google/wiki40b huggingface dataset:
Baltic Princess

Laeva ajalugu

Reisilaev telliti 2005. aastal ning laeva maksumus oli 165 miljonit eurot ehk ligikaudu 2,5 miljardit krooni. Laevakere ehitati Aker Yardsi laevatehases Prantsusmaal. Laeva veeskamis- ja nimepanekutseremoonia toimus 6. märtsil 2008 Helsingis, laeva ristiema on Ain Hanschmidti tütar Eva Hanschmidt. 12. juunil alustati laeva proovisõite. Reisilaeva ehitustööd lõpetati 10. juulil ning 15. juulil 2008 alustas laev Galaxy asemel liiklust Tallinna–Helsingi liinil. Baltic Princess viidi jaanuaris 2013 Soome lipu alla ja suunati liinile Turu–Maarianhamina / Långnäs–Stockholm, kus varem sõitis Silja Europa.
Jahifaasan

Klassifikatsioon

Faasanite süstemaatika pole päris selge. Tänapäeval liigitatakse faasanid geograafilise leviku alusel 5 või 6 rühma ja alamliikideks:

Jahiulukina

Faasan on suurepärane jahiuluk, temale võib Eestis pidada nii otsi-, varitsus- kui ka hiilimisjahti, aga ka jahti jahikoeraga, 1. oktoobrist kuni 28. (29.) veebruarini.
Tõnda

Ajalugu

Aastatel 1907–1908 oli praeguse Tõnda asukohas moodustatud ümberasujate piirkond Tõndinski, 30 aastat hiljem sai piirkonnast alev. 1975. aastal sai Tõndinskist Tõnda linn.
Aale Käsitöö

Aale Käsitöö OÜ on Eesti rõivaettevõte. Ettevõte valmistab ja müüb muu hulgas ka eesti rahvarõivad. Ettevõte asutati 1992.
Ettevõttel on kaks salongi: Viru Käsitöö Salong ja Pärnu Käsitöö Salong.
Lantsettkaar

Lantsettkaar (ladina keeles lancea – 'oda') ehk kõrgendatud teravkaar (saksa keeles überhöhter Spitzbogen, Lanzettbogen) on tavalisest teravkaarest teravama tipuga kitsas teravkaar.
Lantsettkaare konstrueerimisele on iseloomulik, et akna ülaosa moodustavate kaarte raadiused on tugevalt pikemad ava laiusest. Iseloomulik element hilisele gooti arhitektuurile, eriti Inglismaal.
Eesti keskaegses arhitektuuris lantsettkaart ei kohta, küll aga leidub seda Eestis näiteks uusgooti kirikutel.

Konstrueerimine

Lantsettkaar konstrueeritakse nagu tavaline teravkaar, lähtudes kahest ringjoonest. Ringjoonte raadiused on pikemad ava laiusest, nii et ringjoonte keskpunktid jäävad avast väljapoole. Ringjoone suurem suurus tekitab laugjama kaare ning kaare lähtejoonest suhteliselt kõrgel asuv kaaretipp on teravam.
Olev Eskola

Olev Eskola (kuni 1934. aastani Olaf Esperk; 18. november 1914 Tallinn – 4. aprill 1990 Kassari) oli eesti näitleja.

Isiklikku

Ta oli näitleja Ants Eskola vend. Tema abikaasa oli näitleja Helle Raa.
Jakob Kristelstein

Jakob Kristelstein (16. mai 1889 – 31. mai 1968 Tallinn) oli eesti notar.
Tema vanemad olid Juhan Kristelstein (1846–1909) ja Leeno Tuompä.
Jakob Kristelstein lõpetas 1916. aastal Moskva Ülikooli, oli aastatel 1917–1919 Tartu linnasekretär, notar Tallinnas aastatel 1922–1940 ja 1944–1950 ning Rakveres aastatel 1940–1941.
Tema abikaasa oli Heino Elleri õde Elsa Eller (1897–1981), nende tütar oli Ilme Kristelstein (1928–2016).
Jakob Kristelstein arreteeriti NKVD poolt 4. märtsil 1950; pärast vabastamist 1953. aastal tuli tagasi Eestisse.
Sovetiš Heimland

Sovetiš Heimland (jidiši keeles סאָװעטיש הײמלאַנד ,"Nõukogude Kodumaa") oli Moskvas aastatel 1961–1991 ilmunud jidišikeelne kirjanduslik, kultuurilooline ja ühiskondlik-poliitiline ajakiri, NSV Liidu Kirjanike Liidu häälekandja. Kuni 1965. aastani ilmus ajaleht kord kahe kuu jooksul, alates 1965. aasta jaanuarist kord kuus.
Ajakirja peatoimetaja oli Aron Vergelis.
Seoses jidiši keeles lugeva auditooriumi vähenemisega vähendati ka ajakirja trükiarvu. Kui 1960. aastate algul oli see veel 25 000, siis 1991. aastal ainult 2000.
Pärast 1967. aasta Iisraeli-Araabia sõda ning diplomaatiliste suhete katkestamist Iisraeli ja Nõukogude Liidu vahel hakkas Sovetiš Heimland avaldama antisionistlikke ja Iisraeli-vastaseid artikleid, mis kahandas usaldust ajakirja vastu ning paljud autorid lõpetasid selle tõttu koostöö tegemise.
Sovetiš Heimlandi ilmumine lõppes 1991. aasta detsembris. Aastatel 1993–1999 andis toimetus välja ajakirja Di Jidiše Gas ('Juudi Tänav'), mille väljaandmine lõppes seoses peatoimetaja surmaga 1999. aasta juulis.
Haaviku tee

Haaviku tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja asumis. Haaviku tee algab Ranniku teelt, ristub Haaviku põigu ja Tõusu teega ning lõpeb Keskteel. Haaviku tee on lõuna-põhjasuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.
Varem oli see Lepa tee, kuid nimi muudeti 13. aprillil 1954 korduvate tänavanimede kaotamise käigus, sest ka Maarjamäel ja Männiku asumis olid samanimelised tänavad.
Uma Leht

Uma Leht on kaks korda kuus ilmuv võrukeelne ajaleht.
Ajaleht ilmub alates 1. augustist 2000. Peatoimetaja on Ülle Harju.
Lutsu tänav (Viljandi)

Lutsu tänav on tänav Viljandi kesklinnas.
Tänav algab Johan Laidoneri platsilt, kulgeb lõunakirde suunas ja lõpeb Pikal tänaval.
Tänava pikkus on 117 m.
Lutsu tänaval asub Viljandi Vaba Waldorfkool (Lutsu 3) ja ehitismälestis Villa Engelhardt (Lutsu 5).

Ajalugu

Lutsu tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust. Veel 19. sajandi keskel paiknesid tänava alal aiad. Nõukogude okupatsiooni perioodil kandis nime Säde tänav.

Arheoloogia

Praeguse Lutsu tänava alal säilinud varaseim kultuurkiht sisaldab leide 13. sajandi teisest poolest kuni 15. ja 16. sajandini. Peetakse võimalikuks, et tänavat on mainitud ka Poola revisjonis, milles räägitakse kruntidest tänava ja linnamüüri vahel.
Etkloorvünool

Etkloorvünool ehk etkloorvinool ehk etkloorvinüül ehk 1-kloro-3-etüül-1-penteen-4-üül-3-ool ehk 1-kloro-3-etüülpent-1-een-4-üün-3-ool (Placidyl, Arvynol) on lühiajalise uinutina kasutatud keemiline aine.
See on sedatiivne aine, kesknärvisüsteemi depressant ja lihaste lõdvestaja.
Tänapäeval on see enamasti ravimina kasutuselt kadunud, sest on leitud paremaid ravimeid. Ta võib tekitada sõltuvust ja ärajäämanähte. Teda kasutatakse mõnel pool veel juhtudel, kui teised ravimid ei sobi. Teda manustatakse suu kaudu või süstitakse.
Dihhotoomia (loogika)

Dihhotoomia on kaheksjaotus, vastandus, mis loogikas tähendab mõiste mahu järjestikust liigitamist kaheks vasturääkivaks mõisteks (näiteks inimeste liigitamine soo järgi meesteks ja mittemeesteks ehk naisteks).
Traditsiooniliselt on mitmesugustel dihhotoomiatel filosoofias olnud väga tähtis roll. Kesksed vastandused on olnud näiteks dihhotoomiad tegeliku ja näilise, teadmise ja arvamise, piiritu ja piiratu, muutumatu ja muutuva, Jumala ja inimese, hea ja kurja, vaimu ja mateeria ning ka paratamatu ja juhusliku vahel.
Mõisapolitsei

Mõisapolitsei oli mõisniku poolt mõisa piirkonnas teostatav politsei- ja kohtuvõim.
Tema ülesanne oli avaliku korra kaitsmine. Seda teostas mõisnik ise või voliniku kaudu. Kuni 1866. aastani allusid mõisapolitseile ka vallad.
Mõisapolitsei võis määrata rahatrahvi, vangistust või kehalist karistust (kuni 80 kepihoopi kaetud kehale või kuni 100 vitsahoopi katmata kehale, kaotati 1865. aastal).
Eestimaal allus mõisapolitsei haagikohtule, Liivimaal kihelkonnakohtule, alates 1888 aastast allus ta Vene politseile. Mõisapolitsei kaotati 1918. aastal.
Keskväljak (Pärnu)

Keskväljak on lühike ida-läänesuunaline tänav Pärnus. See paikneb risti Akadeemia ja Vee tänava vahel. Teisel pool Vee tänavat jätkub samas sihis ida poole Pikk tänav. Tänava lõunaküljel asub Endla teater ja põhjaküljel Vaasa park.
Tänavale kinnitati selline nimi 1993. aastal, enne seda nimetati seda nimega Kesk väljak.
Ellef Ringnesi saar

Ellef Ringnesi saar on saar Põhja-Jäämeres, üks Sverdrupi saartest.
Saare pindala 11 295 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 260 m.
Kuulub Kanadale. Saar on asustamata.
Jokela koolitulistamine

Jokela koolitulistamine toimus 7. novembril 2007 Soomes Jokelas, kui 18-aastane Pekka-Eric Auvinen sisenes kooli poolautomaatpüstoliga. Järgnenud tulistamises hukkus 8 ja vigastada sai 12 inimest, seejärel lasi Auvinen endale kuuli pähe ja suri õhtul Helsingi haiglas.
See oli Soome ajaloo teine koolitulistamine. 1989. aastal haavas 14-aastane poiss Raumas raskelt kahte kaasõpilast, kes surid hiljem. Vähem kui aasta hiljem toimus järgmine koolitulistamine, kui tulistaja tappis Kauhajokis 10 inimest ja iseenda.

Tulistamine

Kell 11.40 sisenes Auvinen kooli ja hakkas tulistama. Politsei sai väljakutse kooli 11:43. Kooli direktor Helena Kalmi käskis õpilastel ja õpetajatel end klassi barrikadeerida ja üritas seejärel Auvineniga läbi rääkida, aga mees lasi ta maha. Hukkus ka kooli meditsiiniõde, kes üritas haavatuid aidata.
Esimene politseipatrull saabus 11.55 ja kell 12.30 piiras maja juba 100 politseinikku, sealhulgas eriüksus Karhu-ryhmä. Kolleegidele tulid appi isegi need politseinikud, kes sel ajal tööl polnud. Politsei üritas tulistajaga läbi rääkida, aga Auvinen vastas tulega. Ükski politseinik viga ei saanud.
Tulistamine lõppes 12.24, kui Auvinen lasi endale kuuli pähe. Politsei eriüksus sisenes majja 13.53. Tulistaja leiti 13.54. Politsei otsis ruum-ruumilt läbi kogu koolimaja, aga teisi tulistajaid ei leitud. Auvinen viidi Helsingi Ülikooli Keskhaigla Töölo haiglasse, kus ta kell 22.15 suri.

Tulistaja

Tulistajaks osutus 18-aastane sama kooli õpilane Pekka-Eric Auvinen. Ta on sündinud 4. juunil 1989 Tuusulas. Politsei sõnul oli teda koolis kiusatud. Relvaloa oli ta saanud kolm nädalat enne tulistamist.

Reaktsioone

Soome – lipud lehvisid pooles mastis. President Tarja Halonen ja peaminister Matti Vanhanen avaldasid kaastunnet ohvrite vanematele. Hakati arutama, kas relvaseadust tuleks karmistada.
 Eesti – president Toomas Hendrik Ilves avaldas Soomele Eesti rahva nimel kaastunnet.
 Island – president Ólafur Ragnar Grímsson avaldas Soomele Islandi rahva nimel kaastunnet.
Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes

Hollandi naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Hollandi naiste meistrivõistlusi rahvusvahelises kabes hakati pidama 1973. aastast. Läbi aegade edukaimaks naiseks on seal osutunud Karen van Lith, kes aastatel 1986–1996 võitis koguni 11 järjestikust meistritiitlit. Ka Nina Hoekman võitis meistrivõistlused 11 korral.
Aseri fosforiidimaardla

Aseri fosforiidimaardla on üleriigilise tähtsusega fosforiidimaardla, mis asub Ida-Viru maakonnas Toila, Viru-Nigula ja Lüganuse vallas. Maardla pindala on 12 206 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,3 m ja geoloogiliselt pärineb see kiht Ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademest. Fosforiidiks on maardlas nn oobolusliivakivi. Maardla katendi paksus on 1–34 m, olles väiksem maardla põhjaosas ja paksem lõunaosas.
Maardla alale jääb mitu kaitseala, nt Ontika maastikukaitseala.
Maardlast pole Eestis kaevandatud
Striimerid

Striimer kujutab endas gaaslahendusvahemikus ühelt elektroodilt teisele liikuvat plasmakerakest, mille liikumisest jääb gaasi nõrgalt elektrit juhtiv kanal. Laviiniläbilöögi ja striimeri põhiline erinevus on elektronide juurdekasvu kiiruses, homogeenses väljas peab elektron tagama vähemalt 10⁸ elektroni tekke. Selliste laviinide korral hakkab positiivsete ioonide poolt tekitatud ruumlaeng omama juba sama suurt mõju, kui väline elektriväli.

Tekkemehhanism

Katoodile suunatud (anoodi poolt) striimeri korral on põhiliseks ergastajaks kõrge energiaga footonid, mis kiiratakse laviinis ergastunud aatomite poolt. Kõrge energiaga footonid põhjustavad laviini lähedal fotoionisatsiooni protsessi, mille tulemusel tekivad sekundaarlaviinid, mis liiguvad esmase laviini suunas. Sekundaarlaviinid liiguvad esmase laviini poolt tingitud positiivse ruumlaengu suunas ja sõltuvalt ruumlaengu suurusest ja välisest väljast tekib sekundaarlaviini ja esmase laviini ioonidest kvaasineutraalne plasma. Kvaasineutraalses plasmas on positiivseid ja negatiivseid laenguid ühepalju ja summaarne laeng on võrdne nulliga. Aatomite ergastamise tõttu plasmas tekib pidevalt footoneid sekundaarlaviine ja striimeri protsess on ennast alalhoidev, kuni püsib väline elektriväli. Striimeri stabiilseks levikuks peab väline elektrivälja tugevus ületama teatud väärtuse, mis on õhus 4 – 5,5 kV/cm.
Seston

Seston on veekogu sambas hõljuvad elusad organismid (bioseston) ja elutud tahked osakesed (tripton ehk abioseston).
Veeorganisme, kes toituvad sestonist, nimetatakse sestofaagideks.
Bahia Honda

Bahia Honda on saar Florida väinas, üks Florida Keysi saartest.
Pindala 210 ha. Saar on madal.
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Otepää

Sport

Otepää on väga tuntud talispordi- ja suusalinn.
Esimene murdmaasuusatamise maailmakarikavõistluste etapp korraldati Otepääl 1999. aastal ning võistlused toimusid järjepidevalt ka aastatel 2003–2012. Toimunud on see 14 korda ning viimati aastal 2017.
2011. aastal peeti Tehvandi spordikeskuses juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. See oli läbi aegade suurim Eestis peetud tippspordisündmus. Osales 700 sportlast 38 riigist.
Tehvandi staadioni hoones asub Eesti Spordimuuseumi filiaal Otepää talispordimuuseum, mille eelkäija oli Otepää Suusamuuseum.
Otepääl asub Tartu maratoni start.
Alates 2000. aastast toimub Otepää rattamaraton.
Bartangi keel

Bartangi keel on pamiiri keelte Šugni-rušani rühma kuuluv hävimisohus keel, mida kõneleb 2500–3000 inimest Tadžikistanis. Arv on umbmäärane, sest rahvaloendustel pole neid eraldi märgitud. ISO kood: puudub

Murded

Bartangi keelt on peetud ka šugni keele murdeks.

Keeleoskus

Keelt kasutatakse omavahelises suulises asjaajamises. Kirjakeeleks on tadžiki keel, kuigi hiljuti on bartangi keele tarbeks lisamärkidega täiendatud ka kirillitsat.
Planaarkromatograafia

Kromatograafia tekstiilil

Kodus rõivastelt plekkide eemaldamisel märgmeetodil (vee, seebivee või lahustiga) saate pärast õhus kuivamist ilmselt näotud mustuse ringid märgunud ala äärtel. Põhjuseks mitmesuguste mustuse komponentide kromatografeerumine tsentrist äärtele (võrdle tsirkulaarkromatograafiaga). Seda saab lihtsalt vältida, kui märga ala mitte lasta õhus kuivada, vaid kuivatada paljukordselt alt- ja pealtpoolt vettimava paberiga vajutades nii kuivaks kui võimalik.
Rõngu–Otepää–Kanepi maantee

Rõngu–Otepää–Kanepi maantee (registrinumbriga 71) on üks Eesti tugimaanteedest. 
See saab alguse Rõngu alevikus Jõhvi–Tartu–Valga maantee 175. kilomeetril. Tee pikkus on 39,3 km. Tee lõpeb Erastvere külas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 232. kilomeetril. Rõngu alevikus kannab nime Võru maantee. Otepää linnas kannab nimesid Palupera tee ja Võru maantee. Kanepi alevikus kannab nime Weizenbergi tänav.

Asulad Rõngu–Otepää–Kanepi maanteel

Rõngu alevik, Raigaste küla, Kõduküla küla, Atra küla, Palupera küla, Miti küla, Mägestiku küla, Pedajamäe küla, Otepää linn, Otepää küla, Pilkuse küla, Kaagvere küla, Karste küla, Mügra küla, Jõksi küla, Hino küla, Kanepi alevik, Erastvere küla.
Davidsoni maakond (Põhja-Carolina)

Ajalugu

Davidsoni maakond moodustati 1822. aastal Rowani maakonna osast. Maakond sai nime brigaadikindral William Lee Davidsoni järgi.
Abruka alumine tulepaak

Abruka sihi alumine tulepaak on tulepaak Saare maakonnas Saaremaa vallas Abruka saare idakaldal Limbi ninal.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on 58° 9′ 1″ N, 22° 32′ 8″ E.
Ülalt punase ja alt valge täisnurkse märkkilbiga terasest metallposti kõrgus jalamist on 21 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 22 meetrit.
Tulepaak moodustab sihi Abruka tuletorniga. Märkide vahekaugus on 670 meetrit ja sihi asimuut on 259,3°.
Tulepaak ehitati 1998. aastal.

Ajalugu

Abruka esialgne tulepaak ehitati 1897. aastal. Siis oli alumine tuletorn puidust ja tuli asus palkkandelaabril.
Alguses töötas tulepaak atsetüleengaasil.
1923. aastal asendati see profiilrauast sõrestiktorniga. Tulepaagi kõrgus oli 21 meetrit jalamist. 1970. aastatel paigaldati elektriline aparatuur.
1998. aastal valmistati uus, umbes 24-meetrine tulepaak, mis on valmistatud roostevabast metallist ja kaalub ligi viisteist tonni.
4. sajand eKr

Kümnendid ja aastad

400. aastad eKr: 400 eKr
390. aastad eKr: 399 eKr, 398 eKr, 397 eKr, 396 eKr, 395 eKr, 394 eKr, 393 eKr, 392 eKr, 391 eKr, 390 eKr
380. aastad eKr: 389 eKr, 388 eKr, 387 eKr, 386 eKr, 385 eKr, 384 eKr, 383 eKr, 382 eKr, 381 eKr, 380 eKr
370. aastad eKr: 379 eKr, 378 eKr, 377 eKr, 376 eKr, 375 eKr, 374 eKr, 373 eKr, 372 eKr, 371 eKr, 370 eKr
360. aastad eKr: 369 eKr, 368 eKr, 367 eKr, 366 eKr, 365 eKr, 364 eKr, 363 eKr, 362 eKr, 361 eKr, 360 eKr
350. aastad eKr: 359 eKr, 358 eKr, 357 eKr, 356 eKr, 355 eKr, 354 eKr, 353 eKr, 352 eKr, 351 eKr, 350 eKr
340. aastad eKr: 349 eKr, 348 eKr, 347 eKr, 346 eKr, 345 eKr, 344 eKr, 343 eKr, 342 eKr, 341 eKr, 340 eKr
330. aastad eKr: 339 eKr, 338 eKr, 337 eKr, 336 eKr, 335 eKr, 334 eKr, 333 eKr, 332 eKr, 331 eKr, 330 eKr
320. aastad eKr: 329 eKr, 328 eKr, 327 eKr, 326 eKr, 325 eKr, 324 eKr, 323 eKr, 322 eKr, 321 eKr, 320 eKr
310. aastad eKr: 319 eKr, 318 eKr, 317 eKr, 316 eKr, 315 eKr, 314 eKr, 313 eKr, 312 eKr, 311 eKr, 310 eKr
300. aastad eKr: 309 eKr, 308 eKr, 307 eKr, 306 eKr, 305 eKr, 304 eKr, 303 eKr, 302 eKr, 301 eKr
Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Meeskonna koosseis

Evert-Jan 'T Hoen
Sharnol Adrana
Wladimir Balentien
Johnny Balentina
Patrick Beljaards
Maikel Benner
Ivanon Coffie
Rob Cordemans
Dave Draijer
Chairon Isenia
Eelco Jansen
Ferenc Jongejan
Eugene Kingsale
Raily Legito
Calvin Maduro
Diego Markwell
Ralph Milliard
Harvey Monte
Alexander Smit
Yurrendel de Caster
Sidney de Jong
Patrick de Lange
Dirk van 'T Klooster
Robin van Doornspeek
Vana-Liivimaa linnadepäev

Vana-Liivimaa linnadepäev oli Vana-Liivimaa kohalike hansalinnade võimuorgan.
See kujunes välja 14. sajandi keskpaigaks ning oli esimene selgepiiriline üleliivimaaline seisuslik institutsioon. Perioodil 1350-1404 peeti teadaolevalt 55 linnadepäeva.
Lord Lieutenant

Lord Lieutenant on Suurbritannia monarhi esindaja suuremas allüksuses, tavaliselt krahvkonnas. Faktiliselt on Lord Lieutenant vastava allüksuse kohtu- ja täitevvõimu nominaalse juhi autiitel.
Tänapäeval nimetatakse Inglismaal allüksusi, kuhu määratakse Lord Lieutenant, tseremoniaalkrahvkondadeks.
Heinrich XXII

Heinrich XXII (28. märts 1846 Greiz – 19. aprill 1902 Greiz) oli Reußi vanema liini vürst 1859. aastast kuni surmani.
Tema valitsemisajal ühendati Saksamaa ja mõlemad Reußi vürstiriigid astusid Saksa keisririigi koosseisu.
Newcastle'i ülikool

Newcastle'i ülikool (inglise keeles Newcastle University) on ülikool Inglismaal Newcastle upon Tyne'is.
Ülikool asutati 1834 (meditsiini- ja kirurgiakool).
Ülikoolis õpib üle 24 000 üliõpilase (2016).
Jüri Reimann

Jüri Reimann (30. juuli 1940 Pärnu – 2. juuni 1987 Pärnu) oli eesti sõudja.
Õppis Pärnu õhtukoolis. Töötas 1962–1987 tööstuskombinaadis Säde kellassepana.
Sõudma hakkas 1957 Erich Seileri, Jüri Kuruli ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 
180 cm, 85 kg.

Isiklikku

Tütar Reet Reimann (sündinud 1972) on tulnud 1988 paarisaerulisel neljapaadil ning 1988–1989 kaheksapaadil Eesti meistriks.
Unipiha linnamägi

Unipiha linnamägi on muinaseesti linnamägi Tartu maakonnas Nõo vallas Unipiha külas aadressil Elva metskond 11.

Kirjeldus

Unipiha linnamägi on üks väiksemaid linnamägesid Eestis. Linnamäe kõrgus on 13 m. Linnuse pindala 1000 ruutmeetrit. Õueala pikkus on 49 m ja laius 25 m. Vallide kõrgus on 1,5 m. Vallis on leitud märke vähemalt kolmest ehitusjärgust. Valli väliskülg oli 1 m paksuselt raudkividega kaetud. Valli sees võis olla puitkonstruktsioone. Linnuse viimasel perioodil on valli kõrgendatud kruusa pealetoomisega.
Radiosüsiniku ja leiumaterjali järgi otsustades oli linnus kasutusel 3.-4. ja 7.-11. sajandil.
Star Trek: Nemesis

Sisukokkuvõtte

Föderatsiooni juhtkond saadab kapten Jean-Luc Picardi ja tema laeva U.S.S. Enterprise meeskonna Romulani impeeriumi, kuna selle uus valitseja on avaldanud soovi sõlmida rahu pärast kauaks susisema jäänud konflikti. Saabudes avastab Picard, et Romulanide uus juht Shinzon on tema kloon, kes oli kunagi osa programmist, mis nägi ette asendada Tähelaevastiku võtmeisikud Romulanide spioonide-kloonidega. Siis selgub, et rahuplaanide taga on omakasupüüdlikkus, takka salakaval plaan hävitada Maa ja kogu Föderatsioon.

Tuleviku filmid

20. aprillil 2006 teatas AP, et alanud on 11. "Star Treki" filmi tootmine. Filmi tegevprodutsendiks sai J. J. Abrams, kes on hästi tuntud näiteks filmi "Võimatu mission III" ("Mission: Impossible III") ning sarjade "Alias" ja "Teadmata kadunud" ("Lost") tegijana. Eeldatakse, et "Star Treki" 11. film tuleb välja 2008. aastal.
Tartu linnakirjaniku stipendium

Tartu linnakirjaniku stipendium on Tartu linna ja Tartu Kultuurikapitali välja antav stipendium isikule, kel on teeneid Tartu kirjanduselu elavdamisel nii kohalikust kui rahvusvahelisest aspektist vaadatuna (Tartu kui rahvusvaheliselt tuntud kirjandussõbralik linn).
Stipendiumi antakse aastast 2017. Stipendiumi asutamise ajendiks oli see, et 2015 sai Tartu linn UNESCO kirjanduslinna aunimetuse.
Väljamakstava stipendiumi suurus ühes kuus oli 2017. aastal 860 eurot ja 2018. aastal on see 940 eurot.
Sirje Ohu

Sirje Ohu (sünninimi Sirje Marrandi; 22. detsember 1937 Retla, Järvamaa – 20. august 2013 Retla) oli eesti agronoom.
Ta lõpetas Türi Keskkooli ning 1961. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia eriala.
Aastatel 1961–1965 töötas ta Haapsalu rajooni kolhoosi "Kaardiväelane" seemnekasvatusagronoomina, hiljem peaagronoomina. Aastatel 1966–1993 oli ta Paide rajooni Estonia kolhoosi heinaseemnekasvatuse agronoom. 1993. aastast surmani pidas ta oma kodukülas Retlas seemnekasvatustalu.
Eero Medijainen

Eero Medijainen (sündinud 1. detsembril 1959) on eesti ajaloolane.
Medijainen lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1990. aastal kaitses ta ajalookandidaadi ja 1997. aastal filosoofiadoktori kraadi.
Ta on Tartu Ülikooli õppejõud, uusima ajaloo õppetooli professor. Peamiselt uurib ta uusimat ajalugu, eriti rahvusvaheliste suhete ja poliitilist ajalugu.
Imre Siil

Imre Siil (sündinud 24. märtsil 1957) on Eesti riigiametnik, diplomaat ja kirjanik.
Lõpetas Kose Keskkooli 1974. aastal. Ta õppis 1974–1977 Eesti Põllumajanduse Akadeemias ja 1977–1982 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas 1982. aastal eesti keele ja kirjanduse erialal.
Töötas 1984–1992 Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis teadurina, kaitses 1992. aastal Tartu Ülikoolis väitekirja foneetika ja tehiskõne alal ning sai filosoofiamagistri kraadi. 1985–1991 oli ühtlasi Teaduste Akadeemia informaatika ja tehnilise füüsika osakonna teadussekretär. 1990. aastatel õpetas külalislektorina Tartu Ülikoolis foneetikat.
1992–1995 töötas Riigikantselei sekretariaadi direktorina (aseriigisekretärina), 1996 Riigikantselei direktorina ja 1997–2003 Eesti Informaatikakeskuse direktorina. Olnud Eesti e-riigi üks käivitajaid ja eestvedajaid ning Eesti Informaatikanõukogu liige ja sekretär, samuti Tiigrihüppe Sihtasutuse nõukogu liige, Eesti Õigustõlke Keskuse nõukogu ja Avatud Hariduse Liidu esimees.
Alates 2004. aastast töötab ta Välisministeeriumis. Ta on esindanud Eestit Euroopa Nõukogus, olnud Helsingi suursaatkonna 1. sekretär majanduse ja kaubanduse küsimustes ning on 2017. aastast saadik  Bukaresti suursaatkonna 1. sekretär ja ühtlasi Eesti konsul Rumeenias, Moldovas ja Bulgaarias.
Tartu Noorte Autorite Koondise esimees 1979–1981, Eesti Kirjanike Liidu liige 2014. aastast.
Castilla–La Mancha ülikool

Castilla–La Mancha ülikool (hispaania keeles Universidad de Castilla-La Mancha) on ülikool Hispaanias Castilla–La Manchas.
Ülikool asutati 1982.
Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2006).