google/wiki40b huggingface dataset:
Vektormeetrilised mõõteseadmed

Vektormeetrilised mõõteseadmed on mõõteseadmed, mis on ette nähtud vektorsuuruste parameetrite mõõtmiseks. Tüüpilisteks vektormeetrilisteks mõõteseadmeteks on vektorvoltmeetrid ehk faasitundlikud voltmeetrid, vahelduvvoolu komplekstakistuse ehk vahelduvvoolu mõõtesillad ja kompensaatorid, sünkroonvõimendid (lock-in amplifiers), aga ka vattmeetrid.
Vektormeetriliste mõõtevahendite töö põhineb signaalide omavahelisele korrutamisele, mis vähemalt ühe signaali (tavaliselt tugisignaali) siinuselisuse korral vastab Fourier' teisenduse teostamisele selle signaali sageduse jaoks. Selle juures integreerimine asendatakse reeglina keskmistamisega.
Korrutustehte realiseerimiseks kasutatakse tihti analoogkorruteid, kuid võidakse kasutada ka spetsiaalseid analoogseadmeid mõõdetava signaali ajas siinuseliselt muutuva suurusega korrutamise teostamiseks. Neid nimetatakse tihti sünkroondetektoriteks, eriti juhul, kui neis kasutatakse diskreettoimelisi osi (elektronlüliteid).
Analoogsignaali korrutamiseks numbrlise tugisignaaliga võidakse kasutada ka korrutavaid A/D-muundeid.
Digitaalsetes vektormuundites on ka mõõdetav signaal ise muundatud numbriliseks (digitaalseks), mistõttu korrutustehe realiseeritakse aritmeetilise seadme ehk protsessori abil.
Mõnedel juhtudel on elektriliste suuruste vahel korrutustehte teostamiseks kasutatud ka teisi, tavaliselt ruutseosega kirjeldatavaid füüsikalisi protsesse, näiteks termoelektrilisi.
Rootsi aukonsulaat Tartus

Rootsi aukonsulaat Tartus on Rootsi välisesindus Tartus. See avati 22. novembril 2006 Rootsi ja Eesti välisministri osavõtul eesmärgiga edendada kultuuri-, teabe- ja haridustegevust. Ühtlasi oli aukonsulaat mõeldud sümboliseerima väga häid suhteid Eesti ja Rootsi vahel.  Vajadust aukonsulaat Tartus avada põhjendati ennekõike sellega, et Tartu on ülikoolilinn, kus on Rootsi üliõpilasi ja akadeemikuid.
Aukonsulaadi konsulaarpiirkonnaks on määratud Tartu, Tartumaa ja laiemalt Võru- ning Põlvamaa. Rootsi aukonsulaat Tartus asub aadressil Rüütli 1.

Aukonsul

Aukonsul ja aukonsulaadi ainus töötaja on olnud  asutamisest alates Madis Kanarbik.

Ülesanded

Aukonsul Madis Kanarbik osaleb mitmel Rootsiga seotud sündmusel. Koostöös Rootsi Suursaatkonna, Tartu Ülikooli, Tartu Linnavalitsuse ja Põhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esindusega korraldatakse igal aastal Gustav Adolfi päeva.
Mikrofossiil

Mikrofossiilid ehk pisikivistised on mikroskoopilised fossiilid, mille uurimisega tegeleb paleontoloogia eriharu – mikropaleontoloogia.
Harald Robert Gustav Hornberg

Harald Robert Gustav Hornberg (5. veebruar/17. veebruar 1875 Tartu – 5. november/17. november 1914 Peterburi) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1894–1899 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta ordineeriti 11. märtsil/24. märtsil 1901 õpetajaks.
1901. aastal kandideeris ta Pöide koguduse õpetajaks. Ta oli aastatel 1901–1909 Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Aastatel 1909–1913 oli ta Pihkvas luterlikuks vaimulikuks, aastatel 1913–1914 oli ta Peterburi Peetri koguduse õpetajaks.
WilliamsF1

Ajalugu

WilliamsF1 asutas Frank Williams. Varem oli Williams vormelitiimi Frank Williams Racing Cars omanik, kuid see ei ole WilliamsF1 õiguseellane. Williams müüs oma eelmise meeskonna rahahäda tõttu Walter Wolfile, lootes jääda tehnikadirektoriks, kuid Wolf otsustas paigutada Williamsi vähem tähtsale positsioonile ja nimetas meeskonna ümber Walter Wolf Racinguks. Williams lahkus seepeale meeskonnast, võttes kaasa hulga kolleege, ja asutas uue meeskonna. Pärast kolme hooaega müüs Wolf oma meeskonna edasi, kuid selle meeskonna õigusjärglast tänapäeval ei eksisteeri.
WilliamsF1 debüteeris vormelisarjas 1977. aasta avaetapil. Esimese etapivõidu tõi talle Clay Regazzoni 1979. Esimest korda tuli WilliamsF1 autoga maailmameistriks Alan Jones 1980. Kokku on WilliamsF1 tulnud maailmameistriks 9 korda meeskondlikult ja 7 korda individuaalselt, mõlemat viimast korda 1997. Viimastel aastatel pole WilliamsF1 tugevamate meeskondade seas olnud.
2009. aastal sõitsid Williamsi meeskonnas Nico Rosberg (number 7) ja Kazuki Nakajima (8). WilliamsF1 oli meeskondlikult 34,5 punktiga 7. (kõik punktid tõi Rosberg).
2010. aastal sõitsid meeskonnas Rubens Barrichello (9) ja Nico Hülkenberg (10). WilliamsF1 oli 69 punktiga 6. 
2011. aastal jätkas Rubens Barrichello (11) ja uueks sõitjaks sai Venezuela päritolu Pastor Maldonado (12). WilliamsF1 oli meeskondlikult 5 punktiga 9.
2012. aastal jätkas Pastor Maldonado ja uueks sõitjaks sai Brasiilia päritolu Bruno Senna. WilliamsF1 oli meeskondlikult 76 punktiga 8.
2013. aastal jätkas Pastor Maldonado ja uueks sõitjaks sai Soome päritolu Valtteri Bottas. WilliamsF1 oli meeskondlikult 5 punktiga 9.
2014. aastal jätkas valtteri Bottas ja uueks sõitjaks sai Brasiilia päritolu Felipe Massa. WilliamsF1 on meeskondlikult 36 punktiga 6.
Artur Vaha

Artur Vaha (12. august 1900 Voldi vald – 17. juuni 1976) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
Artur Vaha sündis aastal 1900 Tartumaal maatöölise perekonnas. 16-aastaselt sai temast tööline Moskvas. Novembris 1918 astus ta vabatahtlikult Punaarmeesse ja võttis osa lahingutest valgekaartlaste vastu. Pärast demobiliseerimist töötas ta lukksepana Leningradi tehastes. Aastal 1930 saadeti ta tööle Lääne-Siberisse masinatraktorijaama direktoriks. Aastal 1939 lõpetas ta Moskva Üleliidulise Põllumajandusakadeemia.
Märtsis 1941 suunati ta tööle EK(b)P Keskkomitee aparaati. Teise maailmasõja ajal suvel 1941 võitles ta Tallinna töölispolgu ridades. Aastast 1942 võttis ta EK(b)P Keskkomitee osakonnajuhatajana töötades osa (puna)partisaniliikumise organiseerimisest sakslaste poolt okupeeritud Eesti territooriumil. Pärast sõda töötas ta Eesti NSV Riigikontrolli Rahvakomissariaadis, olles 11. detsembrist 1945 18. aprillini 1949 Eesti NSV riigikontrolli minister. 18. aprillist 1949 17. jaanuarini 1951 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister. Veel töötas ta Metsamajanduse ministeeriumis ja Eesti NSV Ministrite Nõukogu aparaadis. Aastast 1963 oli ta personaalpensionär.
Ta oli aastast 1926 NLKP liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadik.
Artur Vaha suri 17. juunil 1976 ja ta maeti 23. juunil 1976 Metsakalmistule.
Botnica

Ajalugu

303 miljonit Soome marka maksev laev telliti veebruaris 1997 Finnyardsi laevatehaselt Raumas. Kiil pandi 2. septembril 1997, laev lasti vette 20. veebruaril 1998. 29. juunil 1998 anti valmis laev omanikule üle. Aastail 1998–2012, kuni 24. oktoobril 2012 AS Tallinna Sadam sõlmis lepingu Soome laevafirmaga Arctia jäämurdjat Botnica ostuks, kasutasid seda laeva soome firmad Soome lipu all.

Tehnilised andmed

Botnica on 96,7 m pikk ja 24,0 m lai, süvisega 8,5 m ja kogumahutavusega 6370 brt. Laeval on 5 tekki.
Botnical on 12 Caterpillari diiselmootorit 3512B DITA, mille koguvõimsus on 15,24 MW, laeva kiirus on 16,5 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 2 ABB Azipodi põtkurit, millest igaühe võimsus on 5 MW. Vööris on 3 Brunvolli põtkurit.
Botnica peakraana tõstevõime mereplatvormil töötamiseks on 160 t.
Botnica vööris on helikopteri maandumisplats.
II liiga 2004

II liiga 2004 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2004. aasta hooaeg.
Honda CR-V

Honda CR-V on Honda maastur.
4. põlvkonna CR-Vd müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 80 tükki.
Holti maakond (Missouri)

Holti maakond (Holt County) on maakond USA-s Missouri osariigi loodeosas. Geograafilised koordinaadid on 40°09' N, 95°21' W.
Maakonna halduskeskus on Oregon ja suurim linn Mound City.
Maakonna pindala on 1215 km², millest 19 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4912. Aastal 2000 oli elanike arv 5351.
Auguliena mõis

Auguliena mõis (saksa keeles Roseneck) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Lejasciemsi kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Beļava vallas Auguliena külas. Auguliena mõisakompleks on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (park, juustuhoidla, ait, häärber).

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/4 adramaad, sellele allus 234 mees- ja 282 naishinge.
1920. läbi viidud agraarreformi eel kuulus mõisale 1654,30 hektarit maad.
Amy Winehouse

Amy Jade Winehouse (14. september 1983 London – 23. juuli 2011 London) oli Briti laulja ja laulukirjutaja.
Winehouse põimis selliseid muusikastiile nagu R&B, soul ja džäss. Hääleulatuselt oli ta kontraalt.
Winehouse'i debüütalbum "Frank" pälvis 2003. aastal Suurbritannias kriitikute heakskiidu ja oli Mercury auhinna kandidaat. Tema 2006. aasta album "Back to Black" sai viis Grammy auhinda kuuest, millele see kandideeris: sama palju kui seni enim auhindu ühe õhtu jooksul võitnud naisartist. Winehouse oli esimene Briti naine, kes võitis viis Grammyt, sealhulgas kolm "suurest nelikust": parim uus laulja, aasta plaat ja aasta laul. 2007. aasta lõpuks oli plaati Suurbritannias müüdud 4 korda üle plaatinaplaadi normi. Sellelt albumilt pärineb tuntud lugu "Rehab".
14. veebruaril 2007 võitis Winehouse BRIT auhinna Briti parima naisesinejana, ta oli ka parima Briti albumi nominent. Kolm korda võitis ta Ivor Novello auhinna, ühe 2004. aastal parima originaallaulu eest (muusika ja sõnad laulule "Stronger Than Me"), ühe 2007. aastal parima originaallaulu eest ("Rehab") ning ühe 2008. aastal parima laulu eest (muusika ja sõnad laulule "Love Is a Losing Game"). Tema plaat "Back in Black" oli 2000. aastate Suurbritannia plaadimüügi edetabelis kolmandal kohal. Winehouse'i mõjuga põhjendatakse naismuusikute ja souli populaarsuse tõusu Briti muusikas kümnendi lõpul. Tema eripärane stiil inspireeris ka moeloojaid, näiteks Karl Lagerfeldi.
Winehouse tarvitas narkootikume (heroiini ja kokaiini) ning viibis korduvalt võõrutus- ja psühhiaatrilisel ravil. Tema sõltuvusprobleeme käsitles sageli ajakirjandus.
Amy Winehouse suri ootamatult 23. juulil 2011 oma kodus. Surma põhjuseks oli alkoholimürgistus. Tema vere alkoholisisalduseks mõõdeti 4,51‰. Koroner otsustas, et Winehouse suri õnnetusjuhtumi tagajärjel. Koroneri aruanne avaldati 26. oktoobril 2011.
2015. aastal valmis temast rääkiv dokumentaalfilm "Amy".
Harilik varsakabi

Nimi

Rahvasuus tuntud ka kui konnakapsas, ahunalill või latiklill.

Morfoloogia

Tõusev või lamav, 15–40 cm kõrgune, seest õõnes vars on suhteliselt jäme ja harunenud. 
Sõrmjad lihtlehed on ümarsüdajad või neerjad, tumerohelised ja läikivad. Varrelehed on lühirootsulised või rootsutud, kitsamad. Lehelaba täkilise või hambulise kuni peaaegu terve servaga.
Õied suured, kollased ja läikivad. Õite läbimõõt (2) 3–4 cm, ühel varrel võib olla kolm kuni neli õit. Igast õiest areneb 5–8 paljuseemnelist kiirjalt asetunud kukrut. Seemned väikesed, levivad tuule ja vee abil, idanevad kergesti.
Risoom lühike, kuni 20 cm pikkuste rohkete juurtega.

Paljunemine

Paljuneb seemnetega. Ka vegetatiivselt maapealsete roomavate ja juurduvate võsunditega, harva risoomi jagunemise teel.

Levila

Levinud peaaegu kogu Euroopas, laiadel aladel Aasias, ka Põhja-Ameerikas, Austraalias ja Uus-Meremaal. Kogu Eestis sage.

Kasvukoht

Kasvab niisketele aladel: soodes ja veekogude kallastel, soostunud niitudel ja metsades.

Kasvatamine

Aedades võib kasvatada ka kuivematel kohtedel, on kasvanud isegi rippuva taimena kiviktaimlas. Metsistub vaid liigniiskel mullal, mujal ohtu pole. Õitseb 2–2,5 nädalat aprillis ja mais. Vahel õitseb teist korda augusti lõpul või septembris.
Messier 13

Messier 13 ehk Herkulese kerasparv (ka M13 ja NGC 6205) on umbes 300 000 tähest koosnev kerasparv Herkulese tähtkujus.

Suurus ja kaugus

Herkulese kerasparv on Maast 25 100 valgusaasta kaugusel.
Selle läbimõõt on 145 valgusaastat ja see koosneb hinnanguliselt 300 000 tähest.

Nähtavus

Seda on hästi näha väikese teleskoobi või binokliga ja eriti selgetel öödel isegi palja silmaga.
Bix Beiderbecke

Bix Beiderbecke (õieti Leon Bismark Beiderbecke; 10. märts 1903 Davenport, Iowa osariik – 6. august 1931 Long Island, New Yorgi osariik) oli USA džässpianist ja -kornetimängija.
Toomas Luhats

Toomas Luhats (sündinud 27. veebruaril 1979) on eesti tele- ja raadioajakirjanik, filmindusekspert.
Toomas Luhats on õppinud Tallinna 4. Keskkoolis. Kõrghariduse on Luhats omandanud Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis meedia erialal. Ta on end täiendanud Diplomaatide koolis ning Balti Filmi- ja Meediakoolis.
Eesti Rahvusringhäälingus on Toomas Luhats juhtinud hommikuprogramme nii Eesti Televisioonis kui ka Raadio 2-s ja Vikerraadios. Ta on teinud muusikasaateid ja olnud otseülekannete saatejuht. Ta on olnud Eesti Televisiooni pressiesindaja ning töötanud ERR-i hanketoimetuses.
2013. aastal asus Luhats tööle Elionis, 2016. aastast on ta aga kinoketi Cinamon Holding kommertsdirektor ja juhatuse liige.

Isiklikku

Toomas Luhatsi isa on Toivo Luhats.
Tema abikaasa on teleprodutsent Triin Luhats, peres kasvab kaks last.
Alaldi

Alaldi on  elektrotehnikas elektriahel, mis muudab vahelduvvoolu alalisvooluks. Protsessi, kus vahelduvvool muudetakse alalisvooluks ilma vahepealse muundamiseta teist liiki energiaks, nimetatakse alaldamiseks.
Alalisvoolutoitel töötab enamik kodu- ja kontorielektroonika seadmeid: arvutid,  printerid, raadiod, telerid, helivõimendussüsteemid  jt. Kõik need seadmed saavad alalisvoolu toitelülitusest, mis muundab elektrivõrgu  vahelduvvoolu vajalike pingetega alalisvooluks ja tarvidust mööda silub ning stabiliseerib toitepingeid. Suurematel seadmetel asub toitelülitus seadme korpuses, väiksemad saavad tavaliselt alalisvoolu välisest toiteplokist ehk toiteadapterist.
Alalisvoolu-toitelülituse keskne osa on  alaldi, mille väljundist saadakse pulseeriv alalisvool. Alaldisse siseneva vahelduvvoolu allikaks võib olla elektrivõrk või ka kõrge sagedusega impulsspinge (impulsstoiteallikas). Alaldamist teostavad elektronventiilid, milleks tänapäeval on pooljuhtdioodid,  varasemal ajal peamiselt(spetsiaalsed kahe elektroodiga elektronlambid ‒ kenotronid.

Alaldi pinged ja voolud

Pinged alaldi elementidel ja neid läbivad voolud sõltuvad sellest, kas alalduslülituse järele ühendatava silufiltri esimeseks elemendiks on kondensaator või paispool.
Levinuim on mahtuvussisendiga (kondensaatoriga) silufilter; sageli moodustabki silufiltri üks suure mahtuvusega kondensaator.  Induktiivsisendiga (paispooliga) lülitus on eelistatav suhteliselt tugeva koormusvoolu korral, sest selle kasutegur on kõrgem ja dioode läbib ühtlasem pulseervool Imax D ≈ I₀, kuna aga kondensaatorfiltri korral ulatub see vool väärtuseni (2,5 … 5) I₀; voolutõukeid põhjustab siin seik, et dioodid on kondensaatori pinge tõttu avatud üksnes osa poolperioodist. Induktiivsisend-filtriga alaldi puudusena ilmnevad alaldi sisselülitamisel ja koormuse äkkvähendamisel liigpingeimpulsid, sest vool läbi induktiivsuse ei saa hetkeliselt muutuda.

Tüüritav alaldi

Senivaadeldud alalduslülitused on mittetüüritavad, sest nendes toimub pingemuundus üksnes vastavalt sellele, kuidas  dioodidele rakenduva  vahelduvpinge suund muutub. Elektritarviti saab sel juhul võtta alaldist toiteks pinge või voolu, mis on määratud alaldi piirparameetritega. Tüüritavad alaldid võimaldavad peale alaldamise ka reguleerida elektritarvitile antavat pinget või voolu.  Selleks kasutatakse aladuselementidena türistore ja IGBT-transistore, sest nende avanemishetke pinge poolperioodidel saab muuta tüürimpulsi faasi valikuga. Tüüritavaid alaldeid kasutatakse näiteks elektriajameis mootori pöörlemiskiiruse sujuvaks ja ökonoomseks reguleerimiseks või lihtsalt pinge stabiliseerimiseks.
Prangli kihistu

Prangli kihistu (ka Rõngu kihistu) on Ülem-Pleistotseeni kihistu. Selle kihistu setted moodustusid viimasel jäävaheajal.  Kihistu stratotüübiks on Rõngu läbilõige.
Eestist väljaspool on seda kihistut rööbistatud Leedu Merkine, Venemaa Mikulino ja Lääne-Euroopa Eemi jäävaheaja settekihtidega.
Kihistu levikuala Prangli saarel Eestis kantud ürglooduse raamatusse (Prangli saare mattunud orgaanikakihid).
Kontsern

Kontsern on kahest või mitmest ettevõttest koosnev majanduslik tervik, kus emafirmal on üksi või koos sama kontserni kuuluvate firmadega otsustamisõigus ühes või mitmes teises tütarfirmas. Otsustamisõigus saavutatakse üldjuhul siis, kui firmal on omanikuna üle 50 protsendi hääleõigust teises firmas.
Kontserni emafirma või emaettevõte on firma, millel on vähemalt üks tütarfirma ja kus ühelgi teisel firmal ei ole üle 50 protsendi hääleõigust. Tütarfirma või tütarettevõte on firma, milles on emafirmal kas otseselt või kaudselt üle 50 protsendi hääleõigust.
Kontserni majandustulemused ja positsioon esitatakse kontserni majandusaruandena, mida käsitletakse, nagu see oleks üksiku firma majandusaruanne.
Pardiloigu tänav

Pardiloigu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Pardiloigu tänav algab Sepa tänavalt, ristub kahel korral Maleva põiguga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Pardiloigu tänav on põhiosas lääne-idasuunaline ja ligikaudu 260 meetri pikkune.
Pardiloigu tänav sai nime 7. märtsil 2007. Tänav on saanud nime rannajärve järgi, mille kohal on nüüd madal niiske nõgu.
Hammah

Ajalugu

Hammah kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Hammah'st, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Narva karjäär

Narva karjäär on Eesti Energia tütarettevõttele Enefit Kaevandused AS kuuluv 1970. aastal rajatud pealmaakaevandus.
Karjäär asub Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Mustajõest lõuna pool ja piirneb idaosas Narva jõe barjäärtervikuga (umbes 300 km), läänes Sirgala karjäärivälja eraldava barjäärtervikuga, põhjas Mustajõe barjäärtervikuga põlevkivi tootuskihi avamusjoonel ja Eesti Elektrijaama maaeraldusega, lõunas põlevkivi tootuskihi 27–30 m samasügavusjoonega, mis üldjoontes läheb kokku Vaivara ja Illuka valla piiriga. 
Narva karjääri aastane toodang on umbes 4,5 miljonit tonni kaubapõlevkivi, põlevkivivarusid jätkub veel umbes 30 aastaks (2010).
Karjääris töötab umbes 680 inimest (2010).

Ajalugu

1950.–1960. aastatel otsustas NSV Liidu valitsus hakata riigi loodeservas energiapuudust leevendama mitme Narva linna ümbrusse ehitatava ja kohalikul põlevkivil töötava elektrijaamaga. Alustuseks ehitati aastail 1950–1957 Narva jõe kaldale hüdroelektrijaam. 1956. aastal alustati võimsa Balti Elektrijaama ja 1964. aastal lisaks Eesti Elektrijaama rajamist. 
Et kindlustada jõujaamu kütusega, tuli kiiresti ja oluliselt laiendada põlevkivi kaevandamist. Esitati idee, et lääneossa jääks tegutsev Viivikonna karjäär, keskossa karjääriväli nr 1 (Sirgala) ja idaossa tuleks karjäär nr 2 (Narva). See ettepanek võeti ka vastu. 1958. aasta alguses loodi Eesti Rahvamajanduse Nõukogus vajalikud organisatsioonilised struktuurid ja leiti vahendid. Narva karjääri sünniajana tähistatakse 1. jaanuari 1970.

Karjäär paljandina

Karjääri 4. tranšee lääneseinas on esinduslik paljand (Narva karjääri läänesein).
Harry Busch

Harry Busch (11. veebruar 1896 Tartu – 6. veebruar 1964 Kallaste) oli eesti lastearst ja Vabadussõja veteran.
Harry Busch oli Tartu mööblitöösturi Johan Buschi poeg. Ta lõpetas Riia Aleksandri Gümnaasiumi (1918) ja alustas pärast seda arstistuudiumi Tartu Ülikoolis. Osales Vabadussõjas. Lõpetas Tartu Ülikooli arstina 1925. 1932 andis välja raamatu lastehaigustest. Töötas pärast lõpetamist maakonnaarstina, seejärel Tallinnas lastearstina. Tallinna Reaalkooli ja Tallinna Saksa Reaalkooli arst.
1940 arreteeriti ta NKVD poolt ja mõisteti sunnitöölaagrisse Kirovi rajooni Venemaal. Vabanes ja naasis Eestisse 1956. Oli Kallaste jaoskonnaarst ja jaoskonnahaigla juhataja ning Tartu Struumatõrje dispanseri arst. Suri Kallastel, maeti Puiestee kalmistule Tartus.
Urvaste kirik

Urvaste Püha Urbanuse kirik on kirik Võru maakonnas Antsla vallas Kirikukülas. See on Eesti ainuke basiilikalaadne kolmelööviline maakirik.
Kirikut kasutab Urvaste Püha Urbanuse kogudus. Kiriku kaitsepühak on paavst Urbanus I.
Côn Sơni saared

Côn Sơni saared (vietnami Côn Đảo) on 16 saarest koosnev saarestik Lõuna-Hiina meres Vietnami ranniku lähedal. 
Saarte pindala on 75 km². Saared on mägised, kõrgus kuni 557 m. Nad kuuluvad Vietnamile Ba Ria-Vung Tau provintsi. Nad on 185 km kaugusel Vung Taust, mis on Ba Ria-Vung Tau provintsi keskus, kuid manner ja mitu teist provintsikeskust asuvad märksa lähemal, vähem kui 100 km kaugusel.
Saared on asustatud. Seal elab umbes 5000 inimest.
Saartel on Cỏ Ốngi lennujaam.
16. juunil 1702 asutas Briti Ida-India Kompanii saartele asunduse. 2. märtsil 1705 saarel olev asula ja garnison hävitati. 
Ajal, mil Vietnam oli Prantsuse Indohiina koosseisus, asutasid prantslased Côn Sơni suurimale saarele vangla. Sel ajal nimetati seda Con Loni saareks ja vangla kandis sama nime.
1984 võttis Vietnam palju saari saarestikus kaitse alla ja sinna moodustati Côn Sơni rahvuspark. 1998 rahvusparki laiendati. Kaitstavate loomaliikide hulka kuuluvad bissa, rohekilpkonn ja dugong. Kaitstavate ökosüsteemide hulka kuuluvad mererohutasandikud, korallrifid ja mangroovimetsad.
1990 avastati saarestikust 1690. aasta hiina laeva vrakk. Kuni 1992 toimunud uuringutel leiti vrakist umbes 60 000 eset, peamiselt Qingi dünastia ajast pärit hiina portselani. Osa leidudest on näha Vung Tau muuseumis.