Lepiku (Tallinn)

Asend

Lepiku asum külgneb põhjas Tallinna Mähe asumiga, lõunas ja läänes Kloostrimetsa asumiga, kagus Laiaküla asumiga ja idas Viimsi vallaga. Asumi piir kulgeb põhjas mööda Kupra teed, läänes Kloostrimetsa metsaala ja Metsakalmistu piiri, lõunas mööda Kloostrimetsa teed, idas Pärnamäe teed ja Pärnamäe kalmistu piiri.

Ajalugu

Vanimad märgid asustusest nüüdisaegsel Lepiku asumi alal on I aastatuhandesse enne Kristust dateeritud asulakoht praegusel Silmiku tänav 4 kinnistul ja kultusekivi Pärnamäe tee 65 kinnistul, mis on arheoloogiamälestistena võetud riikliku kaitse alla.
Ajalooline Lepiku küla kujunes 1875–1876. aastal kui endise Väo linnamõisa obrokikruntide planeerimise ja tükeldamise tulemusel tekkinud krundid anti rendile Nehatu ja Väo linnamõisa maatameestele. Kuni 1939. aastani kuulus Lepiku küla Nehatu valla koosseisu, 1939–1945 Iru valla koosseisu. Lepiku asumi ala kuulub Tallinna linna piiresse 2. märtsist 1945. Aastatel 1945–1991 oli ala Tallinna Mererajooni, aastatel 1991–1993 Idarajooni koosseisus. Kogu nõukogude perioodi säilis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses kujunenud hajaküla struktuur samast perioodist pärineva hoonestusega.
Arendustegevus algas Lepiku asumis 1990. aastate lõpus, peale maareformi kohast maade tagastamist õigusjärgsetele omanikele. Esimesteks uusarendusaladeks olid 1997. aastal kehtestatud detailplaneeringute alusel kruntideks jagatud endise Esku (Esko) ja Tammiku talu maad (nüüd Esku, Uduselja, Kuldtiiva ja Sinitiiva tänavad) ja 1999. aastal kehtestatud detailplaneeringuga jagatud Soone talu maad (nüüd Täpiku tänav). 2014. aasta seisuga on kehtestatud detailplaneeringutega kruntideks jagatud peaaegu kõik endise Lepiku küla talude maad.

Hoonestus ja taristu

Asumisse kuulub Lepiku elamupiirkond ning osa Pärnamäe kalmistust. Lepiku asum on valdavalt pere- ja ridaelamutega hoonestatud elamupiirkond, mida iseloomustab rikkaliku kõrghaljastusega metsalik üldilme. Pirita linnaosa üldplaneeringu kohaselt ei tohi uued elamukrundid olla väiksemad kui 1500 m². Üldplaneeringu järgi on Lepiku asum kavandatud metsalinnalaadseks, kõrghaljastuse säilitamisega väikeelamupiirkonnaks.
2014. aasta seisuga tegutses asumis kaks eralasteaeda (Adelion ja Memme Musi) ja Kloostrimetsa puukool. Ettevõtluspiirkonnad ja kauplused asumis puuduvad.

Lepiku asumi tänavad

Asumisse jäävad Esku tänav, Harksaba tänav, Kannustiiva tänav, Karuslase tänav, Kedriku tänav, Kirilase tänav, Kloostrimetsa tee, Kriibi tänav, Kuldtiiva tänav, Kupra tee, Kõlviku põik, Kõlviku tee, Lepiku tee, Lumiku tänav, Merikanni tänav, Piksepeni tänav, Põldma tänav, Päevakoera tänav, Pärnamäe tee, Silmiku tänav, Sinitiiva tänav, Sirptiiva tänav, Sompa tee, Suurekivi tänav, Sügislase tänav, Täpiku tänav, Udeselja tänav, Vaksiku tänav, Valguta tänav, Villkäpa tänav, Äigrumäe tee, Öölase tänav.
Kehtestatud või menetlusel olevate detailplaneeringute alusel on moodustatud veel Leediku tänav, Suru tänav, Taevastiiva tänav ja Uneliblika tänav, mis 2015 juuni seisuga ei ole välja ehitatud.
Lepiku asumi tänavate nimed tulenevad valdavalt kas ajaloolistest talunimedest (Esku, Kriibi, Põldma, Sompa, Valguta) või on seotud liblikatega, kuna asumi kaguossa kavandati varem liblikate kaitseala.

Loodus

Geomorfoloogiliselt on Lepiku asumi piirkond merekuhjetasandik madalate põhja-lõunasuunaliste liivaluidete ja nendevaheliste nõgudega. Luitestikul kasvab valdavalt küpses vanuses männik. Luidetevahelistes nõgudes läbib asumit kaks magistraalkraavi – Kalmistu kraav ja Lepiku peakraav – mis suubuvad läbi Tallinna Botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.
Kaitstavatest loodusobjektidest asub Lepiku asumis Suurekivi rahn (Lepiku tee 58 kinnistul). Merikanni tänav 1 ja 2 kinnistutel on leitud roosa merikanni (Armeria maritima) kasvukoht. Pärnamäe tee ja Kloostrimetsa tee ristmiku juures on aas-karukella (Pulsatilla pratensis) kasvukoht.