Magda Goebbels

Magda Goebbels (sünninimi Johanna Maria Magdalena Behrend; 11. november 1901 Berliin – 1. mai 1945 Berliin) oli Joseph Goebbelsi abikaasa.
Magda Goebbels sündis Berliinis teenijanna Auguste Behrendi tütrena. Mõni aeg hiljem abiellus Auguste Behrend lapse isa ehitusettevõtja Oskar Ritscheliga. Abielus olid nad kolm aastat. Oskar Ritschel, kes oli töö tõttu Brüsseliga seotud, veenis lapse ema tütart temale jätma ja korraldas Magda toomise ühte Belgia internaati. Auguste Behrend järgnes oma tütrele Brüsselisse ja abiellus seal 1906. aastal Richard Friedländeriga, Saksamaalt pärit juudi rahvusest nahavabrikandiga. Esimese maailmasõja alguses 1914. aasta augustis jättis Richard Friedländer oma vara Brüsselisse ning sõitis naise ja võõrastütrega Berliini, kus ta leidis tööd kelnerina.
Gümnaasiumis õppides sõbrunes Magda juuditarist kooliõe Lisa Arlosoroffiga ja tema õe Dora ning venna Victor Arlosoroffiga. Victor Arlosoroff õppis pärast gümnaasiumi lõpetamist Berliini Ülikoolis rahvamajandust. Vaimustunult jagas Magda tema sionistlikke tõekspidamisi ja kandis oma kleidil ehtena Taaveti tähte.
Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Magda kodumajanduskoolis. 1920. aasta veebruaris tutvus ta rongis tööstur Günther Quandtiga, 28. juulil 1920 nad kihlusid ja 4. jaanuaril 1921 abiellusid. 1921. aasta novembris sündis neil poeg Harald Quandt. Magda pidi hoolitsema oma poja, kahe võõraslapse ja perre võetud kolme kasulapse eest.
Magda ja Günther Quandti abielu lahutati 1929. aastal. Magdale määrati 4000 riigimarga suurune elatusraha ja Berllinis asuv esinduslik korter. 1930. aastal tegi Magdale abieluettepaneku Ameerika Ühendriikide ametisoleva presidendi vennapoeg Herbert Hoover, kuid ta keeldus.
1930. aastal astus Magda Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse, 1930. aasta novembris tutvus Magda Joseph Goebbelsiga. Joseph Goebbelsi ja Magda Goebbelsi pulmad peeti 19. detsembril 1931 Mecklenburgis Parchimi ligidal Severini mõisas.
Joseph Goebbelsil ja Magda Goebbelsil oli kuus last: Helga Susanne (sündis 1. septembril 1932), Hildegard Traudel (sündis 13. aprillil 1934), Helmut Christian (sündis 2. oktoobril 1935), Holdine Kathrin (sündis 19. veebruaril 1937), Hedwig Johanna (sündis 5. mail 1938) ja Heidrun Elisabeth (sündis 29. oktoobril 1940).
Goebbelsid püüdsid avalikkusele jätta muljet, et nende abielu on õnnelik ja harmooniline. Tegelikult aga oli Joseph Goebbelsil kõrvalsuhteid ja armukesi. Joseph Goebbelsi suhe tšehhi filminäitlejanna Lída Baarovága oleks 1938. aastal viinud Goebbelsite abielulahutuseni. Adolf Hitler sekkus aga isiklikult, lepitas abikaasad ja keelas lahutuse ära.
22. aprillil 1945 läksid Goebbelsid koos oma kuue lapsega elama Hitleri punkrisse. 
28. aprillil 1945 kirjutas Magda Goebbels oma pojale Harald Quandtile: "Meie suurepärane idee on määratud hukkumisele, koos sellega kõik, mida kogesin oma elus kui ilusat, imetlusväärset, õiglast ja head. Maailm, mis tuleb pärast füürerit ja natsionaalsotsialismi, ei ole väärt, et selles elada ja seepärast võtsin ma ka lapsed siia kaasa. Mul oleks kahju neid jätta elama elu, mis tuleb pärast meid ... " Ja veel: "Meil on veel vaid üks eesmärk: jääda füürerile truuks kuni surmani ning see, et me saame koos temaga elule punkti panna, on saatuse armulikkus, millega me kunagi ei söandanud arvestada."
1. mai pärastlõunal varsti pärast kella viit pakkus Magda Goebbels oma lastele kakaod, millesse oli segatud unerohtu. Magda kammis neil juukseid ja saatis nad naridele. Arst tegi neile morfiinisüsti. Vanim laps Helga sai aru, mis toimub ja hakkas vastu ning Magda pidi teda kinni hoidma, kuni morfium sai süstitud. Kui lapsed olid sügavalt uinunud, murdis teine arst kaaliumtsüaniidi ampullidel tipud maha ning tilgutas surmava vedeliku lastele suhu, mida Magda Goebbels üksteise järel lahti hoidis.
Samal päeval kell kümme õhtul astusid Joseph Goebbels ja Magda Goebbels pidulikus riietuses ja vaikides trepist alla. Nad hammustasid tsüankaaliumiampullid puruks ja SS-i ohvitser tulistas neid kuklasse. Seejärel pandi nende surnukehad põlema.