google/wiki40b huggingface dataset:
Rush (William Singe'i laul)

Taust ja avaldamine

Aastal 2012 osales Singe telesaate "The X Factor Australia" neljanda hooaja saadetes. Esines sooloartistina, aga kohtunikud otsustasid ta liita Trent Belli, Julian De Vizio, Zach Russelli ja Jayden Sierraga, millest sai alguse poistebänd The Collective. The Collective sai finaalis kolmanda koha, aga juba kahe päeva pärast kirjutasid nad alla plaadilepingule Sony Music Australiaga. Aastatel 2012–2015 andis ansambel välja seitse singlit ning ühe stuudioalbumi. 18. veebruaril 2015 teatas William oma lahkumisest, et proovida soolokarjääri. Järgmise kaheksateistkümne kuu jooksul laadis ta arvukalt pop- ja R&B-laule oma YouTube'i kanalisse. 29. juuli 2016 teatas ta, et kirjutas alla plaadilepingule RCA Recordsiga.
Billboardile 2017. aasta veebruaris antud intervjuus selgitas William Singe, et tema mänedžer Julian Petroulas mängis talle Jennifer Paige'i lugu "Crush" ja küsis: "Mida sa sellest laulust arvad?", mille peale Singe vastas: "Ohhoo ... See refrään? Me saame sellega midagi eriti ägedat teha." Ta veetis aega koos Petroulase ja Sebastianiga ning hakkas laulu kirjutama. Nime "Crush" muutsid nad nimeks "Rush". William Singe ütles: "See laul oli minu jaoks üsna isiklik, sest kui sa laulu sõnu loed, siis need on üsna sügavamõttelised. Me saime ka ühe seitsmeteistaastase Prantsusmaalt pärit produtsendi, kes meid stuudios aitas. Laulu tegime valmis mõne päevaga, täiustasime seda veidike ning hakkasime videot filmima."

Muusikavideo

Muusikavideo režissööriks oli Alexander Nikishin ning see ilmus 15. veebruaril 2017.
Mike Huckabee

Michael Dale "Mike" Huckabee (sündinud 24. augustil 1955) on Vabariikliku partei poliitik, ABC Radio ja Fox News Channeli saatejuht. Ta oli Arkansase osariigi kuberner 1996 kuni 2007. 
Ta kandideeris 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadiks, kuid loobus 4. märtsil 2008 kui John McCain oli taganud endale üle 50% valijameeste häältest.
Rohurinne

Rohurinne on rohttaimedest koosnev rinne metsa-, soo-, niidu- või muus taimekoosluses.
Metsakoosluste puhul ühendatakse rohttaimed ja puhmad enamasti puhmarinde alla.
Vipera eriwanensis

Levila

Nad elavad Iraanis, Türgis ja Armeenias. 
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Ararati, Gegharkhunikhi, Vajotsh Dzori ja Sjunikhi maakonnas ning võib-olla ka Lori ja Tavuši maakonnas.
Kalevala tänav

Kalevala tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis. Kalevala tänav algab Laane tänavalt ja lõpeb Särje tänaval. Kalevala tänav on peaaegu ida-läänesuunaline ja ligikaudu 240 meetri pikkune.

Tänava nimi

Tänava esialgne nimi oli alates 8. novembrist 1927 Kalevi tänav (saksa keeles Kalewstrasse, vene keeles Калевская улица). Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Lutsu tänav. 25. septembril 1959 muudeti Kalevi tänava nimi kordumise vältimiseks Kalevala tänavaks.
Herbjørg Wassmo

Herbjørg Margretha Wassmo (sündinud 6. detsembril 1942 Skogsøya saarel Øksnesi vallas) on norra naiskirjanik, üks tuntumaid tänapäeva Norra kirjanikke.
Ta on sündinud ja üles kasvanud Põhja-Norras Vesteråleni saarestikus.
Õppis pedagoogikakoolis ning enne kirjanikuks hakkamist töötas ta oma kodumaal mõnda aega õpetajana.
Herbjørg Wassmo esimene avaldatud teos oli  luulekogu  "Vingeslag" (1976; "Tiivalöögid").
Aastal 1981 ilmus tema esimene romaan "Huset med den blinde glassveranda" ("Pimeda klaasverandaga maja"; tõlkija Elvi Lumet), millest kujunes peagi triloogia. Sama sarja teine ja kolmas raamat kannavad pealkirju "Det stumme rommet" (1983; "Hääletu ruum"; tõlkija Elvi Lumet) ning "Hudløs himmel" (1986; "Marraskil taevas"; tõlkija Elvi Lumet).
Laiemalt tuntuks sai kirjanik oma teise, nn Dina-triloogiaga. Selle esimene osa "Dinas Bok" ("Dina raamat"; eesti keeles 1997) ilmus 1989. aastal. Romaani järgi vändati 2002. aastal ka film  "Mina olen Dina", kus peaosi mängisid Maria Bonnevie ning Gérard Depardieu. Sarja teine raamat, mis ilmus 1995. aastal, kannab pealkirja "Lykkens sønn" ("Õnne poeg"; eesti keeles 1999). Kolmas osa "Karnas arv" ("Dina pärandus"; eesti keeles 2001) ilmus 1997.
Lisaks on autorilt ilmunud veel 2000. aastal romaan "Det sjuende møte" ("Seitsmes kohtumine"; eesti keeles 2004; tõlkija Elvi Lumet), 2003. aastal romaan "Flukten fra Frank" ("Põgenemine Franki juurest"; eesti keeles 2006), 2009. aastal romaan "Hundre år" ( "Sada aastat"; eesti keeles 2011; tõlkija Elvi Lumet, jpm.
Praegu elab Herbjørg Wassmo Oslos.
1967. aasta augustitorm

1967. aasta augustitorm oli orkaani mõõtu torm Eestis, mis tekitas 6.–7. augustil 1967 olulisi kahjustusi Haapsalu (praegune Lääne maakond)-, Harju (Harju maakond)- ja Rapla rajoonis (Rapla maakond). Osaliselt sai kannatada Pärnu rajooni (Pärnu maakond) põhjaosa ning Paide rajooni (Järva maakond) lääneosa.
"Sajandi tormiks" nimetatud orkaani tuule kiiruseks oli püsivalt kahe päeva jooksul 30–35 m/s, suurim tuule kiirus mõõdeti aga kaks aastat hiljem novembris, Ruhnus, kui tuule kiirus ulatus iiliti kuni 48 m/s. 
Maru murdis Harjumaal ja Läänemaal leht- ja okasmetsa tervete lankidena. Augustitormi tagajärgede likvideerimisel ei suutnud siinsed inimesed metsa maha langenud puudest puhastada ning abiks oli ka Ukraina ja Valgevene metsamehed. Ainuüksi Haapsalu rajooni metsadest viidi välja miljon tihumeetrit tormimurdu ja erinevatel saeveskitel jagus tööd kuni 1970. aastani.
Kesk-Eestis läks läbi metsa tromb, mis langetas metsa täiendavalt. Tormiga kaasnesid ka tugevad vihmasajud ja äike, mis lõi mitmel pool majadesse.
Aegnal murdis tuul 5% puistutest (1500 tihumeetrit), mille likvideerimiseks kulus ligi viis aastat.
Mitmed linna- ja mõisapargid, nt. Haapsalu Lossipark ja Padise mõisa park laastati täielikult orkaani poolt. Põlli mõisa hoone hävis tormi ajal niivõrd, et see otsustati hiljem lammutada.
Suurele marule ei pidanud vastu Türi suusahüppemäe konstruktsioonid, mida hiljem enam ei taastatud.
1967. aasta augustitormist ilmus ajakirja Eesti Loodus erinumber.
Konguta vald

Ajalugu

Konguta vald moodustati 1991. aasta 16. mail.

Külad

Annikoru – Kapsta – Karijärve – Kobilu – Konguta – Kurelaane – Külaaseme – Lembevere – Majala – Metsalaane – Mäeotsa – Mälgi – Poole – Pööritsa – Vahessaare – Vellavere
Ahmet Necdet Sezer

Ahmet Necdet Sezer (sündinud 13. septembril 1941 Afyonkarahisaris) on endine Türgi president.
Rēzija Kalniņa

Rēzija Kalniņa (sündinud 23. detsembril 1970 Riias) on läti näitleja.
1994. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi lavakunsti teaduskonna ja samast aastast alates töötab Läti Kunstiteatri näitlejana. Kalniņa on mänginud ka filmides, teleseriaalides ja telelavastustes.
Rēzija Kalniņa mängis 2001. aastal valminud Eesti ja Läti koostööfilmis "Head käed" Margita rolli.

Isiklikku

Rēzija Kalniņa isa on helilooja Imants Kalniņš ja ema Läti Rahvusteatri näitleja Helga Dancberga.
Uku (suurtükipaat)

Uku oli Eesti merejõudude Peipsi Laevastiku Divisjoni suurtükipaat. 
Esialgu oli Uku lõbusõidulaev, tehes reise Emajõel ja Koosa järvele. Pärast Vabadussõda oli laev kasutusel riigilaevana. Elas üle teise maailmasõja ja oli selle järel pärast ümberehitust jälle reisilaev Turist. Laeva vrakistunud kere oli viimaseil andmeil veel pärast Eesti iseseisvuse taastamist poolpõlenuna Peipsi rannavees seismas.
Saarde valla lipp

Saarde valla lipp on Eesti haldusüksuse Saarde valla lipp.

Saarde valla lipp 1994–2005

Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp, mis oli kinnitatud 31. märtsil 1994. Kollasel kangal kolm rohelist saarepuu liitlehte, ühendatud harkristina. Saateks neli punast palgina asetatud sõõri.
Kollane tähistas õnne ja heaolu ning kollane (kuld) on ka Pärnumaa vapivärvus. Saarelehed märkisid valla metsarohkust ning osutasid kaudselt ka Saarde nimele. Punased sõõrid sümboliseerisid valla rikkalikke marjamaid.
Kandelipu suurus oli 105x105 cm.
16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks ning kasutusele võeti uus lipp.

Sümboolikakonkurss

Saarde valla uue sümboolika leidmiseks korraldas Saarde vald konkursi, kuhu sai esitada töid 10. märtsini 2006. Sümboolikakomisjon kutsus osalema kolme kohaliku kooli vanemate klasside õpilasi. Konkursi eesmärk oli kolme omavalitsuse liitumisel tekkinud uue valla sümboolika väljatöötamine, preemia ootas iga kooli kolme parimat kavandit. 
Saarde valla lipu põhjaks jääb endine Kilingi-Nõmme lipp (sinine ja kollane), millele sooviti lisada vapp. 
Saarde vallavolikogu sümboolikakomisjoni esimees oli Tihemetsa põhikooli õpetaja Aita Matson.

Lipp 2006-2018

Valla lipp kinnitati Saarde vallavolikogu poolt 2. augustil 2006.

Lipu kirjeldus

Saarde valla lipuks on riskülikukujuline kangas, mis on jagatud kuueks horisontaallaiuks. Vaheldumisi sinised ja kollased laiud ning ülemiseks laiuks on sinine.
Lipu külgede suhe on 7:11.

Põhjendus

Sinine värv sümboliseerib pilvitut taevast, tõde ja lootust. Kollane värv tähistab väärikust, õnne ja heaolu.
DEA (andmebaas)

DEA (akronüüm fraasist "digiteeritud eesti ajalehed") on kolme Eesti raamatukogu projekt, mille käigus koostatakse vanade eesti ajalehtede andmebaasi, mis sisaldab nende ajalehtede digitaalseid pildifaile. Andmebaasist on leitavad paljud eesti ajalehed, mis ilmusid 1821–1944, samuti mitmed väliseesti ajalehed, mis on ilmunud või ilmusid alates 1944.
Projekti koordinaator on Eesti Rahvusraamatukogu. Projektis osalevad ka Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu ja Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemiline Raamatukogu.
Projekti algas 2002.
Projekti on toetanud Kultuuriministeerium, samuti Sorosi Fond. Projekti juhib Krista Kiisa.
Maksim Tank

Maxim Tank (valgevene keeles Максiм Танк, pärisnimi Jaŭhien (Jevgeni) Skurko, kasutanud ka pseudonüüme Aŭhień Bura ja A.Hranit; 17. september 1912 Pilkaŭščyna – 7. august 1995 Minsk) oli Nõukogude valgevene poeet ja tõlkija.
Ta oli 1965–1971 Valgevene NSV ülemnõukogu saadik.
1936–1980 avaldas ta värsikogumikke, neist viimane kandis näiteks Ave Maria nime. 1937 ja 1942 ilmusid tal luulekogumikud. Eesti keeles on temalt ilmunud luulekogud "Enne õuna söömist" (1981, tõlkinud A. Jaaksoo) ja "Suvine vihm" (1974, tõlkinud Helvi Jürisson).
Maksim Tank on valitud Minski (1987) ja Radaškovičy (1992) aukodanikuks. Ta on olnud Tsaari-Venemaa, Poola, Nõukogude Liidu ja Valgevene kodakondsuses.
Blackfordi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 15. veebruaril 1838.
Jääkeldri algatus

Jääkeldri ümarlaud oli Eesti Vabariigi presidendi Toomas Hendrik Ilvese algatusel Kadrioru lossi jääkeldrisse kokku kutsutud "Harta 12" koostajate, vabakonna, erakondade esindajate, kultuuritegelaste ja poliitikateadlaste nõupidamine, mis toimus 21. novembril 2012 kl 11.00 ning vältas mõne tunni.
Jääkeldri ümarlaua kokkukutsumise vajaduse tingis üha süvenev rahulolematus Eesti ühiskonnas, mis päädis nädal varem 14. novembril 2012 seitsmeteistkümne ühiskonnategelase kirjutisega "Harta 12", milles nõuti muu hulgas poliitiliste ühenduste tegevuse läbipaistvust, valijate tahet kajastavat valimissüsteemi, parlamendierakondade võimumonopoli takistamist ja rahvaalgatuse sisseviimist. Samal päeval andis president välja pressiteate, milles märkis, et "kellelgi ei ole õigust mistahes ettekäändel demokraatiat kaaperdada" ning teatas vajadusest kokku kutsuda erakondade ja organiseerunud vabakonna esindajad, riigiõiguse spetsialistid.
21. novembril toimunud jääkeldri ümarlaual otsustati, et kodanikelt hakatakse koguma internetipõhiselt ettepanekuid, et mõtete analüüsi ja sõelumist hakkab korraldama Eesti Koostöö Kogu ja see toimuks presidendi egiidi all, ning viimaks, et eelnõud võiksid jõuda Riigikokku 31. märtsiks 2013 ja seadustena jõustuda jaanipäevaks.
Jääkeldri ümarlauale järgnes Rahvakogu.
Berk Vaher

Berk Vaher (sündinud 30. juunil 1975 Kohtla-Järvel) on eesti kirjanik ja kriitik. 
Pärast Viljandi 5. Keskkooli lõpetamist õppis ta Tartu Ülikoolis inglise keele ja kirjanduse erialal, mille lõpetas cum laude. Magistrikraadi sai ta with distinction Inglismaal Warwicki Ülikoolis. Kirjutab Tartu Ülikooli semiootika osakonna doktorandina dissertatsiooni eksootikast kirjanduses.
Töötab Tartu Ülikooli õppejõuna, elab Tartus. 
Berk Vaher on Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna esimees. Ta oli esimees ka aastatel 2005–2011.
Aastatel 2002–2006 oli ta ajakirja Vihik toimetaja.
Berk Vaher kuulub rühmitusse Erakkond ja on Tartu 2024 Euroopa kultuuripealinnaks loomenõukogu liige.
Maimu tänav

Maimu tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.
Maimu tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on saanud nime kalandustermini maim järgi.
Tarakvere mõis

Tarakvere mõis (saksa Terrastfer) oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Mustvee valla territooriumile Jõgeva maakonnas.
Mõisa keskus paiknes Tarakvere külas.

Ajalugu

Tarakvere korda on esmakordselt mainitud 1551. aastal. Mõis tekkis tõenäoliselt veskikoha juurde.
Viimaseks omanikuks enne 1919. aasta võõrandamist oli Liphartide suguvõsa.

Mõisakompleks

19. sajandil rajatud mõisa peahoone on lihtne ühekorruseline viilkatusega ehitis. Pikk hoone on ehitatud telliskividest ning kaetud krohviga. Tänapäeval on hoone kohati lagunenud ja varisenud.
Suurem osa kõrvalhooneid oli rajatud punasest telliskivist või maakivist. Enamus neist on nüüdseks hävinud.
Taiwani keeled

Taiwani keeled on Taiwani põlisrahvaste keeled. 
Taiwani ametlikult tunnustatud põlisrahvad moodustavad praegu umbes 2% Taiwani rahvastikust. Sajandeid kestnud keelenihke tagajärjel on oma põliskeele kõnelejaid nende seas vähe. Umbes 26 Taiwani põliskeelest on vähemalt 10 välja surnud, 4–5 välja suremas ning mitu suuremal või vähemal määral ohus. 
Taiwani põliskeeled on tähtsad ajaloolise keeleteaduse seisukohalt, kuna tõenäoliselt kujunes Taiwanil kogu austroneesia hõimkond. Keeleteadlase Robert Blusti väitel moodustavad Taiwani keeled austroneesia keelte kümnest harust üheksa, samas kui kümnendasse harru (malai-polüneesia keeled) kuulub ligi 1200 keelt väljaspool Taiwani. Ehkki teised uurijad ei nõustu Blusti seisukohtadega kõigis üksikasjades, on austroneesia keelte Taiwani päritolu üldtunnustatud. Seda teooriat toetavad ka hiljutised uuringud inimpopulatsioonide geneetikas.

Taiwani keelte olukord

Kõik Taiwani keeled on aegamisi taandumas kultuuriliselt domineeriva hiina keele ees. Viimastel aastakümnetel on Hiina Vabariigi valitsus alustanud põliskeelte toetusprogrammi, mille käigus taastati Taiwani keelte õpetus koolides. Keelte säilimise seisukohast ei ole loodetud edu saavutatud.

Keelte loend

Tihti on raske teha vahet keelel ja murdel, mistõttu teadlased pole Taiwani keelte liigituse suhtes täielikul üksmeelel. Veel enam on kahtlusi väljasurnud või assimileeritud hõimude keelte puhul, kuna meie teadmised neist on üpriski katkendlikud. Järgnevalt on loetletud tuntumad Taiwani keeled.
Sõjakuberner

Sõjakuberner (saksa Kriegsgouverneur; inglise Military governor; vene Военный губернатор) on kubermangu, osariigi, oblasti, linna  või muu vastava piirkonna vägede ülemjuhataja ja politsei kõrgem ülem, sõjaväelise valitsuse ametnik.
Borštšovotšnõi ahelik

Borštšovotšnõi ahelik (vene Борщовочный хребет) on mäestik Aasias Venemaa Taga-Baikali krais.
Kulgeb Šilka jõe paremkaldal edela-kirde suunas.
Iseloomulikud on lamedad laed ja lauged nõlvad, kõrgus kuni 1501 meetrit.
Edinburgh Waverley

Edinburgh Waverley (šoti keeles Edinburgh Waverley railwey station, gaeli keeles Waverley Dhùn Èideann) on Šotimaa pealinna Edinburghi pearaudteejaam, mis asub Old Towni ja New Towni vahel.
Jaamas asub East Coast Main Line'i (632,7 km) lõpp-peatus, mis teenindab raudteeliini Inglismaa pealinna Londoni raudteejaamast King's Crossist lähtuvalt.
Narva-Line OÜ

Narva-Line OÜ oli Saaremaa Laevakompanii tütarfirma, mis asutati 2005. aastal Sillamäe-Kotka laevaliini opereerimiseks. Laevaliin tegutses aastail 2006-2007.
Ettevõtet on juhtinud Eero Väin.
Karl Filip

Karl Filip (ka Carl Philip; 22. aprill 1601 Vana-Antsla – 25. jaanuar 1622 Narva) oli Vasa dünastiast Rootsi prints, Södermanlandi, Närke ja Värmlandi hertsog. Ta oli Karl IX ja Holstein-Gottorpi printsessi Kristina noorem poeg. Tema vend oli Gustav II Adolf.
Venemaa segaduste ajal oli Karl Filip üks kandidaate tsaaritroonile.
Rootsi-Vene sõja ajal oli ta aastatel 1611–1617 Rootsi vägede poolt vallutatud Novgorodi valitseja.
Hiljem võttis Karl Filip osa sõjategevustest Liivimaal, osaledes muuhulgas 1621. aastal Riia piiramisel. Ta haigestus peatselt pärast Riia vallutamist ning viidi ravile Narva, kus ta 25. jaanuaril 1622 suri.
Tema auks on nimetatud Filipstad.
Tihhon (Ševkunov)

Tihhon (vene keeles Тихон; kodanikunimega Георгий Александрович Шевкунов Georgi Aleksandrovitš Ševkunov; sündinud 2. juulil 1958 Moskvas) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (piiskop) ja kirikukirjanik. Ta on Pihkva ja Porhovi metropoliit, Pihkva metropoolia pea (2018. aasta maist) ja ühtlasi Petseri kloostri ülem (14. juulist 2018). 
Ta on Moskva patriarhi kultuurinõukogu esimees ja internetiportaali Pravoslavie.ru peatoimetaja.
Ta on lõpetanud Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi 1982. aastal kirjandusliku töö erialal.
Ta oli aastatel 1995–2018 Moskva Sretenski kloostri ülem ja 2001–2018 Sretenski vaimuliku seminari rektor.
Piiskop Tihhon on kirjutanud usulisi ja kirikuloolisi teoseid ja teinud dokumentaalfilme, sealhulgas Petseri kloostrist, kus ta ise enne Moskvasse siirdumist mõned aastad elas. Eesti keeles ilmus kirjastuse Tänapäev väljaandel 2013. aastal tema "Mittepühad pühakud ja teised jutustused" Ülar Laugu tõlkes.
Ta oli aastatel 2015–2018 Jegorjevski titulaarpiiskop, Moskva ja kogu Venemaa patriarhi vikaar.
Tšervonograd

Ajalugu

Asula on rajatud 1692. aastal. 1772. aastal läks Kristanopol Esimese Poola jagamise tagajärjel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1919–1939 oli Kristanopol Poola koosseisus. Teise maailmasõja ajal hõivasid Saksa väed 1939. aasta septembris linna, mis läks vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollidele Saksamaa võimu alla Kindralkubermangu osana. Punaarmee hõivas linna 18. juulil 1944, kuid linn jäi edasi Poola koosseisu. 15. veebruaril 1951 anti Kristanopol vastavalt Nõukogude–Poola vahelisele lepingule üle Nõukogude Liidule. Linna uueks nimeks sai Tšervonograd.
1. augustil 1990 oli Tšervonograd esimeseks linnaks Nõukogude Liidus, kus Vladimir Lenini monument eemaldati.
August Mälk

Elulugu

August Mälk õppis Koovi koolis (aastatel 1908–1910), Lümanda ministeeriumikoolis (aastatel 1910–1914) ja Kuressaare linnakoolis (aastatel 1914–1915). Ta omandas õpetajakutse suvekursustel Kuressaares (aastatel 1918 ja 1919–1921) ning Tartu Ülikooli juures (aastatel 1923–1925).
Ta töötas Koovi kooli juhatajana-õpetajana (aastatel 1916–1920), õpetajana Torgu koolis (aastatel 1922–1923) ja Mõntu koolis (aastatel 1923–1925). Aastatel 1925–1935 töötas ta Lümanda koolis õpetajana ja koolijuhatajana. Aastal 1944 lahkus Mälk perekonnaga Rootsi, kus elas elu lõpuni. Ta töötas Stockholmis arhiiviametnikuna ja Kuningliku Draamateatri raamatukoguhoidjana 1948-1971. Samas jätkas ta oma kirjandusliku tegevusega.
Aastal 1937 oli Rahvuskogu ja alates 1938 I Riigivolikogu liige. Tallinna Kirjanike Ühingu abiesimees.
Ajaleht "Välis-Eesti" toimetuse kolleegiumi liige alates 1944. Välismaise Eesti Kirjanike Liidu üks asutajatest ja esimene esimees 1945 - 1982.

Isiklikku

August Mälk abiellus 9. septembril 1933 Lümanda vallamajas kooliõpetaja Pauline (kutsuti Pouli; eestistatult Leini) Triipaniga (Leini Mälk; 1904–1986). Ainsa lapsena sündis aastal 1936 tütar Elna-Halliki.
Kardo

Kardo on eesti mehenimi.
Višķi mõis

Višķi mõis (Višķu muiža, ka Mola või Moļa muiža) on mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Višķi vallas Višķu tehnikumsi nimelises asulas.
Višķi mõis kuulus Poola päritolu Molide suguvõsale. Mõis rajati 19. sajandi alguses. Kahe torniga peahoone on aastast 1878, ent aastal 1918 tornid hävisid. Säilinud on veel mõisavalitseja maja (seal olid ka mõisateenijate eluruumid) ja ait. Aastast 1926 on mõisa peahoones kool. Praegu kannab see nime Višķi Põllumajandustehnikum.
Mõisa juures on ka 28 hektari suurune park, mis asub Lukna järve kaldal.
Veni creator

"Veni creator" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2006. aastal loodud teos segakoorile ja orelile. Muusikateose pikkus on 3 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 28. septembril 2006 Saksamaal Fulda katedraalis laulukoor Capella Cathedralis Fulda ja Hans-Jürgen Kaiser (orel), dirigeeris Franz-Peter Huber).
Juss Pavelson

Elulugu

Lõpetas aastal 1967 Tallinna 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna, Ph.D. (loodus- ja täppisteadused, 2005, TTÜ), väitekiri "Mesoscale physical processes and the relaled impact on the summer nutrient fields and phytoplankton blooms in the western Gulf of Finland" (Tallinn, 2005). Oli 1972–90 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi (TEFI) insener, nooremteadur, grupijuht ja teadur, 1990–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi teadur, 1992–2000 Keskkonnaministeeriumi Eesti Mereinstituudi teadur (ühtlasi töötas 1992–1999 periooditi Soome Mereuurimise Instituudis ja 1994 Liverpooli Ülikoolis), 2001–2002 TÜ Eesti Mereinstituudi teadur, 2002–2005 TTÜ Meresüsteemide Instituudi teadur, 2005– vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: turbulentne difusioon meres, mesomastaapsete füüsikaliste protsesside eksperimentaaluuringud Läänemeres ja Põhja-Atlandi ookeanil, nende protsesside mõju suvistele fütoplanktoni (peamiselt sinivetikate) massõitsengutele ja toitainete jaotusele. Osalenud 1976–99 üle 40-l Läänemerel ja Põhja-Atlandil toimunud ekspeditsioonil ning mitmes rahvusvahelises uurimisprojektis. Üle 40 teadustrükise.
Virgin Money

Virgin Money plc on Ühendkuningriigis asuv pankade ja finantsteenuste ettevõte, mille asutas Sir Richard Branson 1995. aasta märtsis. Algselt oli see tuntud kui Virgin Direct ja selle teerajajaks oli indeksi jälgimine, käivitades turule väärtusliku isikliku aktsiakapitali plaani. 2000. aastatel laiendas Virgin Money oma tegevust kogu maailmas.
Virgin Money teatas plaanist hakata jaepangaks ja üritas Northern Rocki osta 2007. aastal enne selle natsionaliseerimist Suurbritannia valitsuse poolt. Virgin taotles oma panganduslitsentsi Finantsteenuste Ametilt 2009. aastal ja sai selle järgmisel aastal Church House Trusti omandamisega. Virgin ostis Northern Rock plc-i 2012. aasta jaanuaris ja muutis äri uueks nimeks Virgin Money. 2018. aasta juunis nõustus Virgin Money CYBG plc poolt ülevõtmisega, mis viidi lõpule 2018. aasta oktoobris.
Väike-Begitševi saar

Väike-Begitševi saar (vene остров Малый Бегичев) on Venemaale kuuluv saar Krasnojarski krais Laptevite meres Hatanga lahe suus.
Saare pikkus 61 km, laius 57 km, pindala 15 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 201 meetrit.
Saar on kaetud tundrataimestikuga. Saarel elavad polaarrebased ja põhjapõdrad, rannikul morsad.
Väike-Begitševi saarest 7 km kaugusel ida pool asub Suur-Begitševi saar, mille pindala on 1800 km². Krasnojarski krai ja Sahha piir läheb nende vahelt läbi, nii et Suur-Begitševi saar kuulub Sahha vabariigi koosseisu.
Mõlemad saared on nimetatud Nikifor Begitševi järgi, kes need saared aastal 1908 avastas ja neid uuris.
Sulev Iva

Sulev Iva (võru keeles Jüvä Sullõv; sündinud 3. oktoobril 1969 Võrus) on võru keeleteadlane ja kirjanik.
Ta on edendanud võru keelt ja tänapäevast kirjaviisi, olnud üks võru keele sõnaraamatu kaastöölistest ning võrukeelse aabitsa ja lugemiku autor, samuti üks võrukeelse Vikipeedia eestvedajaid.
2002. aastal kaitses Iva Tartu Ülikoolis magistrikraadi ja 2007. aastal doktorikraadi väitekirjaga "Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem" (juhendaja Karl Pajusalu).
1995. aastast on ta töötanud Võru Instituudis spetsialisti ja teadurina, Tartu Ülikoolis 2006 teadurina, 2008 erakorralise lektorina ning alates 2010. aastast täiskohaga teadurina.
Joshua Butler Wright

Joshua Butler Wright (Irvington New York, 18. oktoober 1877 – 4. detsember 1939, Havanna Kuuba) oli Ameerika Ühendriike esindav diplomaat, kes teenis riiki saadikuna Ungaris, Uruguays, Tšehhoslovakkias ja viimaks Kuubal. Ta oli kahekümnes ja samas viimane riigisekretäri kolmas abi.

Isiklik elu

Ta oli C. R. Wrighti poeg ning abiellus Maude A. Wolfe'iga 1902. aasta juunis.