google/wiki40b huggingface dataset:
Sophie Tieck

Anna Sophia Tieck (abielunimega ka Sophie Bernhardi ja Sophie von Knorring, 28. veebruar 1775 Berliin – 1. oktoober 1833 Tallinn) oli saksa luuletaja ja näitekirjanik.
Sophie Tieck on maetud Kopli kalmistule.

Perekond

Sophie Tiecki abielust Saksa keeleteadlase ja kirjaniku August Ferdinand Bernhardiga (1769–1820) sündis poeg Felix Theodor von Bernhardi (1802–1885), kes oli Preisi diplomaat ja kirjanik, abiellus 12. augustil 1846 Kiltsi mõisas Adam Johann von Krusensterni tütre Charlotte Friedrika Julie von Krusensterniga (1816 Lohu mõis – 1881), ning kellelt ilmus muuhulgas kindral Karl Wilhelm von Tolli elulooraamat "Denkwürdigkeiten aus dem Leben des kaiserl. russ. Generals von der Infanterie Carl Friedrich Grafen von Toll".
1810. aastal abiellus Sophie Tieck Järvamaa Koeru kihelkonna Aruküla ja Ervita (aastast 1828) mõisniku Karl Georg von Knorringuga (1773–1841).
Kopti keel

Kopti keel (araabiakeelsest sõnast ‏قبطي‎ qibtī, qubtī, mis tuleneb vanakreekakeelsest sõnast Αἰγύπτιος 'egiptlane') on afroaasia keelkonna Egiptuse rühma kuuluv keel, mida kõneldi 3.–17. sajandi Egiptuses. Praegu on ta kasutusel koptide kultuskeelena. 
Kopti keel on egiptuse keele viimane faas pärast vara-, vana-, kesk-, uus-, (hilisegiptuse) ja demootilist keelt. 
Kopti keele sõnavara on tugevasti mõjutanud kreeka keel.
Veduridepoo

Veduridepoo (vananenud kirjanduses vedurikuur) on depoo, kus hoitakse ja võidakse remontida vedureid.
Inimene, keda polnud

Süžee

Eesti raadioinimestele pühendatud Peeter Simmi filmis kajastub sündmusi Imbi Valgemäe, aga ka Mari Möldre ja Ruut Tarmo elust. Kasutatud on teatri- ja raadiotöötajate mälestusi.
Imbi Tamm saab täiskasvanuks Teise maailmasõja ajal. Sõjajärgsel stalinlikul ajal saab temast tuntud raadiohääl. Ta peab inimestele sisendama võltsoptimismi, kuid nii sattub ta üha enam vastuollu iseendaga.
Höfen (Tirool)

Geograafia

Hören asub Reuttest edelas Lechi vasakkaldal.
Miljard

Miljard on naturaalarv 1 000 000 000 ehk 10⁹. 
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse miljardikordsuse väljendamiseks eesliidet "giga-" (tähis G).
Eestikeelne lühend on mld.

Biljon

Eesti keeles on inglise keele mõjul miljardit nimetatud ka biljoniks. Ingliskeelset sõna billion (prantsuskeelsest sõnast billion) kasutatakse arvu 10⁹ nimetusena USA-s.
Ajalooliselt on sõnal "biljon" eri keeltes olnud eri tähendus, nt aastani 1974 nimetati Inglismaal biljoniks arvu 10¹².
Njurgun Timofejev

Njurgun Semjonovitš Timofejev (jakuudi keeles Ньургун Семенович Тимофеев; sündinud 7. veebruaril 1963 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on  jakuudi rahvusest Sahha poliitik.
Ta on  Ühtse Venemaa liige ja aastatel 2005–2008 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.

Haridus ja töökäik

Timofejev lõpetas 1985. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli ja 1989. aastal  Tomski polütehnilise instituudi aspirantuuri. Ta on kaitsnud tehnikakandidaadi kraadi. Aastatel 1990–1991 töötas ta Jakuudi ülikoolis vanemteadurina.
Aastatel 1991–2005 töötas ta teemanditöötlusettevõtetes juhtivatel ametikohtadel, oli 1993–1996 ALROSA turundusettevõtte JPTA direktor, 1996–2005 ALROSA Moskvas asuva turundusettevõtte peadirektori asetäitja.  2000. aastal lõpetas ta Moskvas  Venemaa Föderatsiooni Presidendi Juures Asuva Venemaa Rahvamajanduse Akadeemia.
Timofejev oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) III ja IV koosseisu rahvasaadik ja aastatel 2005–2008 Il Tümene esimees. 2012. aastal sai ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi nõunikuks. 2017. aastal vabastati ta sellest ametist.
Jöns Jacob Berzelius

Jöns Jakob Berzelius (20. august 1779 Linköping – 7. august 1848 Stockholm) oli rootsi keemik ja mineraloog, keemiliste elementide kaasaegsete sümbolite autor.

Elulugu

Jöns Jakob Berzelius sündis Lõuna-Rootsis Östergötlandis kirikuõpetaja peres. Isa suri, kui poiss oli 4-aastane. Aastal 1787 elas ta Väversundas. Berzelius oli 8-aastane, kui ta ema suri. Onu aitas poisi Linköpingi toomkooli. Seal sai tema õpetajaks Clas Fredrik Hornstedti, keda Berzelius tunnustas ja kes äratas temas huvi loodusteaduste vastu.
1801. aastal lõpetas Berzelius Uppsala ülikoolis arsti eriala.
Ta töötas 30 aastat Stockholmi Meditsiiniinstituudis ja selle eelkäijas Stockholmi Kirurgiakoolis õppejõuna, aastail 1807–1810 kirurgiaprofessorina ning 1810. aastast (kui moodustati Stockholmi Meditsiiniinstituut) keemia- ja farmaatsiaprofessorina. Tema "Keemiaõpik" (rootsi "Lärobok i kemien"; 1808–1830) tõlgiti paljudesse keeltesse ja see mõjutas keemia arengut kogu 19. sajandi jooksul. 1832. aastal pühendus ta uurimistööle ja õpikute kirjutamisele. Viieköiteline keemiaõpik ilmus aastail 1843–1848. Tema teadustööde koguarv on ligi 250.
1835. aastal abiellus 56-aastane Berzelius 24-aastase Johanna Elizabeth (Betty) Poppiusega (1811–1884).

Teadustöö

1808. aastal avastas Berzelius lihastes piimhappe ning 1812. aastal kaseiini ja fibriini.
1807.–1818. aastal määras ta kõigi 49 tollal tuntud keemilise elemendi aatommassi ja avaldas 1828. aastal elementide suhteliste aatommasside tabeli, milles oli ühikuks võetud hapnik aatommassiga 100. Ta avastas, et kõigi elementide aatommass ei ole täisarvuline, ja lükkas sellega ümber Prouti hüpoteesi, et kõik elemendid koosnevad vesinikust.
Berzelius tõi 1814. aastal keemiasse elementide kaasaegsed sümbolid ning ühendite valemid (1817–1830). Ta andis elementidele tänapäeval tuntud lühendid: hapnikule O, rauale Fe jne. Samuti hakkas ta molekuli koostises olevat mitut ühe elemendi aatomit märkima numbriga, näiteks H₂O. Erinevus tänapäevasest kirjapildist seisnes vaid selles, et Berzelius tarvitas alaindeksite asemel ülaindekseid.
Berzelius parandas valesti määratud koostisega liitainete valemeid. Ta avastas tseeriumi (1803), puhta metalli molübdeeni, seleeni (1817) ja tooriumi (1828). 1824. aastal sai Berzelius esimesena puhast räni ning tema õpilased avastasid tema laboratooriumis liitiumi ja vanaadiumi.1824. aastal komplekteeris ta esimesena tsirkooniumi lihtainena. Ta tõestas katseliselt John Daltoni aatomiteooria ning aine koostise püsivuse seaduse: anorgaanilised keemilised ühendid koosnevad aatomitest alati kindlas vahekorras.
Ta leiutas terminid "allotroopia", "halogeen", "isomeer" ja "katalüsaator". Berzelius hakkas esimesena keemilistes katsetes filterpaberit kasutama. Tema katsed elektrolüüsi vallas panid aluse elektrokeemiale.1838. aastal avastas ta proteiinid.

Mälestuse jäädvustamine

Jöns Jakob Berzeliuse järgi on nimetatud Kuu kraater Berzelius.
Tema järgi on nimetatud ka seleenimineraal bertselianiit (vaskseleniid).
Ivo (eesnimi)

Ivo on mehenimi.
Seda nime kasutatakse lisaks Eestile ka Saksamaal, Hollandis, Itaalias, Portugalis, Tšehhis ja Vana-Saksimaal.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Ivo 1549 mehel. Ivo on Eestis populaarsuselt 116. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Ivo vanuserühmas 40–44, kus neid on 10 000 elaniku kohta 24,15 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,28. Ivo on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 43).

Tähendus ja ajalugu

Ivo on Germaani nimi, algselt lühike vorm nimedele, mis algavad germaani elemendiga iv, mille tähendus on jugapuu. Alternatiivse teooria kohaselt võib see olla seotud ladina keelega, mis on palju tõenäolisem. See oli mitme pühaku nimi, enim tuntud pühak on Yves või Ives.
Variatsioonina kasutatakse Saksamaal ja Hollandis ka nimekuju Yvo.
Sama algupäraga naisenimed on Iva ja Iveta Tšehhis).
Veel kasutatakse nimekujusid Erwan ja Erwann Bretagne´is, Yves ja Yvon Prantsusmaal, Ives, Iwo Poolas.
Québec

Rahvastik

2010. aastal elas Québecis 7 886 108 inimest.

Keel

Suurem osa elanikest räägib prantsuse keelt ja prantsuse keel on ka provintsi ametlik keel. 2006. aasta rahvaloenduse järgi räägib prantsuse keelt emakeelena 80,1% elanikkonnast. Inglise keelt räägib emakeelena 7,8% inimestest.

Majandus

Québec toodab Kanada SKP-st 19,9%.
Québecis leidub loodusressursse nagu kulda, titaani, teemante, liitiumi, tsink ja hõbedat. Québec toodab ka alumiiniumi, mis moodustab maailma turuosast 10%.

Haldusjaotus

Jaguneb halduslikult 17 piirkonnaks.
Elda poolsaar

Elda poolsaar (ka Atla poolsaar) on Saare maakonnas Lümanda vallas asuv Vilsandi rahvuspargi koosseisu kuuluv poolsaar.
Rahvuspargi lõunaosas paikneval Elda poolsaarel on esindatud peamiselt loopealsed ning kinnikasvanud puisniidud. Loopealsed on kasvukohaks erinevatele orhideeliikidele nagu jumalakäpp (Orchis mascula) ja kärbesõis (Ophrys insectifera). Kauneid vaateid merele saab nautida Soeginina ja Elda pankadelt.
Soeginina pangal leidub siluri ajastu kivistisi ning pangapealses lehtmetsas kasvab rohkelt kaitsealust luuderohtu (Hedera helix) ja karulauku (Allium ursinum), rannikuäärsetel klibuvallidel aga salukõdrik (Alliaria petiolata). Soeginina pangalt avaneb vaade Innarahule, kus käivad lesimas ja jäävaestel talvedel poegimas hallhülged (Halichoerus grypus).
Elda pank on oma ümbruse poolest Soegininast erinev: pangapealne on lage ning mererannal paljandub ilus paepõrand. Pangalt lääne suunas paistab Salavamaa, mille taha jääb Eesti maismaa kõige läänepoolseim punkt – Nootamaa. Loode suunas asub rahvuspargi suuruselt teine saar – Loonalaid, põhja pool piirab vaadet Vilsandi saar tuletorniga.
Sergei Tšavain

Sergei Tšavain (mari Сергей Чавайн; (6. oktoober 1888 – 11. november 1937) oli mari luuletaja ja näitekirjanik, mari kirjanduse klassik. 
Ta õppis Kaasani õpetajate seminaris. Seal kirjutas ta 2. detsembril 1905. aastal luuletuse Oto ("Salu"), mis oli esimene marikeelne luuletus.
Hiljem kirjutas ta muuhulgas romaani "Elnet" ja ajaloolise draama "Akpatõr". Ta tõlkis ka vene draamaklassikat mari keelde.
Tšavain hukati stalinlike repressioonide käigus. 1956. aastal rehabiliteeriti postuumselt.
Eesti keeles on Tšavaini luulet ilmunud kogumikus "Enne koitu" (1996).
Barcelona

Ajalugu

Legendi järgi asutas tänapäeva linna kohale Barcino koloonia kartaago väejuht Hamilkar Barkas, Hannibali isa.
Roomlased ehitasid linna kohale oma kindluse umbes 15 eKr. 5. sajandil vallutasid linna läänegoodid ja 8. sajandil maurid. Aastal 801 vallutas linna Karl Suure poeg Ludwig Vaga. Aastal 985 rüüstas Barcelonat Córdoba kaliif Al-Mansur. Keskajal oli Barcelona Aragóni kuningriigi pealinn. 
Pärast liitu Aragóni ja Kastiilia vahel linna areng pidurdus. Linn rüüstati 1640–1652 püsinud Kataloonia Vabariigi likvideerimise käigus ja Hispaania pärilussõja ajal 1714. Felipe V lammutas pool kaupmeeste elurajooni tsitadelli ehitamiseks, et vaenulikku linna ühekorraga karistada ja kontrollida. Katalaani keele kasutamine asjaajamises keelustati.
Linna uus tõus algas 19. sajandil, kui Barcelonast sai Hispaania juhtiv tööstuslinn. Seda märkis ka katalaanide rahvusliku meelsuse tõus. Anarhistidel oli Kataloonias suurem mõju kui kusagil mujal. Hispaania kodusõja ajal oli Barcelona üks vabariiklaste keskusi. Frankistid vallutasid ta 26. jaanuaril 1939.
1992. aastal toimusid linnas XXV suveolümpiamängud.

Haridus

Barcelona ülikool asutati 1450. aastal ja Toulouse Business School.

Transport

Linnas on metroo ja linna lähedal El Prati lennujaam.

Sport

Linnas tegutseb spordiklubi FC Barcelona.
Nvu

Nvu arendus

Esialgne plaan 2005. aasta Juunis nägi ette Nvu muudatuste pookimine Mozilla Composerisse, kuid Mozilla Suite arendamine lõpetati ja seda ei tehtud. 
Daniel Glazman lõpetas 2006. aasta käigus Nvu ametliku arendamise ja hakkas arendama successor Mozilla.org projetina selle järglast, mida kutsutakse lihtsalt Composeriks (Või Mozilla Composer 2.0'ks) ja mis hakkab toetama nii PHP'd kui ka CSS'i. 
Vabavaralised omaalgatuslikud arendajad on Nvu lähtekoodi kasutanud, et luua ajutine järglane, mille suurim erinevus peale disainelementide on lihtsalt bug-fix'id ja mis väidetavalt vajub unustusse niipea, kui Daniel Glazman saab valmis Composer'i.

Standardivastavus

Nvu sobitub W3C veebistandarditega. Vaikimisi luuakse lehed HTML 4.01 veebikeeles ja kasutatakse CSS'i stiliseerimiseks, kuid neid sätteid saab ka muuta, kasutamaks vanemaid standardeid. 
Programm sisaldab ka sisseehitatud HTML validaatorit, mis laeb lehe W3C HTML validaatorisse ja kontrollib ühtivust.
Erinevalt konkureerivatest programmidest on Nvu loodud kood üpris lihtne ja kasutajale mõistetav, kui võrrelda näiteks Microsoft Frontpage loodud veebilehekoodiga, mis sisaldas liialt ülearust koodi ja oli kasutajale mõistetamatu.
Rapla Maarja-Magdaleena kogudus

EELK Rapla Maarja-Magdaleena kogudus on luterlik kogudus, mis kasutab Rapla kirikut ja Kehtna Peetri kirikut.
Kogudus kuulub Lääne-Harju praostkonda.
Andréas (Kreeka ja Taani prints)

Andréas (20. jaanuar 1882 Ateena – 3. detsember 1944 Monte Carlo) oli Kreeka ja Taani prints Glücksburgi dünastiast. Tema vanemad olid Kreeka kuningas Geórgios I ja kuninganna Olga.
Kuigi Andréase isa oli rahvuselt taanlane ja ema venelane, õppis prints varakult selgeks kreeka keele ning suhtles oma perekonnaga ainult selles keeles.
Prints Andréas sai sõjaväelise hariduse Ateena sõjakoolides. Balkani sõdades ja Esimeses maailmasõjas ta siiski ei osalenud, kuid tal oli sümboolne auaste Kreeka, Saksamaa ja Venemaa sõjaväes.
Aastal 1917 läks ta koos oma venna, kuningas Konstantínos I-ga 4 aastaks eksiili. Naasnud 1921 Kreekasse, juhatas ta Kreeka vägesid Kreeka-Türgi sõjas Sakarya lahingus.
Aastal 1922 toimunud riigipöörde järel ta vahistati, anti sõjakohtu alla ja mõisteti süüdi käskude eiramises ja omaalgatuslikus tegutsemises Sakarya lahingus. Ta pagendati eluks ajaks Kreekast. Lõpuks jäi ta elama Prantsusmaale. Kuigi 1936 tema pagendus tühistati, külastas ta Kreekat vaid lühikeseks ajaks.
Prints Andréas suri 1944. aastal Monacos Monte Carlo hotellis Metropole südamepuudulikkuse tagajärjel.
Ta oli nii Kreeka kui ka Taani kuningakoja liige.
St. Regis Hotels & Resorts

St. Regis Hotels & Resorts on luksushotellikett, mis kuulub Starwoodi hotelligrupi, mida omab praegu Mariott International. St. Regis Hotels & Resorts asutati 1904. aastal. St. Regis Hotels & Resorts opereerib 62 hotelli kogu maailmas.
Eesti-Belgia suhted

Eesti-Belgia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Belgia vahel.
Belgia tunnustas Eestit 26. jaanuaril 1921.
Belgia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 5. septembril 1991.
Mustjala Prohvet Eeliase kogudus

Mustjala Prohvet Eelia(se) kogudus on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Mustjala alevis. Kogudus kasutab Mustjala Prohvet Eeliase kirikut.
Kogudus asutati 1848 Lümanda kogudusest eraldunud liikmetest.
Koguduse preester on Kristoforos Parts.
Punase Noorsoo Avangard

Punase Noorsoo Avangard (vene keeles Авангард красной молодёжи), lühend AKM, on noorteorganisatsioon Venemaal, mille tegevus on peaasjalikult suunatud tänavaaktsioonide läbiviimisele. AKM pooldab sotsialismi ideed Lenini-Stalini revolutsioonilise õpetuse vaimus.
AKM loodi 1998. aastal kui Viktor Anpilovi juhitud poliitilise liikumise Töölis-Venemaa noortetiib. Konflikti tõttu 2004. aasta alguses Töölis-Venemaa juhtkonnaga lahkus osa AKM-i aktiviste eesotsas Sergei Udaltsoviga Anpilovi liikumisest ja jätkas tegevust iseseisva organisatsioonina. 
Sellest ajast peale eksisteerib faktiliselt kaks organisatsiooni: Töölis-Venemaa AKM ja vasakliikumises enam tuntud Punase Noorsoo Avangard Sergei Udaltsovi juhtimisel.  
Kui 2008. aastal loodi Vasakrinne, lahkus sinna suurem osa AKM-i aktiviste.
Lūši mõis

Lūši mõis (saksa keeles Luxenhof, läti keeles Lūša muiža) oli rüütlimõis, hiljem Vastse-Laitsna kõrvalmõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Lätis Hopa piirkonnas Hopa vallas.

Mõisa suurus

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1/2 adramaad, sellele allus 32 mees- ja 41 naishinge.
Francisco de Vitoria

Francisco de Vitoria (umbes 1492 – 12. august 1546) oli hispaania filosoof ja teoloog, üks silmapaistvamaid hilisskolastika esindajaid.
Vitoria oli aastakümneid Salamanca ülikooli õigusprofessor, kes kuulus dominiiklaste ordusse. Ta oli 16. sajandi tähtsamaid autoriteete õiguse alal.  Oma õpetuses tugines ta keskaja autoriteetidele, eriti Aquino Thomasele. Samas kohandas ta oma õpetust ka muutuvate oludega, pidades näiteks kaitseotstarbel peetavat sõda peaaegu alati õigustatuks.
Muuhulgas töötas Vitoria välja ka Ameerika vallutamise õigustamise skeemi. Tema seisukoha järgi ei saanud koloniaalvallutusi põhjendada keisri või paavsti kui maailmavalitsejate autoriteediga, hispaanlaste esmaavastuse õigusega (sest indiaanlased olid seal ometi ju varem), usu levitamise ettekäände (sest juba Innocentius IV oli keelanud kristlust vägivaldselt levitada), barbarite pattudega (sest need ei kahjusta otseselt kristlasi), sellega, et Ameerika olla Jumala kingitus Hispaaniale (seda ei saa kuidagi tõestada) või ka indiaanlaste vabatahtliku alistumisega (sest tõenäolisemalt sundisid hispaania konkistadoorid selle ikkagi vägivaldselt peale).
Tema välja toodud õiglasteks vallutuse põhjendusteks olid aga: vaba reisimise ja kaubandusõiguse rikkumine, ristiusu rahumeelse levitamise tõkestamine, vastristitute kaitse, ristitud inimeste üle valitseva paganliku valitseja kukutamise legitiimsus (sest kristlikud inimesed vajavad mõistagi kristlikku valitsejat), rahva kaitsmisega türanni eest (isegi kui rahvas seda kaitset ja abi ei taha), liitlaste kaitsmise vajadus ja ka indiaanlaste suutmatus end korralikult valitseda. Viimast argumenti ei pidanud ta väga kindlaks, kuna ei teadnud täpselt, milline Ameerika riikide valitsussüsteem oli. Samuti soovitas ta indiaanlastesse suhtuda leebelt, neid kristlikus vaimus valitseda ja aidata paremale mõistmisele, mitte aga neid orjastada.
Vitoria välja töötatud skeem sai Hispaanias valitsevaks 1550. aasta järel, kui konkureerivad Bartolomeo Las Casase ja Juan de Sepulveda vaated Valladolidi vaidluse käigus olid liialt radikaalseteks osutunud (Las Casas kaitses ägedalt indiaanlaste iseolemise õigusi, Sepulveda pidas neid aga õigusteta orjadeks, kellele on parem, et nad täielikult alla heidetaks).
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla jaoskond

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee Rapla osakond oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee piirkondlik asutus Rapla linnas.
Johann Friedrich Eschscholtz

Johann Friedrich Eschscholtz (õieti Johann Friedrich Gustav von Eschscholtz; 1.  november 1793 Tartu – 19. mai 1831 Tartu) oli baltisaksa füüsik, botaanik, zooloog ja entomoloog.
Tema vanemad olid Johann Gottfried ja Katherine Hedwig Ziegler Eschscholz. Johann Friedrich Eschscholtz õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja seejärel Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta töötas botaanikaprofessori Carl Friedrich von Ledebouri assistendina ja lõpetas ülikooli 1815.
Ledebouri soovitusel tegi ta laevaarstina kaasa 1815–1818 Otto von Kotzebue juhitud ümbermaailmareisi prikil Rjurik. Teadlastest osalesid sellel reisil veel botaanik Adelbert von Chamisso ja kunstnik Louis Choris. Oma reisimärkmed pani ta kirja monograafias "Karikloomade süsteem" (1829), hiljem avaldas ka "Zooloogia atlase".
Pärast esimest ümbermaailmareisi abiellus ta Christine Frederike Ledebouriga. Aastast 1819 oli ta Tartu Ülikooli erakorraline professor. 1822 määrati ta ülikooli zooloogiamuuseumi juhiks.
Chamisso nimetas tema auks taimeperekonna Eschscholzia (läänemagun).
Otto von Kotzebue määrati teisele ümbermaailmareisile ja Eschscholzki nõustus selles osalema. Reis väljus Kroonlinnast 28. juulil 1823 ja saabus koju 1826. aasta juulis. Reisi käigus kogus Eschscolz Alaska, California ja Havai putukaid ning sadakond neist osutusid senitundmatut liiki olevateks.
Heikki Ikäheimo

Heikki Ikäheimo on soome filosoof, kes töötab 2008. aastast Austraalias.
Suur Austraalia laht

Suur Austraalia laht on India ookeani osa Austraalia lõunarannikul.
Lahe piirid on ebaselged, võib ulatuda Tasmaaniani. Suur Austraalia laht on avatud lõunasse ning India ookeani lõunaosas möllavate tormide põhjustatud lainetusele, seetõttu on laevasõit seal keeruline.
Asser Murutar

Asser Murutar (24. oktoober 1934 Valga – 28. märts 2017 Tartu) oli eesti filosoof, komsomolitöötaja ja sotsioloog.
1958 lõpetas ta EPA metsandusteaduskonna maakorraldusinseneri erialal.
Aastail 1966–1975 töötas ta TRÜ sotsioloogialaboris ning aastail 2000–2003 EPMÜ maasotsioloogia ja ühistegevuse instituudis dotsendina.
Ta on olnud ELKNÜ Keskkomitee instruktor, ELKNÜ Tartu Linnakomitee I sekretär, EPA NLKP ajaloo ja filosoofia vanemõpetaja, filosoofiakateedri juhataja, dotsent. Filosoofiakandidaat (1978).
Aastast 1959 tegeles võistluspurjetamisega ja võitis Väinamere regatte.

Isiklikku

Tema pojad on kirjastaja Alo Murutar ja psühholoog Vahur Murutar.
Harilik korpsamblik

Harilik korpsamblik ehk harilik seinakorp (Xanthoria parietina (L.) Th. Fr.) on perekonda korpsamblik kuuluv liik samblikke.
Harilik korpsamblik on Eestis tavalisim puudel, seintel jm. kasvav kollast värvi samblik.
Valjala Põhikool

Valjala põhikool asub Saaremaal Saaremaa vallas Valjala alevikus aadressil Kooli tee 3.
Yuppie

Yuppie [hääldus: japi] (ka pintsaklipslane) on ülikonda ja lipsu kandev edasipüüdlik mees. Sõna "yuppie" on ingliskeelne laensõna sõnadest (young urban professional 'noor linnas töötav professionaal').
Seitseteist kevadist hetke

Tegelaskujud rahvaloomingus

Lugematuteks anekdootideks on andnud ainest kaadritagune hääl, kes väljendas peamiselt Stirlitzi mõtteid ja kommenteeris filmi sisu. See hääl kuulus Jefim Kopeljanile.
Kangelasliku ja tabamatu Nõukogude luuraja Stirlitzi tegelane ja tegevus on andnud alust paljudeks Stirlitziga seotud anekdootide süžeedeks.
Ye Cuchí

Ye Cuchí (Ye Cuchi, Islote de la Pirámide, Islote Pirámide, Roca Pirámide, La Pirámide, Islote Yecuyi) on Ekvatoriaal-Guineale kuuluv väike koonilise kujuga kaljusaar Guinea lahes, Annobóni saare Palmari neemest (ning San Antonio de Palé asulast) veidi põhja pool.
Saare geograafilised koordinaadid on 1°24,05' S, 5°38,15' E.
Ye Cuchí saare ja San Antonio de Palé vahel on parim ankrukoht Annobóni saare juures.
Tartu Karlova Kool

Tartu Karlova Kool on põhikool Tartus Karlova linnaosas.
Varasemad nimed olid Tartu 7. Keskkool (1995. aastani) ja Tartu Karlova Gümnaasium. Aastatel 2011–2014 toimus üleminek gümnaasiumist põhikooliks ning 2014. aastast kannab kool praegust nime.
2005. aastal oli koolis 975 õpilast. 2013. aastal õppis koolis 627 õpilast. 2019. aastal õpib koolis 569 õpilast.
Karlova Gümnaasiumi kauaaegne direktor oli Undel Kokk. Alates 2015. aastast oli kooli direktor Toomas Liivamägi ning 2016. aasta jaanuarist juhib kooli Heidi Kiuru.
Olga Botner

Olga Botner (sündinud 23. aprillil 1953 Varssavis) on Taani ja Rootsi füüsik.
Ta on Uppsala Ülikooli eksperimentaalse osakestefüüsika professor.

Haridus ja töökäik

Olga Botner kaitses 1978. aastal candidatus scientiarumi (vastab magistrikraadile) kraadi Kopenhaageni Ülikoolis. Aastal 1985 kaitses ta samas licentiatus scientiarumi (vastab PhD-le) kraadi.
Uppsala Ülikool andis Olga Botnerile aastal 1990 osakestefüüsika dotsendi akadeemilise tiitli. Rootsi ülikoolides kasutatav docent ei ole ametikoht, vaid tiitel, mille saamiseks eeldatakse teadlaselt umbes neli aastat järeldoktori tasemel uurimusi, samuti teadustööde avaldamist retsenseeritavates teadusajakirjades. Selle tiitliga kaasneb rätten att undervisa ("õigus õpetada"). Botner ise liigitab selle tiitli oma curriculum vitae's akadeemiliste kraadide loetelu alla.
Pärast kandidaadikraadi omandamist töötas Olga Botner Kopenhaageni Ülikooli Nils Bohri Instituudis teadurina (1978–1979), seejärel teadurina CERNis (1980–1982). Aastail 1982–1986 töötas Botner vaheldumisi nii CERNis kui ka Kopenhaagenis Niels Bohri Instituudis.
Pärast litsentsiaadikraadi edukat kaitsmist oli Olga Botner järeldoktor Uppsala Ülikooli füüsika-astronoomia osakonnas (1986–1987). Sealsamas Uppsala ülikoolis jätkus tema karjäär algul teadurina, seejärel lektorina (1992–1993), ülikoolilektorina (universitetslektor, 1993–1998), kaasprofessorina (biträdande professor, 1998–2000) ning 2000. aastast professorina.

Nobeli füüsikaauhinna komitee liige

Nobeli 2011. aasta auhindade kätteandmise tseremoonial 10. detsembril 2011 usaldati füüsikaauhinna laureaatide esitluse ettekandmine Olga Botnerile.
Olga Botner kuulub Nobeli füüsikaauhinda määravasse kuueliikmelisse auhinnakomiteesse. Liikmed komiteesse valib kolmeaastaseks perioodiks Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.

Isiklikku

Olga Botner on Taani kodanik 1971. aastast.
Wardi maakond (Põhja-Dakota)

Ajalugu

Wardi maakond moodustati 3. aprillil 1885. aastal.