mõju potentsiaalsetele mõjutatavatele muutujatele mõõta.
Ķirbiļi raudteepeatus

Ķirbiļi raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Ruhja piirkonna Ipiku vallas Ķirbēnis. Peatus asus Riia raudteejaamast 157,4 km kaugusel. 
Esialgu oli tegemist jaamaga, mis rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 57,1 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Põhja-Ruhja kihelkonda Kürble mõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju  algselt Ķirbeļi, eestipäraselt oli see Kirbla raudteejaam. Algselt rongid selles jaamas ei peatunud. Aastast 1930 kuni Teise maailmasõjani asus Ķirbeļi ja Ruhja vahel veel Pendiga raudteepeatus.
Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Ruhja ja Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Nagu algselt, nii ei peatunud ka toona seal reisirongid. Peatus avati uuesti alles aastal 1986, nüüd kandis see aga Ķirbiļi raudteepeatuse nime.
Viimane reisirong peatus Ķirbiļis aastal 1992, kui suleti Ipiku–Ruhja vaheline raudteelõik.
Morgani maakond (Alabama)

Ajalugu

Maakond moodustati 1818. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 119 490.
Linus Pauling

Linus Carl Pauling (28. veebruar 1901 – 19. august 1994) oli USA kvant- ja biokeemik. Ta oli ka tunnustatud kristallograaf, molekulaarbioloog ja meditsiiniteadlane. Teda on nimetatud üheks 20. sajandi tähtsaimaks keemikuks. Aastal 1954 pälvis ta Nobeli auhinna keemias.
Aastal 1962 pärjati tema osalust maapinnal toimuvate tuumakatsetuste vastukampaanias rahuauhinnaga, mistõttu ta on ainus inimene, kes on võitnud Nobeli auhinna kaks korda ilma kaaslaureaadita (kaks Nobeli auhinda on veel saanud John Bardeen (kaks korda füüsikas), Frederick Sanger (kaks korda keemias) ja Marie Curie (füüsikas ja keemias).
Linus Paulingi eestvõttel hakati rakendama kvantmehaanikat keemias. Ta panustas palju kristalli- ja valgustruktuuri kindlakstegemisse, mille tõttu on teda nimetatud ka molekulaarbioloogia üheks rajajaks.
Elu lõpu poole hakkas ta oma töödes propageerima inimestele palju suuremat C-vitamiini ja teiste toitainete manustamist. Vaatamata sellele, et ta avaldas paljusid uurimistöid ortomolekulaarse meditsiini kohta, jäi tema teooria traditsioonilise meditsiiniga tugevasse vastuollu.
Erfurdi Ülikool

Erfurdi Ülikool (ka Erfurti Ülikool; saksa Universität Erfurt) on ülikool Saksamaal Erfurdis. 
Ülikool asutati 1389 ja on sellega üks vanemaid Saksamaal. Ülikool suleti 1816. Ülikool taasavati 1994.
Émile Lahoud

Émile Geamil Lahoud (araabia اميل لحود, armeenia Իմիլ Լահուտ; sündinud 12. jaanuaril 1936) on Liibanoni poliitik ja sõjaväelane (kindral). 1998–2007 oli ta Liibanoni president. 
Tema isa oli maroniidist kristlane ja ema armeenia päritolu.
Peetri mõis (Paistu)

Peetri mõis (saksa keeles Peterfeld) oli Heimtali mõisa karjamõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal.
Moulay Ismaili Ülikool

Moulay Ismaili Ülikool on ülikool Meknese linnas Marokos.
Ülikool asutati aastal 1989.
Hüpotsenter

Hüpotsenter on maavärina kolle ehk tekkekoht Maa sees.
Maavärina hüpotsenter asub epitsentri all, see tähendab epitsentrist Maa raskuskeskme suunas.
Meremäe vald (1939)

Meremäe vald oli vald Petserimaal aastail 1939–1945 ja Võrumaal aastail 1945–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 31. valimisringkonda, kust valiti Aleksis Tsänk.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kalatškovo külanõukogu, Obinitsa külanõukogu ja Veretino külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Vastseliina rajooni koosseisu.
Johannes Lippus

Johannes Lippus VR II/3 (31. detsember 1891 Adavere, Viljandimaa – 15. august 1948 Taišetlag, Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Skouts Üksiku Jalaväepataljoni, alates 20. novembrist 1939 Lahingukooli ülem.
Verlag Georg Reimer

Verlag Georg Reimer oli Saksamaal Berliinis aastatel 1817–1918 tegutsenud peaasjalikult õppe- ja teaduskirjandust avaldanud kirjastus.
Kirjastuse rajas raamatukaupmees, kirjastaja ja kunstikollektsionäär Georg Andreas Reimer (1776–1842), kes sai aja jooksul Saksamaa üheks suuremaks kirjastajaks. 
Pärast Georg Andreas Reimeri surma 1842. aastal jätkas kirjastuse juhtimist tema poeg Georg Ernst Reimer (eluaastad 1804–1885), seejärel viimase poeg Ernst Heinrich Reimer (1833–1897). 1897. aastal ostis kirjastuse  Walter de Gruyter (1862–1923), kes 1918. aastal asutas selle kirjastuse baasil  omanimelise kirjastuse Verlag Walter de Gruyter & Co".

Trükiseid

1822. aastal lasi kirjastus välja raamatu "Wallfahrten im Morgenlande" ('Palverännakud hommikumaal'), mille autoriks oli Liivimaa uurimisreisija Otto Friedrich von Richter (1792–1816) ja mille toimetas trükki Tartu ülikooli rektor Gustav von Ewers.
Eino Uuli

Eino Uuli (ka Heino Uuli; 14. detsember 1906 Narva – 19. veebruar 1976 Tallinn) oli eesti lavastaja ja laulja (tenor).
Ta õppis aastatel 1915–1919 Narvas gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1925 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta õppis Tallinna Konservatooriumis algul klaverit (Peeter Ramuli klassis), kuid lõpetas konservatooriumi aastal 1933 laulu erialal (Aino Tamme klassis).
Ta töötas 1929–1932, 1937–1946 ja 1948–1951 Estonias, 1933–1934 Ugalas ja 1934–1936 Vanemuises. Tema poeg oli pianist ja löökpillimängija Eino Uuli (1949–2017).
Ta tuli Eesti meistriks korvpallis (1925 ja 1927) ja jalgpallis (1930).
Niederau vald

Vallaosad

Gohlis, Gröbern, Großdobritz, Jessen, Niederau, Oberau ja Ockrilla.
Kristjan Arro

Kristjan (Christian) Arro (25. jaanuar 1885 Polli vald, Viljandimaa – 21. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast, hukati) oli põllumajandustegelane ja Eesti Ajutise Maanõukogu ning I ja II Riigikogu liige.
Tallinna madal

Tallinna madal (ajaloolistel kaartidel ka Tallinna kivi, saksa Revalstein) madal Soome lahes, Aegna saarest umbes 15 km põhjas.
Aastal 1858 paigutati sinna madala eest hoiatav tulelaev Revalstein (Tallinnamadal). Tallinnamadala tuletorn ehitati aastal 1970.
8 (Tallinna bussiliin)

Tallinna bussiliin 8 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Äigrumäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Dinaari mäestik

Dinaari mäestik ehk Dinaari mäed (horvaadi ja serbia keeles Dinara ja Dinarsko gorje; sloveeni keeles Dinarsko gorovje) on mäestik Kagu-Euroopas, mis hõlmab Balkani poolsaare lääneosa.
Mäestik kulgeb Aadria mere kirdekaldal loode-kagu suunas Sloveenia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina, Serbia, Montenegro ning Albaania territooriumil.
Mäestiku pikkus on 650 km, laius 60 kuni 230 km. Kõrgeim tipp on 2692 meetri kõrgune Jezercë.
Timati

Timati (õieti Timur Ildarovitš Junussov; vene keeles Тимур Ильдарович Юнусов; sündinud 15. augustil 1983 Moskvas) on vene räppar, näitleja, muusikaprodutsent ja ettevõtja, Tšetšeeni Vabariigi teeneline kunstnik (2014).
Ta on teinud koostööd Snoop Doggi, Mariya, Busta Rhymesi, Xzibiti, Sean Combsi ja P. Diddyga.
2012. aastal esines ta Vladimir Putini presidendikampaanias võttes koos Putiniga osa ühe reklaamklipi salvestamisest.
Fresno maakond

Ajalugu

Fresno maakond moodustati 1856. aastal Mariposa, Mercedi ja Tulare'i maakonna osadest.
Aksai Chin

Aksai Chin (ka Aksayqin, Akesaiqin, Akesai Qin (hindi अक्साई चिन, hiina 阿克赛钦, Ākèsàiqīn) on Hiina okupeeritud ala Tiibeti kiltmaa loodeosas Kašmiiris. Selle pindala on umbes 37 250 km². Hiina väed okupeerisid selle 1959. aastal. India peab seda oma Jammu ja Kashmiri osariigi osaks.
Halduslikult kuulub suurem osa Hiina Xinjiangi Hotani ringkonna Hotani maakonda.
Piirkonda läbib Hiina riiklik maantee nr 219.
Geomantia

Geomantilised figuurid

Geomantilistest figuuridest märgid on neljapositsioonilised. Gualaadsete märkide igal positsioonil on üks kahest võimalikust elemendist. Kokku teeb see nende koguarvuks 16 (2⁴).
"Muutuste raamatu" peamine lisa "Xici Zhuan" (I 2., 12.) toob välja sedalaadsete märgiliste formaalsete süsteemide omandamise käigu. Esmalt on omandamise käigus ülekaalus suuliselt ja kirjalikult edastatav traditsioon. Seejärel langeb rõhuasetus prognoosimise printsiipidega saadetud mantilisele ennustamisele. Hakates ära tundma ja nägema märkidele vastavaid struktuure elus, saab olulisemaks juba oma tegevuste ja käitumiste kujundamisega seotu (strateegia, taktika ja strategeemid). Lõpuks juhindutakse märkidest kui kujundeist, ühisvormidest ja protsesside modelleerimise vahenditest juba loomingus.
Tömpnina-rästik

Klassifikatsioon

Boscà olevat liigi kirjeldamisel kasutanud nii kirjapilti latastei kui ka latasti ja nimi võib tänapäevani vaidluse all olla.
Van Wallach jt (2014) on Vipera latasti nimetanud nomen incorrigendum'iks.
Tänapäeval liigitatakse see madu soomuseliste seltsi rästiklaste sugukonna rästiku perekonna maoliigina ja tema teaduslik ladinakeelne nimetus on Vipera latastei.
Eestikeelne taksoni nimetus on tömpnina-rästik.

Kirjeldus

Tömpnina-rästikute maksimaalne kehapikkus (keha koos sabaga) võib olla 72 cm, kuid üldiselt on nad lühemad – 50 cm pikkused.
Nende soomuste värvus on helehall, pruunjas või oliivipruun. Musta värvi seljasoomused moodustavad, sarnaselt hariliku rästikuga (levila enamasti ei kattu), siksakmustri. Piki keha külgi on rida musti ringe ehk laike.
Pea on, usutavasti süljenäärmete tõttu, kolmnurgakujuline ja ninamiku tipus paikneb tal sarv. Sabaots on kollane.
Paaritumine toimub kevadel, soodsate ilmastikuolude korral ka sügisel. Esmalt võtavad isased maod sookaaslastega mõõtu võitlustes. Madude võitluse käigus võivad nad tõusta poolest kehast püsti ja põimuda teineteise ümber, et vastast vastu maad suruda. Emb-kumb võib ka mõne aja möödudes ümber mõelda.
Emased suguküpsed maod roomavad esialgu isaste eest ära, aga isased jõuavad neile järele roomata ja õnne korral ka emase seljale roomates temaga paarituda. Suguküpsete tömpnina-rästikute sugulise paljunemise vormiks on vivipaaria. Emased sigivad kord kolme aasta jooksul. Graviidne emane tömpnina-rästik poegib, augustist kuni oktoobrini, 2–13 maopoega. 16–18 cm pikkused maopojad on üsna iseseisvad maod ja toituvad eeskätt putukatest.

Levila

Tömpnina-rästikut võib kohata Marokos, Alžeerias, Portugalis ja Hispaanias. Tuneesias võib see liik olla välja surnud.

Kokkupuuted inimesega

Need maod võib inimeste suhtes liigitada mürkmadudeks – nende hammustus võib esile kutsuda raske astmega mürgistusseisundi.
Barteld Herman

Barteld Herman (identifitseerimisel valesti nimetatud nimega Maria) oli Hollandi galiott. Laev ehitati 1858 ja uppus 1870. Laevavrakk asub Kolga lahes Kiiu-Aabla lähedal. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.
Laeva kapten oli P. F. Barlinckhoff. 
1870 sõitis laev rukkilastiga Peterburist Amsterdami või Haasi (?), ent olles 3. oktoobril Kolga lahel sattus tormi kätte. Tormi põhjustatud laevakahjustuste tagajärjel laev uppus. Laeva meeskond evakueerus enne laeva uppumist.
Kõrksaar

Asend

Kõrksaar asub Tõstamaast 12 kilomeetrit läänes ja Sõmeri poolsaarest idas. Saarest umbes 700 meetrit itta jääb Rootsiklaid.

Loodus

Saar on pikliku kujuga ja madal. Saarel kasvavad valdavalt kadakad ja männid.
Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Ajalugu

Nõukogude ajal toimusid saarel pioneerilaagrid. Seetõttu hüüti saart ka Poistesaareks. Veel nimetati saart Kõrglaiuks. 1990.-ndatel aastatel toimusid saarel ka skautide ja gaidide suurlaagrid, millest teadaolevalt viimane toimus 1996. aastal Sissisaare suurlaagri nime all.
Saarel on osaliselt säilinud ka mõned laagriehitised: laagri köök, saun, kämpinguhooned. Saare tipus on alles vana hoone vundament.
Saarele saab kas veesõidukiga või jalgsi mööda vana kitsast muuli. Muul on enamjaolt vee all. Suurem osa saarest on tänapäeval eraomandis. Saarel asub 2003 valminud suvila.
Didrik Tønseth

Didrik Tønseth (sündinud 10. mail 1991) on Norra murdmaasuusataja.
Norra teatemeeskonnas on ta võitnud kuldmedali 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2015. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel. Individuaalaladel on tema parimaks tulemuseks neljas 2015. aastal 30 km suusavahetusega sõidus.
MK-sarjas tegi ta debüüdi 22. jaanuaril 2012 Otepääl. Esimest korda jõudis ta poodiumile 7. detsembril 2013, kui oli Lillehammeris 15 km klassikas kolmas. Esimese etapivõidu saavutas ta samas kohas täpselt aasta hiljem, kui võitis 15 km jälitussõidu klassikatehnikas.

Maailmakarikavõistlustel

Didrik Tønseth on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 1. detsember 2018) 85 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud poodiumile seitsmel korral, millest kahel korral kõige kõrgemale astmele.
Bellatrix

Bellatrix (ka γ Orionis, Gamma Orionis, Gamma Ori, γ Ori) on heleduselt Orioni tähtkuju kolmas ja tähistaeva 27. täht.
See on massiivne täht, mille mass on Päikesest 8,5 korda suurem. Tähe temperatuur on umbes 22000 kelvinit, mis on tunduvalt kuumem kui Päikese 5778 kelvinit. Bellatrixi tähesuuruseks määrati 1963. aastal 1,64, kuid 1998. aastal avastati, et see on muutlik täht, mille tähesuurus varieerub vahemikus 1,59 kuni 1,64.  Bellatrix on umbes 250 miljonit aastat vana ja asub Maast 250 valgusaasta kaugusel.
Priske lahingu mälestussammas

Priske lahingu mälestussammas on mälestusmärk Harju maakonnas Anija vallas. See on püstitatud Vabadussõja Priske lahingus langenute mälestuseks.
Mälestussammas avati 12. juunil 1932.
Nõukogude okupatsiooni ajal 1941. aastal see õhiti.
Mälestussammas taasavati 23. juunil 1990.
Jüri Suurküla

Jüri Suurküla (kuni 1935. aastani Gottfried Suurküla; 21. september 1907 Haapsalu – 28. august 1970 Göteborg) oli eesti oftalmoloog.
Aastast 1932 töötas ta Tartu silmakliinikus. 1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Eesti Liberaaldemokraatlik Partei

Eesti Liberaaldemokraatlik Partei (lühend ELDP) oli Eesti erakond, mis tegutses 1990–1994. 
Aastal 1994 ühines ELDP Reformierakonna algatusgrupiga ja moodustati uus erakond – Eesti Reformierakond.
Kazliškiai

Asumid

Linnaosas eristatakse viit asumit. Linnaosa lääneosas asub Armaniškiai ehk Armoniškiai asum.
Kaunase ja Garliava vahelise tee ääres paikneb varasema Juliške küla kohale tekkinud Julijanava asum. Aastal 1894 rajati sinna Kaunase kindluse II fort. Seal asub keskkool. Julijanava terioloogilisel kaitsealal elavad veelendlane, pruun-suurkõrv ja pargi-nahkhiir.
Linnaosa lõunapiiril asub Narsiečiai asum, mis kujunes samanimelise küla Kaunasega liidetud aladele. Linnaga liitmata osa külast asub Alšėnai vallas.
Linnaosa lõunapiiril asub ka Naugardiškė asum. Seal asus nõukogude ajal Mitšurini nimelise sovhoostehnikumi keskasula. Sealne haljastus kujundati aastal 2001 ümber 2,3 hektari suuruseks Naugardiškė pargiks.
Alšėnai vallas asuva Tirkiliškiai küla Kaunasega liidetud osa moodustab Tirkiliškiai asumi. Sinna jääb Tirkiliškiai mõisa hoonetekompleks.
Pivašiūnai

Ajalugu

Sealne linnamägi oli kasutusel esimesel aastatuhandel. Selle pindala on 52x23 meetrit, kõrgus 22 meetrit. Linnamäest idas, lõunas ja läänes oli ka muinasasula, mille pindala oli kaks hektarit.
Küla on esimest korda mainitud aastal 1608. Aastal 1639 andis kohalik mõisnik Jonas Klockis sealsed maad Senieji Trakai benediktiini kloostrile. Aastal 1648 rajas Miadziełi maavanem sinna kiriku, mis kuulus algselt Trakai kihelkonda. Esimene kirik põles maha aastal 1745, ent benediktlased ehitasid aastal 1766 selle asemele uue hoone.
Ka teine kirik põles maha ja nii ehitas aastal 1825 sealse kihelkonna vaimulik Celestinas Soroka mäe peale praeguse klassitsistliku kirikuhoone. Novembriülestõusu järel konfiskeeriti benediktlastelt sealsed valdused.  Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Пивощуны või Пiошуны, ühtlasi oli sellel alevi staatus. Aastal 1898 oli seal 100 elanikku.
Aastail 1909–1927 oli seal õpetajaks Alfonsas Petrulis.
Kalevi Keskstaadion

Kalevi Keskstaadioni jalgpalliväljak

11. juulil 2007 tunnistati Kalevi staadioni muru mõneks ajaks jalgpallivõistlusteks kõlbmatuks ning seetõttu tõsteti osad mängud teistele staadionitele.
Kalevi Keskstaadion on jalgpalliklubi JK Tallinna Kalev koduväljak.
Tuudi vald

Tuudi vald (saksa keeles Tuttomeggi) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti Tuudi vald Lihula vallaga.
Valla alal asus Tuudi mõis.