google/wiki40b huggingface dataset:
Uno Nõmm

Uno Nõmm (4. mai 1930 Tallinn – 16. detsember 1988 Tartu) oli Eesti füüsik.

Elulugu

1949. aastal lõpetas Nõmm Tartu Elektromehaanika Tehnikumi linnade elekterside erialal, 1955 Tartu Ülikooli füüsika osakonna. 1955–58 oli ta TÜ aspirant, 1964 kaitses samas füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi (väitekiri "Комплексное исследование фотоэлектрических и люминесцентных явлений в кристаллофосфорах типа ZnS").
Nõmm oli 1949–1951 Tartu Kalakombinaadi raadiojaama juhataja, 1957–1965 TÜ eksperimentaalfüüsika kateedri assistent, 1965–1967 vanemõpetaja, 1967–1988 dotsent, 1968–1970 ka kateedri juhataja. Ta luges pinna- ja pooljuhtide füüsikat, mikroelektroonikat ja tahke keha füüsikat ning koostas õppevahendeid.

Teadustöö

Uno Nõmme uurimisvaldkonnad olid fotoluminestsents, fotoelektrilised nähtused ja pinnafüüsika. Ta avaldas ligi 50 teadustrükist.
Põhjamaade Kiirguskaitse Selts

Põhjamaade Kiirguskaitse Selts (rootsi keeles Nordiska sällskapet för strålskydd, inglise keeles Nordic Society for Radiation Protection) on Põhjamaade koostööorgan kiirguskaitse vallas.
Kiirguskaitse seltsi algataja oli rootsi füüsik Rolf Sievert. Selts asutati Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani esindajate osalusel 10. juunil 1964 Stockholmis. Samal aastal sai seltsist Rahvusvahelise Kiirguskaitse Assotsiatsiooni (IRPA) liige.
Seltsi peamine eesmärk on vahendada Põhjamaade vahel kiirguskaitsealaseid teadmisi ja kogemusi. Tegevus puudutab muu hulgas töötajate ja patsientide, kuid ka kogu elanikkonna kaitset kiirguse eest. Selts peab iga kolme aasta tagant korralisi konverentse, kus teaduslike ettekannetega esinevad nii seltsi liikmed kui ka asjatundjatest külalisesinejad. Vajadusel korraldatakse lisaks temaatilisi konverentse.
Seltsi liikmeks võetakse inimesi, kellel on seltsi tegevusvaldkonnaga seotud kõrgharidus või muul viisil omandatud asjatundlikkus.
Selts annab välja Bo Lindelli auhinda.
Reeta Parmo

Elulugu

Reeta Parmo on kolhoosniku tütar.
Lõpetas 1968 Tartu 1. Keskkooli, 1975 Tartu Riikliku Ülikooli majandusküberneetika erialal, 1993–97 EPMÜ magistrant, majandusmagister põllumajandusökonoomika ja ettevõtluse erialal (1997, EPMÜ), väitekiri "Kvaliteetse piima tootmise tasuvusest Eesti Vabariigis". Täiendas end 1990 Läti Põllumajanduse Akadeemias maamajanduseses. Töötas 1975–79 ETKVL-is, oli 1979–80 ELVI vanemökonomist, 1980–93 nooremteadur, teadur, vanemteadur, 1994 EPMÜ loomakasvatusinstituudi nooremteadur, seejärel äriühingute konsultant.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: lüpsikarjafarmid ja nende tasuvus. Osales 1995–96 Helsingi Ülikooli ja Valio kontserni projektis Eestis piimatootjate uurimiseks. Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsiooni liige (1993). Eesti agraarökonoomikaalaste uurimuste konkursi preemia (1997). Üle 20 teadustrükise.
Caeliuse küngas

Caeliuse küngas (ladina keeles Collis Caelius, itaalia keeles Celio) on üks Rooma seitsmest künkast. Rooma legendaarse kolmanda kuninga Tullus Hostiliuse valitsemise ajal sunniti kogu muistse Latiumi linna Alba Longa elanikkond Caeliuse künkale ümber asuma. Titus Liviuse poolt edasi antud pärimuse järgi sai küngas oma nime etruskist üliku Caelius Vibenna järgi ja seda kas seetõttu, et ta rajas sinna asustuse või kuna tema sõber Servius Tullius soovis teda peale ta surma sel viisil austada.
Rooma riigi vabariigi ajajärgul oli Caeliuse küngas moekas elamupiirkond ja jõukate inimeste residentside asukoht. Caracalla termide kohal läbi viidud arheoloogiliste tööde käigus on leitud külluslike villade rususid koos seinamaalingute ja mosaiikidega. Caeliuse künkal asuvad ka Santi Giovanni e Paolo basiilika ja muistne Santo Stefano Rotondo basiilika, mis on kuulus oma tsentraliseeritud, ringikujulise plaani poolest. Veel asuvad künkal San Gregorio Magno al Celio, San Tommaso in Formis ja Santa Maria in Domnica kirikud. Suure osa künkast võtab enda alla Villa Celimontana koos sinna juurde kuuluvate aedadega.
Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub küngas Rooma 19. linnaosas (rione), mis kannab nime Celio.
Henn Tiivel

Henn Tiivel (sündinud 14. mail 1937 Valgamaal Helme vallas) on Eesti rahvatantsujuht ja üldtantsupidude korraldaja.
Esimene kokkupuude tantsuga oli Hummuli algkoolis, kus õpetaja Juta Talviste õpetas talle ja teistele õpilastele võimlemist, tantsu ja ringmängu. Kõrghariduse omandas Tallinna Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas tööõpetuse, joonistamise ja joonestamise õpetaja kutsega.
Henn Tiivel on osalenud 1970. aastast üldtantsupidude korraldamisel. Oli aastal 2009. aasta üldtantsupeo idee autor ja peo aujuht.
Tiivel on olnud pikaaegne Tartu Ülikooli Rahvakunstiansambli treener.
Ta nõustab Pärnus tegutsevat rahvatantsurühma Tuurit-Tuurit.
Ta on töötanud ka Tartu 5. Keskkoolis joonestamise ja kunstiajaloo õpetajana.
Auvere vald

Auvere vald (saksa keeles Ampfe) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja seejärel liideti see Vaivara vallaga.
Valla alal asus Auvere mõis.
Jüütimaa

Jüütimaa ehk Jüüti poolsaar (taani keeles Jylland, saksa keeles Jytland, friisi keeles Jutlân, alamsaksa keeles Jötlann) on poolsaar, mis langeb enam-vähem kokku Taani mandriosaga.
Poolsaare lõunapiir ei ole täpselt määratletud. Piir võidakse tõmmata Elbe jõele, Eideri jõele, Danevirkele, praegusele Taani ja Saksamaa piirile või Kongeåle.
Mõnikord eristatakse Jüütimaad kui ala, mille piirid olenevad Taani riigi piiridest, ja Jüüti poolsaart kui loodusgeograafilist ala, mis jääb põhja poole Eideri jõest.
Saksamaal nimetatakse Jüüti poolsaart laiemates piirides mõnikord Kimbrische Halbinsel 'Kimbri poolsaar'. Nimetus pärineb Ptolemaioselt ja on seotud arvatavasti poolsaare põhjaosas elanud kimbrite hõimuga.
Poolsaarest põhjas asuvat Vendsyssel-Thy saart, mida eraldab Limfjorden, peetakse traditsiooniliselt Jüütimaa osaks. Viikingiajal oli Limfjorden laevaliiklusele avatud. 12. sajandi alguses läbipääs kadus ja Vendsyssel-Thy muutus poolsaare osaks. 1825. aasta üleujutuse tagajärjel muutus Vendsyssel-Thy taas saareks, üleujutuse loodud Aggeri kanal ummistus aga aja jooksul liivast. 1862. aasta torm lõi uue läbipääsu, Thyborøni kanali, mis on avatud praegugi.

Loodus

Jüütimaa ulatub kuni 173 meetri kõrgusele merepinnast. Metsaga on kaetud 9% poolsaarest. Sademeid on 600–800 mm aastas. Keskmine õhutemperatuur on talvel 0 °C ja suvel 15 °C.

Ajalugu

Jüütimaal asutati 8. ja 9. sajandil Taani vanimad linnad: Ribe ja Hedeby.
Selleks, et kaitsta Taanit lõunapoolsete naabrite rünnaku eest, ehitati 7.–8. sajandil põiki läbi poolsaare idaosa umbes 17 kilomeetri pikkune Danevirke kaitsevall (kaugemal läänes moodustasid sood loodusliku tõkke).
Aastal 1920 peeti poolsaare lõunaosa riikliku kuuluvuse suhtes rahvahääletus. Selle tulemusena läks Põhja-Schleswig Taanile ja Lõuna-Schleswig jäi Saksamaale.

Kultuur

Taani keele jüüti murret peetakse taani kirjakeelest erinevamaks kui rootsi keelt.
Türi Ühisgümnaasium

Türi Ühisgümnaasium on gümnaasium Türil, mis alustas õppetööd 2011. aasta 1. septembril. Kool moodustati haridusreformiga, millega liideti Türi Gümnaasiumi ja Türi majandusgümnaasiumi gümnaasiumiosad. Koolide liitmisele olid vastu lapsevanemad, kuid vaatamata vastuallkirjade kogumisele ja avalikule pöördumisele ei lükatud haridusreformi edasi. Õppetöö toimub endise Majandusgümnaasiumi hoones aadressil Tolli tn 62.
Koolis on kolm õppesuunda: kunst, loodus-reaal ja rakendus. Kool pakub ka mittestatsionaarse õppe võimalust.
Cliff Burton

Cliff Burton (täisnimega Clifford Lee Burton; 10. veebruar 1962 – 27. september 1986) oli USA muusik ja heavy metal bändi Metallica bassimängija aastatel 1982–1986.
Burton osales enne Metallicat mitmetes metal-bändides ning jäi oma professionaalse mänguoskusega Metallica juhtfiguuridele Lars Ulrichile ja James Hetfieldile silma. Nood otsisid uut bassisti, kuna pidasid bändi algset bassimeest Ron McGovneyt liialt kogenematuks. Metallicas sai Burtonist kiiresti bändi üks juhtfiguure, kes mõjutas muusikaloomet väga oluliselt: tänu temale lisandusid lugudesse filigraansed bassisoolod ning tema õudusfilmide ja -kirjanduse lembus viisid selliste lugude nagu "The Thing That Should Not Be" ja "Master Of Puppets" loomiseni. Ilmselt kõige enam ongi Burtoni mõju tunda just albumil "Master of Puppets".
"Master of Puppets" osutus Metallica 1980. aastate edukaimaks albumiks. Selle promotuur viis bändi Rootsi, kus 27. septembril 1986 toimus aga Ljungby lähedal liiklusõnnetus, kus Burton hukkus. Varem olid Burton ja juhtkitarrist Kirk Hammett vaielnud selle üle, kes saab bussi akna äärses koikus magada. Vastuolu lahendamiseks otsustati, et koha saab see, kes tõmbab kaardipakist suurema kaardi. Burton tõmbas poti ässa ja sai koha endale. Kuid bändi buss kaotas kiilasjääl juhitavuse ja sõitis teelt välja. Burton kukkus aknast välja ja jäi bussi alla. Ei ole teada, kas ta hukkus silmapilkselt või oli veel mõnda aega elus. Nimelt kui bussi hakati tema pealt ära tõmbama, purunes vints ja buss kukkus talle uuesti otsa.
Burtonit peetakse üheks andekamaks ja mõjukamaks bassistiks, kellel oli väga originaalne stiil ja nägemus heavy metali arengust. Hetfield ja Ulrich on tunnistanud, et pärast Burtoni surma pole neil õnnestunud talle väärilist asendajat leida. Ta kuulub kahtlemata Metallica "klassikalise" koosseisu hulka, kes pani aluse Metallica hilisemale kuulsusele.
Adam Jakobson

Adam Jakobson (13. juuli 1817 Haanja – 18. detsember 1857 Torma) oli eesti koolmeister ja haritlane, Carl Robert Jakobsoni isa. 
Jakobson oli pärit Võrumaalt ning tegutses esialgu rätsepa ja Tartu Ülikooli teenistujana. Tema haridus oli napp, kuid ta täiendas end iseseisvalt, soovides saada koolmeistriks. Samas tegeles ta ka muusikaga. 1841 abiellus ta läti soost Elise Jegoroviga, kelle kaudu sai ta Torma kihelkonnas köstri- ja kihelkonnakoolikoolmeistri koha. Et ta huvitus muusikast, asus ta laialt laulmist propageerima, luues mitmehäälseid laulukoore. 1845. aastal loodi tema algatusel Torma pasunakoor, teda toetas rahaliselt seejuures estofiil dr. Georg Schultz-Bertram. Et Jakobson pühendas orkestrile palju aega, sai sellest peagi silmapaistev muusikute kollektiiv, mis äratas laia tähelepanu. Jakobson tegeles ka kirjandusega, andes välja oma muusikaliste saavutuste tutvustamiseks kaks brošüüri: 1856.aastal ilmus “Torma Mängokoor” ja 1857. aastal “Tallorahva süddamerõmust”. 
Adam Jakobson kuulus ka Torma vennastekogudesse (hernhuutlaste hulka) ja tõusis seal juhtivaks tegelaseks. Tema algatusel ehitati kiriku kõrvale palvemaja. 
Adam Jakobson tõusis Torma juhtivaks ja populaarseimaks avaliku elu tegelaseks, kuid paraku suri ta vaid 40-aastaselt.
Äkäslompolo

Äkäslompolo on küla Soomes Kolari vallas.
Äkäslompolot tuntakse kui seitsme tunduri küla. Küla lähedal asuvad Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tundurite vahel kulgeb talvisel hooajal Soome suurim murdmaasuusaradade võrgustik, kogupikkusega ca 330 km, millest 38 km on valgustatud radu.
Kuno Pajula

Kuno Pajula (enne eestistamist 1936. aastani Kuno Preis; 11. märts 1924 Käru küla – 26. november 2012) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskop aastatel 1987–1994.
Aastatel 1931–1942 õppis Käru ja Salla algkoolis ning Väike-Maarja gümnaasiumis. 
Kuno Pajula õppis EELK Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis (praeguse nimega EELK Usuteaduse Instituut) aastatel 1949–1959. Ta ordineeriti 1950. aastal aseõpetajaks, õpetaja õigused anti 1959. aastal. 1960/61 saadeti ta täiendõppele Göttingeni Ülikooli Saksamaal. 
Täitis ka Tallinna abipraosti, hiljem Tallinna praosti ning konsistooriumi assessori ülesandeid.  
Kuno Pajula on teeninud Illuka, Iisaku, Kursi ja Narva Aleksandri kogudust ning aastatel 1957–1987 Tallinna Jaani kogudust. 
11. juunil 1987 valis EELK Kirikukogu Kuno Pajula EELK peapiiskopiks. 29. juunil 1994 määrati ta emerituuri seoses vanusepiiri tätumisega.
Oli Eesti Kirikute Nõukogu esimene president aastatel 1989-1993 ning Kirikute Maailmanõukogu keskkomitee liige 1983-1992
Tiiu Tepandi

Tiiu Tepandi (ka Tio Tepandi; sündinud 23. novembril 1947 Lüganusel) on eesti kunstnik, lavastaja ja mitme mälestusraamatu autor. 
Ta lõpetas aastal 1966 Tallinna 46. Keskkooli. Aastatel 1966-1971 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis.
1972-1983 oli ta kunstnik-lavastaja Vanemuise teatris.  Aastatel 1984–1988 töötas ta peakunstnikuna Vene Draamateatriss. Aastatel 1994–1999 töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus peakunstnikuna.

Isiklikku

Ta oli aastast 1969 abielus Tõnu Tepandiga.
Medvėgalis

Ajalugu

Medvėgalise lossi mainitakse esimest korda aastal 1316. Aastal 1329 ilmusid linnust piirama Saksa ordu väed, keda toetas ka Tšehhi kuningas Jan Lucemburský. Ordu rünnakus osales 18 000 sõdalast. Neil õnnestus linnus vallutada ja Marburgi Wigandi väitel ristiti seal võetud vangid kuninga nõudmisel. Žemaidid andsid vande jääda katoliku usule ustavaks, ent paar kuud peale ristisõdijate lahkumist pöördusid nad tagasi paganlusse. Kokku sooritas ordu Medvėgalise vastu 20 rüüsteretke.
XIX sajandil rajas kohalik aadlisuguvõsa, Bytautased, kõrgemale tipule oma suguvõsa kalmistu.
Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater

Abaj-nimeline Kasahhi Riiklik Akadeemiline Ooperi- ja Balletiteater (kasahhi keeles Абай атындағы қазақ мемлекеттік академиялық опера және балет театры, vene keeles Казахский государственный академический театр оперы и балета имени Абая) on muusikateater Almatõs.

Ajalugu

Teater sai alguse 1933 loodud stuudiost.
Teatri asutaja ja esimene direktor oli Jevgeni Brussilovski, kes ise kirjutas 8 ooperit ja muusikali ning ühe balleti: "Kõz Žibek", "Jer Targõn", "Ajman-Šolpan", "Biržan ja Sara", "Kamar-sulu" ja teised.
Teater avati 13. jaanuaril 1934 Brussilovski muusikalise komöödiaga "Ajman-Šolpan", mis oli kirjutatud Muhtar Äuezovi libretole.
Aastal 1935 loodi teatri ooperitrupp ja esimene lavale tulnud ooper oli Georges Bizet' "Carmen".
Aastal 1941 nimetati teater akadeemiliseks. Aastal 1945 anti teatrile Abaj nimi.
Ooperi- ja balletiteatri hoone on kujutatud Kasahstani tenge 2000-tengesel rahatähel.
Aune Taamal

Aune Taamal (sündinud 25. novembril 1963) on eesti tekstiilikunstnik.
Ta kuulus 2011. aasta tekstiilipreemiate žüriisse.

Elukäik

Aune Taamal on lõpetanud Tallinna Kunstiülikooli 1993. aastal.

Liikmesus

Ta on aastast 1994 nii Eesti Kunstnike Liidu kui ka Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. 1996. aastast on Aune Taamal ka Stuudio 22 liige.
Alphaville (ansambel)

Alphaville (algse nimega Forever Young) on saksa new wave'i ansambel.
Teaduskond

Teaduskond ehk fakulteet on kõrgkoolis lähedasi erialasid ühendav ja nende tööd korraldav haldusüksus. Teaduskonna juht on dekaan.
Teaduskonna koosseisu kuuluvad struktuuriüksused võivad olla, näiteks, instituudid, osakonnad, kateedrid.
Keskaja ülikoolide neli teaduskonda olid kunstide, teoloogia, juura- ja meditsiiniteaduskond.
Rachel Corrie

Rachel Aliene Corrie (10. aprill 1979 – 16. märts 2003) oli ameerika aktivist ja kirjanik. Ta oli pro-Palestiina grupist, mille nimi oli International Solidarity Movement (ISM). Ta tapeti 2003. aasta 16. märtsil Iisraeli kaitseväe poolt Rafah' linnas, mis asub Gaza lõunaosas. Sel ajal oli teise Palestiina intifada kõrghetk. Täpseid asjaolusid ning seda, kes oli toimunus süüdi, on mitmel korral vaidlustatud.
Räpina vald (Räpina kihelkond)

Räpina vald (Gemeinde Rappin) oli vald Räpina kihelkonnas Võrumaal.
Vald kuulus Riigivolikogu 78. valimisringkonda, kust valiti Eduard Peedosk.
1938. aastal liideti vallaga Võõpsu alev.
Vallas on sündinud Elmar Kohh.
Halichoeres bivittatus

Välimus

Halichoeres bivittatus'el on kolm värvifaasi. Täiskasvanutel on kaks pikka triipu, üks koonust läbi silma sabani ja teine, vähem märgatav, keha alumisel poolel. Halichoeres bivittatus võib kasvada 30 sentimeetri pikkuseks.

Elupaik

Halichoeres bivittatus elab enamasti madalates riffides.

Eluviis

Halichoeres bivittatus toitub selgrootutest, krabidest, merisiilidest ja peajalgsetest. See liik vahetab kasvamise käigus sugu.
István Sándorfi

István Sándorfi (prantsuspäraselt Étienne Sandorfi; 12. juuni 1948 Budapest – 26. detsember 2007 Pariis) oli ungari maalikunstnik.

Elukäik

Ta hakkas joonistama 8-aastaselt. 1956. aastal lahkus ta perekond Ungarist, esialgu siirduti Austriasse ja siis Saksamaale. 1958 kolis perekond Prantsusmaale. Sándorfil oli kaks tütart: Ange (*1974) ja Eve (*1979). Ta suri Pariisis kiire kuluga haiguse tõttu. Ta on maetud oma soovi kohaselt Budapesti.

Kunst

Algul ta tegeles joonistamisega, 12-aastaselt hakkas aga maalima õlimaale. 1970. aastatel kasutas ta modellina iseennast, sest ei tahtnud, et keegi teda töötamas näeks. Tema esimene näitus toimus väikeses Pariisi galeriis. Sándorfi näitused toimusid Kopenhaagenis, Roomas, Münchenis, Brüsselis, New Yorgis, Los Angeleses ja San Franciscos. 1970. ja 1980. aastatel kasutas ta oma maalidel enamasti sinist ja lillat tooni või nende külmi kombinatsioone. 1988. aastast maalis ta peamiselt naisi.
Elobey, Annobón ja Corisco

Elobey, Annobón ja Corisco oli Hispaania koloniaalvaldus, kuhu kuulusid Guinea lahe saared Elobey, Annobón ja Corisco.
Halduskeskus oli Santa Isabel (praegune Malabo Bioko saarel).
Aastal 1910 hinnati elanike arvuks 2950.
Praegu kuuluvad need alad Ekvatoriaal-Guineale.

Postmargid

Postmarke anti välja aastatel 1903–1910.
Aastal 1903 anti välja noore kuninga Alfonso XIII näopildiga seeria 18 väärtuses 1/4 sentimost kuni 10 peseetani. Aastal 1905 anti väärused 1 sentimost 10 peseetani uuesti välja pealdisega "1905".
Aastal 1906 tehti 1-, 2-, 3- ja 4-sentimostele markidele ületrükk boksiga, milles oli uus väärtus (vastavalt 10, 15, 25 ja 50 sentimot) ning aastaarv 1906).
Aastal 1907 anti välja 16 väärtusega seeria, millel on kujutatud uuem kuningas Alfonso näopilt. Mitmele margile tehti 1908–1910 ületrükk.
Yverti kataloogis on 72 margitrükki.
Lafayette'i maakond (Florida)

Ajalugu

Maakond moodustati 1856. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8 870.
PPŠ-41

Ajalugu

Relva konstrueeris Georgi Špagin odava ja lihtsustatud alternatiivina PPD-40 asemele ja see muutus peagi põhiliseks püstolkuulipildujaks Teises maailmasõja Idarindel. Seda oli odav toota stantsides ja sel oli tulevaliku võimalus. PPŠ-d kasutati veel isegi Vietnami sõjas ning kohati leidub seda relvastuses veel tänapäevalgi (Süüria kodusõda). 
PPŠ loomise ajend oli Talvesõda, kus Soome kasutas edukalt Nõukogude armee vastu Suomi KP-31 püstolkuulipildujat lähivõitluses nii linnalahingutes kui ka metsas. 1941. aastal toodeti neid mõnisada, siis järgmise viie kuuga suudeti neid valmis saada 155 000. 1942. aasta kevadeks suudeti toota juba 3000 ühikut päevas. PPŠ on hea näide II maailmasõja võiduni viiva massitootmise mõjust. Selle osi võis toota vähekoolitatud tööjõuga kas või autotöökodades. PPŠ koosnes 87 osast ning selle valmistamiseks kulus 7,3 töötundi. Relvarauda toodeti Mossin-Nagant'i vintpüssist, lõigates selle lihtsalt pooleks ja puurides 7,62 mm vintraud ümber Tokarevi püstolipadrunile 7,62.
PPŠ oli populaarne ka Wehrmachti poole peal, kus võeti neid meeleldi vastaselt kasutada, sest Tokarevi padrun ja Mauseri püstolipadrun olid nii lähedase kaliibriga, et PPŠ tulistas normaalselt ka nendega. Teise maailmasõja lõpu poole võttis Wehrmacht selle lausa ametlikult kasutusele, konvertides selle Mauseri 7,63x25 mm peale, ristides selle ümber MP41(r). Nõukogude armee relvastas sellega sõja lõpuks terveid rügemente, saavutades sellega vastupandamatu lähitule võimsuse. Tuhanded püstolkuulipildujad visati vaenlase tagalasse suurtele partisaniüksustele, kes häirisid sellega sakslaste varustust ja liikumisi. Kokku toodeti neid ligi 6 miljonit.
Koduabiline (film)

"Koduabiline" (inglise "The Help") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Tate Taylor. Linateos põhineb Kathryn Stocketti samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Emma Stone, Viola Davis, Bryce Dallas Howard, Allison Janney, Octavia Spencer ja Jessica Chastain.
Eesti kinodesse jõudis "Koduabiline" 11. novembril 2011.
2012. aastal kandideeris linateos neljale Oscarile, nende seas ka parima filmi, naisnäitleja (Viola Davis) ja naiskõrvalosatäitja Oscarile (Octavia Spencer). Oscari võitis Octavia Spencer.
Atauro

Atauro on saar Malai saarestikus, üks Väikestest Sunda saartest. 
Pindala 105 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 995 m. Kuulub Ida-Timorile.
Nõel (film)

Sisu

Film algab peategelase Moro (Viktor Tsoi) saabumisega Almatõsse, et võlgu sisse nõuda. Ta külastab oma endist tüdruksõpra Dinat (Marina Smirnova) ja avastab, et too on morfiinisõltlane. Kuna Morol pole kusagil mujal elada, jääb ta Dina juurde. Samal ajal üritab ta kätte saada raha, mille võlgneb talle Spartak (Aleksandr Baširov). Ühel hetkel otsustab Moro Dina mõneks ajaks linnast välja Araali mere äärde viia, et ta sõltuvusest võõrutada, ent linna naastes hakkavad probleemid otsast peale. Võlgade sissenõudmise ja Dina narkosõltuvusega tegeledes sattub Moro konflikti narkovõrgustikku juhtiva arstiga (Pjotr Mamonov), kes korraldab filmi lõpuks Moro mõrvamise.

"Nõel Remix"

2010. aastal valmis Viktor Tsoi 20. surma-aastapäevaks filmi uusversioon "Nõel Remix" ("Игла Remix"). Uues versioonis kasutati avaldamata stseene ja animatsiooni. Filmi muusika salvestamiseks tuli uuesti kokku Tsoi ansambel Kino.
Ungari Kahesabalise Koera Partei

Ungari Kahesabalise Koera Partei (ungari keeles Magyar Kétfarkú Kutya Párt, lühendatult MKKP) on Ungaris tegutsev erakond. Tegemist on 2006. aastal loodud satiirilise ja ühiskonnakriitilise kunstirühmitusega, mis 2014. aastal ametlikult erakonnaks registreeriti. 2018. aasta parlamendivalimistel toetas parteid 1,68% valijatest.

Poliitiline tegevus

Ungari Kahesabalise Koera Partei asutaja ja esimees on Gergely Kovács, kuid teiste liikmete arv ei ole tema sõnul kindlalt fikseeritud.  Partei kritiseerib oma tegevusega peamiselt Ungari valitsevat eliiti, sh. paremäärmuslikku peaministrit Victor Orbánit. Oma sõnumeid väljendab MKKP ennekõike tänavakunstis ja plakatikampaaniates, soovides enda sõnul olla pigem heatahtlik, rahumeelne ja humoorikas. Näiteks 2016. aasta migratsioonivastase referendumi eel õhutas partei valijaid oma valimissedeleid rikkuma. Oma toetajatele on erakond lubanud muuhulgas igavest elu, üht tööpäeva nädalas, kaht päikesetõusu päevas, tasuta õlut ja maksude langetamist.
Olevi Kull

Olevi Kull (22. juuni 1955 – 31. jaanuar 2007) oli eesti ökoloog.
Ta õppis Tartu 10. koolis ja Tartu 1. Keskkoolis. Õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat (1973–1975) ja seejärel (kaugõppes) metsamajanduse erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas 1981. aastal.
Ta oli Tartu Ülikooli rakendusökoloogia professor, Botaanika ja ökoloogia instituudi juhataja. Ta rajas Tartus alus- ja rakendusökoloogia tippkeskuse ning oli selle juht. Juhatas ka Ökoloogia Instituudi Tartu osakonda.
Ta oli metsaökosüsteemide ökofüsioloogia parimaid tundjaid maailmas.

Mälestuse jäädvustamine

Tartu Ülikooli Sihtasutuse juures on loodud professor Olevi Kulli mälestusfond, mis annab välja temanimelist stipendiumi.

Pere

Tema isa oli matemaatik Lembit Kull, ema oli matemaatikaõpetaja Hilja Kull ja vanem vend on biosemiootik Kalevi Kull.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises

1958. aasta  NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises  toimusid  kahes osas. Kiiljahtide regatt Odessas 5.-16. septembrini, svertpaatide oma Gorodetsis Gorki oblastis 23. augustist 2. septembrini.