Matti Masing

Teaduslik, loodushariduslik ja looduskaitseline tegevus

Matti Masing (MM) tegeleb looduse uurimisega alates aastast 1975. On uurinud kahepaikseid, roomajaid, mittelendavaid pisiimetajaid, nahkhiiri ja suuri maismaalimuseid Eestis ning mujal Euroopas.
Ta on Maailma Looduskaitse Liidu Liigikaitse Komisjoni käsitiivaliste ekspertrühma (IUCN Species Survival Commission Chiroptera Specialist Group) liige aastast 1987 ja muude rahvusvaheliste töörühmade (Nordic Forum for Field Herpetology, European Hedgehog Research Group, EUROBATS Scientific Panel, Livonian Bat Group) liige.
Aastail 1980–1989 valmistas Masing ette nahkhiirte talvituskolooniate kaitse alla võtmist Tallinna ümbruse ja Kagu-Eesti tehiskoobastes. Aastail 1993–1995 osales ta "Looduskaitse seaduse" (1994) koostamisel ning loomastiku riikliku seire käivitamisel Eestis. Töötas Eesti jaoks välja väikeloomade seire metoodika kahepaiksete, roomajate, nahkhiirte, mittelendavate pisiimetajate ja suurte maismaalimuste kohta ning koostas vastavad kirjalikud juhendmaterjalid (Masing, 1994, 1995).
Matti Masing töötas teadurina Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis alates 1984. aastast kuni selle asutuse sulgemiseni septembris 1996. Pärast seda tegutseb vabakutselise loodusteadlasena Eestis ja mujal Euroopas.
Masing on juhendanud paljusid loodusehuvilisi nii kirjalikult kui ka õppematkade vormis, samuti üliõpilaste kursuse-, diplomi- ja magistritöid. Ta on korraldanud avalikke üritusi loomastiku uuringute ja kaitse teemadel, esinenud ettekannetega teaduskonverentsidel, läbi viinud loomastiku uurimise ekspeditsioone mitmel pool Euroopas, avaldanud üle 4000 kirjatöö, sh elektroonilises meedias.
Aastatel 1977–2001 valmistas ta siinpoolse Euroopa suurima ja täpseima pisiimetajate teaduskogu (üle 5000 eksemplari ca 50 liigist), mille saatus oleneb muuseumite huvist ja panusest selle teaduskogu vastuvõtmisel ja säilitamisel. Aastail 2009 ja 2010 toetas selle teaduskogu tööd Tartu Ülikool. Ent praegu seisab see töö ressursside puudumise tõttu.  
Alates 1992. aastast tegeleb MM nahkhiirte detektor-uuringu metoodika arendamisega Eestis ja Euroopas. Samast aastast alates on ta regulaarselt korraldanud detektoritel põhinevaid avalikke nahkhiireöid, ekspeditsioone jm üritusi, kus on osalenud nahkhiirehuvilised üle Euroopa. Yrjö Siivonen, Matti Masingu õpilane ja kolleeg Soomest, teostas detektor-uuringul põhineva nahkhiirte elupaikade kaardistamise Helsingi linnas aastal 2003, mis on eeskujuks planeeringute läbiviimisel mujalgi Euroopas. 
Aastail 1997–2004 juhendas Masing Lähte loodusesõprade ringi; see tegevus on põhjalikult kajastatud Tartu Valla Kuukirja vastavates numbrites – kokku 36 lugu koos fotodega. 
Märtsis 2000 asutas ta Eestikeelsete Imetajanimede Komisjoni (EIK), kelle valmistatud ja hallatav on "Eestikeelsete imetajanimetuste andmebaas". 
Detsembris 2001 korraldas ta Esimese Eesti nahkhiireuurimise konverentsi Tartus, mis oli pühendatud "rahvusvahelisele nahkhiireaastale 2001".
Augustis 2011 osales MM Euroopa nahkhiirte uurimise konverentsil Vilniuses 4 teadusliku ettekandega ning juhendas Vilniuse lähedal toimunud 8ndat Euroopa nahkhiiredetektorite seminari (8th European Bat Detector Workshop). 
Aastal 2012 käivitas Masing rahvusvahelise loodusõppe projekti LENA (LEarning NAtural values in Europe). Selles Grundtvigi (Euroopa elukestva õppe ühe programmi) projektis osales viis organisatsiooni neljast Euroopa riigist.

Ühiskonna teavitamine, arendamine ja nõustamine

1996. aastal asutas Matti Masing "elektroonilise avatud ühiskonna" (EAÜ), mille peamine ülesanne on olemas oleva inimühiskonna teavitamine ning arendamine Interneti abil. AÜ meetoditest on ta soovitanud ja ka ise rakendanud "informatsiooni vabastamist" (nt BANCO project, 1996). Inimestele on ta soovitanud "asjade eristamist" ja "silmade avamist" – siis ilmneb tee, mida käia. Inimühiskonnad peaksid arenema "inimväärse ühiskonna teed". Inimene kui bioloogiline liik ja eluvorm on üsna noor ja kogenematu, seetõttu ei oska ta maailmas õigesti (sh inimväärselt – nii ennast kui ka ümbritsevat loodust säästvalt) käituda. Sellest tulenevalt on inimühiskondade jaoks peamine filosoofilis-praktiline küsimus just "käitumise küsimus" (Masing, 1984). Inimese käitumisest oleneb, kas ta suudab ellu jääda planeedil Maa, kas ta sobib sellesse keskkonda jne. 
Elektroonilistes vestlusringides (alates 1996) on Matti Masing kirjeldanud olemas olevat ühiskonda ning muuhulgas põhjendanud nn kapitalismi (sh "rahal põhineva maailma" ja "bürokraatia diktatuuri") ebainimväärsust, ebaefektiivsust ja paratamatut kokkuvarisemist moraali alusel.   
1998. aastal, umbes aasta pärast looduskaitselise riikliku teadusasutuse sulgemist Eestis, asutas ta ühiskonna arendamise, loodusteaduse ja loodusharidusega tegeleva vabaühenduse Sicista Arenduskeskus MTÜ , mille kaasabil korraldab loodusteaduslikke uuringuid, loodusõpet ja ühiskonna arendamist. Masing osaleb jätkuvalt avalikes e-vestlusringides, nõustades huvilisi ühiskonna seisundist teavitamise, ühiskonna arendamise, loomastiku uuringute, loodushariduse ja looduskaitse valdkondades.
Aastail 1999–2007 osales ta EUROBATS-i  nõuandva komitee (Advisory Committee, AC) kohtumistel erinevates Euroopa riikides, tegutsedes selle töörühmades ning andes ka omapoolseid soovitusi nahkhiirte kaitse elluviimiseks Euroopas – nt AC kohtumisel Stockholmis aprillis 1999 esitas ta kava üleeuroopalise nahkhiireuuringute infokeskuste võrgustiku loomiseks (bat research information centres, BRICs, in each European country).
2000. aastal asutas ta Tartu Arenduskoja, kus koos teiste asjaosalistega korraldas avalikke üritusi loodusväärtuste kaitsmiseks Tartu linnas.
Alates 2001. aastast annab Matti Masing välja elektroonilisi teabematerjale Internetis, sh nahkhiirte uurimist kajastavat ingliskeelset uudiskirja Eptesicus . Aastal 2012 valmisid nahkhiirte uuringuid linnades ergutav koduleht  ja Põhja-Eesti klindi – Eesti loodusväärtuse nr 1 – tundmisele kaasa aitav koduleht .
2014. aastal asutas ta Kodanike liikumise põhiseaduse toetuseks (KL) , mille raamides on koostanud materjale, teinud ettekandeid ja avaldanud filme YouTube's.

Pere

Matti Masingu isa oli Viktor Masing ja ema oli Linda Poots.