Ökosüsteemsed teenused

Liia hüpotees

Hüpotees, mille eelduseks on, et kõik liigid koosluses täidavad enam kui vaid üht funktsiooni. Seega võib mingi kogus süsteemi komponente kaduda ilma, et toimuks olulist kadu funktsiooni (ökosüsteemi teenuse) toimimises. Kui aga liigne kogus liike kadunud on, hakkavad ökoloogilistes funktsioonides ilmnema häired.

Needi hüpotees

Hüpotees, mille järgi liigid ökosüsteemis on nagu needid lennuki keres: kui üks neet eemaldada, ei juhtu midagi. Mida enam aga neete ära võtta, seda enam hakkab neid ka lahti tulema; mida enam neid lahti tuleb, seda enam kogu kere laguneb. Analoogia on üle toodud liigikooslustesse: ühe liig kadumine ei pruugi olla veel traagika, aga mida enam neid kaob, seda ebastabiilsemaks ja vähem talitlevaks kooslus muutub.

Ökosüsteemi teenused ja äri

Ökosüsteemi teenused ja eriti nende häired võivad olla ärile kahte moodi olulised. Ühtpidi toovad häired nende toimimises kaasa suuri riske. Teistpidi on olemas võimalused nendega tegelemiseks, mis omakorda võib olla ka äriliselt kasulik.
Paljud ettevõtted ei ole ise teadlikud oma tegevuse mõjudest keskkonnale ega potentsiaalsetest tagajärgedest üldisele heaolule. Lisaks on ka suur osa keskkonnakorralduse süsteemidest seni keskendunud pigem keskkonnamõjudele kui üldisele inimkonna sõltumisele keskkonnast. Samas on tänapäevaks arendatud välja mitmeid uudseid süsteeme, mis võtavad arvesse ja väärtustavad ka ökosüsteemiteenuseid, näiteks Corporate Ecosystem Services Review (ESR), Artificial Intelligence for Ecosystem Services (AIRES) ja Natural Value Iniciative (NVI).

Operatsioonilised riskid ja võimalused

Riskid seotud näiteks joogivee nappusega või hüdroelektrijaamade energiatoodangu vähenemisega mudastumise tagajärjel.
Võimalused on näiteks veekasutuse efektiivsuse tõstmine või kohalike märgalade loomine/taastamine, et probleemi ära hoida.

Regulatoorsed ja juriidilised riskid ja võimalused

Riskid on seotud näiteks trahvide, valitsuse regulatsioonide või kohtuasjadega kogukondadelt, kellele vajalikud ökosüsteemi teenused on äritegevuse tõttu häiritud.
Võimalused on näiteks valitsustel arendada välja seadusi, kaitsmaks või taastamaks inimeste edasiseks jätkusuutlikuks arenguks vajalikke ökosüsteemi teenuseid.

Mainega seotud riskid ja võimalused

Riskid firmadele on kaotada oma kliendibaasi, kuna nad on ökoloogilisi teenuseid väärkasutanud.
Võimalused on seotud jätkusuutlike kaubandus-, juhtimis- ja investeerimisviisidega erinevate kaubamärkide vahel vahe tegemiseks.

Turu ja tootega seotud riskid ja võimalused

Riskid äridele on seotud klientide valiku muutumine konkurendi toodete kasuks, mis on keskkonnasõbralikumalt toodetud.
Võimalused seotud sama vooluga kaasa mineku ja ise keskkonnasõbralike toodete arendamisega, mis klientide meelemuutust arvestaks.

Rahanduslikud riskid ja võimalused

Riskid on seotud pankade laenutingimuste karminemisega.
Võimalused seotud pankade ja investorite valikute langemisega ressursside säästlikke ja jätkusuutlikke tootmisviise kasutavate ettevõtete kasuks.

Rohumaade ökosüsteemiteenused

Rohumaid eristatakse sõltuvalt nende omadustest mitmel erineval viisil, arvestades nende kujunemisprotsessi ja elupaiga- ning liigirikkust. Lisaks aga erinevad rohumaatüübid teineteisest pakutavate ökosüsteemiteenuste poolest.
Kultuurrohumaa on külviga rajatud rohumaa (heinamaa või karjamaa), mida uuendatakse külviga regulaarselt, et saada võimalikult palju rohumassi. Kultuurrohumaad on tavaliselt intensiivses kasutuses ja väetatud ning sealne elustik on üsna liigivaene. Kultuurrohumaadelt saab võrreldes teiste rohumaatüüpidega kõige rohkem loomasööta. Ühtlasi tähendab see ka suuremat kogust piima- ja lihasaadusi. Samas on teiste teenuste kättesaadavus püsirohumaade ja poollooduslike rohumaadega võrreldes oluliselt madalam. Näiteks saab kultuurirohumaadelt kosmeetika- ja ravimitööstuse jaoks vajalikke taimi ainult siis, kui neid liike on külvatud. Reguleerivaid teenused, mis soodustavad kõrge loodusväärtusega liikide elupaikade tekkimist ja tolmeldajate tegevust, pakuvad kultuurniidud aga vähem. Kliimamuutustele suurt mõju avaldav süsiniku sidumise võime on kultuurrohumaadel samuti oluliselt väiksem.
Püsirohumaaks nimetatakse rohumaad, mida ei ole vähemalt viis aastat põllukultuuride kasvatamiseks kasutatud. Need tekivad tavaliselt looduslikult (isekülvi teel) endisest kultuurrohumaast või põllumaast. Püsirohumaad võib uuendada poollooduslikele rohumaadele iseloomulike taimede seemnete segu külvamisega, olles nii heaks allikaks kosmeetika- ja ravimitööstusele. Lisaks on need alad täiesti asendamatud tolmeldajatele, kes meid meega varustavad. Püsirohumaid kasutatakse loomasööda saamiseks või karjatamiseks nagu kultuurrohumaidki, kuid võrreldes viimastega saab nendelt aladelt vähem piima- ja lihatooteid. Tänu püsirohumaade tihedale taimestikule väheneb erosioonioht nõlvadel ja suureneb pinnase toitainete imendumise võimekus, aidates seeläbi vett puhastada. Püsirohumaade võimekus süsinikku siduda on samuti suurem kui kultuurrohumaadel.
Poollooduslik rohumaa ehk pärandkooslus on pikaajalise niitmise või karjatamise mõjul kujunenud loodusliku elustiku kooslus, nt puisniidud, loopealsed ehk alvarid, soostunud niidud, soo-, ranna-, lammi- ja aruniidud ning puiskarjamaad. Neid ei väetata ega kasutata üldjuhul väga intensiivselt. Sellised kooslused on väga liigirikkad ja kõrge loodusväärtusega. Poollooduslikud kooslused kuuluvad Euroopa Liidu loodusdirektiivi kohaselt väärtuslike elupaikade hulka. Paljud neist on lisatud ka NATURA 2000 võrgustikku, mille eesmärgiks on tagada haruldaste või ohustatud loomade ja taimede ning nende elupaikade ja kasvukohtade kaitse. Poollooduslikud rohumaad pakuvad loetletud rohumaadest kõige mitmekesisemaid ökosüsteemiteenuseid. Tänu pinnases olevate mikroelementide mitmekesusele, saab poollooduslikelt rohumaadelt suuremas koguses parema toiteväärtusega loomasööta, aga ka mee saamiseks ning ravimi- ja kosmeetikatööstuses vajalikke taimi. Veelgi enam, pärandkooslused aitavad kaasa ohustatud liikide ning tolmeldajate säilimisele, kelle arvukuse ja liigilise mitmekesisuse vähenemine mõjutab inimesele vajalike taimede saagikust ja sellega koos teatud toodete kättesaadavust ja hinda.