google/wiki40b huggingface dataset:
Einar Vallbaum

Poliitiline karjäär

Einar Vallbaum kuulus Eesti Keskerakonda alates 12. veebruarist 2002 kuni 28. augustini 2009. Kuulus Eesti Reformierakonda alates 17. mai 2010 kuni 14. juuni 2013, mil esitas avalduse erakonnast lahkumiseks.
Pärast Hanno Pevkuri asumist sotsiaalministriks Andrus Ansipi kolmandas valitsuses sai Riigikogu juhatuse otsusega Einar Vallbaum asendusliikmena XII Riigikogu liikmeks, kuid astus tagasi ning tema asendusliikmeks sai Riigikogu juhatuse otsusega Paul-Eerik Rummo alates 7. aprillist 2011.
Vallbaum kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Viru maakonnas), sai 1044 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses Riigikokku keskkonnaministri kohale asunud Marko Pomerantsi asendusliikmena ning lahkus Riigikogust 12. juunil 2017 pärast Marko Pomerantsi ministriametist vabastamist.

Muud

11. jaanuaril 2011 kinnitati Einar Vallbaum Kaitseliidu Viru maleva tegevliikmeks. Ta on Viru maleva kuuesajas tegevliige.
Simon Wiesenthal

Simon Wiesenthal (31. detsember 1908 Butšatš, Austria-Ungari – 20. september 2005 Viin, Austria) oli juudi päritolu Austria arhitekt, kes elas üle holokausti ning sai pärast Teist maailmasõda tuntuks natsionaalsotsialistliku Saksamaa sõjakurjategijate jälitajana.
Teda on süüdistatud valetamises.
Leena Tomasberg

Leena Tomasberg (sündinud 10. veebruaril 1965) on eesti tõlkija ja õppejõud. Ta on tõlkinud prantsuse keelest eesti keelde nii ilukirjandust kui ka filosoofilisi tekste.
Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 7. keskkooli ning 1988. aastal Tartu Ülikooli prantsuse filoloogina.
Ta on töötanud prantsuse keele õppejõuna Tallinna Pedagoogikaülikoolis, Eesti Humanitaarinstituudis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Tomasberg on Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsiooni liige ning Prantsuse keele õpetajate ühingu liige. Koos Triinu Tammega on ta koostanud prantsuse keele töövihiku algajatele "Quartier Latin".

Isiklikku

Tema vanavanemad olid Paul ja Linda Viiding, Juhan Viiding oli tema onu.
Kaka ja kevad

"Kaka ja kevad" on Andrus Kivirähki lasteraamat, mis ilmus 2009. aastal.
2010. aastal sai Kivirähk teose eest Nukitsa konkursil parima lastekirjaniku preemia.
Friedrich Adolph von Ditmar

Friedrich Adolph von Ditmar (9. veebruar 1724 Kuru mõis – 8. oktoober 1788 Jäärja mõis) oli baltisaksa mõisnik.
Friedrich Adolph von Ditmar sündis Rootsi kapteni ja Tatruse mõisniku Otto Wilhelm von Ditmari ja Ursula von Dückeri pojana.
Talle kuulusid Kuru ja Põriki mõis.
TRÜ sotsioloogia laboratoorium

TRÜ sotsioloogia laboratoorium oli aastail 1966–1975 sotsioloogia-alaste uuringutega tegelenud Tartu Riikliku Ülikooli allüksus.
Sotsioloogialabor asutati ülikooli rektori Feodor Klementi korraldusega.
Sotsioloogialabori rajaja ja juhataja oli Ülo Vooglaid.
Labor korraldas kuulsaks saanud Kääriku seminare, millel osalesid tollased Nõukogude Liidu juhtivad sotsioloogid Leningradist ja Moskvast (Vladimir Jadov, Boriss Firsov, Juri Levada, Igor Kon, Andrei Zdravomõslov jt). Seminaride materjalid anti välja aastatel 1967–1969 ilmunud kogumikes "Kääriku I–III".
Labori teadusliku töö kohta on Ülo Vooglaid muuhulgas märkinud: "Tänu prof. Mihhail Makarovi ja prof. Juri Lotmani töödele õnnestus laboris neil aastatel rajada eesmärgistatud protsesside üldteooria alused."
Labor korraldas üritusi ka Tartu lähedal Tüüstre talus, seal paiknes labori arhiiv.
1975. aastal sotsioloogialabor suleti ja Ülo Vooglaid heideti NLKP-st välja.
Vergilius

Publius Vergilius Maro (15. oktoober 70 eKr Andes – 21. september 19 eKr Brindisi) oli rooma kirjanik.
Vergiliuse peateoseks on eepos "Aeneis".
Okasroosike (film 1959)

"Okasroosike" ("Sleeping Beauty") on Walt Disney Feature Animationi 1959. aastal valminud täispikk multifilm.
Koola poolsaar

Koola poolsaar (vene Кольский полуостров (Kolski poluostrov), saami Guoládatnjárga) on poolsaar Venemaa loodeosas Murmanski oblastis. Piirneb põhjas Barentsi mere, idas ja lõunas Valge merega.
Poolsaare pindala on ligikaudu 100 000 km².
Koola poolsaarel on Põhja-Atlandi hoovuse tõttu suurte laiuste kohta suhteliselt soe kliima. Jaanuari keskmine temperatuur on umbes –10 °C, juulis umbes +10 °C. Koola poolsaart katab lõunas taiga ja põhjas tundra. Barentsi meri on tavaliselt ka talviti jäävaba.
Enamik poolsaare elanikest on 20. sajandil sisserännanute järeltulijad. Ajalooliselt on poolsaarel elanud saamid ja neile lisaks rannikualadel ka pomoorid. Kolhooside loomisega koondati saamid Lovozero linna. Nad kasvatavad põhjapõtru kogu poolsaarel.
Piirkonna tähtsaim linn on Murmansk.
Kostas Marsan

Kostas Marsan, kodanikunimega Konstantin Viktorovitš Danilov, (vene keeles Костас Марсан; Константин Викторович Данилов) on jakuudi filmilavastaja.
Ta on lõpetanud Ammossovi-nimeline Kirde Föderaalülikooli ja seejärel Kõrgemate Stsenaristide ja Režissööride Kursuste režiiteaduskonna.
Marsan on 2016. aasta veebruaris Jakuutias linale jõudnud detektiivfilmi "Minu tapja" ("Сайсары куолге"; produtsent Marianna Skrõbõkina) režissöör. Film pälvis 2016. aasta augustis Jakutski rahvusvahelise filmifestivali põhikonkursil peaauhinna "Kuldsed Lumeprillid".
Impulsimoment

Impulsimoment ehk pöördimpulss ehk liikumishulga moment on mehaanikas jääv suurus, mis on seotud pöördliikumisega.

Impulsimoment relatiivsusteoorias

Relatiivsusteoorias kirjeldab impulsimomenti impulsimomendi 2-vorm r ∧ p, kus r on osakese kohavektor aegruumis ja p on energia-impulsi 4-vektor ning ∧ tähistab väliskorrutist. Et impulsimoment on Noetheri teoreemi kaudu seotud ruumi isotroopsusega, siis pole see kõverates aegruumides üldjuhul jääv.
Toodrikivi hiidrahn

Toodrikivi hiidrahn on Eesti looderanniku lähedal merepõhjas paiknev hiidrahn.
Nimetus Toodrikivi tuleb sõnast 'tooder', mis tähendab meremärki.
Toodrikivi asub Lääne maakonna Lääne-Nigula valla põhjaranniku lähedal. Põõsaspea neemest jääb hiidrahn 5 km idakirdesse, Toomaninast 4 km lääneloodesse ja Osmussaarest 10 km idakagusse. Madalatest lähim on Sandgrund.
Väga madala veeseisu korral ulatub kivi veepinnani. Toodrikivi hiidrahnu kõrgus merepõhjast on ligikaudu 11 meetrit, ümbermõõt 54 meetrit ja mahuks on arvatavasti 1200 m³.
Oma koostiselt on Toodrikivi neugrundbretšast. Allveearheoloogid on piirkonnas leidnud arvatavalt veelgi suuremaid hiidrahne, mis pärinevad Neugrundi meteoriidikraatrist.
Toodrikivi on tänapäeval tähistatud 1. maist 1. novembrini Toodrikivi põhjatoodriga. Lähedal asub meremärkidest veel Sandgrundi põhjapoi.
2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

2005. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 45. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. veebruarini Oberstdorfis Saksamaal.
Sonora (perekond)

Levila

Neid madusid võib kohata Mehhiko põhjaosas ja Ameerika Ühendriikide edelaosas.
Jenny Kruse

Jenny Kruse on Teise maailmasõja ajal Taanis ehitatud ja alates 2011. aastast Eestis käigus olev 2-mastiline kahveltaglasega purjelaev (ketš).

Ajalugu

Jenny Kruse hakati ehitama 1944 aastal ja veesati 1946. aastal Taanis Skagenis ookeanipüügi kalalaevaks, täpsemalt Põhjamere kreveti- ja kalatraaleriks (haikutter), siis kandis alus pardanumbrit "S.262” ja raadiokutsung oli OWAM. 1980-ndail ehitati see Rootsis Donsö saarel ümber vabaajalaevaks ja hakkas seejärel tegutsema misjonilaevana. Aastatel 2007–2011 sõitis laev Soome lipu all. 
Alates juulist 2011 on Jenny Kruse omanik sama nimega mittetulundusühing Eestis ja kodusadam on Pärnu. 2012. aastal läbis laev kapitaalremondi, mille käigus vahetati välja osa plangutusest ja käigukast. Purjekaga sooritatakse suviti vabaajareise ja see täidab ühtlasi misjonilaeva ülesandeid.
Krüüdneri mõis

Krüüdneri mõis (saksa keeles Krüdenershof, varem Lintz, Schwitzhof, Suitshof, Suitz ja Sutz) oli rüütlimõis Tartumaal Kambja kihelkonnas. Tänapäeval asub Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Ajalugu

Krüüdneri mõisa kohta on esimesi teateid 1547. aastast (Hof tho Sutz), mil see kuulus Jürgen Fölckersahmile. Södermanlandi hertsog Karl IX läänistas selle Krüdeneri perekonnale, kelle järgi sai mõis oma praeguse nime. 1629. aastal doneeriti mõis Hermann von Gordianile ja 1658. aastal omandas selle Reinhold von Glasenapp. 1673. aastal läänistati mõis Schoultz von Ascheradeni suguvõsale, kelle valdusse jäi see 1840. aastani. 1840−1919 kuulus mõis Maydellidele.
Helvi Jüssi

Helvi Jüssi (24. september 1934 Tallinn – 8. märts 2014) oli eesti arst.
Ta sündis töölisperekonnas. Aastal 1953 lõpetas ta hõbemedaliga Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1959 cum laude Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli aastast 1990 Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.
Aastal 1959 määrati ta tööle Harju Rajooni Kiirabijaama juhataja ajutise kohusetäitjana; sealt viidi ta sama aasta oktoobris üle Kehra Linnahaiglasse akušöör-günekoloogi ametikohale, kus töötas aastani 1962. Aastast 1962 töötas ta Tallinna Kalinini Rajooni Haiglas (hiljem Tallinna Pelgulinna Haigla, praegu Lääne-Tallinna Keskhaigla alluvuses) ning aastast 1997 Pelgulinna Haigla naistenõuandlas naistearstina, olles I kategooria naistearst.
Ta on tegutsenud haigla ametiühingu komitees ja on olnud rahvakontrolli kaastöögrupi liige. Aastast 1988 lõi ta kaasa Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Rahvarinde tegevuses. Ta oli Eesti Arstide Liidu liige. Aastast 1973 oli ta Tallinna Teadusliku Akušöör-günekoloogide Seltsi liige.
Anabari ringkond

Religioon

Ringkonnas on protestantlik kabel.

Valimisringkond

Anabari ringkond kuulub koos Anibare ja Ijuwi ringkonnaga Anabari valimisringkonda.

Nimi

Anabari ringkond on saanud nime ajaloolise Anabari küla järgi. Paul Hambruchi järgi tähendab "Anabar" 'vähe mulda' või 'kõva nagu kivi'. Nähtavasti on see vihje sealsele väheviljakale rannavööndile.
Czech Airlines

Ajalugu

ČSA asutas 6. oktoobril 1923 Tšehhoslovakkia valitsus CSA Česko Slovenské Aerolinie nime all. 23 päeva hiljem toimus esimene lend Praha ja Bratislava vahel. Esialgu toimusid ainult riigisisesed lennud. Esimene rahvusvaheline lend Prahast Bratislavasse ja sealt edasi Zagrebisse toimus 1930. aastal.
Kersti Pärna

Elulugu

Kersti Pärna on teenistujate tütar.
Ta lõpetas 1978 Võru 1. Keskkooli ja jätkas õpinguid TÜ arstiteaduskonnas, kus lõpetas 1984. aastal spordimeditsiini eriala (MD). Aastal 1997 omandas ta Soomes Kuopio Ülikoolis rahvatervishoiu magistrikraadi (MPH) väitekirjaga "Smoking and associated factors among adolescents in Tallinn, Estonia". Doktorikraadi (PhD) kaitses ta aastal 2005 Helsingi Ülikoolis, väitekirjaga "Socioeconomic differences in smoking in Estonia: national and international comparisons".
Lisaks on ta end täiendanud 1993., 1994. ja 1995. aastal Põhjamaade Rahvatervishoiu Kõrgkoolis (Nordic School of Public Health) Göteborgis, 1994 Uppsala Ülikoolis, 1995 Helsingi Ülikoolis, osales 1994 ja 1998 Prahas Londoni Ülikooli epidemioloogia kursustel ning 2002–04 Helsingi ja Tampere ülikoolis rahvatervishoiu doktoriõppe kursustel.
Kesti Pärna töötas 1984–85 TÜ spordimeditsiini internina, 1984–92 Eesti korvpalli koondnaiskonna ja TÜ naiskonna arstina. TÜ tervishoiu instituudis töötas ta 1992–98 assistendina, 1998–2006 vanemassistendina, 2006–08 tervise edendamise lektori ja 2006-2010 epidemioloogia teadurina Seejärel jätkas ta töötamist tervise edendamise dotsendi (al 2008) ja epidemioloogia vanemteadurina (al 2010). Alates 2016. aastast kannab tema töökohaks olev instituut TÜ peremeditsiini ja rahvatervishoiu instituudi nime.
Dotsendina on ta üliõpilastele õpetanud peamiselt epidemioloogiat ja tervise edendamist.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: rahvatervishoid ja epidemioloogia: sotsiaal­-majanduslikud erinevused suitsetamises ja alkoholi tarvitamises, riskikäitumisega seotud suremus. Üle 30 teadustrükise, õppevahendeid.
Töökeskkond

Töökeskkond on ümbrus, milles inimene töötab.
Töökeskkond peab olema töötajaile või teistele töökeskkonnas viibijaile ohtutu. 
Töökeskkonna ohutegurite piirnormid ja ohutegurite parameetrite mõõtmise korra kehtestab Eesti Vabariigi Valitsus.
Töökeskkonna ohutuks muutmisel tuleb vajadusel kasutada isikukaitsevahendeid.
Ants Raik

Ants Raik (4. juuni 1931 Kadrina – 5. november 1994 Tartu) oli eesti klimatoloog.
Ta töötas Tartu Ülikooli geograafia kateedris. Oli aastatel 1966–1969 ja 1972–1975 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna dekaan.

Pere

Ta oli abielus õpetaja Helve Raikiga. Nende tütar on Sisekaitseakadeemia rektor Katri Raik ja poeg Mart Raik.
Koit (Tõnis Mägi)

"Koit" on Eesti muusiku Tõnis Mägi kirjutatud isamaaline laul.
Tõnis Mägi esitas laulu esmakordselt 1988. aastal.
2006. aastal kirjutas Mägi viimase salmi kaks rida uuesti, kuna tema hinnangul oli Eestis võim rahvast võõrandunud. Senised lõpusõnad olid: "Laul, me võidulaul, kõlama see jääb, / peagi vaba Eestit sa näed!" Vähendamaks laulu lõpu eufoorilisust ning suurendamaks skepsist, kirjutas ta uuteks sõnadeks: "Laul, me võidulaul: kas kõlama see jääb? / Kuhu, vaba Eesti, sa läed?"
2009. aasta 24. mail valisid Eesti elanikud TV3 otsesaate "Eesti otsib lemmiklaulu" finaalis "Koidu" lauluvõistluse võitjaks. Saates esitas laulu Oliver Timmusk Tartu Akadeemilise Meeskoori saatel.
Mikołaj Koperniku Toruńi Ülikool

Mikołaj Koperniku Toruńi Ülikool (poola keeles Uniwersytet Mikołaja Kopernika w Toruniu) on ülikool Poolas Toruńis.
Ülikool asutati 1945.
Ülikoolis õpib üle 30 000 üliõpilase (2010).
Jonatan Karjus

Haridus

2010. aastal lõpetas Antsla Gümnaasiumi. 2016. aastal lõpetas Tallinna Ülikoolis riigiteaduste eriala, bakalaureusetöö teema oli "Erakondade sisedemokraatia käsitlus Eesti meedias: ajaleht Postimees näitel 2011-2015".

Töökäik

Alates 2017 töötab korporatiivkommunikatsiooni vanemkonsultandina suhtekorraldusettevõttes META Advisory Group
2016–2017 suhtekorraldusettevõtte Verba Consulting konsultant ja tegevjuht
2016–2017 orienteerumise maailmameistrivõistluste turundus- ja meediajuht
2014–2015 ajalehe Postimees reporter
2013–2014 teenis Eesti kaitseväes ajateenijana ning omandas nooremseersandi auastme ja vanemparameediku väljaõppe.
2012–2013 Eesti Reformierakonna arendusjuht

Ühiskondlik tegevus

Alates 2015 noorte ettevõtlusklubi Ärikatel meeskonna liige.
2011–2012 oli Karjus Tallinna Ülikooli üliõpilaskonna volikogu liige ja volikogu majanduskomisjoni liige; Riigiteaduste instituudi nõukogu liige ja arendustoimkonna liige; Riigiteaduste instituudi üliõpilasnõukogu Civitas juhatuse esimees.

Sportlik tegevus

Karjus on orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt noorte ja juunioride klassides võitnud 2 kuld-, 2 hõbe- ja 7 pronksmedalit.
Mürgiaparaat

Mürgiaparaat on osade tänapäevaste imetajate ja soomuseliste elundisüsteem. Soomuselistel paikneb see harilikult peapiirkonnas. 
Mürgiaparaadi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Madudel

Madudel paikneb mürgiaparaat harilikult peapiirkonnas. Selle osad paiknevad silmade taga, ülalõualuu peal ja suus, v.a sugukonda Atractaspididae liigitatud maod, neil võivad näärmed kulgeda piki keha külgesid. 
Mürgiaparaat on rästiklastel, mürknastiklastel, merimadulastel, pinnaserästiklastel, lõgismadulastel, kobradel, alamsugukonda Aparallactinae liigitatud madudel jt. 
Mürgiaparaadi tekkimise ülesanne pole päris selge, teadlaste arvates on see vastavate lihaste survele allutatud süsteem seotud suure saagi neelamisega tervikuna ning eelseedimisega ja asjaoluga, et madudel tuleb ellujäämiseks saakloom liikumatuks muuta (võimalikult kiirelt surmata). Nii näiteks sooritavad lõgismadulased (prk lõgismadu) ründe 0,2 ± 0,1 sekundiga ja sülg väljutatakse tõenäoliselt 0,5 ± 0,2 sekundiga.
Samuti pole selge mürginäärme nõristusmehhanism, kuid oletatakse, et see ei allu neuroloogilistele mehhanismidele. Katsed madudega on näidanud, et ka siis, kui neil lõigata läbi nääret varustavad närvid, töötab mürgiaparaat edasi. 
Lisaks kasutavad maod mürgiaparaati ka enesekaitsel röövloomade ja vaenlaste vastu. Lähikokkupuutel inimestega laseb madu tõenäoliselt käiku osa mürgiaparaadist, olenevalt maoliigist 5–70% maohammustuse saanud patsientidest maohammustuse mürgistust ei esine ja arvatakse, et madu ei tühjendanud mürginääret, st ei eritanud sülge.
Arenenud mürgiaparaadi olemasolu ei ole mitte alati mürkmao tunnuseks. Nii on Trimesuri perekonda liigitatud madudel võimsam mürgiaparaat kui surmavalt mürgistel Naga-madudel (tänapäeval Naja), kuid surmav on nende hammustus üksnes väikestele saakloomadele. Sarnaselt on mao Thamnophis elegans Duvernoy näärmete eritis toksilisuse poolest võrreldav mõnede rästiklaste omadega, kuid selle vahega, et need maod neid oma elu jooksul ei kasuta.  
Mürgiaparaati ei ole tuvastatud 60–70% Colubridae sugukonda liigitatud madudel, neil on paariline Duvernoy nääre. Mürgiaparaati ei ole arvatavasti ka kägistajamadudel.
Herzogtum Lauenburgi kreis

Haldusjaotus

Herzogtum Lauenburgi kreis jaguneb 6 maakonnavabaks linnaks ja 8 maakonnaks (mis jagunevad 132 linnaks ja vallaks).
Põhja-lehelind

Põhja-lehelind (Phylloscopus borealis) on põõsalindlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta eksikülaline.
Hall käpp

Nimi

Hall käpp on saanud nime õite värvuse järgi. Ta õied välisküljelt veidi hallikad, õigemini siiski hallikasroosad. Siseküljelt on need rohkem lillakad ja sageli tumedamate triipudega. Kaugemalt vaadates paistavad halli käpa õisikud sinakaslillad, nagu ka paljude teiste meie käpaliste õisikud.
Ka halli käpa ladinakeelne liiginimi “militaris” on moodustatud tema õit silmas pidades. See sõna viitab sõjakusele. Kui uurida halli käpa õit hoolega, siis on näha, et tema õie ülemised kattelehed on omavahel kokku kasvanud ja moodustavad teiste õie osade kohale kiivritaolise katte. Õis paistab seetõttu sõjamehena, kellel on kiiver peas, kuid näokate üles tõstetud.

Levila

Hall käpp on levinud paiguti Kesk-, Lääne- ja Ida-Euroopas, kohati Lääne- ja Ida-Siberis ning Kaukaasias. 
Eestis paiguti tavaline, käpa perekonna liikidest kõige laiemalt levinud. Tavalisem Lääne-Eestis. Eestis on ta oma levila põhjapiiril, Soome lõunaosas kuulub ta aga juba väga haruldaste taimeliikide hulka, keda on aeg-ajalt leitud peamiselt lubjatehaste läheduses ja muudes inimtegevuse tõttu lubjarikkamaks muutunud kasvukohtades.
Kasvas varem ka Tartus Ropka luhal, kuid Ropka tööstusrajooni rajamisega 1980ndail aastail hävis.
Hall käpp on III kategooria kaitsealune taim.

Kasvukoht

Hall käpp eelistab kasvada lubjarikastel ja niisketel niitudel ja puisniitudel. Ta õitseb maist juunini.

Kasutamine

Kuivatatud tärklise rikkaid muguljuuri on varem kasutatud nii toiduna kui ka rahvameditsiinis teatud meeste hädade leevendamiseks.
Usuti, et hall käpa juurtest valmistatud jahu (inglise salep) tarbides võib taastuda meeste suguiha.
Škoda Octavia Combi Scout

Škoda Octavia Combi Scout on Škoda Auto toodetud sõiduauto, Škoda Octavia maasturiga sarnasem eriversioon. 
Seda on toodetud 2 põlvkonda. Seda eristavad tavamudelist mustast plastist rattakoopa servad ja hõbedased iluliistud kaitseraua alaosas. Scouti maastikusuutlikkus on parem kui rivaalidel, kelleks on Opel Insignia Country Tourer ja Volkswagen Passat Alltrack. Tavamudeliga võrreldes on selle mudeli kliirens 33 mm kõrgem (tavamudelil 14 cm, Scoutil 17,3 cm). Subaru Outbacki kliirens on küll kõrgem, aga näiteks Honda CR-Vl on madalam kliirens.
Martna põhikool

Martna põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas (varem Martna vallas) Martna külas.
Kool asutati 1836.
Kool asub 1970 valminud hoones.
Luigi Calamatta

Luigi Antoine Josephe Calamatta (21. juuni 1801 – 8. märts 1869 Milano) oli itaalia maalikunstnik ja graafik. Ta sündis Civitavecchias Kirikuriigis. Üheks tema õpilaseks oli Joseph Demannez.

Biograafia

Jäädes lapsena orvuks siirdus ta Rooma, et elada l'Ospizio San Michele´s. Pärast kui ta oli sunnitud varjupaigast lahkuma elas ta kaaskunstnike eestkostel.
Õppis joonistamist Roomas Francesco Giangiacomo käe all, esimesed graveerimistunnid sai ta Marchetti juures, esimene trükiplaat valmis tal Ricciari pilgu all. 1822 asus elama Pariisi, kus temast sai Ingres' järgija. Astus esimest korda avalikkuse ees üles 1827. aastal gravüüriga "Bajazet and the Shepherd" (Pierre Joseph Dedreux-Dorcy). Külastas 1836. aastal Firenzet ja 1837. aastal sai temast gravüürikunsti professor Brüsselis.
Hiljem määras Giuseppe Longh ta sarnasesse ametisse Breras Milanos, kus ta suri 1869. aastal. Tema abikaasa Joséphine oli samuti kunstnik.
Ta oli Brüsselis kooli École royale de gravure õpetaja.
Taganka rajoon

Transport

Tagankas on 7 metroojaama: Taganskaja koltsevaja, Taganskaja radialnaja, Marksistskaja, Proletarskaja, Ploštšad Iljitša, Rimskaja ja Kitai-gorod.
Margit Peil

Margit Peil (aastani 1986 Margit Tamm; 4. veebruar 1964 Pärnu – 6. aprill 2015) oli eesti muusikateadlane ja -tegelane.
Ta lõpetas aastal 1979 Jõgeva lastemuusikakooli (Gerda Heinmaa õpilasena). Aastal 1983 lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli (Helju Aguri õpilasena) ja aastal 1989 muusikateaduse erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi, lõputööks "Schützi vaimulikud suurteosed ja saksa protestantliku muusikaesteetika kujunemine" (juhendajaks Toomas Siitan).
Ta töötas aastatel 1988–1990 Tartu II Muusikakoolis klaveri ja teoreetiliste ainete õpetajana. Aastatel 1990–2002 töötas ta Eesti Raadios Klassikaraadio vastutava muusikatoimetajana, aastatel 2002–2006 Kultuuriministeeriumis muusikanõuniku ja aastast 2007 Tallinna Ülikooli teadus- ja arendusosakonna teadusreferendina.
Kirsa

Kirsa (vene keeles кирза, inglise keeles kirza) on kunstnahast jalatsitüüp.
Pealismaterjal on mitmekihiline, välispind jäljendab seanahka.
Tudulinna külanõukogu

Tudulinna külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tudulinna vallas. Külanõukogu pindala oli 316 km² (1977).
Aatomispektroskoopia

Aatomispektroskoopia (ka aatomspektroskoopia) ehk aatomispektromeetria on spektroskoopiliste meetodite kogum keemiliste elementide kvalitatiivseks ja kvantitatiivseks määramiseks. See on analüütilise keemia allvaldkond.
Neid kahte terminit võib pidada sünonüümseteks, kuid "-meetria" viitab tingimata ka kvantitatiivsele analüüsile.
Natsionaalbolševistlik Rinne

Natsionaalbolševistlik Rinne (vene keeles Национал-большевистский фронт, НБФ) on 29. augustil 2006 Venemaa pealinnas Moskvas asutatud radikaalne poliitiline organisatsioon, mille lõid Eduard Limonovi Natsionaalbolševistlikust Parteist lahku löönud liikmed.
Organisatsiooni ideoloogia põhineb natsionaalbolševismil. Poliitiliseks eesmärgiks on tugevalt tsentraliseeritud sotsialistliku riigi loomine Venemaal, mis peab hiljem laienema kogu endise NSV Liidu aladele ja panema aluse Euraasia impeeriumile. Uue riigi kandva rahvusena nähakse venelasi kui avatud rahvust, kelle hulka võivad kuuluda kõik, kes võtavad omaks vene keele ja kultuuri. Programmi kohaselt keskendub Natsionaalbolševistlik Rinne tööle noortega ning peab oma põhisuunaks tegevust tänavatel – miitingute ja meeleavalduste korraldamist.
Natsionaalbolševistliku Rinde juht on organisatsioonilise töö komissar Aleksei Golubovitš. Rinne moodustab ühe osa filosoofi ja geopoliitiku Aleksandr Dugini loodud Euraasia Noorte Liidust.