Abivajav laps

Abivajav laps (ingl child in need of help) on alla 18-aastane isik, kelle turvatunne, areng ja heaolu on sattunud mingil põhjusel ohtu, mis võib põhjustada lapse arengupeetust. Abivajadus võib tekkida tahtlikust tegevusest (füüsiline, vaimne, seksuaalne väärkohtlemine) või tegevusetuse tagajärjel, kui laps on hooletusse jäetud ja lapsevanem ei taga tema esmavajadusi. Probleemid võivad alguse saada ka sotsiaalsest või hariduslikust erivajadusest, samuti perekonna toimetulekuraskustest.

Ohustatud heaolu

Üldine heaolu näitab seisundit, kus lapse areng on toetatud. See tähendab, et lapse põhivajadused (füüsilised, tervislikud, psühholoogilised, emotsionaalsed, sotsiaalsed ja majanduslikud vajadused) on täidetud. Laps tunneb end turvaliselt, hoitult ja armastatult. Kui igapäevases kasvukeskkonnas nendest tingimustest kasvõi üks on jäetud täitmata, võib see ohustada lapse eakohast arengut.

Ohustatud käitumine

Laps võib oma käitumisega ohustada nii iseenda kui ka kellegi teise turvalisust. Näiteks ei täida koolikohustust või paneb toime süüteo. Esmane vastutus lapse heaolu eest on lapsevanematel. See tähendab, et tuleb ennetada kõikvõimalikke riske ja seada esikohale lapse huvid. Igal lapsel on õigus olla kaitstud igasuguse vägivalla eest. Lapsevanemal on kohustus selgitada lapsele, kuidas oma tervist hoida, end arendada ja ohuolukordi ennetada.

Varajane märkamine

Abivajaduse varajane märkamine mõjutab oluliselt seda, kui efektiivselt on hiljem võimalik probleemi lahendada. Kui lapse kasvukeskkonnas, tema arengus või käitumises märgatakse murekohti, tuleb neile reageerida ja edastada info spetsialistele. Kui vanemad ise ei oska või ei suuda abivajadust märgata, on väga tähtis, et reageeriksid kõrval seisvad täiskasvanud. Mida kiiremini abivajadus avastatakse, seda kiiremini ja tulemuslikumalt lahendused leitakse.

Teavitamine

Lapse abivajadust märgates tuleb info edastada kohalikule omavalitsusele või vajadusel politseile. Need on võrgustikuliikmed, kellel on seaduslik alus pereellu sekkuda ja võimalused abi osutada. Lastekaitsetöötaja on last ümbritseva võrgustiku tähtsaim lüli, last puudutava info koondaja. Temani jõudvatest infokildudest kujuneb lõplik pilt lapse abivajadusest ja sobivaimatest sekkumisviisidest.

Lapse abistamine

Lapse mitmekülgne abistamine eeldab toimivat võrgustikutööd, kus juhtumiga seotud asutused (kohalik omavalitsus, politsei) ja ametnikud vahetavad olemasolevat delikaatset infot. Kui teadaolevast teabest ei piisa, küsitakse täpsustavaid andmeid haridus- ja meditsiiniasutustelt. Võrgustikutööna korraldatud juhtumikorralduses lähtutakse eelkõige lapse vajadustest. Võimalusel kaasatakse lahenduste leidmisse tema pereliikmed või lähedased inimesed. Sobivaimad abistamisviisid selguvadki asutuste ühise koostööna, mis toob operatiivsema abi ja toetuse.

Hindamine

Abivajaduse hindamisel kasutab lastekaitsespetsialist vastavaid hindamiskriteeriume ja selgitab, kas lapse areng on eakohane, kas tema põhivajadused on täidetud. Hinnatakse lapsevanema oskusi lapse kasvatamisel ning pere üldist toimetulekut.

Teenused

Igas omavalitsuses on üldjuhul kehtestatud sotsiaalhoolekandeabi andmise kord, mis sisaldab infot sotsiaalteenuste ja -toetuste kohta, samuti kirjeldab, kes neid teenuseid saab kasutada ja kuhu tuleb pöörduda. Peamiselt on nendeks teenusteks juhtumikorraldus, võrgustikutöö või erinevate sotsiaalteenuste ja toetuste määramine. Iga lapse puhul hinnatakse tema abivajadust individuaalselt, juhtumipõhiselt.