Õhuniiskus

Absoluutne niiskus

Absoluutne niiskus (tähis a) on veeauru mass antud ruumalas õhus. 
Absoluutset niiskust arvutatakse valemiga  kus
 on absoluutne niiskus,  on veeauru mass ja  on õhu ruumala.
Absoluutse niiskuse mõõtühik on g/m³.
Näiteks kui veeauru on ühes kuupmeetris õhus 25 g, siis õhu absoluutne niiskus on 25 g kuupmeetri kohta (25 g/m³).

Absoluutne niiskus ja õhurõhk

Kui vaadelda mõttelist õhu "mulli" atmosfääris, siis selle tõusmisel või langemisel muutub selle õhukoguse ruumala, sest ümbritsev õhurõhk muutub kõrguse muutumisel. Õhu ruumala kõikumisel muutub ka absoluutse niiskuse number, sest seda väljendatakse ruumalaühiku suhtes (samas kui veeauru sisaldus grammides õhu kilogrammi kohta võib jääda samaks). Seetõttu ei kasutata atmosfääri uuringutel absoluutse niiskuse mõistet kuigi palju.

Absoluutne niiskus ja temperatuur

Absoluutne niiskus sõltub ka temperatuurist. Mida kõrgem on õhutemperatuur, seda enam veeauru suudab õhk kanda, ehk seda suurem on absoluutne niiskusesisaldus numbriliselt väljendades. Madalama temperatuuri korral õhu absoluutne niiskusesisaldus üldjuhul langeb, kui liigne veeaur kondenseerub vedelikuks või jääks.
Seos on avastatud ka absoluutse niiskuse, õhutemperatuuri ja gripi vahel. Kui absoluutne niiskus suureneb, siis gripp taandub. Just külmal aastaajal on absoluutne niiskus õhus väiksem ja gripi oht suurem. Mida väiksem on õhus sisalduva veeauru kogus, seda soodsamad tingimused gripiviirusele.
Sellega saab seletada seda, miks Eestis just talvisel, külmal ajal inimesed haigestuvad grippi.

Eriniiskus

Kui veeauru massi, mis sisaldub õhuosakeses, võrreldakse kogu õhuosakese massiga (kaasaarvatud aur), siis tulemust nimetatakse eriniiskuseks (tähis s). Erinevalt absoluutsest niiskusest on eriniiskuse abil võimalik väljendada niiskust sellisel moel, et see ei ole mõjutatud õhu ruumala muutustest.
Eriniiskuse arvutusvalem on  , kus s on eriniiskus,  on veeauru mass,  on niiske õhu mass.
Eriniiskuse ühik on g/kg.
Eriniiskus õhuosakeses jääb konstantseks nii kaua, kui veeauru ei ole lisatud ega eemaldatud õhuosakesest. Põhjuseks on see, et molekulide arv jääb samaks isegi, kui õhuosake laieneb või tõmbub kokku. Kuna õhuosakese ruumala muutused ei avalda mõju eriniiskusele, kasutatakse seda laialdaselt atmosfääri uuringutes.

Eriniiskus ja laiuskraad

Eriniiskus muutub sõltuvalt laiuskraadist. Eriti kõrge on eriniiskus soojas ja niiskes troopikas. Liikudes troopikast eemale, eriniiskus väheneb ning kõige madalamad väärtused saavutab polaarlaiustel.

Suhteline õhuniiskus ehk relatiivne niiskus

Suhteline õhuniiskus (tähis r) on õhus oleva veeauru rõhu ja samal temperatuuril õhku küllastava veeauru rõhu suhe.Relatiivne õhuniiskus on kõige kasutatavam karakteristik, kirjeldamaks atmosfääri niiskust, kuid samal ajal kõige valestimõistetum.
Suhtelise õhuniiskuse valem on *100%, kus  on veeauru rõhk ja  on küllastunud veeauru rõhk samal temperatuuril, mille juures tehti mõõtmisi.
Suhtelist õhuniiskust väljendatakse protsentides. Oluline on aru saada, et relatiivse niiskuse protsent ei näita, palju on õhus veeauru, vaid näitab, mitu protsenti moodustab olemasolev veeaururõhk küllastuseks vajalikust.
Näiteks kui suhteline õhuniiskus on 50%, siis see on pool nõutavast niiskusest, mida on vaja küllastumiseks. Kui relatiivne niiskus on 0, on tegu täielikult kuiva õhuga ja 100% korral küllastunud niiske õhuga. Kui suhteline õhuniiskus on suurem kui 100%, on õhk üleküllastunud.

Suhtelise õhuniiskuse päevane käik

Öösel temperatuur langeb ja suhteline õhuniiskus suureneb. Tavaliselt on suhteline õhuniiskus kõige kõrgem varahommikul, kui on päeva kõige külmem osa. Õhutemperatuuri tõustes hakkab suhteline õhuniiskus langema ja saavutab miinimumi umbes pärastlõunal, kui on kõige soojem.

Suhteline õhuniiskus ja inimene

Ka inimesele avaldab suhteline õhuniiskus mõju. Higistamine ja higi aurustumine aitavad inimesel ennast jahutada, kuumal ja niiskel päeval on see aga raskendatud, sest higi aurab kehalt aeglaselt. Inimesel on seetõttu palav ja ebamugav olla. Kui aga ilm on kuum ja suhteline niiskus madal, siis aurustub higi keha pinnalt kiiresti ja see tekitab tunde nagu oleks õhutemperatuur madalam, kui see tegelikult on.
Kuuma ja niiske ilmaga võivad inimestel kaasneda mitmed tervisehädad, nt kuumakrambid, kurnatus, peavalud, väsimus, iiveldus ja isegi minestus. Kui kehatemperatuur tõuseb 41 °C-ni võib toimuda kuumarabandus ning kehatemperatuuri edasisel tõusul võib tagajärjeks olla isegi surm.

Õhuniiskus kodus

Väga madal suhteline õhuniiskus kodus ei ole soovitatav. Näiteks taimedel on seetõttu raske ellujääda, sest taimelehtedelt ja mullalt kaob aurustumise käigus niiskus väga kiiresti.
Ka inimesele põhjustab see ebamugavust. Kiire aurustumise tõttu ihult muutub nahk kuivaks, õrnaks ja lõheliseks. Madal õhuniiskus ärritab ka nina ja kurgu limaskesta, mis võib põhjustada kurguvalu ja neeluärritust. 
Kodus on võimalik õhuniiskust suurendada veeauru lisamisega õhku, mis tõstab õhuniiskust inimese jaoks mugavamale tasemele. Tänapäeval on paljudes kodudes õhuniisutid, mis lisavad õhku niiskust.
Inimese jaoks mugav niiskustase siseruumides on talvel 25–45% ja suvel 30–70%.