google/wiki40b huggingface dataset:
Viivi Maanso

Viivi Maanso (neiupõlvenimi Viivi Telliskivi; sündinud 12. jaanuaril 1929) on Tallinna Ülikooli emeriitdotsent, pedagoogikateadlane, eesti keele õpetamise asjatundja ja eesti keele õpivara autor.
Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1952 ning kaitses 1970 samas väitekirja "Ortograafiaoskus ja selle seos lugemisoskusega 5.–8. klassis".
Ta on Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi asutaja- ja auliige, Emakeele Seltsi, Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi ja Eesti Keeletoimetajate Liidu auliige.
Ülevaate Viivi Maanso elutööst leiab raamatust "Emakeel südames. Pühendatud dotsent Viivi Maansole 85. sünnipäeval" (TLÜ, 2013). Seal avaldatud Viivi Maanso bibliograafia sisaldab 321 nimetust. Aastal 2014 ilmus "Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat", mille koostamist Maanso juhtis 2008–2013. Sõnaraamat pälvis kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursi eripreemia 2015.
Zbigniew Brzezinski

Zbigniew Kazimierz Brzezinski (28. märts 1928 Varssavi – 26. mai 2017) oli Poola päritolu Ameerika Ühendriikide politoloog ja riigitegelane.

Päritolu ja noorus

Brzezinski isa oli Poola diplomaat Tadeusz Brzeziński, kes töötas natsionaalsotsialismi tõusuaastatel (1931–1935) Saksamaal ning Stalini suure terrori päevil (1936–1938) Nõukogude Liidus. 1938. aastal määrati ta tööle Kanadasse, kuhu pere jäi ka pärast Teise maailmasõja puhkemist.
Doktorikraadi omandas Zbigniew Brzezinski Ühendriikides, Harvardi ülikoolis (1953), kus jõudis ka professorina tegutseda. 1958. aastal sai Brzezinski Ameerika Ühendriikide kodanikuks.
Brzezinski osales nõuandjana John Kennedy presidendikampaanias ning toetas hiljem Lyndon Johnsoni ja Hubert Humphrey kampaaniaid.
Aastatel 1973–1976 oli Brzezinski Trilateraalse Komisjoni esimeseks direktoriks.

Roll Ameerika välispoliitikas

Aastatel 1977–1981 oli Brzezinski president Jimmy Carteri julgeolekunõunik. Brzezinski toetas suhete normaliseerimist Hiina Rahvavabariigiga, täiendava relvastuskontrolli lepet Nõukogude Liiduga (SALT II kirjutati alla 1979). Tema ametiaega jäid ka Iraani islamirevolutsioon ja Nõukogude invasioon Afganistani. Ägeda Nõukogude-vastasena tuntud Brzezinskile on vahel pahaks pandud Afganistani modžahediinide relvastamist võitluseks Nõukogude vägedega.
Brzezinski oli Johns Hopkinsi Ülikooli professor. 2008. aasta presidendivalimistel oli Brzezinski üks Barack Obama välispoliitilisi nõuandjaid.
Säde (selts)

Säde selts oli Valgas tegutsenud selts. 
Selts tegutses Valga kesklinnas 1911. aastal ehitatud hilisjuugendi stiilis majas, mille projekteeris üks esimesi eesti soost arhitekte Georg Hellat. Praegu asub selles majas Valga Muuseum.
Säde selts asutati 1902. aastal. Seltsi eesmärgiks oli põhikirja järgi "oma liikmetele ja nende perekondadele töö vaheaegadel sündsat, lõbusat ja tulusat ajaviidet pakkuda". Selts võis "oma liikmetele ja nende külalistele balle, näokatte-pidusid, tantsu-, muusika- ja kirjanduse-õhtuid pidada, näitemängusid etendada, raamatuid, ajalehti ja ajakirju pidada, niisama ka mitmesuguste teaduste põllul töötajaid asjatundjaid kutsuda, kes ettelugemistega seltsi liikmetele kasulikku õpetust võiksivad pakkuda."
Seltsil oli ka oma poolkutseline teater Säde. Teater Säde tegutses aastatel 1911–1948. 
1948. aastal asutati endiste Säde seltsi ja Kandle seltsi teatrite liitmisel Lõuna-Eesti Teater.
Helen Sildna

Helen Sildna (sündinud 2. novembril 1978) on eesti kontserdikorraldaja.
Ta on Tallinn Music Weeki peakorraldaja.
Ta on Kaja Sildna tütar.
Liising

Ajalugu

Esimesed näited liisingu kohta pärinevad 2000. aastatest eKr, kui sumerid kasutasid liisingutehinguid põllumajanduses ja käsitööriistade hankimisel. Esimene liisinguettevõte (British Birmingham Wagon Company) loodi 1855. aastal Inglismaal. Tänapäevane liising sai alguse 1952. aastal, mil Ameerika Ühendriikides loodi liisinguettevõtte United States Leasing. 1970. aastate esimeseks pooleks oli liising levinud peaaegu kogu maailmas.

Liisingu liigid

Liisingu liigitusi on erinevaid. Näiteks on olemas teenusliising ja täisteenusliising, mille puhul pakutakse liisinguvõtjale lisateenuseid. Erinevus seisneb lisateenuste hulgas: täisteenusliisingu puhul on neid rohkem. Vahet tehakse ka riigisisesel ja rahvusvahelisel liisingul. Riigisisese liisingu puhul tegutsevad nii liisinguandja kui ka -võtja samas riigis, rahvusvahelise liisingu korral on tegutsemisriik aga erinev.
Peamised liisinguliigid on kasutusliising ja kapitaliliising.

Kasutusliising ehk kasutusrent

Kasutusliisingu puhul rendib liisinguandja oma vara kokkulepitud perioodiks liisinguvõtjale, kes tagastab selle liisinguperioodi lõppedes. Liisinguvõtja võib liisinguperioodi lõppedes ka lepingut pikendada või liisitud vara jääkväärtuse alusel välja osta. Kasutusliising sobib juhul, kui liisinguvõtja ei soovi pärast liisinguperioodi lõppu saada vara omanikuks.

Kapitaliliising ehk kapitalirent

Kapitaliliisingu korral tasub liisinguvõtja liisinguperioodi jooksul kogu vara maksumuse (ja ka intressi) ning saab lepingu lõppedes vara omanikuks. Liisinguvõtjale kanduvad üle kõik liisinguvaraga seotud tulud ja riskid. Kapitaliliising sobib juhul, kui liisinguvõtjal on kindel soov saada pärast liisinguperioodi lõppu vara omanikuks. Kapitaliliisingu üks alaliik on jääkväärtusega kapitaliliising, millel on kuumaksed väiksemad, kuid liisinguperioodi lõppedes tuleb tasuda suurem viimane osamakse. Kapitaliliisinguga sarnased tingimused on järelmaksuga müügil, mil vara ostetakse eraisikult või ettevõttelt, kes pole käibemaksukohustuslane.

Liising Eestis

Eestis algasid liisingutehingud 1993. aastal ja sama aasta 20. juulil asutati Eesti esimene liisinguettevõte – Hansapangale kuuluv AS Hansa Liising Eesti. Liisinguturg arenes kiiresti ning seetõttu oli vaja liisinguettevõtete huvide kaitseks ja probleemide lahendamiseks luua liit. Nii loodi 28. septembril 1995 Eesti Liisinguühingute Liit. Liidul on 2017. aasta seisuga 9 liiget ning see katab 98% Eesti liisinguturu kogumahust.
1. jaanuar 2017 seisuga oli Eestis suurim liisinguvarade osakaal sõiduautodel ja muudel väikesõidukitel (48%). Nendele järgnesid masinad ja seadmed 27% ning tarbesõidukid 20%-ga. Kinnisvaraga seotud liisingulepingud moodustasid vaid 0,6% kõigist liisingulepingutest. Pankade välja antud liisinguportfell oli kokku ligi 1,92 miljardit eurot.
Skimboarding

Variandid

Esimene variant kujutab endast liuglemist paari sentimeetri paksusel veekihil, põhiliselt puulaua ehk woody'ga. Selleks oodatakse hea laine, mis tekitab kena veekile või seistakse lihtsalt pahkluuni vees, antakse lauale viskega hoog sisse ja sellele järele joostes hüpatakse peale. Kuna puulaud on suhteliselt raske, ei kanna ta skimmerit eriti sügavasse vette, aga piisavalt, et teha enamikku skeidivõtetest, näiteks ka rampidel, mida ise madalasse vette ehitada annab. Sõidu pikkus sõltub skimmeri kogemustest, rannajoone ehitusest ja lainetusest, olles tavaliselt kümneid meetreid.
Teise, surfamisega sarnaneva skimmimisvariandi puhul kasutatakse liitmaterjalidest lauda, mis on surfilauast tunduvalt kergemad ja vastupidavamad ning võimaldavad sellise väikse lauaga laineid võtta.

Kohad

Skimboarding'uga tegelemiseks sobib praktiliselt iga liivane rand, kus pole liiga palju kive, mis sõitu takistaksid ja lauda lõhuksid. Puulauaga on pikaks ja rahulikuks sõiduks hea võimalikult lauge rand ühtlase õhukese veekihiga ja mida õhem kiht, seda kiirem minek. Järsul, ebatasasel rannal on sõidud lühemad ning lõpevad tihtipeale põlvini vees.
Tõmmu-lehelind

Tõmmu-lehelind (Phylloscopus fuscatus) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Palermo mets

Palermo mets on parkmets Rakvere lõunaosas Palermo linnaosas. Jääb Tartu maanteest läände.
Metsaveerel, kohas kus 1918. aasta detsembris tapeti bolševike poolt 82 süütut inimest (Palermo metsa massimõrv), seisab Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi.
20. sajandi alguskümnendist alates peeti Palermo lagedal pritsimeeste, kergejõustiku- ja jalgpallivõistlusi. 1930. aastate keskel ehitas Kaitseliit Palermo metsa 100 m ja 300 m lasketiiru, mis olid kasutusel 1960. aastate lõpuni.
Nõukogude ajal oli osa Palermo metsast kasutusel karjäärina, mis rekultiveeriti linna poolt 1996. aastal.
Palermo metsas on 1985. aastast valgustatud suusarada ja terviserada (aastast 1999). Aastal 2009 paigaldati terviseraja äärde vabaõhujõusaal.
Juliane Clementine

Juliane Clementine oli Eestis ja Baltikumis ehitatud esimene aurulaev. Oli kasutusel Emajõel ja Peipsil kauba ja reisijate veoks 19. sajandi keskel.

Ajalugu

19. sajandi algul ei suutnud purjelaevad ja lodjad enam rahuldada hoogustunud kaubavedu Pihkvasse ja Narva. Otsiti lahendusi, kuidas vedada Eesti klaasi- ja peeglivabrikute toodangut Venemaale. 1837. a. otsustasid Tartu kaupmees F. W. Wegener ja Võisiku peeglivabriku omanik C. G. Amelung kaubaveo hõlbustamiseks Emajõe kaudu Pihkvasse sõitudeks ehitada aurulaeva.
Sobilik laev ehitati kaupmeeste tellimusel Kuigatsis. Laev lasti Tartu lähedal Kabinas vette 1842. aastal ja sai nimeks Juliane Clementine. Nimi tuletati ehituse tellinud kaupmeeste prouade nimedest.
1842. a sügiseks oli laev sõiduvalmis. Esimese reisi Pihkvasse tegi Juliane Clementine 15. mail 1843. a. Sõit Pihkvasse hakkas kestma 12–14 tundi. Lisaks sõitis laev ka Narva suunal.
Juliane Clementine uppus Peipsi järvel Vasknarva lähistel 1852. a. Vrakki pole seni leitud.

Kirjeldus

Laeva pikkus oli 19,6 m, laius 4,9 m ja kiirus 10 sõlme. Laevale mahtus 150 reisijat või koos pukseeritava praamiga võis see kaasa vedada 114 t kaupa.
Laeva kere oli puust, tekil kõrgusid 2 masti ja pikk peenike korsten. Vööris oli ka kliiverpoom. Käituriteks olid sõurattad.
Valérie Benguigui

Valérie Benguigui (6. november 1965 – 2. september 2013) oli prantsuse filminäitleja ja -lavastaja.
Järglane

Järglane on sugulisel või suguta paljunemisel tekkinud isend. Järglase võib olla andnud üks või mitu vanemat.
Inimese järglasi nimetatakse vanemate suhtes lasteks sõltumata nende vanusest.
Sugulisel paljunemisel on järglase genoom kombinatsioon kahe vanema erinevatest genoomidest. Kloon on järglane, kelle genoom on vanema omaga identne.
The Beach Boys

The Beach Boys on 1961. aastal California osariigis Hawthorne'is tegevust alustanud USA rokkansambel. The Beach Boysi algkoosseisu kuulusid vennad Brian, Carl ja Dennis Wilson, nende onupoeg Mike Love ja nende koolivend Al Jardine. Ansambel oli algselt surf rock '​i muusika paremaid näiteid ja mille lauludes esinesid kerged teemad nagu surfamine, tüdrukud ja autod. Ansamblist sai aja jooksul Brian Wilsoni juhtimisel populaarne ja kriitikute poolt tunnustatud koosseis.
Ansambel sai alguse garage rock '​i ansamblina ja ansambli esimeseks mänedžeriks oli Wilsonite isa Murry. The Beach Boysi debüütloost "Surfin'" sai 1961. aastal Californias hitt, mis tõusis kahe kuuga singlite edetabelisse Billboard Hot 100. Sama aasta detsembris sõlmisid nad lepingu Capitol Recordsiga. Ansambli esimese singlina jõudis edetabeli Billboard Hot 100 esikohale 4. juulil 1964 "I Get Around". Ansambli äratuntav mitmehäälne laul on puhas ja korrektne. Brian Wilson armastas laululoomingu juures palju eksperimenteerida.
Ansambli põhilised laulukirjutajad olid Brian Wilson ja Mike Love. Alates 1964. aastast ei esinenud Brian Wilson enam kontsertidel koos ansambliga, teda asendas Bruce Johnston. See koosseis, koos tegevuse algusaegadel lühikest aega koosseisu kuulunud David Marksiga, võeti 1988. aastal Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.
Ansambli muusikaline stiil ja koosseis on aastate jooksul palju muutunud. Seda on mõjutanud Brian Wilsoni kõrvalejäämine bändi tegevusest vaimuhaiguse ja narkosõltuvuse tõttu, Dennis ja Carl Wilsoni surmad (vastavalt 1983. ja 1998. aastal) ja kohtuvaidlused ansambli liikmete vahel. Pärast Carl Wilsoni surma vallandas Mike Love algkoosseisu liikme Al Jardine'i. Love ja Bruce Johnston hankisid endale õigused ansambli nimele ja jätkavad The Beach Boysi nime all kontsertide andmist.
Jüri Ojatalu

Jüri Ojatalu (kuni 1935. aastani Jüri Straus; 7. märts 1904 Künnapõhja küla, Voka vald, Virumaa – 11. juuli 1959 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Gabro

Gabro on aluselise koostisega süvakivim.
IUGS-i klassifikatsiooni kohaselt on gabro süvakivim ehk jämedateraline tardkivim, mille kvartsisisaldus QAPF-diagrammil on 0–5% ning P / (A+P) > 0,9 (P – plagioklass, A – leelispäevakivi) ja plagioklassi number on suurem kui 50 (An₅₀).
Gabro on laialt levinud kivim ja hõlmab paljusid kitsama nimetusega erimeid. Gabro on makroskoopiliselt tumeda välimusega musti, rohekaid ja halle mineraale sisaldav kivim. Gabrot moodustavad mineraaliterad on enamasti palja silmaga eristatavad (kivimil on faneriitne struktuur).
Gabro sisaldab pürokseene, plagioklassi, amfiboole ja oliviini. Tavaliselt leidub ka mõni protsent raua ja titaani oksiide, näiteks magnetiiti, ilmeniiti ja ulvöspinelli.
Pürokseen on peamiselt klinopürokseen, kuid esineb väikeseid ortopürokseeni koguseid. Kui ortopürokseeni on oluliselt rohkem kui klinopürokseeni, nimetatakse sellist kivimit noriidiks. Esineb ka kvartsgabrosid, mis on tõenäoliselt tekkinud räniga üleküllastunud magmast. Esseksiit seevastu on tekkinud räniga küllastumata magmast, mis viib feldšpatoidse mineraali nefeliini tekkeni.
Gabro on moodustunud maakoores tardunud aluselise (suhteliselt ränivaese, kuid magneesiumi- ja rauarikka) koostisega intrusiivides, kui sulamagma maapinna all kristalliliseks massiks jahtub. Suur osa maakoorest on tekkinud gabrona ookeani keskahelikes.
Gabroga sama koostisega on vulkaaniline kivim basalt ja soonkivim diabaas. Gabrost erinevad need peamiselt struktuuri poolest. Gabroga sarnane kivim on dioriit.
Gabrole andis Itaalias Toscanas asuva Gabbro linna järgi nimetuse saksa geoloog Christian Leopold von Buch aastal 1810.

Kasutamine

Gabro sisaldab sageli väärtuslikes kogustes kroomi, niklit, koobaltit, kulda, hõbedat, plaatina või vasksulfiidi.
Gabro on vastupidav ja näeb üsna kena välja, mistõttu seda kasutatakse välistingimustes, näiteks sillutise- ja hauakividena ning köökide kujunduses. Gabrot nimetatakse mustaks graniidiks.
Kaaliumfosfaat

Kasutusalad

Kaaliumfosfaati kasutatakse toidulisandiks emulgaatorina ja ka vahustusainena, samuti kasutatakse seda ka väetisena. Kaaliumfosfaadi ja rasvhappe segu kasutatakse linnuliha töötlemisel patogeensete mikroorganismide vähendamiseks. Kaaliumfosfaati ja naatriumfosfaati kasutatakse kaltsiumi sisalduse vähendamiseks uriinis. See võib vähendada uriini lõhna, mis on põhjustatud ammooniumist.
Tantsustuudio Amrita

Tantsustuudio Amrita (lühemalt: Amrita) on 1984. aastal asutatud tantsustuudio, mis õpetab India tantse (nt bharatanatyam'it).
Amrita esimene õpetaja Irina Jankevich. Aastal 1987 hakkas stuudiot juhtima Pille Roosi.
Aastast 1997 õpetatakse stuudios ka kõhutantsu.
Liebenau (Alam-Saksi)

Külad ja asundused

Asundus (Bauernschaft) Reese on Liebenau vallas.
Ieperi ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkonna halduspiirides on 8 valda ja 38 osavalda.
Kräsuli

Nimi

Nimi Gräsö tähendab rootsi keeles 'rohusaart' (gräs 'rohi, ö 'saar'). Rootsikeelsed nimekujud on olnud ka Grääs Öen, Gräsör ja Gräsgrund, saksa keeles Grasholm. Per Wieselgren pakkus saare nimekujuks Gräsör – 'rohukari'. 
Kohalikud elanikud kasutasid saare kohta nimesid "Kresulimaa" ja "Kresuli". Rannakalurid kasutasid nime "Rohusaar". 1689. aasta ürikus leidub nimi Heina Sahr [saar].

Loodus

Saare põhjapoolne neem on Pihlakakari, läänepoolne Pendiksekari ots ehk Üksnäs ('metsaraideneem'), kagupoolne Sadamakari (kunagise kalapaadisadama järgi), lõunapoolne Madikse nukk ehk Madiksekari ots, idapoolne Nõmmekari ots.
Saare lõunaosas asub lepik ja idaosas kõrged kadakad. Saarel leidub ka mände.

Ajalugu

Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen on oletanud, et 1032. aastal võis saare lähedal toimuda Raudvärava lahing, kuid lahingu täpne toimumiskoht ei ole teada.
Aegna elanikud kasutasid Kräsulit heinamaana. 1919 läks saar Viimsi valla ranniku elanike kasutusse. Kräsuli asustasid veebruaris 1918  või sügisel 1922   Saare elanike püsitegevuseks oli kalandus, kuid mitmed neist olid seotud salapiirituse veoga Soome. Enne Teist maailmasõda asus saarel 5 majapidamist: Kalavälja, Jüri, Pendikse, Kaasiku ja Nõmme. 
Nõukogude lennukid pommitasid 21. septembril 1944 saart, hävitades Nõmme talu elumaja. Üks lendur tulistas kuulipildujast saare elanikke ja loomi. Pommitamise järel lahkusid mitmed elanikud läände.
Saar kuulus nõukogude ajal Kirovi-nimelise kalurikolhoosi koosseisu ja oli enamjaolt asustatud. Saarel on tänapäeval suvilaid. 
Rahvastikuregistri andmetel polnud Kräsulil Eesti 2011. aasta rahvaloenduse ajal püsielanikke, kuid 2017. aastal elas saarel püsivalt neli inimest. Valitsus arvas 2019. aastal Kräsuli väikesaarte nimistusse, millel elab püsivalt igakuiselt vähemalt viis elanikku.
Miau

Miau on Rakverest pärit tüdrukuteansambel, mille moodustasid Jaroslava Rjabokon, Natalja ja Zinaida Kalinina. Ansambel esineb peamiselt vene keeles. 2004. aastal andis plaadifirma TopTen välja nende debüütplaadi "Ассорти" ("Assortii"). 2004. aastal pälvisid nad ka tunnustuse Rakvere aasta tegijatena.
Mükoloogia

Mükoloogia ehk seeneteadus on seeni uuriv teadusharu.
Mükoloogia kui teadusharu arenes välja 18. sajandil botaanikast.
Johan Raid

Johan Raid (sündinud Johan Riisenberg; 22. juuni 1885 Ranna vald, Tartumaa – 4. juuli 1964 Uppsala) oli Eesti poliitik.
Ta oli 20. novembrist 1931 kuni 19. veebruarini 1932 kohtu- ja siseminister. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige.
Marioni maakond (Florida)

Ajalugu

Maakond moodustati 1844. aastal.

Rahvastik

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 331 298.
Lembit-Kaur Stöör

Lembit-Kaur Stöör (sündinud 8. detsembril 1976 Viljandis) on eesti arhitekt ja arhitekt Ülo Stööri poeg.
Põhihariduse omandas Lembit-Kaur Stöör Viljandi Valuoja Põhikoolis aastatel 1984–1992 ning keskhariduse Viljandi Carl Robert Jakobsoni nimelises Gümnaasiumis aastatel 1992–1995. Arhitektuurialase kõrghariduse omandas Lembit-Kaur Stöör Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriosakonnas aastatel 1995–2001.
1999–2000 töötas Lembit-Kaur Stöör Indrek Näkk Arhitektid OÜ-s. Aastatel 2001–2008 töötas ta arhitektuuribüroos KOKO Arhitektid OÜ. Aaltes 2008. töötab Lembit-Kaur Stöör arhitektuuribüroos ÖÖ-ÖÖ OÜ.
Lembit-Kaur Stööri tuntumad tööd on Kuldala elurajoon, Tallinna Inglise Kolledži võimla, Tallinna sünagoog ning Metro Plaza äri- ja büroohoone. Neid iseloomustab julge materjalikasutus, värvirohkus ning ülimodernne vormikeel. Sellele lisaks on Lembit-Kaur Stöör edukalt osalenud mitmetel arhitektuurivõistlustel. Tallinna Sünagoogi arhitektuurse kujunduse eest pälvis Lembit-Kaur Stöör 2007. aastal Eesti Kultuurkapitali arhitektuuri sihtkapitali aastapreemia.
Dagmar Mattiisen

Dagmar Mattiisen (sündinud 8. juulil 1959 Pärnus) on Eesti naiskodukaitsja ja poliitik.
2004. aastal kaitses Mattiisen Akadeemias Nord magistrikraadi väitekirjaga "Eesti totaalkaitsesüsteemi tsiviilaspekt" (juhendaja Raivo Palmaru).
Aastatel 1992–2005 oli Dagmar Mattiisen Naiskodukaitse esinaine.
2005–2007 kuulus Mattiisen Isamaa ja Res Publica Liitu, 2007–2011 Erakonda Eestimaa Rohelised. Kui ta astus Eestimaa Rohelistesse, ei olnud IRL veel tema lahkumisavaldust äriregistrile edastanud, seetõttu nimetas Äripäev teda 2007. aasta mais ilmunud topeltparteilaste loetelus.
Riigikogu valimistel 4. märtsil 2007 kogus ta Tartu ja Jõgeva maakonnas 916 häält.
Dagmar Mattiisen oli Erakonna Eestimaa Rohelised peasekretär aastal 2007. Ta valiti erakonna juhatusse 21. novembril 2009 Raplas toimunud üldkogul, aastani 2010 oli ta erakonna eestkõneleja. Aastal 2011 lahkus ta erakonnast.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Rahvaliidu nimekirjas Tartu ja Jõgeva maakonnas. Ta sai 27 valija hääle.
Aakre metskond

Aakre metskond oli metskond Valga maakonna põhjaosas. Metskonna kontor asus Soontaga külas. 
Metskond haldas 13 207 ha maad, sealhulgas 11 848 ha metsamaad.
Aakre metskond moodustati 1920. aastal Aakre, Puka, Kuigatsi, Vaalu, Suure-Rõngu, Puugi, Soontaga ja Mägiste mõisa maadel. Algselt oli kantselei Laanetagusel.  
1997. aastal liideti sellega osa endisest Pikasilla metskonnast ja osa endisest Tõrva metskonnast. 1999. aastal liideti metskonnaga endine Otepää metskond.
Metskond on kuulunud Valgamaa metsamajandisse. Ta on olnud katsemetskond.
2008. aastast kuulub Aakre metskonna maa-ala Valgamaa metskonda.
Ķeipene mõis

Ķeipene mõis (saksa keeles Kaipen, läti keeles Ķeipenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Ķeipene vallas.
Joaquim Maria Machado de Assis

Joaquim Maria Machado de Assis (Brasiilia portugali hääldus: [ʒwɐˈkĩ mɐˈɾi.ɐ mɐˈʃadu dʒi ɐˈsis]; 21. juuni Rio de Janeiro 1839 – 29. september 1908 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik. Ta oli Brasiilia kirjanduse tuntumaid autoreid, kes on mõjutanud mitmeid kirjanikke nii oma kodumaal kui ka mujal.
1877. aastal rajas ta Brasiilia Kirjandusakadeemia, mille presidendiks jäi kuni surmani. 1941. aastal asutas akadeemia tema auks Machado de Assisi auhinna, mis on Brasiilia mainekaim kirjandusauhind.
Eesti keeles on ilmunud Joaquim Maria Machado de Assisi tuntumaid teoseid, originaalis 1899. aastal avaldatud realistlik romaan "Dom Casmurro" (Tallinn: Eesti Raamat, 1973, tõlkinud Aita Kurfeldt), samuti jutustus "Hulluarst" (originaal "O alienista", kogumikus "Papéis Avulsos", 1882; Tallinn: SA Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 40, 2016, tõlkinud Indrek Koff).
Inglise restauratsioon

Inglise restauratsioon (ehk Stuartite restauratsioon) oli sündmus Inglismaa ajaloos, kui peale kodusõda 1660. aastal toodi Inglise, Šoti ja Iiri monarhiad kuningas Charles II võimu alla. Termin viitab nii sündmusele, mis andis monarhile tagasi võimu, kui ka sellele järgnevale perioodile.
Laagri raudteepeatus

Laagri raudteepeatus on raudteepeatus Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. See asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres Balti jaamast 13 km kaugusel. Peatus jääb Pääsküla ja Urda raudteepeatuse vahele. 
Ümberistumisvõimalus on Laagri alevikus Veskitammi tänaval bussipeatuses "Laagri alevik"
liinibussile 20A (Laagri alevik – Kunstiakadeemia) ja 27 (Laagri alevik – Harkujärve) ning Pärnu maanteel (bussipeatus "Vana-Pääsküla") liinibussidele 10 (Vana-Pääsküla–Väike-Õismäe), 14 (Vana-Pääsküla-Viru keskus), 18 (Laagri – Viru keskus) ja 27 (Laagri alevik – Harkujärve).
Üheteelise raudtee ääres on üks perroon pikkusega 141 meetrit. Peatuses peatuvad Elroni Tallinnast Keilasse, Paldiskisse, Riisiperre ja Klooga-randa sõitvad elektrirongid. Piletihinnalt kuulub peatus I tsooni, mille piires liiklemine on tallinlasele tasuta, ja II tsooni.
Laagri raudteepeatust hakati kasutama 1928. aasta suvel. Sel ajal asus peatus praegusega võrreldes teisel pool Pääsküla jõge. Siis peatus rong vaid nõudmisel. Ametlikult avati peatus 10. mail 1932. Uute eramute rajooni rajamisega Laagri asumisse nihutati raudteepeatus üle Pääsküla jõe Pääsküla raudteepeatusele lähemale. 1958. aastal ehitati Paplite puiestee otsa raudteeplatvorm koos varikatuse ja piletimüügipaviljoniga.
Jaamahoone Laagri peatuskohas valmis 1994. aastal. Pärast piletimüügi lõpetamist jaamas 1998. aasta kevadel tegutses jaamahoones kasutatud riiete kauplus. Hoone lammutati 2009. aasta sügisel.