google/wiki40b huggingface dataset:
Salme Põhikool

Salme Põhikool (endise nimega Jüri Suurhansu nimeline Salme 9-kl. Kool) on põhikool Saare maakonnas Salme alevikus aadressil Kuressaare maantee 1. Koolihoone asub Salme jõe põhjakaldal, Kuressaare poolt tulles jääb tee äärde paremale poole.
Kool avati 1. septembril 1988. Põhikooli eelkäijateks olid Salme Algkool (tegutses aastatel 1918–1988 praeguse Salme vallamaja ruumides) ja Tiirimetsa 8-klassiline kool (tegutses aastatel 1936–1988). Esimesel õppeaastal oli põhikoolis 20 õpetajat ja 178 õpilast.
48th Street

48ᵗʰ Street on New Yorgi keskse linnaosa Manhattani tänavajoonestikus rõhtsirge tee.
Traktarny zavodi metroojaam

Traktarny zavodi metroojaam (vene keeles Тракторный завод (Traktornõi zavodi metroojaam), valgevene Трактарны завод (transkribeerituna Traktarnõ zavodi metroojaam), tõlkes Traktoritehase metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Partyzanski rajoonis Traktoritehase linnakus.
Jaam avati 31. detsembril 1990, see oli üks selle liini algsetest jaamadest. Kuni aastani 1997 oli see Aŭtazavodskaja liini lõppjaamaks. Perroon on 100 meetri pikkune ja 10 meetri laiune.  
Metroojaama üks sissepääs avaneb Minski Traktoritehase peasisssepääsu juures. Selle peamiseks dekoratiivseks elemendiks on multifunktsionaalsed lambid, mis on kasutusel ka istepinkidena ja infoedastamiseks mõeldud valjuhäälditena. Kunstilises plaanis proovitakse jaama kujundusega edasi anda traktoriehituse dünaamikat. Nii on jaama kujunduses kasutatud palju metalli. Värvidest domineerivad valge ja hall.
Merike Tatsi

Merike Tatsi (14. oktoober 1957 Kadrina – 2. juuni 2014 Pärnu) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1976. aastal Kadrina Keskkooli ja õppis aastatel 1978–1979 Pärnu Teatri õppestuudios. Töötas aastatel 1979–1998 Endla Teatri näitlejana.

Isiklikku

Merike Tatsi oli abielus näitleja Arne Järvesaarega.
Kool Keith

Kool Keith (kodanikunimega Keith Matthew Thornton (sündinud 7. oktoobril 1963)) on USA räppar.
Tõnu Ruus

Elulugu

Tõnu Ruus oli teenistuja poeg.
Lõpetas 1959 Haapsalu 1. Keskkooli ja 1964 TÜ füüsikaosakonna, 1975–78 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuris; füüsika-matemaatikakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Создание радиационных дефектов и люминесценция в галогенсодержащих каркасных алюмосиликатах". Oli 1965–75 TPI füüsika kateedri assistent, 1979–88 vanemõpetaja, 1988– dotsent, 1992–2004 TTÜ füüsikainstituudi direktor, rakendusfüüsika õppetooli juhataja. Lugenud üldfüüsika, rakendusoptika ja spektroskoopia kursusi. Hiljem kuni surmani emeriitdotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: karkassete alumiiniumsilikaatide elektrilised ja optilised omadused; värvustsentrite teke ja lagunemine sadoliitides. Üle 20 teadustrükise ja 10 õppevahendi.
Amata

Amata on jõgi Lätis, Gauja jõe vasakpoolne lisajõgi. Jõgi voolab läbi Amata, Cēsise ja Līgatne piirkonna. Jõe lähe on Vidzeme kõrgustikul. Jõe pikkus on 66 km.
Afrotyphlopinae

Levila

Need maod elavad Aafrikas ja Araabias.
Surmarelv 3

"Surmarelv 3" (originaalpealkirjaga "Lethal Weapon 3") on USA mängufilm, mis esilinastus 15. mail 1992. Selles filmis peavad eelmisest kahest filmist tuntud peategelased Martin Riggs (Mel Gibson) ja Roger Murtaugh (Danny Glover) tabama eksvõmmi ja kurjategija Jack Travise.
Film on saavutanud suure vaadatavuse ka Eesti teleekraanidel. Näiteks 2007. aasta juulis oli see Kanal 2 kõige vaadatum film.
Aleksander Pürge

Aleksander Ernst Pürge (aastani 1936 Bürger, 28. august 1887 Tallinn – 2. jaanuar 1940 Tallinn) oli eesti poliitik, tehnikateadlane, ohvitser (leitnant) ja insener

Elulugu

Pürge oli töölise (masinisti) poeg.
Ta lõpetas 1906 Tallinna Reaalkooli, õppis 1906–1907 Darmstadti Tehnikaülikoolis, lõpetas 1912 Riia Polütehnilise Instituudi tehnoloogiainseneri I järgu diplomiga. 
Ta oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige 1909.
Ta teenis 1912 Wiegandi vabrikus, 1913–1918 Peeter Suure merekindluse ehitusvalitsuses. 1918 oli ta Tallinna Linnagümnaasiumi füüsikaõpetaja, 1918–1919 Tallinna sadamatehaste inspektor ja abijuhataja ning Vabadussõja ajal mereväe varustusameti juhataja.
28. juulist 26. oktoobrini 1920 oli Pürge Ado Birki valitsuses ja Jaan Tõnissoni teises valitsuses teedeminister. 
1919–1921 ja 1922–1924 oli ta Tallinna linnanõunik, 1921–1922 firma K. Jürgens ja Co insener, 1922–24 Tallinna Tänavaraudteekomisjoni esimees, 1925–1927 Tallinna filterveevärgi ehitustööde järelevalveinsener, alates 1927 kuni surmani Tallinna Linna Trammi direktor.
Pürge oli Tallinna Tehnikumi rajajaid ja 1920–1925 üldmasinaõpetuse, mehaanilise tehnoloogia ja soojusõpetuse õppejõud, ühtlasi õpetas laevamehaanikute koolis soojusõpetust. Oli Eesti Tehnika Seltsi Ajakirja abitoimetaja (1921–1922).
Tema matusetalitus toimus 6. jaanuaril 1940. aastal Jaani kirikus ja ta maeti Rahumäe kalmistule.

Ühiskondlik tegevus

Ta oli Tallinna Jaani koguduse juhatuse liige ja Tallinna Majaomanikkude Seltsi liige.

Isiklikku

Tema tütar oli arstiteadlane ja neurokirurg Aino Pürge.
Tull

Tull (ka toll, aerutull, mitmuses ka: sõudmed) on paadi parda küljes olev puupulk või raudhark, millele toetub sõudmisel aer.
Gekolased

Taksonoomia

Sugukonna autor on John Edward Gray (1825).

Levik

Nad elavad mitmekesistes elupaikades  eelkõige troopikas, kus neil on suur liigiline mitmekesisus, kuid ka parasvöötmes ja kõrbes.

Päritolu

Nende vanus on umbes 50 miljonit aastat.

Suurus

Gekolased on väikesed kuni keskmise suurusega sisalikud. 
Kõige väiksem gekolane Sphaerodactylus ariasae on 1,6 cm pikkune, kõige suurem 40 cm pikkune. Oletatavasti Uus-Meremaal elanud, 19. sajandil välja surnud Hoplodactylus delcourti oli kuni 60 cm pikkune. Umbes sama pikaks kasvas umbes 1840 välja surnud Phelsuma gigas.
Downhill

Downhill on spordiala, kus sõidetakse spetsiaalsete jalgratastega mäest alla.
Sõidutrajektooril on hüppekohad ja mitmesugused takistused (puujuured, kivid). Mäenõlv võib kohati olla peaaegu püstloodis. Võistlejad läbivad ettevalmistatud raja ühekaupa (stardivad üksteise järel kindla intervalliga) ning püüavad hakkama saada võimalikult lühikese ajaga. Raja läbimiseks kulub tavaliselt kaks kuni viis minutit. Varustusse kuuluvad lisaks jalgrattale kiiver, kindad, põlvekaitsmed, säärekaitsmed, küünarnukikaitsmed ja kaelakaitse.
Raul Olle

Saavutused

Raul Olle on võitnud 2000. aasta Vasaloppeti suusamaratoni, olles selle maratoni ajaloos kümnes mitterootslasest võitja.
Neli aastat hiljem, 2004. aastal, jäi Raul Ollel oma suursaavutuse kordamisest puudu väga vähe. Sel aastal võitis maratoni Anders Aukland ajaga 3:48.42, Olle kaotas norralasele vaid 12 sekundiga.

Isiklikku

Raul Olle on 188 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Quakenbrück

Kliima

Mõõdukat rannikukliimat mõjutavad niisked loodetuuled Põhjamerelt. Pikaajaline keskmine õhutemperatuur Quakenbrückis on 8,5–9,0 °C, keskmine sademete hulk on 700 mm. Maist kuni augustini on umbes 20–25 päeva, kus temperatuurid võivad tõusta üle 25 °C.

Ajalugu

Quakenbrück asutati 1234. aastal Osnabrücki piiskopi poolt, kuigi ala oli juba varem asustatud. See oli Osnabrücki põhjapiiriks.
29. mail 1916 andis Clemens Freiherr von Schorlemer-Lieser linnale prantsuse paplist tehtud Kriegsnagelungeni ja see paigutati raekoja koosolekuruumi. Tulu kujust, mis kujutas 13.-14.-sajandi rüütlit, riietatud raudrüüsse ning hoidmas kilpi ja mõõka ja sai tuntuks kui Quakenbrücki raudrüütel (Quakenbrücker Eiserne Burgmann), kasutati sõjapürgimuste toitmiseks. Kuju ehitasid kaks sõdurit Schorlemeri pataljonist.
Leida Kibuvits

Elulugu

Ta sündis Kurepalu karskusseltsimajas rätsepaks õppinud isa ja aastaid sakste teenijana töötanud ema ainukese lapsena.
Lapsepõlveaastad möödusid Emajõe ääres. Umbes 4-aastaselt kolisid vanemad Tartusse ja pidasid seal nii kojamehe, vürtspoodniku kui ka apteekriabilise ametit. Isa hukkus, kui Leida oli 12-aastane.
Koolitee sai alguse 1913. aastal Tartu Salomoni saksakeelses tütarlastekoolis, kus ta õppis aastani 1919, hiljem jätkas haridusteed 1927. aastani Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi humanitaarharus. Aastail 1922–1924 täiendas end Pallase kunstikoolis. Sellega tema haridustee ka piirdus. Olude sunnil algasid teenistusaastad.
Abikaasa Leo Aisenstadt vangistati 4. veebruaril 1950 ja mõisteti kaheksaks aastaks vangi finantsdistsipliini rikkumise eest Eesti Bolševikus töötamise ajal. Leida Kibuvits arreteeriti 13. veebruaril 1950. aastal vangistati poliitilistel motiividel. Süüdistuseks Kibuvitsa vastu oli see, et ta avaldas Saksa okupatsiooni ajal, 1942. aastal Petseri ajalehes Uus Rada antisovetlikke kirjutisi, tegi sakslastega koostööd, kahjustas ja laimas nõukogude võimu. Leida Kibuvits aga saadeti karistust kandma Solikamskisse, kus asus Ussolje paranduslike tööde laager.  "Raske haiguse" tõttu karistusaega väidetavalt lühendati, misasjas olevat instrumentaalne osa olnud Aadu Hindi pingutustel; esialgu 25 aastaks määratud karistusajast tuli tal ära kanda neli ja 1954. aastal pääses ta Siberist tagasi Tallinna.
Maetud Metsakalmistule.

Looming

Leida Kibuvitsa debüütromaaniks oli 1932. aastal romaanivõistlusel võitnud romaan "Soomustüdruk". Järgnesid romaanid "Rahusõit" (1933), "Paradiisi pärisperenaine" (1934), "Manglus Sepapoeg", (1936), "Kass arvab, et..." (1936).
Hilisemas loomingus jäigi Leida Kibuvits novelli juurde, sellest sai tema peamine žanr. Temalt ilmusid novellikogud "Rist ja rõõm" (Tartu, 1938); "Sipelgaõli" (Tartu, 1941). 
"Kaks meest on ikka kaks meest" (Tallinn, 1947) ning "Tuljak ja Tups" (Tallinn, 1948).
Ta on avaldanud ajakirjanduses kirjanduskriitikat, följetone, olustikukirjeldusi ja vesteid. Sealhulgas pikema sarja oma “ Rahva Hääle” toimetaja karjääri jooksul, nime all “Kilde ja killukesi”.
Postuumselt ilmus 1977. aastal proosakogumik “Endistest aegadest”, kus olid ka romaanide “Paradiisi pärisperenaise” ja “Kass arvab, et…” uustrükid (sealsamas).
Eesti novellivaramu sarjas trükiti Linda Uustalu koostamisel Leida Kibuvitsa valimik “Lepatriinupunane” (1987). Uustalu kirjutas sellele valimikule ka järelsõna. 
Leida Kibuvits on tõlkinud Goethe “Wilhelm Meisteri õpiaastad” (1958) ning “Wilhelm Meisteri rännuaastad” (1959) ja samuti ka valimiku Stefan Zweigi “Novelle” (1965) koos Nigol Andreseniga.
Alar Olljum

Alar Olljum (sündinud 30. oktoobril 1959 Vancouveris Kanadas) on eesti diplomaat.
Ta lõpetas aastal 1988 Vancouveris politoloogina Briti Columbia Ülikooli, aastal 1991 magistrina Stockholmi Ülikooli, erialaks sotsiaalteadused. Aastatel 1995–1996 läbis ta doktorantuuri Göteborgi Ülikoolis. Ta kuulub korporatsiooni Rotalia, on korporatsiooni Brüsseli koondise üks asutajaid.
Ta on töötanud Eesti Välisministeeriumis ja olnud Eesti suursaadik Leedus (1996–2000). Aastast 2006 töötab ta Euroopa Komisjonis, kus ta tegevusalaks on araabia maailm.
Ta on osalenud keskkonnakaitseliikumises.
Uud

Nime päritolu

Sõna uud (ning tema etümoloogilise sugulassõna lauto) päritolu on ebaselge. Üheks võimalikuks päritoluks peetakse araabiakeelset sõna العود (al-ʿūd, 'puit'), millest võis instrumendi evolutsioonil välja kujuneda ka praegune nimi, kui puidust kõlalaua tekkimisel hakkas see instrument eristuma teistest sarnastest instrumentidest, millel kasutati puidust kõlalaua asemel nahka.

Ajalugu

9. sajandil elanud Araabia õpetlase Al-Fārābī järgi oli uudi leiutajaks Aadama kuues lapselaps Lemek. Legendi järgi olevat Lemek oma poega leinates riputanud ta surnukeha puu külge, kelle pleekinud skeleti kujust olevat saanud inspiratsiooni ka esimese uudi välimus.
Vanim ülestähendus uudi- ja lautosarnasest pillist on pilt ühelt üle 5000 aasta vanuselt Lõuna-Mesopotaamiast (praegusest An-Nāşirīyah' linnast) leitud silinderpitsatilt.
See Uruki perioodi dateeritud Dr. Dominique Colloni poolt avastatud silinderpitsat on hoiul praegu Briti Muuseumi kogus.
Turgi rahvastel oli uudisarnane instrument, mida kutsuti "komuz". Ühel Göktürkide monumendil on kirjas, et sellele instrumendile omistati maagilist väge ning teda võeti kaasa ka sõdadesse ja kasutati sõjaväemuusikas. 
Musikoloog Çinuçen Tanrıkoruri järgi on tänapäeva uud tuletatud Lähis-Ida aladel elanud turkide komuzist, kes lisasid sellele juurde veel ka pillikeeli.
Iseäranis pika traditsiooniga on uudimuusika Iraagis, ning on isegi ütlus, et selles muusikas asub riigi hing. Kuid pärast Iraagi sõda ja Araabia Taassünni Sotsialistliku Partei valitsusrežiimi kukutamist 2003. aastal on üha kirglikumaks muutunud islamivõitlejad, kelle arvates on ilmalik muusika haram (patune), sundinud paljusid uudimängijaid ja selle instrumendi õpetajaid peituma või pagulusse.

Mängutehnikad

Uudi mängimiseks kasutatakse risha'ks nimetatavat plektroni. Traditsiooniliselt tehakse risha kotka sulest, kilpkonna või merikilpkonna kilbist või lehma sarvest.
Lehmasarvedest tehtud risha'd on tänapäeval ka kaubanduses saadaval. Risha'de tegemisel lehmasarvedest viilutatakse sarved pikuti ribadeks, vormitakse kujusse ning lihvitakse.
Risha'sid tehakse ka plastist. Need, kes eelistavad lehmasarvedest tehtud risha'sid plastist risha'dele, ütlevad, et plastrisha'd ja lehmasarvedest tehtud risha'd on erineva kõlaga.
Spiika

Spiika (α Vir, α Virginis, Alpha Virginis) on Neitsi tähtkuju heledaim täht ja tähistaeva heleduselt 16. täht.
Asub 260 valgusaasta kaugusel Maast. Spiika on muutliku heledusega sinine hiid (spektriklass B1 V). Näiv tähesuurus kõigub +0.92 ja +1.04 vahel perioodiga 4,0142 päeva.
Eestis on Spiika hästi näha kevadel.
Eritakistus

Erijuhtivus

Eritakistuse pöördsuurus on erijuhtivus, tähis γ (gamma) või σ (sigma): γ = 1/ρ, mõõtühik siimens meetri kohta (S/m).
Berkut (Ukraina)

Berkut (ukraina keeles Беркут) oli Ukraina Siseministeeriumi alluvuses olev miilitsa (politsei) eriüksus.

Ajalugu

See oli endise Nõukogude Liidu siseministeeriumile allunud miilitsa eriüksuse OMON-i kohalik järglane. Samuti oli korraldatud kohalikul või regionaalsel (oblasti, rajooni, linna) alusel. Esmalt loodi see organiseeritud kuritegevusega võitlemiseks, kuid hiljem kasutati seda kui miilitsaüksust avaliku korra tagamiseks. Igal regioonil (oblastil) ja linnal oli oma Berkuti üksus. Berkutiks kutsuti vahel ka üldistavalt kõiki Ukraina miilitsa eriüksusi.

2014. aasta Ukraina revolutsiooni sündmused

Berkutit kasutati 2014. aasta Ukraina revolutsiooni käigus toimunud rahutuste mahasurumisel ja seda üksust on süüdistatud inimeste peksmises, piinamises ja tapmises. 25. veebruaril 2014 saatis Ukraina siseminister Berkuti laiali. Venemeelne Berkut tegutses sellele vaatamata edasi Krimmis ja Ida-Ukrainas. Venemaa andis berkutlastele kiirkorras Venemaa kodakondsuse.
Tallinna Linnateater

Teatri repertuaar

Linnateatris mängitakse nii maailmaklassikat kui ka meie kaasaegseid väärtteoseid. Tähelepanu pööratakse ka uuele eesti draamale – Linnateatri mängukavas on olnud Jaan Tätte, Paavo Piigi, Diana Leesalu jt näidendeid.

Teatri meeskond

Teatri peanäitejuht Elmo Nüganen on Eesti hinnatumaid lavastajaid, tuntud eelkõige oma suurejooneliste klassikatõlgenduste poolest. Tema lavastused (nt William Shakespeare'i "Romeo ja Julia", Alexandre Dumas’ "Kolm musketäri" ja "Musketärid – kakskümmend aastat hiljem", Anton Tšehhovi "Pianoola ehk Mehhaaniline klaver", Fjodor Dostojevski "Kuritöö ja karistus", William Shakespeare’i "Hamlet", Anton Hansen Tammsaare "Tõde ja õigus") on olnud Linnateatri repertuaaris alati olulisel kohal ning teatrit ka festivalidel väärikalt esindanud. Nüganen on enda ümber koondanud loonud võimeka, elujõulise ja noore trupi, millele ei käi üle jõu ükski žanr ega mängulaad.
Koosseisulise lavastajana on Linnateatris töötanud Jaanus Rohumaa (1992–2009), Eva Klemets (2004–2006) ja Mart Koldits (2004–2008). Jaanus Rohumaa fookuseks oli enamasti uuem näitekirjandus. Ta on lavale toonud nii Tom Stoppardi, Martin McDonaghi, Thomas Manni, David Storey, Evelyn Waughi kui ka Jaan Tätte näidendeid ning lavastanud luuletaja Doris Kareva loomingut. Olulisel kohal on ka improvisatsioonilise meetodiga loodud lavastused ja tema enda kirjutatud näidendite lavaversioonid.
Eva Klemetsi esimeseks tööks Linnateatris oli Frank McGuinnessi "Et keegi mind valvaks", mis esietendus 2003. aastal. Sellega avati ühtlasi Linnateatri uus mängupaik – Köismäe torn. Mart Kolditsa töötlus Viktor Pelevini romaanist "Tšapajev ja Pustota" (2003) tõi talle hooaja parima lavastaja nimetuse ajakirja Teater. Muusika. Kino teatriankeedis arvamust avaldanud kriitikutelt.
2012. aastal liitus teatriga grupp noori näitlejaid ja lavastaja-dramaturge EMTA Lavakunstikooli 25. lennust, mille juhendajaks oli Linnateatri peanäitejuht Elmo Nüganen. Näitetrupiga liitusid Maiken Schmidt, Liis Lass, Kaspar Velberg, Märt Pius, Priit Pius, Henrik Kalmet ja Karl-Andreas Kalmet, kirjandustoas asus tööle dramaturg Kristiina Jalasto, dramaturg-lavastajatena asusid ametisse Paavo Piik ja Diana Leesalu. 
2015. aastal asus peakunstnikuna ametisse Reet Aus. 
Praegu kuulub teatri oma truppi lisaks peanäitejuhile 31 näitlejat, 3 lavastajat ja peakunstnik.
Enno Puusepp

Elulugu

Enno Puusepp on kooliõpetaja ja talupidaja poeg.
Lõpetas 1955 Tartu 5. Keskkooli, 1960 EPA veterinaararsti erialal, veterinaariakandidaat (1966, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI)), väitekiri "Pidamistingimuste mõju sigade kaaluiibele, söödavääringule ja mõnedele vere näitajatele".
Oli Põdra sovhoosi (Jõgeva rajoon) peaveterinaararst, 1967–1969 ELVI nooremteadur, 1969–1971 Tartu Näidissovhoosi peazootehnik, 1971–1976 Uula sovhoosi direktor, 1976–1989 Üleliidulise Põllumajandushoonete Uurimise ja Projekteerimise Instituudi vanemteadur, aastast 1989 juhtivtöötaja mitmes majandis.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: loomatervishoid ja loomakasvatustehnoloogia.
IOS 12

Jõudlus

Operatsioonisüsteemi jõudlusel keskenduti peamiselt vanematele seadmetele. Rakendused avanevad nüüd kaks korda kiiremini ja kaamera 70% kiiremini ning säästavad akut.

Screen Time

Nüüdsest on võimalik iOS seadme kasutajal jälgida, mida täpselt oma telefonis teeb. iOS 12 saab kasutaja vaadata, kui palju aega rakendustes veedab ning on võimalik piirata rakenduste kasutamist.
iOS 12 on võimalik ka teiste iOS seadmete kasutust piirata. Näiteks lapsevanemad näevad endi iOS seadmetest seda, kui tihti nende laps kasutab iOS-seadet ja milliseid rakendusi kasutatakse. Lapsevanemal on võimalik piirata teatud rakenduste ja veebilehtede kasutamist.

Shortcuts

Shortcuts on uus rakendus iOS 12 operatsioonisüsteemis, mille kaudu saab kasutaja luua otseteid. Otseteid saab kasutaja luua ka Siri kaudu.

Liitreaalsus

iOS 12 on pandud rõhku liitreaalsusele ning Apple on lisanud iOS seadmetesse ARKit 2.

Face ID

iOS 12 on Face ID saanud värskenduse ning Face ID tunneb telefon kasutaja kiiremini ära kui ta on oma välimust muutnud. Samuti on lisatud kahe näo äratundmine.

3D-objektide äratundmine

iOS 12-s on võimalik tarkvara arendajatel lisada 3D-objekte. Varem tunnistas ARKit vaid tasapinnalisi objekte nagu näiteks plakateid.

Tehtu salvestamine

Nüüdsest on võimalik liitreaalsuse objekte salvestada ja jätkata hiljem sealt, kus kasutajal töö pooleli jäi.

Virtuaalreaalsuse jagamine

iOS 12-s saab vaadata sama virtuaalreaalsust teistest iOS 12 seadmetest ning kuni neli kasutajat saavad samas virtuaalreaalsuses koostööd teha. Apple tõi näitena välja Lego mängu. Apple on tarkvaraarendajatele väljastanud liitreaalsuse lähtekoode (sealhulgas ka mänge).

Measure

Measure on uus rakendus iOS 12 operatsioonisüsteemis, millega kasutaja saab mõõta 3D-objekte (näitena tõi Apple välja kohvri) ning ka ruume.

Car Play

Car Play toetab nüüdsest kolmanda osapoole rakendusi.

Messages

Messages toetab nüüd uut tüüpi animeeritud emotikoni (ehk animoji-t), mille nimeks on Memoji. Memoji-ga saab kasutaja teha endast animeeritud tegelase ja kasutada seda emotikonina ning videovestlustes.

Facetime

Facetime toetab nüüdsest grupi videokõnesid, milles saab osaleda 32 inimest samal ajal. Rakendusse on lisatud ka Animoji ja Memoji tugi.

Photos

Rakenduses Photos on nüüd "For You" jaotis, milles rakendus jagab soovitusi milliseid fotosid suhtlusmeedias jagada.

Do Not Disturb

Do Not Disturb (Mitte segada) rakenduses on funktsioon, mille abil kasutaja ei näe enam teavitusi öösiti. Apple tõi näitena välja, et kui iOS seadme kasutaja ärkab öösel üles selleks, et kella vaadata, siis kasutaja ei näe enam teavitusi ja saab rahulikult edasi magada. Kõik öösel saabunud teavitused kuvatakse hommikul.

Voice Memos & Stocks

Rakendused Voice Memos ja Stocks on saanud uue välimuse.

Apple Books

Rakendus iBooks on nimetatud ümber Apple Booksiks. Rakendusel on uus disain, mis on nüüdsest App Storega sarnane. Rakenduses näeb ka uusi raamatuid, mis on Apple Booksis avalikustatud.
Samuti jagab rakendus soovitusi raamatutest, mis kasutajatele võivad meeldida ning kui kasutaja avab rakenduse on lisatud elav eelvaade raamatust, mida kasutaja on hetkel lugemas.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee

Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee (rootsi keeles SamNordisk Skogsforskning, lühend SNS; inglise keeles Nordic Forest Research Co-operation Committee) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev koostööorgan metsauuringute edendamiseks Põhjamaades.
Metsauuringute komitee asutati 1972. aastal.
Komitee eesmärk on tagada metsa säästlik majandamine; metsa ja puiduvarude sotsiaalselt, majanduslikult ja ökoloogiliselt vastutustundlik hooldamine ja kasutamine. Ta toimib ka Põhjamaade Ministrite Nõukogu nõustajana metsandusküsimustes.
Komitee edendab eri Põhjamaade uurijate koostööd ja kogemuste vahetamist. Ta aitab luua uurijate võrgustikke, käivitada projekte, korraldada kohtumisi ja uurimisasutuste ühiskasutust, algatab töörühmi uutes uurimisvaldkondades, innustab osalema rahvusvahelistes projektides, edendab koostööd Baltimaade ja Loode-Venemaaga.
Põhjamaade Metsauuringute Koostöökomitee toetab ajakirjade Scandinavian Journal of Forest Research ja Wood Material Science and Engineering väljaandmist.
Komitee juhatusse kuuluvad eri maade uurimisasutuste, metsanduse ja metsatööstuse esindajad. Juhatusse kuulub kaks liiget Islandilt, Norrast, Rootsist, Soomest ja Taanist ning üks vaatlejaliige Ahvenamaalt, Fääri saartelt ja Gröönimaalt. Sekretariaat roteerub eri Põhjamaade vahel. Komitee aastaeelarve on umbes 700 000 eurot.
Geoloogiline kaart

Geoloogiline kaart on kaart, mis annab erinevate värvuste või tingmärkide abil piltliku ülevaate piirkonna geoloogilisest ehitusest, avanevate kivimite koostisest, vanusest ja lasumusest mitte ainult maapinnal, vaid ka sügavamal.
Brad Walker

Brad Walker (sündinud 21. juunil 1981 Aberdeenis Lõuna-Dakota osariigis) on USA kergejõustiklane (teivashüppaja).

Isiklikku

Brad Walker on 188 cm pikk ja kaalub 86 kg.
Mihkel (ajakiri)

Mihkel oli Tallinnas aastatel 1994–1997 ilmunud üldhuvitava sisuga ajakiri, mille väljaandja oli Eesti Tarbijateühistute Keskühistu. Toimetajad olid: Gea Velthut; Tarmo Õuemaa; Lauri Liikane; Lembit Kivisik; Aivar Õepa.
Ajakiri ilmus 12 korda aastas. Mihkel oli pea kogu oma ilmumise aja loetavuselt teine-kolmas ajakiri Eestis Kodukirja ja Kroonika järel.
Frankfurdi rahvuskogu

Frankfurdi Rahvuskogu, ka Frankfurdi parlament (saksa keeles Frankfurter Nationalversammlung), oli Saksamaa esinduskogu Saksa märtsirevolutsiooni ajal 1848–1849.
Frankfurdi Rahvuskogu oli esimene vabadel valimistel valitud kogu Saksamaa esinduskogu. Selle töö toimus Frankfurdis Pauli kirikus 18. maist 1848 kuni 31. maini 1849. Parlamendi eesmärk oli Saksamaa ühendamine ja põhiseaduse väljatöötamine. Pärast põhjalikke arutelusid kinnitati 28. märtsil 1849 põhiseadus (Verfassung des Deutschen Reiches), mis rajanes parlamentaarse demokraatia põhimõtetel ning millega pidi Saksa Liit muudetama keisri valitsuse all olevaks pärilikuks konstitutsiooniliseks monarhiaks. Keisrivõim taheti anda Preisi kuningadünastiale, ent Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm IV keeldus 1849. a aprillis keisritiitlist. Enamik Saksa Liidu riike lükkasid põhiseaduse tagasi ja üha rohkem saadikuid lahkus parlamendist. 31. mail 1849 viidi see üle Stuttgarti ja 18. juunil saatsid Württembergi võimud selle sõjaväe abil laiali.
Frankfurdi põhiseadus oli mitmes osas eeskujuks 1919. aasta Weimari vabariigi põhiseadusele ja 1949. aasta Saksamaa Liitvabariigi põhiseadusele.
Marit Tarkin

Marit Tarkin (sündinud 21. septembril 1968) on eesti õpetaja.
Ta õpetab Kuressaare Gümnaasiumis eesti keelt ja kirjandust.
Marit Tarkin oli Saare maakonna aasta õpetaja aastal 2003. 8. mail 2009 nimetas Naiskodukaitse Saaremaa ringkond Marit Tarkini maakonna aasta emaks.