google/wiki40b huggingface dataset:
Baltimaad

Baltimaad ehk Balti riigid on geopoliitiline termin, mida kasutatakse tänapäeval koondnimetusena kolme Põhja-Euroopas ning Läänemere idakaldal asuva, väikeriigi kohta: Eesti, Läti ja Leedu. 
Vanemas kirjanduses on Baltimaade piirkonda nimetatud ka Baltikumiks ja Ida-Baltikumiks.
Enne Esimest maailmasõda arvati Baltimaade hulka ainult Balti kubermangud (Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa), kuid mitte endisi Rzeczpospolita alasid (Latgalet, Leedut). Kahe maailmasõja vahelisel ajal peeti lisaks Eestile, Lätile ja Leedule Balti riikide hulka kuuluvaks ka Poolat ja eriti Soomet. Soome võttis sel ajal välispoliitiliseks sihiks kuuluda Põhjamaade, mitte Balti riikide hulka.
Mõistele "Balti riigid" kinnistas tänase sisu Nõukogude anneksioon. Eesti, Läti ja Leedu moodustasid omaette piirkonna, mis eristus ülejäänud Nõukogude Liidust ja oli samas riigipiiriga ära lõigatud teistest Läänemere maadest. Nõukogude Liidus arvati Baltimaade hulka sageli ka Kaliningradi oblast (see kuulus Balti majandusrajooni, Balti sõjaväeringkonda ja jäi Balti raudtee alale), seda peamiselt geograafilistel põhjustel: muudest jäänuks oblast Leeduga eraldatuks. Vene keeles tehakse vahet nimel Прибалтика ('Baltikum'), kuhu kuulub ka Kaliningradi oblast, ja Прибалтийские государства ehk страны Балтии ('Balti riigid'), mis märgib ainult kolme Balti riiki.
Nõukogude Liit tunnistas kõigi Baltimaade iseseisvust samal päeval, 6. septembril 1991.
8. novembril 1991 asutati Balti Assamblee. See on organisatsioon, mille eesmärk on kooskõlastada ja edendada Eesti, Läti ja Leedu parlamentide tegevust.
Seoses kiire majanduskasvuga 2000. aastatel on Balti riikide kohta kasutatud mõistet "Balti tiigrid".
Kolme Balti riigi ühine pindala on 175 229 km² ja rahvaarv ligi 6,17 miljonit (2016).
Damasias

Damasias oli Ateena esimene arhont (eponüüm) 583–581 eKr.
Pärast esimest ametiaega ei tahtnud ta võimult lahkuda ning pikendas oma ametiaega veel üheks aastaks. Ta valitses kokku 26 kuud. Kui ta tahtis võimule jääda ka kolmandaks arhondiaastaks, sunniti ta jõuga võimust loobuma, arvatavasti vältimaks türanniat.
Pärast Damasiase kukutamist suurendati arhontide arvu üheksalt kümnele.
Samanimeline arhont valitses ka 639–638 eKr.
Mardi tänav

Mardi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.
Mardi tänav asub Keldrimäe asumis Liivalaia tänava ja Keldrimäe tänava vahel ning ristub Võlvi, Turu, Vana-Keldrimäe ja Liivamäe tänavaga.

Ajalugu

Tänav sai nime piirkonna kinnisvaraomaniku Diedrich Christian Martensi järgi, aja jooksul kasutati tänava kohta erinevaid nimekujusid: Martena tänav (1885), Martensgasse (1893), Martinstraße (1907), Мартенская ул. (1907), Martenstraße (1913).
Aastatel 1936–1991 ulatus Mardi tänava kohale Lennuki tänav, mis tänapäeval jääb Maakri asumisse teisel pool Liivalaia tänavat.
Somp (meteoroloogia)

Somp ehk hägu ehk uduvine on õhu hägusus, mida põhjustavad õhus hõljuvad silmaga nähtamatud tahked osakesed (suits, tolm, tahm).
Tšeljabinsk

2013. aasta meteoriit

2013. aasta 15. veebruaril kohaliku aja järgi umbes 9.20 lendas üle Uurali mägede meteoriit, mille tükid kukkusid Tšeljabinski ümbrusse. Väidetavalt sai vigastusi üle 900 inimese, Venemaa siseministeeriumi teatel pöördus meditsiinisüsteemi poole 102 inimest ning kokku kukkus tsingitehase 600-ruutmeetrine katus.
Andenne

Asulad

Semois' jõe kallastel asuva valla piiridesse kuuluvad järgmised asulad: Andenne, Bonneville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samson ja Vezin.
Suceava jõgi

Suceava [sutš'aava] on jõgi Euroopa kaguosas Rumeenias. Algab Ida-Karpaatidest. Ülemjooksul voolab itta, seejärel kagusse. Suubub paremalt Siretisse. Pikkus 170 km.
AS Rakvere Lihakombinaat

AS Rakvere Lihakombinaat (lühend RLK) on Rakvere lähedal Roodevälja külas tegutsev lihatöötlemisettevõte. 
Ettevõte tuntuim kaubamärk on Rakvere.
RLK-l kui emaettevõttel on 3 tütarettevõtet (2 neist Balti riikides), Viljandi lähedal asuv seakasvatusfarm Ekseko.
RLK-s töötab u 900 ja selle tütarettevõttetes u 300 inimest.
RLK eksportriigid on nt Läti, Leedu, Venemaa, Saksamaa, Poola, Rootsi, Kreeka.

Ajalugu

Ettevõtte eelkäijaks peetakse 1890. aastal Rakveres tööd alustanud tapamaja, mis aastal 1944 ühines Baumani ja Schenkeli vorstitööstusettevõttega. Nende baasil moodustati lihakombinaat. Aastal 1963 liideti lihakombinaadiga Kohtla-Järve ja Narva lihakombinaat. Aastal 1995 RLK erastati.
1996. aastal sai ettevõte seakasvatusfarmi AS Ekseko enamusosaluse ning Eksekost sai Rakvere Lihakombinaadi tütarettevõte. Laienemine jätkus 1997. aastal, mil uuteks tütarettevõteteks said Rīgas Miesnieks Lätis ja Klaipedos Maisto Produktai Leedus.
1997. aastal alustati AS Rakvere Lihakombinaadi aktsiatega kauplemist Tallinna börsil.
2006. aastal aktsiate noteerimine börsil lõpetati seoses aktsiate ülevõtmisega HK Ruokatalo (hilisem HKScan) poolt.
2013. aastal läks AS Rakvere Lihakombinaat samuti HKScan kontserni kuuluva Talleggi alluvusse. Mõlemat ettevõtet juhtis Teet Soorm.
Kaia Iva

Haridus

Kaia Iva lõpetas Nõo Keskkooli 1981 ning Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika ja füüsika õpetaja erialal 1986.

Töökäik

Kaia Iva on töötanud õpetaja ja õppealajuhatajana Türi 2. Keskkoolis, Nordika Kindlustuse Järvamaa esinduse juhatajana, Järva Teataja Kirjastuse reklaamiosakonna juhatajana, Türi linnapeana, Mäo Klaasi müügiosakonna juhatajana ja aastatel 2015-2016 Türi lasteaia juhataja kohusetäitjana.

Poliitiline tegevus

Kaia Iva on erakonna Isamaa liige alates 1999 (esmalt Isamaaliidu liige). Oli aastail 2002–2005 Türi linnapea ja 2005–2007 Türi vallavolikogu liige. Aastatel 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige ja 2011–2015 XII Riigikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel tegi ta isikliku rekordi, kogudes 1684 häält.
Aafrika metskass

Välimus

Aafrika metskassi värvus varieerub liivakarva pruunist kollakashallini ja saba peal on mustad triibud. Karv on Euroopa alamliigist lühem. Aafrika metskass on ka väiksem – pikkus on 45–75 cm, saba pikkus 20–38 cm ja kaal võib olla 3–6,5 kg.

Levila

Aafrika metskass elab Aafrikas ja Lähis-Idas, kuid geneetiliselt puhtaid isendeid leidub ainult täiesti asustamata kohtades, mujal on nad kodukassidega segunenud. Ta elab steppides ja savannides.

Käitumine ja eluviis

Aafrika metskass sööb põhiliselt hiiri, rotte ja teisi väikseid imetajaid. Kui võimalus avaneb, sööb ta ka linde, roomajaid, kahepaikseid ja putukaid. Kass läheneb saagile aeglaselt ja ründab kohe, kui see on hüppeulatuses (umbes üks meeter).
Kõige aktiivsem on ta öösel ja videviku ajal. Kui ta tunneb end ohustatuna, läheb ta karv turri, et näidata end suuremana kui tegelikult ja hirmutada vastast. Päevavalguses peidab ta end tavaliselt põõsastes, kuigi hämaratel ja pilvistel päevadel on ta mõnikord ka päeval aktiivne. Isase territoorium kattub mõne emase omaga. Viimased kaitsevad oma territooriumi sissetungijate eest.
Emane sünnitab poegides kaks kuni kuus kassipoega, keskmiselt kolm. Aafrika metskass puhkab ja sünnitab urgudes või maapinna lohkudes. Tiinus kestab 56–69 päeva. Pojad sünnivad pimedana ja vajavad ema täielikku hoolt. Enamik poegi sünnivad märjal hooajal, kui toitu on piisavalt. Nad jäävad ema juurde viieks kuni kuueks kuuks ja saavad suguküpseks aasta pärast sündimist.
Segusti

Elektroonikas on segusti (ingl frequency mixer) mittelineaarne ahel, mis teeb kahest sisendsignaalist uusi sagedusi. Kõige tavalisemas kasutuses tekitab ta kahest sisendsignaalist f₁ ja f₂ liidetud f₁ + f₂ ja lahutatud f₁ – f₂ sagedustega väljundsignaalid.
Segusteid kasutatakse laialt sageduste nihutamiseks ühest sagedusalast teise, et lihtsustada signaalide ülekandmist või edasist signaalitöötlust. Näiteks on segusti võtmekomponent superheterodüünvastuvõtjas, kus see muudab vastuvõetud signaalide sageduse kindlaks vahesageduseks. Segusteid kasutatakse ka kandesageduse moduleerimiseks raadiosaatjates.

Liigid

Mittelineaarsete (näiteks eksponentsiaalsete) omadustega elektroonikakomponente saab kasutada segustitena. Passiivsed segustid kasutavad korrutava elemendina ühte või rohkemat dioodi, sest neil on ebalineaarne pinge ja elektrivoolu suhe. Passiivsetes segustites on väljundsignaal alati väiksema võimsusega kui sisendsignaal.
Aktiivsed segustid kasutavad korrutatud signaali tugevuse suurendamiseks võimendavat seadist, näiteks transistori või elektronlampi. Aktiivsed segustid parandavad sisend- ja väljundviikude vahelist eraldatust, kuid võivad tekitada rohkem müra ja olla suurema energiatarbega. Aktiivne segusti võib olla ka ülekoormustele vastuvõtlikum.
Segusteid võib jagada topoloogia järgi. Ühepoolsed segustid lasevad väljundisse osa sisendsignaalist. Topelttasakaalustatud segustil on sellised sümmeetrilised sisendid, mis suruvad mõlemat sisendsignaali maha, ning väljundisse jõuab ainult korrutatud signaal. Topelttasakaalustatud segustid on keerukamad ja nõuavad suuremat võimsust. Segusti tüübi valik sõltub rakendusest.
Segusteid iseloomustatakse nende omaduste, näiteks võimenduse ja mürateguri järgi. 
Segusteid saab ehitada üksikkomponentidest, kuid tänapäeval on need enamasti osa mikrokiibist või hübriidskeemidest.
Mittelineaarsed komponendid, mida kasutatakse segustites, võivad olla dioodid, transistorid ja madalamatel sagedustel analoogkordistid. Kasutatud on ka küllastuse lähedal olevaid ferriitsüdamikuga induktiivpoole.
Roohabekas

Roohabekas ehk roovilbas (Panurus biarmicus) on habeklaste sugukonda kuuluv linnuliik. 
Lind on Eestis harv kuni väikesearvuline haudelind, samuti talikülaline.
Modulatsioon (ülekandetehnika)

Modulatsioon (ladina keeles modulatio taktipärasus) tähendab info- ja kommunikatsioonitehnoloogias info edastamiseks kasutatava signaali ‒ kandesignaali ‒ mingi parameetri muutmist ülekantava infosignaali muutumise taktis.
Kandesignaaliks võib olla kas pidev signaal, harilikult katkematu harmooniline võnkumine ehk siinusvõnkumine, või siis mittepidev, s.o katkeline signaal, enamasti kujutatav ristkülikimpulsside jadana. Kandesignaali (moduleeritava signaali) muudetavateks parameetriteks on tema amplituud, sagedus ja faas, impulsside puhul ka nende laius. Moduleerivaks signaaliks võib olla nii analoogsignaal kui ka digitaalsignaal.
Signaalide moduleerimise seade on modulaator; moduleeritud kandesignaalist eraldab esialgse info demodulaator. Modem on seade, mis teostab nii moduleerimist kui ka demoduleerimist. Moduleeritud signaalide edastusmeediumiks (-kanaliks, -liiniks) võib olla traat- või kiudoptiliste soontega kaabel või raadiosageduskanal.
Moduleerimise eesmärk on töödelda infot nii, et seda saaks edastada kiiresti suures mahus ja seejuures võimalikult moonutusvabalt. Seepärast edastatakse info tema algsest sagedusest palju kõrgemal sagedusel, sest siis on edastuskanali läbilaskevõime suurem. Moduleerimine on ka ainus võimalus edastada infot raadiolainete vahendusel. Seda võimalust hakati kasutama juba ligi 100 aastat tagasi ringhäälingusaadete levitamiseks.
Olenevalt edastatava signaali liigist ja teisendamise eesmärgist on kasutusel mitmesuguseid moduleerimismeetodeid.
Eesti Maaülikool

Ajalugu

Eesti Maaülikooli ajalugu ulatub aastasse 1848, mil loodi Tartu veterinaariakool. 1873. aastal muudeti veterinaariakool Tartu veterinaariainstituudiks. Aastal 1919 ühendati veterinaariainstituut Tartu Ülikooliga ja nimetati loomaarstiteaduskonnaks. Samal aastal rajati Tartu Ülikoolis ka põllumajandusteaduskond, mis 1920. aastal jagati metsa- ja agronoomiaosakonnaks, kusjuures viimane osakond hõlmas lisaks taimekasvatusele ka loomakasvatust. 1946. aastal loodi metsaosakonna baasil metsandusteaduskond. 1951. aastal loodi kolme nimetatud teaduskonna baasil Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). See kujunes keskseks põllumajanduslikku, metsanduslikku ja veterinaarharidust andvaks õppeasutuseks Eestis.
Ülikool kandis aastatel 1991–2005 Eesti Põllumajandusülikooli (EPMÜ) nime. Aastal 1997 liitus ülikooliga Eesti keskne bioloogiline teadusasutus Zooloogia ja Botaanika Instituut, mis andis aluse ülikooli muutumisel peamiseks Eesti ökosüsteeme paljudest tahkudest uurivaks ja õpetavaks ülikooliks. 2005. aastal jõustus ülikooliseaduse muudatus, millega Eesti Põllumajandusülikool nimetati ümber Eesti Maaülikooliks.

Ülikooli eripära

Maaülikooli keskseks uurimisvaldkonnaks on eesti ökosüsteemid – nende funktsioneerimine ja majandamine, koosseis, kujundamine ja kaitse. Maaülikool on Eesti peamiseks uurimisasutuseks mahemajanduse alal. Tähtsad õppe- ja teadustöö suunad on agroökosüsteemide ökoloogia ja majandamine, metsandus, Eesti elukooslused (Eesti taimestik ja Eesti loomastik), maamajandus ja ökonoomika, veterinaaria, loodusturism, maamajandustehnika ja mahetehnoloogiad jm.

Roheline ülikool

Roheline ülikool on 2008. aastal loodud kõiki Eesti Maaülikooli töötajaid ja üliõpilasi haarav algatus, mille eesmärk on tagada, et ülikool oleks avatud uutele ideedele ning keskenduks enam uute keskkonnasäästlike lahenduste väljatöötamisele ja rakendamisele oma igapäevases tegevuses.
Roheline ülikool ei ole Eesti Maaülikoolis eraldiseisev struktuuriüksus, vaid arengusuund, mille terve ülikool on võtnud.
Rohelise ülikoolina soovitakse olla tervislikku ning head õppe- ja töökeskkonda pakkuv, võimalikult väikese ökoloogilise jalajäljega ülikool, mis võtab jätkusuutliku arengu põhimõtteid arvesse kõigis oma tegevusvaldkondades.
Jätkusuutlik (kestlik) areng on sotsiaal-, majandus-, kultuur- ja looduskeskkonna pikaajaline kooskõlaline arendamine eesmärgiga tagada inimestele kõrge elukvaliteet ning turvaline ja puhas elukeskkond praegu ja tulevikus.

Professuur

Tuntumate maaülikooli professorite sekka kuuluvad Ivar Etverk, Toomas Frey, Osvald Hallik, Elmar Haller, Ants Ilus, Ülle Jaakma, Andres Koppel, Tiiu Kull, Jüri Kuum, Hans Küüts, Endel Laas, Jaan Lepajõe, Anne Luik, Ülo Niinemets, Ingmar Ott, Tiit Paaver, Karl Peterson, Aarne Pung, Kalju Põldvere, Loit Reintam, Vassil Ridala, Gerhard Rägo, Kalev Sepp, Urmas Tartes, Julius Tehver, Rein Teinberg.

Sport

Ülikooli juures asub Maaülikooli spordihoone ning spordiklubi EMÜ SK.
Finiš

Finiš on spordivõistluse lõpetamine võistleja poolt, samuti võistluse lõpetamise koht.
Staadionil toimuvate kergejõustiku jooksudistantsidel, samuti jalgrattaspordis, tähistatakse finišit finišijoonega, millele eelneb finišisirge. Ajavõtul ja paremusjärjestuse selgitamisel kasutatakse fotofinišit. Murdmaajooksu, triatloni ja maratoni puhul kasutatakse finiši tähistamiseks ka finišilinti või finišikaart.
Orienteerumisjooksus peab võistleja tegema elektroonilise märke finišijaamas. Tiitlivõistlustel määratakse orienteerumisjooksu sprindidistantsi finiši aega valguskiirega või puutevaba märkesüsteemiga.
Rinnuliujumises ja liblikujumises peab ujuja finišis puutuma mõlema käega samaaegselt ujumisbasseini seina. Seliliujumises peab võistleja olema finišeerumise hetkel selili. Vabaujumises võib finišis seina puudutada ükskõik millisel moel.
Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel on finiši märguandeks mustavalgeruudulise finišilipu lehvitamine finišijoonel.
Paksu

Paksu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Reegoldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Reegoldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reegoldi külaga.
Külast on teateid alates 1839 (Paksu).
Skíathose saar

Skíathos (kreeka keeles Σκιάθος) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, läänepoolseim Põhja-Sporaadidest.
Saar on keskmiselt 12 km pikk ja 6 km lai, pindala on ligi 50 km². Maastik on mägine, kõrgeim koht on 433 m merepinnast. Saarel on palju liivarandu ja männimetsi. Enamik randu ja asustust on saare lõunaosas.
Suurim linn on Skíathos saare kirdeosas (5000 elanikku). Kogu saarel elab umbes 6000 inimest.
Saar on populaarne turismisihtkoht.
Metsakaamera

Metsakaamera (nimetatud ka notsukaamera, Sea-TV) oli looduskalender.ee ja EENeti ühisprojekt, mille raames pandi Tartus metsloomade söögikoha juures üles videokaamera ja kaamerapilti sai otse (live'is) näha internetist. Projekt algas 11. detsember 2008.
Hedwig Kohn

Hedwig Kohn (5. aprill 1897, Breslau, Saksa keisririik (tänapäeval Wrocław, Poola) – 26. november 1964, Durham, Põhja-Carolina, USA) oli Saksa-Ameerika füüsik, üks kolmest naisest, kes läbisid Saksamaal habilitatsiooni (ülikooli õppejõule vajaliku kvalifikatsiooni) Saksamaal enne Teist maailmasõda.
Juudi päritolu tõttu pidi ta natside võimuletuleku järel Saksamaalt lahkuma. Lõpuks USA-sse jõudnuna jätkas ta seal õpetamist ülikoolis. Füüsikuna tegutses Kohn peamiselt optika, eelkõige püromeetria ja spektromeetria vallas.
5. aprillil 2019 tunnustas ettevõte Google oma otsingumootori avalehel teda ilmestava vigurpildiga (doodle'iga).
Stefan de Vrij

Koondisekarjäär

2009. aastal võitis ta Hollandi alla 19-aastaste koondisega Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.
Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi De Vrij 15. augustil 2012 sõprusmängus Belgia vastu.
Esimese värava koondise kasuks lõi ta 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste esimeses alagrupi mängus 13. juunil Hispaania vastu, keda võideti 5:1.
Kilpkonnakaan

Kilpkonnakaan (Haementeria costata) on lamekaanlaste (Glossiphoniidae) sugukonda kuuluv parasiitne kaani liik.
Nõrgalt arenenud eesiminapa ja 2 silmaga kilpkonnakaanil on 60–70 mm pikkune kreemjas või helepruun keha ning piki selga 1 tume triip ja 5–7 rida väikesi näsasid. Eestis on see liik haruldane, puudub Briti saartel ja Põhja-Fennoskandias, kuid üldiselt levinud ja tavaline. Imeb veelindude ja -imetajate verd.
Paula von Preradović

Paula von Preradović (ka Paula Preradović; abielus Paula Molden; 12. oktoober 1887 Viin – 25. mai 1951 Viin) oli Austria proosakirjanik ja luuletaja.
Paula von Preradović kirjutas 1947. aastal Austria rahvushümni "Land der Berge, Land am Strome" sõnad. Hümn põhineb 1791. aastast pärineval Mozarti kantaadil.
Tema vanaisa oli Horvaatia luuletaja ja sõjaväelane Petar Preradović.
Paula sündis Asutrias Viinis, kuid 1889. aastal kolis pere Horvaatiasse Pulasse, kus ta isa teenis. Hiljem elas ta Kopenhaagenis ja 1920. aastast kuni surmani Viinis.
Paula Preradović oli abielus ajakirjaniku Ernst Moldeniga, peres oli kaks poega.
Paula Preradović on maetud Viini linnakalmistule abikaasa kõrvale. Aastal 1954 nimetati üks Viini tänav tema auks Preradovicgasse'ks.
Friedrich Gustav Knüpffer

Isiklikku

Tema isa Arnold Johann Knüpffer ja vanaisa Arend Johann Knüpffer olid Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetajad. Tema abikaasa Beata Christina (1753–1811) isa Johann Georg Tideböhl oli Tallinna toomkoguduse õpetaja. Poeg Arnold Friedrich Johann Knüpffer oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Georg Magnus Knüpffer oli Väike-Maarja koguduse õpetaja (nagu ka tema poeg Carl Theodor Knüpffer), väimees Georg Christian Sabler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja.
Credo

Ajalugu

Pärast Nikaia usutunnistuse sõnastamist kasutati seda liturgiliselt algselt ristimisel, mistõttu algab ainsuses: "mina usun," mitte "me usume." Järk-järgult inkorporeeriti tekst liturgiatesse, esialgu idas ja Hispaanias, hiljem ka põhja pool, kuuendast üheksanda sajandini. 1014. aastal tunnistas Rooma kirik seda teenistuse täieõigusliku osana.
Ilmselt seetõttu, et see võeti hilja vastu, samuti ka teksti pikkuse tõttu (ordinaariumi pikim), on sellele võrdlemisi vähe retsitatiivseid seadeid. Seda, millele Liber Usualis viitab kui "Credo I", peeti ilmselt laialt ainsaks autentseks credoks ning on see ordinaariumi osa, mida kõige tugevamalt seoti kindla meloodiaga. Liber Usualis sisaldab vaid kaks muud seadet, millele viidatakse kui "Credo V" ja "Credo VI," mida on palju vähem kui teisi ordinaariumi seadeid.
Credo muusikalistes seadetes, sarnaselt Gloriaga, laulab esimese rea ("Credo in unum Deum") kas preester ise või solist ning koor või kogudus ühineb alates teisest reast. See traditsioon kujunes keskaja ja renessansi jooksul, ning seda järgitakse ka uuemates seadetes, näiteks Stravinsky missas. Klassikalise ja romantilise perioodi missades on esimene rida eneamasti tervele koorile seatud.
Credo I meloodia ilmub esmalt 11. sajandi käsikirjades, kuid arvatakse, et see on palju vanem ning võimalik, et kreeka päritolu. See on peaaegu täielikult süllaabiline, arvatavasti teksti pikkuse tõttu, ning koosneb suurel määral meloodiliste vormelite kordamisest.
Massumõisa sademetemõõtejaam

Massumõisa on sademetemõõtejaam Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas. Selle geograafilised koordinaadid on 58° 16′ 47″ N, 25° 42′ 29″ E ja kõrgus merepinnast 110 m.
Aastast 1906 mõõdetakse ja vaadeldakse ööpäeva maksimaalset ja minimaalset õhutemperatuuri, atmosfäärinähtusi, sademeid ning lumikatet.
Revali Merekool

Revali Merekool on Eesti era-merekool, mille põhitegevus on merenduslik ja mereohutusalane täiendusõpe. On Eesti suurim eraviisiliselt tegutsev merendusõppeasutus.

Ajalugu

Kool on asutatud 1989. aastal. 
Koolis on korraldanud enam kui veerandsaja aasta jooksul üle 100 000 koolituse rohkem kui 22 000-le inimesele. Koolitatud on muuhulgas inimesi Skandinaaviast, teistest Euroopa riikidest ning isegi Austraaliast, Kanadast ja Filipiinidelt.
Raplamaa Omavalitsuste Liit

Raplamaa Omavalitsuste Liit (lühend ROL) on organisatsioon, mis ühendab Rapla maakonna omavalitsusi. ROL muu hulgas esindab maakonda ja maakonna omavalitsusi riigiorganites ja muudes institutsioonides.
ROL on 1991 asutatud Rapla Maakonna Alevi- ja Vallavolikogude Liidu õigusjärglane.
ROLi kuuluvad kõik maakonna 10 omavalitsust.
Ludvig Juht

Isiklikku

Tema tädipoeg oli loomaarst ning poliitik August Salum.
1947. aasta Kuldgloobuse auhinnad

1947. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid viiendad Kuldgloobuse auhinnad. Need jagati välja 1948. aasta 10. märtsis Hollywood Roosevelt Hotellis Los Angeleses Californias.
Antonio Pizzonia

Isiklikku

Antonio Pizzonia on 173 cm pikk ja kaalub 68 kg. Ta elab Cambridge'is Inglismaal. Hobideks on jalgpall, tennis, surfamine ja jooksmine.
Campbelli maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1794. aastal.
Osseedid

Osseedid on idairaani keelte hulka kuuluvat osseedi keelt kõnelev rahvas Kaukaasias. Neid on umbes 720 tuhat.

Ajalugu ja rahvanimetus

Venemaal kasutatav kohanimi "Osseetia" ja vastav rahvanimetus "osseedid" on gruusia päritolu.
Osseedid on varakeskajal Pärsiast Kaukaasiasse rännanud alaani ja sküüdi hõimude järeltulijad.
Osseetidele lähedane rahvas jasüügid elas umbes 2500 aastat tagasi Aasovi mere põhjakaldal, kust rändas Pannooniasse (tänapäeva Ungari alale). Antiikajal seda hõimu kardeti, sest nad korraldasid ümbritsevatele aladele röövretki. Hilisantiigis lakati neid mainimast.
Keskajal, 14. sajandil liikus uus osseedi hõim, jassoonid, Ungarisse. Ungarikeelne nimetus sellele hõimule oli Jász. Esmakordselt mainiti neid 1318. Nad jäid Ungarisse elama, 18. sajandil kaotasid oma keele ja peavad end tänapäeval ungarlasteks, kuid on kohati säilitanud oma identiteedi ja mälestuse oma päritolust.
Gruusia keeles nimetatakse Alaaniat ja alaane sõnadega oseti ja osebi. 14. sajandi lõpul laenas Venemaa selle nimetuse ja hakkas sellega kunagisi alaane nimetama. Vana vene nimetus selle rahva kohta oli "jass". Vene keele kaudu levis osseetide nimetus ka teistesse keeltesse.
Tänapäeval on osseetide omanimetus irättä, vanasti iron. See on seotud indoeuroopa sõnaga arien, mis tähendab õilsat. See vihjab osseetide pärinemisele aarjalaste hulgast.

Levik

Osseetide kodumaa on Osseetia, mis tänapäeval on jaotunud Põhja-Osseetia (kuulub Venemaale) ja Lõuna-Osseetia (de jure kuulub Gruusiale, kuid de facto tegutseb iseseisva riigina, selle iseseisvust on tunnustanud Venemaa, Nicaragua, Venezuela, Nauru ja Tuvalu) vahel. Osseete on maailmas 720 tuhat, kellest kolm viiendikku, 445 tuhat elab Põhja-Osseetias.
Tänapäeval elab kõige rohkem osseete Venemaal (528,5 tuhat). Järgnevad Süüria (59 tuhat), Gruusia (14 tuhat), Türgi (37 tuhat) ja Lõuna-Osseetia (30 tuhat). Eestis elab 93 osseeti.   Esimese 17 riigi seas on Süüria ja Türgi kõrval 15 endise NSV Liidu riiki.

Religioon

Umbes 80% osseetidest on õigeusklikud, 15–20% on muslimid. Islamit esineb Põhja-Osseetias.