google/wiki40b huggingface dataset:
Elamus

Elamus on inimese elus toimuv meeldejääv sündmus.
Elamused võivad olla rahuldustpakkuvad, erutavad või traumeerivad.
Elamus on emotsionaalselt töödeldud sündmus, mille sisemised ja välised protsessid seonduvad positiivsete ja negatiivsete tunnetega. Oma olemuse ja toime poolest on elamusega seotud teadvuse protsessid alati subjektiivsed, mittemõõdetavad ja individuaalsed. Kuna elamus sõltub tavaliselt sündmuse toimumiskohas valitseva üldise atmosfääriga, pole selle kordamine ja sellest mitte osa saanud inimestele edasiandmine enamasti võimalik. Seetõttu on elamuse üle otsustamisel määravaks subjektiivne liigitamine ja hindamine.
Radikaalse konstruktivismi perspektiivist oleme me ise meie elu reaalsusest pärinevate elamuste aktiivsed kaasloojad ning tõlgendajad. Elamuse teadvustamine ja osalemine välises interaktsioonis sõltub eelkõige inimese isiklikust tähelepanuvõimest ja mõtlemise jõudlusest.
Gerhard Schulze on kultuurisotsioloogia perspektiivist analüüsinud tänapäevast elamusmajandust ning pakkunud seoses sellega välja ka põhjaliku elamuste teooria.
Janis Rozentāls

Looming

Janis Rozentāls oli väga mitmekülgne. Tema loomingusse kuuluvad maastiku- ja olustikumaalid, portreed. Samuti viljeles graafikat, illustreeris raamatuid ja ajakirju.
Juurvõrrand

Juurvõrrand on võrrand, milles muutuja esineb juuritavas. Näiteks on \sqrt {12+x}+4=x ja \sqrt {2x+7}=0 juurvõrrandid.

Juurvõrrandi lahendamine

Juurvõrrandi lahendamiseks tuleb muutujaga liikmed vabastada juurtest. Selleks astendatakse võrrandi mõlemat poolt juurijaga võrdse arvuga. Kui võrrandis on ainult üks juur, siis tuleb see jätta üksi võrrandi ühele poolele. Kui võrrandis on mitu juurega liiget, siis võib juhtuda, et ühekordse astendamisega me juurtest lahti ei saa. Sellisel juhul tuleb astendamist korrata. Et astendamisel võib tekkida võõrlahendeid, peab juurvõrrandi lahendeid alati kontrollima.
Cavalese

Ajalugu

Cavalese juured lähevad tagasi pronksiaega, kui tekkis väike asula. Püsiv küla tekkis 12. sajandil, kui loodi veskid, saeveskid ja sepapajad vase tootmiseks piki Gambise jõge. Sel ajal valitses Val di Fiemmet Trento vürstlik piiskop, mis andis kohalikule kogukonnale laialdase autonoomia (siit nimetus Magnifica Comunità di Fiemme). 16. ja 17. sajandil sai Cavalesest piirkonna piiskoppide ja aristokraatide puhkusekeskus, kes aitasid oluliselt kaasa küla arengule. Piiskopipalee sai 19. sajandil lõpuks Suurepärane Ühenduse elupaigaks. 
1900. aastatel ja eriti aastatel pärast Teise maailmasõja lõppu tegi linn tänu ehitustööstuse, käsitöö ja turismi arengule läbi muljetavaldava kasvu, loodi arvukalt hotelle ja paremini läbitavaid teid. 
Köisraudteel Cavalesest lähedalasuvale Cermise mäele toimus kaks suurt köisraudtee õnnetust, üks aastal 1976 ja teine aastal 1998. Mõlemal juhul langes Cermiselt laskuv vagun maapinnale.

Demograafia

Cavalese on pidevas demograafilises arengus: 2801 asukast aastal 1921 ületas see hiljuti 4000 asuka künnise.

Majandus

Silmapaistva rolli majandustegevuses on hõivanud turismisektor, kus on mitmeid hotelle, restorane, suusakuurorte. Olulise tähtsusega on: ehitustööstus, meisterdamine (puit, raud ja marmor) ja ühiskondlik juustutööstus.
Juhan Kahk (tõlkija)

Juhan Kahk on eesti filosoof ja tõlkija.

Pere

Tema isa oli ajaloolane Juhan Kahk.
Koela talumuuseum

Koela talumuuseum on aastal 1987 avatud muuseum, mis asub Lääne-Nigula vallas Koela külas. 
Muuseum paikneb 19. sajandi lõpus ehitatud Lääne-Eesti tüüpi rehielamus. Muuseumis eksponeeritakse muu hulgas rahvapäraseid tööriistu ja tarbeesemeid.
Aleks Raja

Aleks Raja (24. veebruar 1928 – 7. juuni 2014) oli eesti tantsupedagoog.
Aleks Raja juhendas rahvatantsurühmi Jõgeva-, Valga- ja Tartumaal ning korraldas maakonna laulu- ja tantsupidusid. Samuti oli ta lasterühmade liigijuht ja assistent noorte- ja üldtantsupidudel.
Emanueli maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1812. aastal.
Kudina mõis

Kudina mõis (saksa keeles Kudding) oli rüütlimõis Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. See oli ajaloolise Kudina valla keskus.

Ajalugu

Esmakordselt on Kudina mõisat kirjalikes allikates mainitud 1447. aastal. XVII sajandil kuulus mõis perekond von Taubedele. Mõisa viimased omanikud enne riigistamist 1919. aastal olid Manteuffelid.

Park

Pargi tagumises osas on Endel Taniloo 1959. aastal loodud suur skulptuurigrupp "Leinav rahvas". Monument on pühendatud Teise maailmasõja ohvritele (NSV Liidu poolel sõdinuile).

Hõbeväravatega järv

Rahvasuu rääkivat, et  hõbeväravatega järv Kudina mõisa Tuuleveski mäe all olla järv, millel hõbe- (teisend: raudväravad) väravad ees olla. Kui need lahti teha, siis uputaks järv terve Kudina mõisa ära. Korra tahtnud üks juut neid ära osta (teisend: ära varastada), aga Kudina mõisa omanik ei ole lubanud .

Õnnetu armastus

Üks Kudina mõisaga seotud lugudest puudutab Saare mõisa. Saare mõisa aadlipreili Olga olevat Kudina mõisa aednikku armunud. Noored olevat tahtnud abielluda ja koos ühist elu alustada, kuid Olga perekond, eriti ema, oli sellele tugevalt vastu. Suures meeleheites jalutas Olgal ühel suvehommikul Saare järve äärde, sõitis paadiga järve keskele ning lõpetas oma elu. Olga isal krahv Mannteuffelil õnnestus tütre surnukeha järvest välja tuua. Krahv rajas järve kadale metsa sisse perekonna kalmistu, kuhu on peale Olga maetud ka krahv ise, tema abikaasa ja õde.
Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus

Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus (lühendatult FAK, inglise PAR või PₕAR) on päikesekiirguse spektri see osa, mida fotosünteesivad organismid kasutavad fotosünteesi läbiviimiseks. FAK jääb vahemikku 400–700 nm, moodustades seega osa nähtavast valgusest.
Fotosünteetiliste organismide peamine pigment klorofüll seob kõige efektiivsemalt sinist ja punast kiirgust – seetõttu on taimed ka rohelised.
Virsik

Virsik on virsikupuu vili. Ta on luuvili, mis sarnaneb aprikoosiga, kuid on palju suurem. Virsik on 5–10 cm pikk ja kaalub keskmiselt 70–75 g.
Virsikul on kaunis välimus ja mahlane meeldiva maitsega viljaliha. Virsiku pind on karvane, ühel küljel on madalam või sügavam vagu ja varrepoolses otsas süvend. Enamasti on koor rohekaskollane, erkkollane kuni punane, päikesepoolsel küljel on tavaliselt punane laik. Virsiku viljaliha on valge kuni kollane, mõnedel sortidel ka punane, mahlane, magus ja aromaatne. Luuseeme on 3–4 cm pikk, ovaalne, rõmeline, väga kõva kestaga ja sisaldab palju õlisid.
Virsikud sisaldavad palju A- ja C-vitamiini, samuti rauda, kaaliumi ja kiudaineid.
Oma mahlasuse ja õrnuse tõttu ei talu valminud virsikud pikka transporti ega säilitamist, seetõttu viljad koristatakse pooltoorelt.
Virsikust toodetakse mahla, kompotti, moosi, kasutatakse ka salatites, pannkookide katteks, jogurtites, pudingites jne.
Sileda pinnaga virsikuid nimetatakse nektariinideks.
Minnie Driver

Amelia Fiona Driver (sündinud 31. jaanuaril 1970 Londonis) on inglise näitleja ja laulja.
2003. aasta filmis "Hope Springs" mängis ta Verat.
Filmis "Ooperifantoom" mängis ta Carlotta Giudicellit.
Ta esitati Oscarile Skylari kõrvalosa eest filmis "Hea Will Hunting" ning Emmyle ja Kuldgloobusele töö eest telesarjas "The Riches".
Telesarjas "Will & Grace" mängib ta Lorraine Finsterit.
Kivipere tänav

Kivipere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tänav algab Vana-Rannamõisa teelt ning lõpeb ajaloolise Kivi talu õues.
Tänav tekkis Rannamõisa tee 8a ja 11 detailplaneeringu alusel. Tänava nimi on antud 2014. aastal Kivi talu järgi vastavalt Haabesti linnaosa tavale lisada tänavanimedes talu nimele -pere.
Birdy (laulja)

Jasmine Lucilla Elizabeth Jennifer van den Bogaerde (esinejanimega Birdy; sündinud 15. mail 1996 Lymingtonis) on inglise laulja ja laululooja.
Ta võitis 2008. aastal 12-aastaselt muusikavõistluse Open Mic UK.
2011. aastal jõudis tema debüütsingel, Bon Iveri laulu "Skinny Love" kaver singlite edetablitesse mitmel pool Euroopas ja Austraalias. Tema omanimeline debüütalbum "Birdy" ilmus 7. novembril 2011 ja see oli samuti edukas.
Ta on avaldanud veel kaks albumit: "Fire Within" (2013) ja "Beautiful Lies" (2016).
Chilomeniscus

Levila

Need maod on levinud Arizona osariigis ja Mehhikos.
Aak & Oja

Aak & Oja oli Eesti ansambel (kitarriduo), mille moodustasid Angela Aak ja Aivar Oja. Ansambel asutati 1993.
Bioakumulatsioon

Sõnavara

Ehkki sageli mõistetakse termineid "bioakumulatsioon" ja "biokontsentratsioon" samatähenduslikena, on viimast on defineeritud ka kui veekeskkonnas elava organismi metabolismi käigus veest võetavate ainete suurem kogus kui eritatavate ainete kogus (Landrum & Fisher, 1999).
Najaadid

Vanakreeka mütoloogias olid najaadid (vanakreeka keeles Nαϊάδες) naissoost veenümfid, kes elasid allikates, ojades, järvedes ja teistes mageveekogudes.
16 (Tallinna bussiliin)

16 on Tallinna bussiliin, mis sõidab Väike-Õismäe ja Tallinn-Väikese vahel.
Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS.
Argo Ideon

Argo Ideon (sündinud 16. oktoobril 1966Tallinnas) on eesti ajakirjanik.
1992. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. 
Samast aastast kuni 1995. aastani töötas ta Päevalehes, aastal 1995 Eesti Päevalehes, aastatel 1996–2003 Postimehes, 2003–2009 Eesti Ekspressis. Aastatel 2009–2015 töötas ta taas Postimehes. Sügisest 2015 on Argo Ideon Maalehe ajakirjanik.
Nägemispuue

Nägemispuue on inimese nägemisvõime osaline või täielik kadu. Sisaldab mitmeid eriliike (nõrk nägemine, perifeerse nägemise puudumine, värvipimedus jpm), kuid üldiselt saab analoogiliselt kuulmispuudega rääkida kahest põhirühmast – vaegnägijad ehk nörbikud ja pimedad inimesed.

Põhjused

Nägemispuue võib olla kaasasündinud või haiguse või trauma tagajärjel tekkinud.
Thierry Neuville

Thierry Neuville (sündinud 16. juunil 1988 St. Vithis) on Belgia rallisõitja.
Tema kaardilugeja on Nicolas Gilsoul.
2013. aastal sõitis Fordi tiimis ning lõpetas hooaja teisel kohal.
2014. aastast sõidab Neuville Hyundai tiimis, 2016. ja 2017. aasta lõpetas teisel kohal.
Jõgitakjalised

Jõgitakjalised (Sparganiaceae) on endine õistaimede sugukond kõrreliselaadsete seltsist.
Cronquisti süsteemi järgi kuulus sugukond Commelinidae alamklassi seltsis Typhales. APG II süsteem (2003) paigutas jõgitakjalised eraldi sugukonnana seltsi kõrreliselaadsed Poales.
Uusimad fülogeneetilised uuringud näitavad, et jõgitakjalised on lähedases suguluses hundinuiaga ning APG III süsteem (2009) liitis nad sugukonnaga hundinuialised Typhaceae kõrreliselaadsete Poales seltsis.
Sugukonda kuulub ainult üks perekond – jõgitakjas (Sparganium), kuhu kuulub umbes 2 tosinat liiki.
Jõgitakjalised kasvavad märgadel aladel, näiteks veekogude kallastel ja soistes paikades.
Phalotris

Levila

Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Kaldakindlustis

Kaldakindlustis (inglise slope revetment) on rajatis, mis kaitseb veekogu kaldaveeru, ka tammi, paisu ja teemulde nõlva vooluvee uhtuva toime, jää ja lainete purustava mõju, filtratsioonivee surve ning lumesulamis- ja vihmavee põhjustatud uuristuste eest.
Nõlvakindlustise ehitamiseks kasutatakse peamiselt kivisillutist, raudbetooni, kruusa ja killustikku.
Vormsi vald (1939)

Vormsi vald oli vald Vormsi saarel Läänemaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Vormsi valla piires.
Esimene vallavanem oli Johan Landman.
Vald kuulus Riigivolikogu 26. valimisringkonda, kust valiti Artur Kasterpalu.

Põllumajandus

Vald kuulus Noarootsi põllumeeste konvendi tegevus- ja valimisringkonda.
Viktor Pihlak

Viktor Pihlak (15. detsember 1886 Sammuli mõis, Viljandimaa – 10. juuli 1967 Tallinn) oli Eesti arhitekt, insener ja tööstur.

Elulugu

Viktor Pihlak oli telliskivitöösturi poeg.
Õppis 1901–1904 Tallinnas Jukkumi Erareaalkoolis, 1904–1907 Viiburi Reaalkoolis, lõpetas 1912 Riia PI I järgu ehitusinsenerina. 1912–1913 töötas Tartus arhitekt G. Hellati ehitusbüroos, oli 1913–1914 Liivimaa Hüpoteegiseltsi insener, 1914–1919 Tallinna linnainsener, 1918–1919 õpetas ETS-i tehnilistel erikursustel mehaanikat, staatikat ja grafostaatikat. 1919 oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1919–1920 Kaubandus-Tööstusministeeriumi asjadevalitseja ja ministriabi, 1920–1940 ehitusettevõtja ja telliskivitööstur, seejärel insener.
Arreteeriti NKVD poolt, oli 1951–1956 Narva vanglas, 1959–1966 RPI Eesti Projekt insener.

Teadustöö

Uuris ehitusainete omadusi ja tehnoloogiat ning ehituse ökonoomikat ja korraldamist.

Isiklikku

Ta oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.
Ta oli Artur Aleksander Pihlaku ja Eduard Pihlaku vend.
Vaxholm

Nimi

Linn on nime saanud seal asuva Vaxholmi kindluse järgi Vaxholmi saarel.
Nime päritolu pole selge. Rahvaetümoloogia tuletab selle nimekujust Vaktsholm ('saareke, kus vahti peetakse'); see aga ei seleta, miks naabersaare nimi on Vaxö (Vaxön).

Ajalugu

Vaxholm (Vaxholms sjöstad ('Vaxholmi merelinn)) sai linnaõigused 1652.
Veel Gustav Vasa ajal kuulus Vaxö saar seal paiknenud kahe taluga (Norra Vaxö ('Põhja-Vaxö') ja Södra Vaxö ('Lõuna-Växö')) Rydboholmi mõisa ning veel kauem Östra Rydi kihelkonda. Aastal 1569 alustati selle tähtsa Stockholmi sissepääsu kindlustamist. Aastal 1558 osteti need talud kroonile ja rajati alev, mis oli mõeldud põhiliselt pidevaks vahipidamiseks ja lootsimiseks. Tolle aja kombe kohaselt kasutati asula elanike arvu suurendamiseks ka sunnivahendeid.
Umbes sada aastat hiljem mõtles leskkuninganna Maria Eleonora panna asulale nimeks Mariestad.
Aastal 1635 sai Vaxholm omaette pastoraadi. Õigusemõistmise suhtes kuulus linn koos Vaxholmi kindlusega Admiraliteedikolleegiumile. Õigust mõistis komandant osalt sõjaväelastest kaasistujatega, osalt raehärradega. Kui kindlus 1653 allutati sõjakolleegiumile, mõistis kaks korda aastas kohut maahärra poolt määratud kohtunik, keda kutsuti mõnikord justitsiaariks (justitiarie). Aastast 1714 sai viimatinimetatud amet alaliseks ja kinnistati (linnapea asemel) linna juurde; teda hakkas ametisse nimetama kuningas.
Aastal 1684 kinnitas Karl XI Vaxholmi linnakodanikele maksuvabastuse, sest nad tegelesid pidevalt vahipidamise ja lootsimisega. Aastast 1690 oli linnal oma pitser suurtükitorni kujutisega. Karl XII ajal taotles linn oma eesõiguste uuendamist. Aastal 1730 läksid varem kihelkonnakohtu alla kuulunud asjad Vaxholmi raekohtu alla. Aastal 1734 nimetati Vaxholm aleviks, ja see nimetus jäi talle sajandi lõpuni, kuigi Vaxholmi justitsiaar jäi võrdseks linnade linnapeadega. Aastal 1844 sai linn õiguse valida saadik Riksdagi.
Loodi mõisa kalmistu

Loodi mõisa kalmistu on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Loodi külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Ajalugu

Kalmistu rajasid Loodi mõisa tollased omanikud Bockid millalgi 18. sajandi lõpul mõisasüdame lähedale Püstmäele, mille ümber Heinrich August von Bock (1771–1863) rajas 1820. aastal lehisepuistu.
Kalmistul toimus esimene matus 1791. aastal ja teadaolevalt viimane toimus 1903. aastal. Kalmistule on üldse maetud 9 lahkunut.

Kirjeldus

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele põhja. Kalmistu on harvaesinevalt ümara põhiplaaniga ning seda ümbritseb graniitpostide vöö. Praegu on kalmistu jäetud maha, kuid seda on korrastatud ning see on üldiselt hoolitsetud. Graniitpostid on säilinud, kuid puudub nende vahel olnud piirdekett. Kalmistul on säilinud ka hauatähiseid.
Kantaabria

Kliima

Kantaabria aastane keskmine temperatuur on +17,1 °C, jaanuaris +12,4 °C, augustis +22,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 1268 mm, sealhulgas jaanuaris 127 mm ja augustis 84 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 1732 tundi, sealhulgas jaanuaris 91 ja augustis 196 tundi.
Karatšai järv

Karatšai järv on väike järv Venemaal Uuralites.
Alates 1951. aastast kasutati järve Nõukogude Liidus tuumajäätmete prügilana. 1960-ndatel hakkas järv kuivama, järve põhja jäid üliradioaktiivsed setted. 1968. aastal kandis tugev tuul järvepõhjast tolmu laiali 1800 km² alale, kus elas umbes 500 000 inimest. Laiali kandunud saasta radioaktiivsus oli 185 petabekrelli, mis on võrreldav Hiroshimale heidetud tuumapommi poolt põhjustatud radioaktiivse saastega.
1978–1986 kaeti järv betoonplokkidega.
Tänapäeval on järve kaldal radioaktiivsuse tase 600 röntgenit tunnis, mis on inimesele surmav.
Enne jäätmete järve ladustamise algust oli järve pindala 0,26 km². 1962. aastaks oli järve pindala veetaseme tõusu tõttu juba 0,5 km².
Herbert Normann

Herbert August Oskar Normann (ka Norman; 7. märts 1897 Tartu – 12. märts 1961 Tartu) oli eesti meditsiiniprofessor, sisehaiguste arst, arstiteaduse ajaloo ja meditsiinieetika õppejõud.
Herbert Normann õppis aastatel 1906–1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumis. Aastatel 1916–1918 oli ta üliõpilane Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Osales Vabadussõjas.
Koostas 1930. aastate esimesel poolel kolmeköitelise Eesti meditsiinilise bibliograafia aastatest 1918–1934, oli kaks aastakümmet ajakirja Eesti Arst sekretär (tegelik toimetaja) ja tegev erialastes seltsides, Tartu Vabatahtlikus Tuletõrjes jm.
Normann tundis suurt muret 1940.–1950. aastatel Tartu Raadi kalmistu suure kultuuriväärtusega Vana-Jaani osas toimunud rüüstamiste üle. Just tema aktiivne tegevus aitas tõenäoliselt kaasa Vana-Jaani kalmistu täieliku hävitamise peatamisele. 
Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

Isiklikku

Oli abielus Erna Normanniga.
Erika Aland-Vernik

Erika Aland-Vernik (3. mai 1913 Kooraste vald, Võrumaa – 25. mai 2001 São Paulo, Brasiilia) oli eesti näitekirjanik, luuletaja, proosakirjanik ning tekstiilikunstnik.
Ta sündis Kooraste vallas Kusto Tamme talus möldri tütrena. Ta õppis Otepää Gümnaasiumis. Abiellus (13. augustil 1938) Jüri Vernikuga ja seejärel nad lahkusid Eestist Brasiiliasse. Osales väliseestlaste seltsielus Brasiilias. Romaanis "Kohvipõllu leib", Lund, Eesti Kirjanike Kooperatiiv 1990, käsitletakse eesti immigrantide elualgust Brasiilias. Lühijutte ja luuletusi avaldatud Viruskundras. Suri aastal 2001 São Paulos Brasiilias.
Christopher Stringini

Christopher Richard Stringini (ka Richie Stringini; sündinud 28. novembril 1986 Chicagos) on USA näitleja, tantsija ja laulja.
Ta kuulus aastatel 2005–2010 tegutsenud ansamblisse US5, mis andis välja neli stuudioalbumit.
Aleksei Povarov

Elulugu

Aleksei Povarov on venelane ja töölise poeg.
Lõpetas 1963 Tallinna 2. Töölisnoorte Keskkooli, 1974 Leningradi Sanitaar-Hügieenilise Meditsiini Instituudi, 1984 kaugõppeaspirantuuri Leningradi Arstide Täiendusinstituudis, meditsiinikandidaat (1986, samas), väitekiri "Основные вопросы гигиены труда на современных стационарных асфальтобетонных заводах". Oli 1974–1984 Eesti Vabariikliku Sanitaar-Epid Jaama tööhügieeni osakonna arst, juhataja ja sanitaarhügieeni labori juhataja, 1984–1996 Profülaktilise Meditsiini Instituudi atmosfääritoksikoloogia labori nooremteadur, vanemteadur, ühtlasi instituudi teadussekretär kohusetäitja; 1997–2001 – lepinguline töötaja, aastast 2001 Sotsiaal-Humanitaarinstituudi psühholoogia osakonna õppejõud.

Teadustöö

Uurinud tervise ja keskkonna kaitset ning kutsehaigusi. Üle 15 teadustrükise.
Bohuslav Martinů

Bohuslav Martinů (8. detsember 1890 Polička – 28. august 1959 Liestal Baseli lähedal) oli tšehhi helilooja. Ta on kirjutanud 6 sümfooniat, 15 ooperit ja 14 balletti ning hulgaliselt orkestri- ja kammermuusikat.
Bohuslav Martinů isa oli kingsepp, kes töötas ka kellamehena. Bohuslav sündis Polička kellatornis. Ta õppis alates 1906. aastast viiulit ja orelit Praha konservatooriumis. Töötas muusikaõpetajana ja 1918–1923 viiuldajana Tšehhi filharmooniaorkestris. 1923 läks Pariisi, kus õppis kompositsiooni Albert Rousseli juures. 1940 põgenes USAsse, kus töötas õppejõuna Massachusettsis ja Princetoni ülikoolis. 1953 tuli tagasi Euroopasse, kus elas Nice'is ja Roomas ning alates 1955. aastast veetis viimased eluaastad Šveitsis.
Oma loomingus läbis ta tee impressionismist läbi uusklassitsismi džässisugemetega isikupärase stiilini.
Rombikare

Rombikare on Saare maakonda Muhu valda Suurde väina jääv saar (kare).
Saare koordinaadid on 58° 32′ N, 23° 12′ E.
Arimaa

Arimaa on kahele mängijale mõeldud strateegilist mõtlemist nõudev lauamäng, mida on võimalik mängida tavalisel malelaual tavaliste malenuppudega. Arimaa reeglid on väga lihtsad, kuid mäng ise on üllatavalt keeruline ning tugevat strateegilist mõtlemist nõudev. Arimaa on siiani osutunud arvutite jaoks oluliselt keerulisemaks mänguks kui male.

Ajalugu

Arimaa mõtles välja Omar Syed, India juurtega USA arvutiinsener. Tõuke mängu loomiseks andis Garri Kasparovi kaotus malearvutile Deep Blue. Et testida inimese strateegilise mõtlemise paremust arvutitega võrreldes, lõi Omar malega sarnaneva mängu, mille reeglid on nii lihtsad, et isegi tema enda nelja-aastane poeg neist aru saaks, kuid mis on nii keeruline ja kombinatsioonirohke, et arvutid ei suudaks seda "jõuga läbi arvutada".
Omar Syed avaldas Arimaa reeglid aastal 2002 ning pani välja 10 000-dollarise auhinna, mis makstakse välja programmeerijale, kelle loodud programm suudab alistada kõrgeima reitinguga inimese kuuepartiilises seerias. Auhind kehtib aastani 2020 ning on siiani välja andmata.

Mängu käik

Mäng algab tühjalt laualt. Esimesena käib kuldne, kes paigutab nupud talle sobivas järjestuses laua esimesele ja teisele reale. Seejärel paigutab hõbedane oma nupud laua seitsmendale ja kaheksandale reale. Kui nupud on laual, siis käivad kuldne ja hõbedane kordamööda (alustades kuldsest). Iga käik (mängukord) koosneb neljast sammust, kus nupp astub ühele võimalikule naaberruudule (edasi, tagasi, paremale või vasakule). Need neli sammu võib teha üks nupp; samuti tohib sammud laiali jagada erinevate nuppude vahel või jätta mõni samm sooritamata (teha ainult kolm, kaks või üks sammu). Käigu lõpus peab laual olema toimunud muutus. Seega ei saa astuda sama nupuga näiteks kaks sammu edasi ja kaks sammu tagasi, kuna sellisel juhul on laual täpselt sama seis, mis oli enne käiku. Samuti ei tohi olla males tuntud käikude kordamist. Mängija ei tohi teha käiku, mille puhul tekib lauale kolmas kord järjest täpselt sama seis, mis eelmiste käikude puhul.

Nügimine

Tugevam nupp võib endast nõrgemat nuppu nügida. Nügimise puhul teeb ühe sammu tugevam nupp ja teise sammu nõrgem nupp. Seega kulub nügimiseks alati kaks sammu käigust.
Nügida saab nii tõmmates kui tõugates. Tõmmates liigub tugevam nupp eest ära ning tõmbab nõrgema samale ruudule, kus ta enne asus. Lükates liigutab tugevam nupp nõrgema nupu suvalisele vabale kõrvalruudule ning astub ise lükatud nupu asemele. Ühekorraga saab nügida ainult ühte vastase nuppu. Seega kui nügitava nupu ümber ei ole ühtegi vaba ruutu, siis ei ole võimalik seda nuppu lükata. Kui tõmbaval nupul ei ole ühtegi vaba ruutu, kuhu astuda, siis ei ole tõmbamine võimalik. Ja otse loomulikult ei saa samaaegselt ühte nuppu lükata ja teist tõmmata. Samuti ei saa nügida enda nuppu.
Meelerahu

Meelerahu (sanskriti keeles śamatha; paali keeles samatha; tiibeti keeles ⽌ zhi gnas; hiina keeles zhi; jaapani keeles shi) on budismis analüüsiva vaatluse (sanskriti keeles vipaśyanā) kõrval teine olulisim meeleharjutus.
Meelerahu seisneb meele keskendamises ühele objektile, mistõttu selle üheks sünonüümiks on ’meele ühtekoondatus’ (sanskriti keeles cittaikāgratā).
Meelerahu harjutamise eesmärgiks on meele täielik rahunemine, kontrollimatu mõtetevoolu ja tunnetetulva peatamine.
Algajate meelerahu harjutustes soovitatakse keskenduda hingamisele, kuid põhimõtteliselt võib keskendumise objektiks olla ükskõik missugune sisemine või väline seadmus (mõte, pilt, ese, kuju vms). Kui meelerahu on muutunud püsivaks ja sügavaks, loob see aluse mõtluse (sanskriti keeles dhyāna) erinevate tasemete rakendamiseks analüüsiva vaatluse harjutustes.
Mõnes budismi suunas, eriti chanis, peetakse aga meelerahu ja analüüsiva vaatluse harjutamist teineteisest lahutamatuks põhjendusega, et ühelt poolt on meelerahuni võimalik jõuda ainult meelt tähelepanelikult jälgides ja uurides; teiselt poolt aga saab meelt põhjalikult uurida ja analüüsida ainult meelerahu seisundis.