google/wiki40b huggingface dataset:
Põhja-Keeling

Põhja-Keeling ehk Põhja-Kookossaar (inglise keeles North Keeling) on asustamata korallsaar India ookeanis, Austraaliale kuuluva Kookossaarte saarestiku põhjapoolne üksik saar. Saare geograafilised koordinaadid on 11° 50′ S, 96° 49′ E.
Saare pindala on 1,2 km². Saar on oluline merelindude pesitsuspaik ja oli palju aastaid üks jahimeeste lemmikpaik. Intensiivne lindude küttimine viis mitmete merelindude populatsioonid hääbumise piirile. Aastal 1986 sõlmis Austraalia keskkonnaministeerium kohalike malailastega kokkuleppe, millega piirati jahti ja loodusressursside kasutamist saarel. Aastal 1995. asutati saarel Pulu Keelingi rahvuspark.

Ajalugu

9. novembril 1914 toimus saare juures Kookose lahing, milles Austraalia ristleja Sydney tules uppus Saksamaa kergeristleja Emden.
Männi raamatukogu

Männi raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Mustamäe linnaosas  aadressil Ehitajate tee 48. 
Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.
Pål Golberg

Pål Golberg (sündinud 16. juulil 1990 Golis) on Norra murdmaasuusataja. 
Juunioride maailmameistrivõistlustel 2010. aastal Hinterzartenis tuli Golberg juunioride maailmameistriks 4×5 km teatesõidus ja 10 km klassikasõidus. Samas võitis ta veel hõbemedali sprindi vabasõidus.
Gobi Altai

Gobi Altai (mongoli Говь Алтайн нуруу) on mäestik Aasias. Kulgeb loode-kagu suunas. Loodes ühenduses Mongoolia Altaiga. Kõrgus kuni 3957 meetrit (mägi Ihh bogd uul, Их богд уул).
Mäestikust idas asub Gobi kõrb.
Leedu-Valgevene NSV

Valitsemine

27. veebruarist 1919 kuni 19. aprillini 1919 oli riigipeaks Kesktäitevkomitee esimees Kazimierz Cichowski (Kazimir Tsihhovski) ja valitsusjuhiks Rahvakomissaride Nõukogu esimees Vincas Mickevičius-Kapsukas
19. aprillil 1919 läks nii sõjaväeline kui ka täitevvõim üle Leedu-Valgevene NSV Kaitsenõukogule, mille esimeheks sai senine valitsusjuht Vincas Mickevičius-Kapsukas.
Dan Quayle

Dan Quayle (õieti James Danforth Quayle; sündinud 4. veebruaril 1947 Indianapolises, Indianas) on Ameerika Ühendriikide poliitik, 1989–1993 asepresident George H. W. Bushi ametiajal.
Ta valiti Esindajatekotta 1976. ja Senatisse 1986. aastal.
6. veebruaril 1992 käis ta lühivisiidil Tallinnas.
Ritz Tower

Ritz Tower on 42-korruseline luksuskorteritega kõrghoone New Yorgis. See asub Midtown Manhattanil aadressil 465 Park Avenue, East 57th Street tänava nurgal. 
164,90 meetri kõrgune ehitis projekteeriti arhitektide Emery Roth ja Thomas Hastings poolt elegantseks korterhotelliks ning valmis aastatel 1925–1927 historitsistlikus uusrenessanslikus stiilis koos uusbaroksete beaux-arts'i nüanssidega. Ehitise valmimisel oli see kõrgeim eruumidedega hoone New Yorgis. Selle külaliskorteritel puudusid köögid, toit valmistati tsentraalselt ning saadeti väikeste liftidega üles inimesteni. Hoones avatud restoran Le Pavillion oli üks esimesi ehtsaid prantsuse kööke Ameerika Ühendriikides.
2002. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark). Tänapäeval ei ole hoone enam teiste kõrghoonete seast kergesti märgatav.
Kazłoŭščyna

Ajalugu

Alevit mainitakse esimest korda XVIII sajandil. Toona asus asula Navahradaki vojevoodkonnas.
Poola kolmandal jagamisel aastal 1795 läks Kazłoŭščyna Venemaa koosseisu,saades aleviks. Asula kuulus Hrodna kubermangu. XIX sajandi teisel poolel rajati asulasse uhke pargiga mõisakompleks. Aastal 1897 sai Kazłoŭščynast taas küla.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kazłoŭščyna Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu. Teise maailmasõja ajal tapeti kõik alevikus elanud juudid (üle 300 inimese). Aastal 1948 sai asulast uuesti alev.
V. Steklovi nimeline Venemaa Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut

V. Steklovi nimeline Venemaa Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut (vene keeles Математический институт имени В. А. Стеклова РАН, lühend МИАН) on Venemaal Moskvas asuv Venemaa Teaduste Akadeemia üks instituute. See on maailmas üks juhtivaid matemaatikaga tegelevaid teadusasutusi. Instituut on nimetatud vene matemaatiku ja mehaanikateadlase Vladimir Steklovi järgi.
Instituut asutati 28. aprillil 1934.
1934. aastal reorganiseeriti Leningradis asunud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsika-matemaatikainstituut kaheks iseseisvaks instituudiks. Üks neist oli Moskvasse rajatud Matemaatikainstituut (Leningradis loodi selle filiaal).
Rakvere rajoon

Rakvere rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1990. See moodustati Viru maakonna kirdeosast pärast maakondade likvideerimist ja rajoonide moodustamist.
Aastal 1957 liideti sellega likvideeritud Loksa rajooni idaosa.
Aastal 1959 liideti sellega likvideeritud Kiviõli rajooni lääneosa (Viru-Kabala ja Viru-Nigula piirkond), samas arvati Tudu piirkond Kohtla-Järve linnapiirkonna koosseisu.
Aastal 1962 liideti sellega likvideeritud Väike-Maarja rajoon ja Kadrina piirkond Paide rajoonist.
Aastal 1964 liideti sellega Tapa linn ja taasliideti eelpoolnimetatud Tudu piirkond.
Aastal 1972 liideti sellega Paide rajooni kirdeosa.
Aastatel 1959–1960 kuulus rajooni alasid likvideeritud Mustvee rajoonist.
Pruunikas mütsnarmik

Pruunikas mütsnarmik ehk liiv-kampernarmik (Bankera fuligineoalba) on seeneliik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida palu- ja nõmmemetsadest.
Milton Friedmani auhind

Milton Friedmani auhind vabaduse edendamise eest (The Milton Friedman Prize for Advancing Liberty) on Cato Instituudi poolt USA-s välja antav auhind koos 500 000 USA dollari suuruse rahalise preemiaga. Auhinda antakse välja alates 2002. aastast iga kahe aasta tagant.
Polüklooritud bifenüülid

Polüklooritud bifenüülid ehk polüklooritud difenüülid  (lühendatult PCB-d) on tsüklilised orgaanilised ühendid, kus kahel omavahel seotud benseenituumal on 1–10 vesiniku aatomit asendunud kloori aatomi(te)ga.
PCBde keemiline üldvalem on C₁₂H₁₀₋ₓClₓ.
Et PCB-d on keemiliselt väga püsivad ning kõrge kuumataluvusega, olid nad  ajavahemikul 1930–1980 laialdaselt kasutusel elektri- ja hüdraulikaseadmetes ning määrdeainetes (näiteks jahutusvedelikena ja trafo- ning kondensaatoriõlide segudes). PCB-sid leidub peamiselt trafodes ja kondensaatorites. Üldjuhul sisaldavad kõik kondensaatorid, mis on toodetud ajavahemikul 1930–1980, PCB-sid.
PCBd on väga toksilised ühendid, kantserogeensed, ja neil on kalduvus biomagnifitseeruda ökoloogilistes toiduahelates. Samuti on nad veekeskkonnas väga püsivad. Kuna PCB-d on kantserogeensed, on nad ohtlikud inimese tervisele. Nad võivad sattuda inimorganismi hingamis- ja neeluteede või naha kaudu.
Euroopa Liidus keelustati rangelt PCB-de kasutamine ja nendega kauplemine juba 1985. aastal, kuid hiljemalt 2010. aasta lõpuks tuli kõrvaldada või saastest vabastada kõik veel alles olevad PCB-sid sisaldavad seadmed.
Academia Europaea

Academia Europaea on valitsusväline assotsiatsioon, mis tegutseb rahvusvahelise teadusakadeemiana.
"Euroopa akadeemia" kontseptsioon esitati 1985. aastal Pariisis Euroopa teadusministrite kohtumisel. Seejärel korraldas Kuninglik Selts 1986. aastal Londonis teadlaste, ühiskonnategelaste ja poliitikute osavõtul kokkusaamise, kus akadeemia loomise idee leidis lõpliku heakskiidu.
Akadeemia asutamiskoosolek toimus 1988. aasta septembris Cambridge'is. Assotsiatsioon sai nimeks Academia Europaea. Presidendiks valiti Briti teadusjuht Arnold Burgen. Esimene plenaaristung peeti Londonis 1989. aasta juunis.

Akadeemia liikmeskond

Akadeemial oli 2016. aasta juuli seisuga umbes 4000 liiget, kelle seas on juhtivaid eksperte täppis-, loodus-, tehnika-, sotsiaal-, humanitaar- ja arstiteaduste alal.

Liikmesuse statistikat

2018. aasta jaanuari seisuga on akadeemial enim liikmeid Suurbritanniast – neid on ligikaudu 670 inimest. Saksamaa liikmete arv on umbes 560 inimest (2015. aasta keskel lähenes 500-le), Prantsusmaa 460 (2015. aasta keskel lähenes 400-le) ja Itaalia liikmete arv umbes 260 inimest. Hollandi liikmeid on üle 200; üle 100 liikme on  Šveitsist, Rootsist, Belgiast, Hispaaniast ja Austriast. Võrdluseks – Eestist on 13, Soomest 65, Venemaalt 75, Lätist 5 ja Leedust 2 liiget.

Välisliikmed

Enim välisliikmeid on akadeemias Ameerika Ühendriikidest – neid on 2018. aasta jaanuari seisuga 161 inimest.
Luutsia Vallaste

Luutsia Vallaste (eesnimi ka Lucie, perekonnanimi kuni 1935 Pedras või Põdras, kuni 1936 Jürisson, 26. aprill 1908 Peterburi – ?) oli eesti folklorist.
Ta lõpetas 1926. aastal Võru Tütarlaste Gümnaasiumi.
Ta õppis Tartu Ülikoolis filosoofiat aastatel 1926–1932 ja bibliograafiat (lõpetas 1934), filosoofiamagister (1935).
Töötas Tartu Ülikooli raamatukogus ja kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse.
Lahkus 1944. aastal Saksamaale.
Buffalo ülikool

Buffalo ülikool (inglise keeles University at Buffalo) on ülikool USAs New Yorgi osariigis Amherstis.
Ülikool asutati 1846.
Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase (2018).
Tähtvere tänav

Tähtvere tänav on tänav Tartus Supilinna ja Tähtvere piiril.
Tänav algab Jakobi tänava, Kroonuaia tänava ja K. E. v. Baeri tänava ristis ning lõpeb Tartu Laululava juures.
Tänava pikkus on 1,1 km.
Intuitsionistlik loogika

Intuitsionistlik loogika (inglise intuitionistic logic) on mitteklassikaline loogika, millele pani aluse hollandi matemaatik Arend Heyting (1898-1980).
Intuitsionistlikus loogikas ei tunnistata välistatud kolmanda seadust ega kahekordse eituse seadust (s.t väite eituse eitusest tulenevat jaatust).
Juhan Kartau

Isiklikku

Brasiilias Jundiaí linnas on Maestro Juhan Kartau nimeline tänav (nimetatud tema auks teenete eest kohaliku koorilaulu edendamisel)
Lagle Alpius

Lagle Alpius (aastast 1981 Mäll; sündinud 11. veebruaril 1951 Kohtla-Järvel) on eesti laulja.
Lauljana tegi ta debüüdi 1968. aastal ansamblis Viking. Aastatel 1970–1972 laulis ansamblis Väntorel. Ta on laulnud ka ansamblites Laine ja MERL.
Igavene tuli

Igavene tuli on alaliselt põlev tuli või alaliselt põlev tõrvik. Igavesi tulesid võib leida eriti tähelepanuväärsete mälestusobjektide juurest (nt isikule või sündmusele pühendatud mälestusmärk).
Kornelius (Titov)

Kornelius (vene keeles Корнилий; kodanikunimega Konstantin Ivanovitš Titov, Константин Иванович Титов; sündinud 1. augustil 1947 Orehhovo-Zujevos) on Venemaa vanausu vaimulik, alates 2005. aastast Vene Õigeusu Vanausuliste Kiriku Moskva ja kogu Venemaa metropoliit. 
Ta lõpetas 1976. aastal Moskva automehaanika instituudi ja töötas kuni 1997. aastani tehase tehnilise kontrolli osakonna ülemana. Nooruses oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei liige.
1997. aastal pühitseti ta diakoniks ja 2004. aastal preestriks. 2005. aastal, enne Moskva ja kogu Venemaa metropoliidiks saamist, oli ta lühikest aega Kaasani ja Vjatka piiskop.
Dorothy Kilgallen

Dorothy Mae Kilgallen (3. juuli 1913 Chicago – 8. november 1965 New York) oli USA ajakirjanik.
Keskkooli lõpetamise järel õppis Kilgallen kaks semestrit ülikoolis, kuid jättis õpingud pooleli ja asus tööle ajakirjanikuna. Alates 1938. aastast sai ta ajalehe New York Journal American kolumnistiks ja alates 1950. aastast oli ka televisiooni saatejuht.
Dorothy Kilgallen väitis, et ta intervjueeris 1964. aasta märtsis kohtuprotsessi ajal Ameerika Ühendriikide presidendi John Kennedy oletatava tapja Lee Harvey Oswaldi mõrvarit Jack Rubyt. Nende vestluse sisu aga jättis ta enda teada. Hiljem sai ta enda kätte koopia Jack Ruby tunnistustest Warreni komisjonile ning avaldas kolm esimest lõiku sellest 1964. aasta augustis ajakirjanduses. Warreni komisjoni materjalid muudeti avalikult kättesaadavaks alles sama aasta septembri lõpus.
1964. aasta septembris käisid ta kodus kaks Luure Keskagentuuri agenti, kes tahtsid teada, kelle käest ta sai Warreni komisjoni aruande koopia. Kilgallen keeldus neile seda ütlemast.
8. novembril 1965 leiti Dorothy Kilgallen oma kodust surnuna. Tõenäoliselt suri ta alkolholi ja unerohtude koosmõjul. Ei ole selge, kas tegemist oli õnnetusjuhtumi või enesetapuga. Mõned uurijad on aga oletanud, et ta tapeti, kuna tal oli olulist informatsiooni John Kennedy mõrva kohta.
Lõbusad Jutud ja naljad

"Lõbusad Jutud ja naljad : mitmekesise sisuga jutu-, pilke- ja naljakogu", ilmus 1931. aastal Tallinnas, kirjastuselt "Nauding". Väljaandja ja toimetaja Harald C. Pitsahl. Ajakirja trükiti Tallinnas trükikojas "K. Kabanov".
Ingeri Evangeelne Luterlik Kirik

Ingeri Evangeelne Luterlik Kirik (lühemalt Ingeri Kirik; vene keeles Евангелическо-лютеранская церковь Ингрии, soome keeles  Inkerin Evankelis-Luterilainen Kirkko) on Venemaal ajaloolisel Ingerimaal tegutsev luterlik kirik.
Ingeri Kiriku ajalugu algab aastal 1611, kui Ingerimaal Lempaalas asutati esimene luterlik kogudus.
Aastast 1993 on Ingeri Kirik iseseisev usuorganisatsioon oma piiskopiga, kellele allub umbes 60 kogudust üle kogu Venemaa. Ingeri Kiriku piiskop on Aarre Kuukauppi ja toomkirik Peterburi Püha Maria kirik. Ingerimaale on ehitatud ka uusi kirikuid ning vanu on taas avatud. Ingeri kiriku ametlikud keeled on vene ja soome keel.
Politseiauto

Politseiauto on peamine sõiduk, mida politseiametnikud kasutavad teenistusülesannete täitmisel: patrullimisel, väljakutsetele reageerimisel jne. 
Tavaliselt kasutatakse politseiautosid selleks, et politseinikud jõuaksid kiiresti sündmuspaika, et transportida kahtlusaluseid või patrullida piirkonnas, olles seega nähtavad ja hoides ära kuritegusid. Mõned politseiautod on kohandatud tööks teatud kohtades (nt tiheda liiklusega teed) või teatud toiminguteks (nt politseikoerte või pommirühma transportimiseks).
Esimene politseiauto ehitati 1899. See oli elektri jõul sõitev vanker, mis liikus USA Ohio osariigis Akroni tänavatel. Esimene politseivankri juht oli Akroni politseiametnik Louis Mueller seenior. Politseivankri kiirus võis ulatuda kuni 26 km / h ja sellega sai sõita kuni 48 km, enne kui selle aku vajas laadimist. Selle ehitas linna mehaanikainsener Frank Loomis. 2400 dollarit maksev sõiduk oli varustatud elektritulede, gongide ja kanderaamiga. Auto esimene ülesanne oli peale korjata purjus mees Main and Exchange'i ristmikul.
Politseiautosid kutsutakse ka patrullautoks, jälitusautoks jne.
Katastrimõõdistamine

Katastrimõõdistamine ehk maamõõtmine (praktikas nimetatud ka: maakorraldustööd) on geodeesiaharu, mis muu hulgas tegeleb maakatastritega seotud geodeetiliste töödega ja koostab katastrikaarte.
Eestis reguleerib katastrimõõdistamist vastav määrus: "Katastrimõõdistamise teostamise ja katastrimõõdistamise kontrollimise kord".
Katastrimõõdistustöid teevad litsentseeritud spetsialistid, keda nimetatakse ka maamõõtjateks.
Hobuseaasta

Hobuseaasta on osa Hiina kalendri 12-aastasest tsüklist. Hiina astroloogias on kaksteist loomamärki, millest igaüks mõjutab ja märgistab üht kuuaastat ja sellel aastal sündinud inimeste iseloomuomadusi.
Hobuseaastal sündinud inimene on oma loomult püsimatu ja kiire ning valmis alati tõttama uute seikluste poole. Huumorimeel ning ausus on iseloomuomadused, millega hobuseaastal sündinud inimene hangib enda ümber suure sõprusringkonna. Hobusele sobivad kõige paremini suhtlemist nõudvad töökohad.

Iseloom

Hobuseaastal sündinud inimene naeratab alati meeldivalt ning on sotsiaalselt väga aktiivne. Ta tunneb vajadust olla avalikkuse tähelepanu keskmes. Hobuseaastal sündinud inimene on sõnaliselt väga väljendusrikas ning ta oskab olla oma jutuga väga veenev. Ta on väga kuulaja ning seetõttu on paljud tema tuttavad (ka võõrad) valmis talle avaldama ka oma kõige suuremaid saladusi. Hobuseaastal sündinud inimene suudab anda head nõu, kuid vahel võib tal olla raskusi talle usaldatud saladuste hoidmisega.
Hobuseaastal sündinud inimene vaimustub uutest ideedest ning on valmis neid kohe teostama. Sellise tegutsemise kaudu võib ta päris tihti nii mõnelegi inimesele kandadele astuda ja sekeldustesse sattuda.

Armastus

Hobuseaastal sündinud inimene on pidevalt hõivatud romantiliste tundepursetega. Ta on alati valmis alustama uut suhet. Hobuseaastal sündinud inimene liigub vana suhte juurest uue juurde ilma, et jõuaks enne sügavamalt suhte üle mõtlema hakata. Hobusele on ideaalne partner see, kes mõistab, et hobuseaastal sündinud inimene vajab aeg-ajalt aega üksinda olemiseks.

Karjäär

Hobuseaastal sündinud inimene on tööline, kes vajab tööl selgeid reegleid. Ta on valmis töötama ainult ühe ülesande kallal korraga, andes siis kõik, mida tal anda on. Ta töötab kõvasti ning on suuteline leidma õnne ka siis kui teistel on väga rasked ajad. Hobust on õnnistatud hea hingelise ja füüsilise tervisega.
Tuuli Oder

Elulugu

Tuuli Oder on Milvi Rooslehe tütar. 
Ta lõpetas ta 1977. aastal Turba Keskkooli, seejärel 1983. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa keele õpetaja erialal. 2000. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritööd "Inglise keele õpetajate täienduskoolituse õppekava" ja talle anti pedagoogikamagistri kraad; 2001–2006 läbis doktoriõpingud Tallinna Ülikoolis ja jaanuaris 2007 kaitses väitekirja "Võõrkeeleõpetaja professionaalsuse kaasaegne mudel", millega sai doktorikraadi kasvatusteadustes. Ta on end täiendanud 1993. a Vordinborgi Pedagoogilises Instituudis Taanis ja Belli Kolledžis Inglismaal, 1995, 1997 ja 2004 Euroopa Nõukogu stipendiaadina Moodsate Kunstide Keskuses Austrias ja 1999 Islandil, 2000 Briti Nõukogu stipendiaadina Plymouthi Ülikooli St Marki ja St Johni Kolledžis ja 2004 Windermere'is Inglismaal, 2002 Jaapani Fondi stipendiaadina Jaapanis, 2003 Põhjamaade stipendiaadina Jyväskylä Ülikoolis, 2006 Comeniuse stipendiaadina North Monastery Keelte Instituudis Corkis Iirimaal.
Tuuli Oder oli 1977–1978 Nissi 8-klassilise Kooli ja 1983–1986 Tallinna 17. Keskkooli õpetaja; alates 1986. aastast Saue Gümnaasiumis inglise keele õpetaja (1986–1997), õpetaja-metoodik (1997–2007) ja õppealajuhataja (2002–2007). Ühtlasi 1994–2002 Briti Nõukogus Professional Development Programme'i täienduskoolitaja, aastast 1996 EBS-i ja aastast 2000 TLÜ Haapsalu Kolledži õppejõud; Haridus- ja Teadusministeeriumi üleriigilise inglise keele ainenõukogu esimees (2001–). Tallinna Ülikooli keelekeskuse juhataja (2007–2015) ja alates 2015 Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppejuht. Oder on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava inglise keele töögrupi juht ja valdkonnaraamatute artiklite autor. Alates 2006. aastast on ta võtnud sõna eesti-inglise segakeele Estinglish teemal.

Teadustöö

Tuuli Oderi uurimisvaldkonnad on võõrkeeleõpetus, õpetajakoolitus ja võõrkeeleõpetaja professionaalsus. Eesti Vabariigi konkursi "Aasta õpetaja" laureaat (2000). Forseliuse Seltsi Ignatsi Jaagu medal (2005). Üle 30 teadustrükise (vt andmebaas ETIS)
Lehte Hainsalu

Lehte Hainsalu (aastast 1959 Sööt; sündinud 31. oktoobril 1938 Haaslava vallas Tartumaal) on Eesti kirjanik ja poliitikategelane.
Hainsalu on 40 kirjale allakirjutanute seas ning ta kuulub 20. Augusti Klubisse, mis koondab 20. augustil 1991 Eesti Vabariigi Ülemnõukogus Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise otsuse poolt hääletanuid.
On avaldanud arvukalt luulekogusid, romaane ja lasteraamatuid ning pälvinud mitmeid kirjanduspreemiaid.
Teda on tunnustatud muuhulgas Valgetähe V klassi teenetemärgi ning Riigivapi III klassi ja IV klassi teenetemärgiga. On Tartu linna aukodanik.

Biograafia

Aastal 1956 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja 1961 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia erialal. 
Aastast 1958 kuulub ta Eesti Kirjanike Liitu.
Eesti NSV ajal töötas Lehte Hainsalu ajalehe Edasi toimetuses, hiljem osales Tartu Aparaaditehase töös ning õpetas mitmes Tartu koolis emakeelt. Ta oli kaheksa aastat tegev ETV Tartu stuudios, on mitme teleseriaali (nt "Lapsesuu") autor. Ta oli Eesti Kirjanike Liidu Tartu osakonna juht aastatel 1981–1990. Aastatel 1993–2003 õpetas ta Tartu Teoloogia Akadeemias stilistikat.

Poliitiline tegevus

Aastal 1980 kirjutas Lehte Hainsalu alla 40 kirjale.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, sotsiaalkomisjoni esimees, samuti Põhiseaduse Assamblee kodanike põhiõiguste toimkonna aseesimees. Lehte Hainsalu oli nende 69 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikme hulgas, kes 20. augustil 1991 hääletasid "Otsuse Eesti riiklikust iseseisvusest" poolt.
Taufers im Münstertal

Geograafia

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 964 inimest ja valla pindala on 45,8 km².
Taufers külgneb järgmiste valdadega: Glurns, Mals, Prad am Stilfser Joch, Stilfs, Val Müstair (Šveitsis) ja Scuol (Šveitsis).

Frazioni

Taufersi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Pundweil (Pontevilla) ja Rifair (Rivaira).

Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97,85% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2,15% itaalia keelt.
Mesilane (ajakiri)

Mesilane (täispealkirjaga Mesilane : Mesilaste-kasvatuse ja aiaharimise ajakiri) oli 1900–1906 Tallinnas ilmunud mesinduse ja aianduse ajakiri. Ajakirja andis välja ja selle vastutav toimetaja oli Friedrich Kask.
Ülle

Ülle on eesti naisenimi. 13. sajandil oli Ylle Eesti mehenimi. 
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ülle 4412 naisel. Ülle on populaarsuselt 19. naisenimi.
Ülle on keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 55). Kõige populaarsem on eesnimi Ülle vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 121,13.
Kõige populaarsem on eesnimi Ülle Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 55,70.
Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus

Töökindlate Arvutisüsteemide Uurimise Keskus (Centre for Dependable Computing) oli aastail 2002–2007 üks kümnest Eesti teaduse tippkeskusest.
Keskust koordineeris TTÜ Küberneetika Instituut. Keskuse juhataja oli Jaan Penjam.
Lääne Kalur

Lääne Kalur oli kalurikolhoos Lääne maakonnas.
Kolhoos moodustati 1975. aastal kolhooside Haapsalu Kalur ja Virtsu Kalur alusel.
Aastal 1991 organiseeriti kolhoos ümber aktsiaseltsiks West.
Velise Ristija Johannese kogudus

Ajalugu

Usuvahetusliikumine Velisel algas detsembris 1884. aastal. Esimesed 8 perekonda salviti õigeusku 1884. aastal Kergu Püha Suurkannataja Sinaiida koguduse preestri Kapiton Lebedevi  poolt.
Velise Ristija Johannese kogudus avati 18. juulil 1885. Riia ja Miitavi piiskopkonna piiskopi Donat (Babin-Sokolov)) poolt pühitseti avatava koguduse vaimulikuks 1859. aastal Pärnus sündinud Riia Vaimuliku Seminari kasvandik preester Nikolai Pokrovski. Juba sama aasta lõpuks tõusis koguduse liikmete arv viiesajani. Seoses Raplamaal Velisele rajatud õigeusu koguduse liikmete arvu kasvuga tekkis vajadus oma pühakoja järgi. Velise Ristija Johannese kirik ehitati aastatel 1888-1889 ning pühitseti Riia ja Miitavi ülepiiskopi Arseni (Brjantsev) poolt.
Velise õigeusu kihelkonnakool ja Vigala abikool avati koos kogudusega. Velise kalmistu rajati 1888. aastal.
1905. aasta revolutsioon Eestis algas Läänemaal talurahvarahutustega Märjamaa 22.–24. juunini 1905. Rahutustes hukkus mitu koguduse liiget ning haavata sai ka Velise koguduse tollane preester Joann Allik. Mälestuskivi 1905. aastal talurahvarahutustes hukkunuile avati Velise kirikuaias 23. juunil 1936.
Velise Ristija Johannese kogudust külastas 1927. aastal Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander (Paulus). 1928. aastal tähistati Velisel pidulikult Eesti Vabariigi aastapäeva.
Skandinaavia rist

Skandinaavia rist on lippude element – rist, mille vertikaalne riba on keskmest nihutatud lipuvardapoolsele küljele. See on niimoodi nimetatud sellepärast, et kõik Skandinaavia maade lipud kasutavad seda ning nendelt sai see ka alguse (alates Taani lipust).
Kuigi selle ristiga lippudel on erinevad tõlgendused, on rist kõikidel lippudel seotud ka kristlusega.
Skandinaavia ristiga lippudel märgitakse proportsioonid horisontaalselt ja vertikaalselt eraldi kõikide värvide kohta. Näiteks Soome lipu proportsioonid on horisontaalselt 5:3:10 (5 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 10 ühikut valget) ja vertikaalselt 4:3:4 (4 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 4 ühikut valget).
Hämariku tänav

Hämariku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Hämariku tänav algab Vabaduse puiesteelt, ristub Valguse ja Aate tänavaga ning lõpeb Lootuse puiesteel. Hämariku tänav on põhjaloode-lõunakagu suunaline ning ligi 370 meetri pikkune.
Tänava esialgne nimi oli alates 8. novembrist 1927 Koidu tänav. Lühiajaliselt oli aastatel 1940–1941 tänava nimeks Sirge tänav. 13. juunil 1958 muudeti Uue tänava nimi kordumise tõttu Hämariku tänavaks. Hämariku tänav on nime saanud varasema Koidu tänava mõjul.