google/wiki40b huggingface dataset:
2009. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused

2009. aasta jäähoki maailmameistrivõistlused olid 73. meeste maailmameistrivõistlused jäähokis, mis toimusid Šveitsis 24. aprillist 10. maini. Võistluspaikadeks olid Šveitsi pealinn Bern ja Zürichi eeslinn Kloten. A- ja D-alagrupi mängud peeti Klotenis ning B- ja C-alagrupi mängud Bernis. Berni jäähallis oli 10 000 pealtvaatajakohta ja Klotenis 6000. Väljalangemismängud ja medalimängud peeti Bernis. Šveits korraldas MM-turniiri juba kümnendat korda. Eelmised võistlused olid 1928, 1935, 1939, 1948, 1953, 1961, 1971, 1990 ja 1998.

Alagrupid

Meeskonnad olid jagatud nelja alagruppi. Igas alagrupis kohtusid meeskonnad korra omavahel, seega kogunes meeskonnale kolm mängu ja kogu alagrupis kuus kohtumist. Mängud ei tohtinud lõppeda viigiga. Meeskond sai normaalajal lõppenud võidu eest tabelisse kolm punkti. Kui normaalaeg lõppes viigiga, sai kumbki meeskond ühe punkti ja mängiti 5-minutine lisaaeg nelja väljakumängijaga vastasmeeskonnaga. Kui ka lisaajal ei selgunud võitja, võeti kasutusele trahvivisked. Lisaajal või trahvivisetest võidu saanud meeskond sai veel ühe punkti tabelisse.

Vaheturniir

Iga alagrupi kolm paremat pääses vaheturniirile, kus oli kaks alagruppi. E-alagrupis mängisid B- ja C-alagrupi kolm paremat meeskonda ning F-alagrupis A- ja D-alagrupi kolm paremat meeskonda. Alagrupis juba kohtunud meeskonnad vahegrupis uuesti ei mänginud ja sama tulemus kanti ka vahegrupi tabelisse. Mõlema grupi neli paremat jätkasid veerandfinaalides. Alagruppides viimaseks jäänud selgitasid järjestuse 13.–16. kohani ning meistriliigast kaks väljakukkujat.

Mängud 13.–16. kohani

Väljalangemismängude kohta oli küsimusi tekitanud see, et järgmiste MM-võistluste korraldaja Saksamaa ei saanud välja langeda. Kuid siiski tema vastu mängitud mängud võisid mõjutada teiste maade omavahelist järjestust. Kui Saksamaa oleks jäänud alagrupis viimaseks, siis oleksid kaks temast eespool olnud meeskonda välja langenud. Välja langesid Austria ja Ungari.
Ernst Raudam

Ernst Raudam (aastani 1936 Ernst Trautmann, 21. aprill 1915 Einmani vald, Järvamaa – 11. august 1992 Tartu) oli Eesti arstiteadlane, neuroloog ja neurokirurg, kes osales juhtivalt lastehalvatustõve likvideerimisel Eestis.

Elulugu

Ernst Raudam oli teenistuja poeg.
Lõpetas 1934 Paide Ühisgümnaasiumi ja 1940 TÜ arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1949, TÜ), väitekiri "Tsentraalreflektoorsest leukotsütoosist, eriti entsefalograafia puhul", meditsiinidoktor (TÜ, 1967), väitekiri "Острые вирусные инфекции в Эстонской ССР".
1940 Paides jaoskonnaarst, 1940–48 TÜ Närvikliiniku assistent, röntgenikabineti juhataja, 1945–49 ka Vabariikliku Pasteuri Jaama juhataja, 1948–84 TÜ neuroloogia ja neurokirurgia kateedri juhataja, 1952–68 dotsent, aastast 1968 professor, 1969–75 arstiteaduskonna dekaan. Eesti NSV teeneline arst (1968). Nõukogude Eesti preemia 1965 ja 1972 (kollektiivi juht). Tervishoiuministeeriumi peaneuroloog, Eesti NSV Ülemnõukogu liige 1957–67. Oli nimme-ristluu radikuliidi ja peaaju veresoonte haiguste kirurgilise ravi arendaja. Organiseeris 1958 Eesti esimese hingamis- ja reanimatsioonikeskuse, hiljem taastusravihaigla Haapsalus, 1973 pani aluse Eesti ja Soome neuroloogide ja neurokirurgide pikaajalisele koostööle. Eesti Neuroloogide ja Neurokirurgide Seltsi esimees ja auliige, Üleliidulise Neurokirurgide Seltsi, Üleliidulise Neuroloogide ja Psühhiaatrite Seltsi juhatuse liige, Läti, Leedu Valgevene ja Leningradi Neurokirurgide Seltside auliige.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: neuroinfektsioonid, diskogeensed radikulopaatiad, peaaju vereringe häired, närvihaiguste intensiivravi, stereotaktiline kirurgia, elektroaerosoolravi, tervishoiukorraldus. Üle 270 teadustrükise, palju publitsistikat.
Juku Pent

Juku Pent (õieti Johannes Pent; 20. november 1918 Jäneda – 16. oktoober 1991 Sonthofen, Saksamaa) oli eesti suusataja ja sünteetilise suusamäärde väljatöötaja. 
Teises maailmasõjas pälvis ta ühe päevaga nii I kui II klassi Raudristi (1945).
Ta osales 1952. aasta taliolümpiamängudel Oslos Saksamaa koondise liikmena, tulles 20. veebruaril 1952 50 km suusatamises 26. kohale (4:30.56,0).
Hoburaudtee

Hoburaudtee on endisaegne tänava- või käitisesisene raudtee, milles veojõuna kasutati hobust.
Tallinnas kasutati hoburaudteed (nn konka) 1888. aastast. 1920. aastate alguses asendati Tallinnas hoburaudtee trammiga.
Enn Nurk

Enn Nurk (13. oktoober 1935 Kohtla vald, Virumaa – 3. veebruar 1999 Vändra) oli Eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu

Enn Nurk oli töölise poeg.
1953. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. 
Oli aastast 1959 Vändra Keskkooli matemaatikaõpetaja, õpetas ka füüsikat).

Teadustöö

Enn Nurga uurimisvaldkonnad olid õpilaste individualiseeritud iseseisev töö ja rühmatöö, erinevad tunnitüübid õpilaste hinnanguis, probleemõpe, õpioskused, matemaatikateadmiste eeltaseme ja taseme mõõtmine.
Leo Vool

Leo Vool (aastani 1937 Leo Vohl; 31. jaanuar 1909 Tartu – 1976) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1928 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1928–1930 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1931–1934 põllumajandusteaduskonnas ja aastatel 1934–1939 usuteaduskonnas. Ta oli EÜS Ühendus vilistlane. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1943–1946 Hanila ja Karuse Margareeta koguduse õpetaja, aastatel 1945–1946 hooldas ta ka Lihula ja Varbla Püha Urbanuse kogudust.
Leo Vool suri aastal 1976.
Valgejõgi

Valgejõe org

Osa Valgejõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina. 
Orus asub Nõmmeveski paljand.
Uetze

Geograafia

Uetze on idapoolseim vald Hannoveri regioonis. See külgneb Celle, Gifhorni ja Peine kreisidega, samuti Lehrte ja Burgdorfi linnadega, mis mõlemad on Hannoveri regiooni osad.
Uetze koosneb üheksast külast, millel on autonoomia. Need külad on Altmerdingsen (sealhulgas Krausenburg ja Krätze), Dedenhausen, Dollbergen, Eltze, Hänigsen, Katensen, Obershagen, Schwüblingsen ja Uetze. Uetze on suurim asula umbes 7200 elanikuga, talle järgneb Hänigsen umbes 6000 elanikuga.

Ajalugu

Uetzet on esmakordselt mainitud 1022. aastal kui "Utisson". Nimi tuleb valitsevast dünastiast "von Uttensen".
Aastatel 1552 kuni 1885 oli Uetze foogti protektoraat Meinerseni departemangus. Uetze määratleti alevina 1695. aastal.
21. aprilli pärastlõunal 1863. aastal hävines peaaegu kogu Uetze tulekahjus. Vabatahtlik tuletõrjeüksus asutati 5. juunil 1880.
1885. aastal sai Uetze osaks Burgdorfi kreisist, 1974. aastal Hannoveri kreisist ja 2001. aastal Hannoveri regioonist.
Ludmila Meijler

Ludmila Meijler (ka Meijler-Sochnenko; sünninimega Iljina; sündinud 12. aprillil 1950 Minskis) on Valgevene päritolu Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on 1979. aasta naiste maailmameister rahvusvahelises kabes.
Kabega hakkas ta tegelema suhteliselt hilja 14-aastaselt G. Drobuševitši juhendamisel. 17-aastaselt tuli ta spordiühingu Burevestnik noortemeistriks ja 1971. aastal täiskasvanute meistriks. 1974. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks vene kabes seejärel aga hakkas tegelema rahvusvahelise kabega.
Tema treeneriteks on olnud Gennadi Hatskevitš vene kabes ning Mihhail Kats ja Emanuel Merins rahvusvahelises kabes.
1990. aastast elab ta Hollandis, kus tegutseb psühhiaatrina. Samuti mängib ta süntesaatorit ning on avaldańud  instrumentaalmuusika albumeid.
Margiti saar

Margiti saar (ungari keeles Margit-sziget) on Doonau jõesaar Budapesti XIII ringkonna kohal.
Kolmkõla

Konsoneerivad ja dissoneerivad kolmkõlad

Mažoorsed ja minoorsed kolmkõlad on konsoneerivad, suurendatud ja vähendatud kolmkõlad dissoneerivad kooskõlad.

Kolmkõla neljahäälne seade

Kolmkõla neljahäälne seade on välja kujunenud koorimuusikas seoses inimhäälte jaotusega 4 põhiliiki: sopran, alt, tenor, bass. Neid nimetusi kasutatakse ka instrumentaalmuusikas. Neljahäälne segakoori seade kirjutatakse kahele noodijoonestikule: ülemisele sopran ja alt viiulivõtmes ning alumisele tenor ja bass bassivõtmes.
Prefiks

Prefiksid ehk eesliited on morfeemid, mis lisatakse sõna algusesse juure või tüve ette.
Leksikaalsetele morfeemidele võib eelneda mitu prefiksit.
Prefiksi abil moodustatakse uus sõna või sõnavorm.
Lauri Kink

Lauri Kink (sündinud 25. oktoober 1976 Viljandi) on eesti näitleja.
Aastal 1999 lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 2. lennu.  
Aastatel 2000–2014 töötas ta Pärnus Endla teatris näitlejana.
Kink on mänginud filmis "Stiilipidu", samuti krimiseriaalis "Ohtlik lend".
TV3 krimisarjas "Kättemaksukontor" kehastab  Paavel Lusti.
Sotsiaalne aruanne

Sotsiaalne aruanne (inglise social report) onühiskonna või organisatsioonide mitterahalised andmed, mis sisaldavad mõnda või kõiki järgmistest: missioon, visioon, väärtushinnangud, töökeskkonna sisekliima, sotsiaalne dialoog, inimõigused, kogukonnakaasatus, kohalik majandusareng, looduskeskkond, turg. Aruandes peaksid kajastuma ka vajalikud mõõdikud.
Heli (Põltsamaa koor)

Heli on Põlva maakonnas Põlvas tegutsev segakoor. See on Eesti vanim vaheaegadeta tegutsenud segakoor.
Koor asutati 1840.
Koor on osalenud kõikidel üldlaulupidudel, samuti maakonna ja kohalikel laulupäevadel.
Preiļi loss

Preiļi loss (Preiļu pilsmuiža) on loss Lätis Preiļi piirkonnas Preiļi linnas. Saksa keeles Prely.
Esimesed teated Preiļi mõisast pärinevad 1382. aastast. Varaseimad asukad olid von der Borchid. Neile kuulus valdus aastani 1864. Edasised omanikud olid Johann Heinrich Fredrick, Johann Ungern-Sternberg, Konstantin Gulkevitš, Hippius. Pärast võõrandamist asus mõisa peahoones ehk Preiļi lossis Preiļi põllumajanduskool, aastast 1945 Preiļi keskkool ja aastail 1963–1978 Preiļi laste spordikool.
Vana loss hävis Liivi sõja ajal. Uus loss pärineb 1836. aastast ja on uusgooti stiilis. Hiljem on seda mitu korda muudetud, lisatud kirdetorn ja hiljem ka puidust kolmas korrus. Aastal 1978 hävis hoone interjöör tulekahjus.
Pargi suurus on 42 hektarit. Pargis on 13 hektarit tiike ja kanaleid. Pargi territooriumil asub Preiļi ajaloo- ja kunstimuuseum, mõisakompleksi juurde kuuluvad veel tallid, väravad, väravavahi maja.
Felix Kotta

Felix Kotta (25. juuni 1910 Tartu – 11. oktoober 1963 Tartu) oli eesti kirjanik.
Kotta kasvas Tomskis, lõpetas 1938 Herzeni-nimelise Leningradi Pedagoogikainstituudi eesti filoloogina. Töötas Siberis õpetajana ning 1958–1960 oli Tartu Linna TSN TK esimehe asetäitja.

Looming

Esimesed luuletused ilmusid 1926. Avaldanud luulekogusid ning 8 luuleraamatut lastele. Katsetanud ka näitekirjanikuna ning viljelnud ka valmi ja kirjanduslikku paroodiat. Lisaks tõlkinud Vladimir Majakovski luulet.
Gunnar Bärlund

Elukutselisena

Bärlund hakkas pärast Euroopa meistriks saamist elukutseliseks (USA-s 1936. aastast). Ta poksis septembrist 1934 kuni aprillini 1948 elukutselisena ning pidas kokku 87 kohtumist. Ta võitis neist 56 (neist 28 nokaudiga) ja kaotas 30 (neist 10 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki. Ta kohtus 29. detsembril 1937 ringis uuesti Lovelliga (kes oli samuti vahepeal elukutseliseks hakanud) ning võitis teda nüüd punktidega. Bärlund tõusis 1938. aastal teiseks tiitlipretendendiks, kuid MM-i tiitlimatš jäi tal pidamata.

Isiklikku

Bärlund jäi elama USA-sse ja võttis ka USA kodakondsuse. Ta põdes elu lõpuaastail Alzheimeri tõbe. Tema mälestuseks peetakse alates 1982. aastast Helsingis iga-aastast poksiturniiri "GeeBee Turnaus". Talle püstitati 1991. aastal Helsingis Vallila linnaosas mälestusmärk (kujur Niilo Rikola).
Hola lump

Hola lump (ka Võrumõisa tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Võrumõisa külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 983 m.
Kriitiline ratsionalism

Kriitiline ratsionalism on Karl Raimund Popperi filosoofiline õpetus ja selle sotsiaalfilosoofiline arendus.
Kriitiline ratsionalism rajaneb tunnetusel (falsifikatsioon) ja ontoloogiakäsitlusel. Popperi antud nimetus rõhutab empirismi (vastandus irratsionalismile) ning teadlase ülesannet olla kriitiline kõigi oma oletuste (hüpoteeside) suhtes.
Kieran Gibbs

Koondisekarjäär

Gibbs kuulus Inglismaa noortekoondisse 2009. aasta U21 Euroopa meistrivõistlustel Rootsis, kus finaalis kaotati Saksamaa eakaaslastele.
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 11. augustil 2010 mängus Ungari vastu.
Lennud unes ja ilmsi

Süžee

Filmi peategelane Sergei Makarov teeb neljakümnenda sünnipäeva eel kokkuvõtteid oma senisest elust. Rõõmustavat on aga vähe, heameelt ei valmista talle ei naine, armuke, töö ega sõbrad.
Ateena (klassitsistlik eponüüm)

Põhjala Ateena (Edinburgh)

„Athens of the North“ on šoti valgustusajastust pärinev klassitsistlik ingliskeelne hüüdnimi ilmestamaks Edinburghi linna intellektuaalseid käärimisi industriaalselt tärkaval Šotimaal.
Kultuuriliselt on haridus- ja teaduskeskusena suurt rolli mänginud Edinburghi Ülikool.

Emajõe Ateena (Dorpat)

„Embach-Athen“ on baltisakslaste poolt kasutatud klassitsistlik, ka romantismile viitav, (eestikeelse „Emajõe Ateenana“ laialt tuntud) kõnekeelne Tartu hüüdnimi. See ilmestab samuti intellektuaalsuse käärimist Liivimaa ajaloolises ülikoolilinnas. Nimetus rõhus peamiselt valgustusajastu idüllilisusele, sedagi küll Venemaa Keisririigi reaalsetes tingimustes.
Venestusajal, mil Tartu nimetati keisririigi võimude poolt ametlikult ümber Jurjeviks (Jurjew), kasutasid sakslased ja eestlased vene nime vältimiseks Tartu kohta lisanimesid: „Embach-Athen“, „Embachstadt“, „Musenstadt am Embach-Ufer“; „Emajõe Ateena“, „Taaralinn“ jne.
Hüüdnimi viitab lüüriliselt linna läbivale Emajõele kui tarkuse lättele ning Ateenale kui muistsele hällile, kust arenes kõrgetasemeline antiikkultuur, mida on suuresti eeskujuks võetud (eriti 18.–19. sajandil) kogu Euroopas ja ka Põhja-Ameerikas.
Kultuuriliselt on hüüdnime alalhoiul pearolli kehastanud haridus- ja teadusasutus Tartu Ülikool. Südalinnas säilitab linna luulemeelset entiteeti tänapäevalgi ülikooli vahetus läheduses asuv Athena Keskus.

Taaralinn

Muinaslugude põhjal on saksapärane Dorpat ja eestipärane Tartu enda nimed saanud ürgse eesti kaitsejumaluse Taara järgi. Niisamuti kaitses veendumuste järgi iidset Ateena akropoli kaitsejumalanna Athena (epiteediga „Pallas“).
Katson sineen taivaan

"Katson sineen taivaan" on Katri Helena esitatud laul. See on ka tema samanimelisel albumil. Loo heliloojaks on Matti Siitonen ja sõnad on kirjutanud Vexi Salmi.
See laul esindas Soomet 1979. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ja sai seal 14. koha, saades kokku 38 punkti.
Tolle aja Soome ajakirjanduses võrreldi seda lugu paar aastat varem Eurovisiooni lauluvõistluse võitnud looga "L'oiseau et l'enfant", mille Katri Helena oli plaadistanud soome keeles täpse tõlkenimega "Lintu ja lapsi" ("Lind ja laps"). Teisest küljest kuuldus selles "tavalist soomepärast sentimentaalsust" ja "soomemeelset lõpupaisutust". Religioossusele ja hümnilikkusele viidati ka laulu palvetamist meenutavates sõnades. Kristliku sümboolika kõrval on laulus näha ka isamaalikke assotsiatsioone siniste värvidega.
Campidano di Cagliari

Campidano di Cagliari on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lõunaosas.
Piirkonnas on järgmised vallad, mis jäävad Cagliari ja Medio Campidano provintsi: Assemini, Burcei, Cagliari, Capoterra, Decimomannu, Decimoputzu, Elmas, Maracalagonis, Monastir, Monserrato, Nuraminis, Quartucciu, Quartu Sant'Elena,  Samassi, San Sperate, Selargius, Serramanna, Serrenti, Sestu, Settimo San Pietro, Sinnai, Uta, Villasimius, Villasor ja Villaspeciosa. Campidano di Cagliari piirneb Marmilla, Monreale, Parteòlla, Sarrabus-Gerrei, Sulcis-Iglesiente ja Trexenta piirkonnaga.
Sardiinia ajaloolised piirkonnad (subregioni) 
Anglona · Barbagia di Belvì ·  Barbagia di Nuoro · Barbagia di Ollolai · Barbagia di Seùlo · Barigadu · Baronie · Campidano di Cagliari · Campidano di Oristano · Gallura · Goceano · Guilcer  · Guspinese · Iglesiente  · Logudoro · Mandrolisai · Marghine · Marmilla · Meilogu · Monreale · Monteacuto · Montiferru · Nurra · Ogliastra · Parteòlla · Planargia · Quirra · Romangia · Sarcidano · Sarrabus-Gerrei · Sassarese · Sulcis · Sulcis-Iglesiente · Trexenta
Käina kirikumõis

Käina (Keina) kirikumõis (saksa keeles Pastorat Keinis) oli kirikumõis Käina kihelkonnas Läänemaal. Tegemist oli Eesti alade suurima kirikumõisaga, millele kuulus 1762 tiinu maad.
OÜ Saarte Investeering

Edukate õpilaste toetamine

Aastatel 2007–2011 toetas OÜ Saarte Investeering Saare maakonna õpilasi ja nende juhendajaid, kes on saavutanud silmapistvaid tulemusi Eesti ja rahvusvahelistel aineolümpiaadidel ning riigieksamitel. Aasta-aastalt on Saarte Investeering häid tulemusi saavutanud õpilaste toetajate ringi kaasanud uusi ettevõtjaid, kes praeguseni toetusprojekti jätkavad. Alates 2010. aastast on Saarte Investeering stipendiumiga toetanud Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumi aasta lõpetajat.
2012. aastal sõlmis Saarte Investeering koostööleppe Kuressaare Ametikooliga. Leppe järgi paneb Saarte Investeering viie aasta jooksul välja stipendiumi ühele Kuressaare Ametikooli lõpetanud õpilasele, kes jätkab kõrghariduse omandamist samas valdkonnas Eestis või väljaspool Eestit.

Ajamaja galerii

2006. aastal lõi Saarte Investeering Kuressaare südalinna Ajamaja galerii, et vääristada Kuressaare elu- ja töökeskkonda ning väärtustada kohalikku kunstielu. Ajamaja galeriis eksponeeritakse uut näitust peaaegu iga kuu, näiteks 2013. aastal eksponeerisid Ajamaja galeriis oma loomingut noored kunstnikud.

Saaremaa jalgpall

Alates 2008. aastast on Saarte Investeeringu juhatuse esimees ja omanik Tullio Liblik Saaremaa JK aaMeraaS president ning alates 2010. aastast on Saarte Investeering Saaremaa jalgpalli meistrivõistluste peasponsor.
Ivan Denõssenko

Ivan Denõssenko (3. september 1983 Kiievi oblast – 5. august 2017) oli ukraina kunstnik ja kultuuritegelane.
Denõssenko muusikutee algas paralleelselt kunstiõpingutega Ukraina Rahvuslikus Kunsti ja Arhitektuuri Akadeemias. Akadeemia lõpetas ta 2001. aastal.
Ivan põdes akromegaaliat ehk liikmehiidsust.
Ivan Blues & Friends andis esimese kontserdi 31. detsembril 2007 Kiievi baaris Rag-Time. Bändiga salvestas ta 6 albumit.
Ta kukkus 5. augustil 2017 Haapsalus Augustibluusi laval kokku, seejärel viidi Läänemaa haiglasse. Läänemaa haiglas suri ta öösel vastu 6. augustit.
Eveline Adelheid von Maydell

Looming

Eveline von Maydell on lõiganud suure hulga portreid riigimeestest, kirjanikest, kunstnikest jne. Väärtusliku osa tema loomingust moodustavad peened eluolustikulised pildid daamidest, lastest ja loomadest ajastuomases miljöös
paljude ažuursete detailidega.
Okaspuu-võrsevähk

Okaspuu-võrsevähiks ehk okaspuu-krumenuloosiks ehk vihmavarjutõveks ( ka skleroderrioos, inglise keeles Scleroderris canker) nimetatakse osadel okaspuudel elava virulentse parasiitseene Gremmeniella abietina põhjustatud haigust.
Okaspuu-võrsevähi tekitaja levib harilikult õhu kaudu ja nakatamisvõime oleneb ka seene alamliigist. Euroopa rass nakatab kevaditi peremeespuid, peamiselt männipuid - näit harilik mänd jt) aga ka kuusepuid, nulgi, lehiseid ja ebatsuugasid.
Gremmeniella abietina kodustab kasvavad võrsepungad ja liigub edasi okastesse ning tüveni. 
Kui seene kasvulava on ulatuslik ja peremeespuu vastupanu ei osuta siis võib peremeespuu hukkuda. Puude surma põhjustab ta sagedamini puukasvanduses kasvavate okaspuude võõrliikidel.
Lulo-maavits

Botaaniline liigitus

Maavitsaliste (Solanum) perekonnas kuulub lulo-maavits (S. quitoense) baklažaani (Leptostemonum ) alamperekonda. Selles alamperekonnas kuulub lulo-maavits sektsiooni Lasiocarpa. Sinna kuuluvad veel: S. candidum, S. hyporhodium, S. lasiocarpum, S. felinum, S. psudolulo, S. repandum ja S. vestissimum.
Veel mõnedel muudel taimeliikidel on lulo-maavitsaga väliseid sarnasusi, kuid nad ei pruugi olla lähedas suguluses. Sellisteks liikideks on näiteks: S. hirtum, S. myiacanthum, S. pectinatum, S. sessiliflorum ja S. verrogeneum. Mitmeid neist, lähisugulased või mitte, võib lihtsasti lulo-maavitsaga segi ajada. Veelgi enam, lulo-maavitsa välised omadused varieeruvad erinevatel taimedel oluliselt, muutes liigi täpse määramise keeruliseks: teadaolevalt esineb vähemalt kolm erinevat vormi (ogadega, ogadeta ja baquicha-na tuntud vorm, mille tunnuseks on punasks küpsevad viljad ja siledad lehed). Üks iseloomulik tunnus on lulo-maavitsal peaaegu unikaalne: rohelise viljaliha rõngas küpse vilja sees. Ainus sarnase rohelise viljalihaga sugulasliik on india maavitsa (S. lasiocarpum) kultivar.
Selle taime värsked kasvud on tihedalt kaetud kaitsva peene karvastikuga, mille värvus varieerub violetsest valgeni. See raskendab liigi määramist.

Kasvatamine

Lulo-maavitsa on pakutud globaalsele toidutööstusele uue maitsena, kuid selle taime suuremahuline kultiveerimine on vaevaline, mis on saanud takistuseks laiemale kasutusele. Lulo-maavitsa vili, lulo, kahjustub küpselt tomatiga sarnaselt kergesti, mistõttu koristatakse neid harilikult poolvalminuna. Vilju pakutakse turgudel. Kasvatuspiirkonnas on levinud jookide valmistamine värskelt pressitud viljadest saadud mahlast, millele lisatakse suhkrut ja vett.

Kahjurid ja haigused

Lulo-maavitsa põllumajanduslik potentsiaal on piiratud, kuna see taim on suuremahulisel kultiveerimisel äärmiselt tundlik kahjurite ja haiguste suhtes. Laialt levinud nakkust põhjustab juurenematood. Küpsed viljad on väga õrnad ja nakatuvad sageli seenhaigustesse, eriti mehaaniliste vigastuste korral, seepärast korjatakse vilju mädanike vältimiseks sageli pooltoorelt.
Hübriidid muutuvad üha populaarsemaks lahenduseks juurenematoodide vastu. Lulo-maavitsa on ristatud teiste taimedega, tavaliselt orinooko maavitsaga (Solanum sessiliflorum, mis on sarnase fenotüübiga taim. Orinooko maavitsa lehed, õied ja viljad (kokoonad) on kuju poolest lulo-maavitsaga sarnased, kuid viljad on palju suuremad ja värvilt kollased. Hübriididel on kollakas viljaliha.
Linus Torvalds

Linus Benedict Torvalds (sündinud 28. detsembril 1969 Helsingis) on Soome-Ameerika tarkvaraarendaja, peamiselt tuntud operatsioonisüsteemi tuuma Linux autorina.

Elulugu

Torvalds sündis Helsingis 28. detsembril 1969. Tema vanemad on Nils ja Anna Torvalds. Oma eesnime sai ta Linus Paulingi järgi. Tema isapoolne vanaisa oli soomerootsi luuletaja ja ajakirjanik Ole Torvalds.
Ta õppis alates 1988. aastast Helsingi ülikoolis.

Linux

1991 hakkas Torvalds hobi korras välja töötama tuuma Linux.
Inspireerituna õppesüsteemist Minix, mille töötas välja Andrew Tanenbaum, püüdis ta kirjutada UNIX-i operatsioonisüsteemi, mis töötaks tema kodusel personaalarvutil. Torvalds töötas Linuxi tuuma esialgse variandi välja põhiliselt vabast ajast ja isiklike seadmete abil.  Linuxi tuum koos paljude teiste poolt välja töötatud tarkvaraga (põhiliselt GNU süsteem) moodustab niinimetatud Linuxi distributsiooni. Paljud nimetavad seda kombinatsiooni lihtsalt Linux (mis on eksitav) või GNU/Linux.
Praegu tegutseb ta Linuxi projekti koordinaatorina.