google/wiki40b huggingface dataset:
Stasys Lozoraitis

Isiklikku

Ka tema pojad Stasys Lozoraitis (1924–1994) ja Kazys Lozoraitis (1929–2007) olid Leedu diplomaadid.
Ülgase paljand

Ülgase paljand on paljand endise Ülgase fosforiidikaevanduse rikastusvabriku varemete juures; halduslikult Harju maakonnas Jõelähtme vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand on alamordoviitsiumi Kallavere kihistu ja selle Maardu kihistiku stratotüüp ning ülemkambriumi Ülgase kihistu stratotüüp. 
Paljandi ülemise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit. Selle all on 1,3 meetrit Suurjõe kihistiku liivakivi, veel allpool on aga Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab ülemises osas lamellidena graptoliitargilliiti. Selle all on 25 cm paksune  konglomeraati ehk fosforiiti. Selle all on taas Maardu kihistiku liivakivi, mis sisaldab alumises osas lamellidena graptoliitargilliiti, veel allpool on 1,1 meetrit brahhiopoodide jäänuseid sisaldavat liivakivi. Veel allpool on Ülgase kihistu liivakivi, mis sisaldab ülemises ja alumises osas vahekihtidena savi.
Memnun Hadžić

Elukutselisena

Ta poksis detsembrist 2009 kuni oktoobrini 2015 elukutselisena. Ta osales kokku 11 kohtumisel ning võitis need kõik (neist 4 nokaudiga).
Voldemar Soome

Voldemar Soome (23. august 1901 Tartu – 18. oktoober 1956 Göteborg) oli Türi linna notar aastatel 1929–1944.
Ta lõpetas aastal 1922 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, mille lõpetas 1927. aastal cum laude. Enne Türil notarina tööleasumist töötas Narvas ja Rakveres kohtutäiturina. Abielus 1923–1943 Helmi-Johanna Soomega (sünd. Grosswald), kellega sündisid lapsed Ülo, Ilmari ja Aare.
Kuulus Kaitseliitu, osales ka muudes kodanikualgatuslikes organisatsioonides. Põgenes 1944 punaste võimu eest Rootsi. Elas, töötas ja suri Göteborgi Partille linnaosas. Rootsis sündisid teisest abielust lapsed Kaie ja Jaan.
Ilmaütlev kääne

Ilmaütlev kääne ehk abessiiv (lühend ABE, ABESS) ehk karitiiv ehk privatiiv (lühend PRIV) on kääne, mis väljendab käändsõna referendi puudumist.

Eesti keel

Eesti keeles on ilmaütleva käände lõpp -ta. Ilmaütlevas käändes sõnale lisatakse eriti kõnekeeles eessõna ilma.
Omadussõnaline täiend käändes ei ühildu (jääb omastavasse käändesse: suurema kärata). Ka määruste rinnastamisel jäetakse ilmaütlevasse käändesse tavaliselt ainult viimane fraas (kisa ja kärata; võimalik ka kisata ja kärata).
Ilmaütlev kääne on ka ma-tegevusnimel (-mata).

Ersa keel

Ersa keeles on ilmaütleva käände lõpp -втомо.

Inari saami keel

Inari saami keeles on abessiivi lõpp -táá.
Tegusõnadel on abessiivse tähendusega vorm lõpuga -hánnáá, -hinnáá või -hennáá.

Koltasaami keel

Koltasaami keeles on abessiivi lõpp -tää.
Tegusõnadel on abessiivse tähendusega vorm lõpuga -ǩâni või -kani.

Mokša keel

Mokša keeles on ilmaütleva käände lõpp -фтома.

Soome keel

Soome keeles on ilmaütleva käände lõpp vastavalt vokaalharmooniale -tta või -ttä (rahata 'rahata').
Käänet kasutatakse käändsõnadel vähe, selle asemel kasutatakse partitiivi koos eessõnaga ilman (ilman rahaa 'ilma rahata').
Mõnes murdes on abessiivi lõpp -ti. Selle lõpuga on moodustatud kirjakeele sõnad huoleti ja ääneti.
Omadussõnaline täiend ühildub käändes.
Ilmaütlev kääne on ka III infinitiivil (-matta, -mättä; laulamatta 'laulmata').
Inese Vaidere

Isiklikku

Ta oli abielus spordiajakirjanik Arturs Vaidersiga (1955–2016), neil sündis kaks tütart.
Saue külanõukogu

Saue külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Saue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Saue asulas.
Külanõukogus tegutsesid teiste seas Ääsmäe sovhoosi Ääsmäe osakond, Saku näidissovhoosi Jälgimäe ja Nurme osakond.
California osariigi pitsat

California osariigi pitsat on California osariigi sümbol. See on kasutusel alates 1849. aastast.
Rada (lennundus)

Raja tähistamine

Rada tähistatakse rajakatte otstele valge värviga kantud magnetilise suuna numbritega 0–360 kraadi ilmakaarte suhtes. Raja tähiseks saavad olla aga numbrid vahemikus 01–36 (viimane number null jäetakse ära, suund ümardatakse lähima kümneni, 36 tähistab põhjasuunda). Kuna rada kasutatakse mõlemasuunaliselt, olenevalt tuule suunast, koosneb raja tähis kahest numbrist, mille vahe on 180°, näiteks raja tähis 08/26 tähendab, et rada on peaaegu ida–läänesuunaline, üks ots suunaga 80°, teine 80° + 180° = 260° --> 26.
Kui kasutusel on kaks paralleelset rada, tähistatakse need lisaks numbritele tähtedega L (vasak, inglise: left) ja R (parem, inglise: right), näiteks 08R/26L ja 08L/26R. Kui kasutusel on ka kolmas paralleelne rada, kasutatakse keskmise tähistamiseks tähte C (keskmine, inglise: center). Kui kasutusel on rohkem kui kolm paralleelset rada, suurendatakse osade radade tähistuse numbrit kümne kraadi võrra (näiteks Hartsfield-Jacksoni Atlanta rahvusvahelise lennujaama lennuvälja viis paralleelset rada on tähistustega 8L/26R, 8R/26L, 9L/27R, 9R/27L, 10/28).
Kuna aja jooksul magnetiline suund muutub, muudetakse rajatähiseid aeg-ajalt vastavalt sellele. Näiteks muudeti Sylti lennujaama rajatähis 15/33 juunis 2006 tähiseks 14/32.
Et Kanadas asub Maa magnetiline põhjapoolus, on seal radade suuna tähistamine probleemne. Seal kasutatakse tähistamise alusena kartograafilist põhjasuunda.

Rajakatted

Rada võib olla kaetud tehismaterjaliga, tavaliselt betooni, asfaldi või nende seguga (asfaltbetoon) või olla loodusliku kattega – muru või kruus. Erineva kattega rajad suudavad kanda erinevaid lennukeid. Rajakatte valikul arvestataksegi tavaliselt eeldatavate lennukite tüübiga (nt stardikaal), ilmaoludega, mürataseme nõuetega (rihveldatud asfaltkate lubab rada kasutada halvemates ilmastikuoludes, sest haakumine rajaga on parem, ent see tekitab rohkem müra) jms.

Aktiivne rada

Aktiivne rada on rada, kus parasjagu toimub õhkutõusmine või kuhu maandutakse. Nii õhkutõusmisel kui ka maandumisel eelistatakse liikumist võimalikult vastutuult. Aktiivse raja määrab üldiselt lennujuhtimistorn. Aktiivse raja valikul on piiravateks teguriteks tuule suund (nagu mainitud), ilmaolud, teatud ajalised reeglid (näiteks teatud kellaaegadel võib olla keelatud startimine või maandumine üle asustatud piirkondade), liiklustihedus, lennu suund jms tegurid.

Rajatähistus

Rajal kasutatakse markeeringuid, mis on kantud värviga raja pinnale (raja number, erinevad tsoonid, keskjoon) või esitatud spetsiaalsetel tahvlitel raja kõrval. Samuti kasutatakse raja tähistamiseks mitmesuguseid lampe, mis on raja pinnaga ühetasased või sellest kõrgemad. Markeeringud on võrreldavad liikluses kasutatavate soovituslike ja kohustuslike tähistusviisidega.

Rekordid

Maailma pikim tsiviillennunduses kasutatav rada asub Qamdo Bangda lennujaama (ICAO:ZUBD) lennuväljal Hiinas. Selle pikkus on 5500 meetrit.
Rohkem radu on Dallase Fort Worthi lennujaama lennuväljal – viis paralleelset rada 17/35 + kaks omavahel paralleelset rada 13/31.
Thibaut Courtois

Chelsea

Alates 2011. aasta suvest kuulub Courtois Londoni Chelsea koosseisu, aga ajavahemikus 2011–2014 mängis ta Madridi Atléticos laenul. Hooajal 2013–14 tuli ta Atléticoga Hispaania meistriks ja valiti La liga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 pälvis ta Ricardo Zamora trofee ning valiti 2013. aastal La Liga aasta parimaks väravavahiks.
Debüüdi Chelseas tegi väravavaht 18. augustil 2014 Premier League'i mängus Burnley vastu.
Courtois on tulnud hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 Chelseaga Inglismaa meistriks.

Koondisekarjäär

Esimest korda mängis Courtois Belgia rahvuskoondises 15. novembril 2011, kui mängiti sõpruskohtumine Prantsusmaa vastu, mäng lõppes 0:0 viigiga.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.
Ta on koondisega Belgiat esindanud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Rahvusvaheline Kohus

Rahvusvaheline Kohus on ÜRO peamine kohtuorgan. Rahvusvaheline Kohus asub Haagis, Rahupalees, Alalise Vahekohtu ruumides. Kohus rajati 1945. aastal koos ÜRO-ga ja kohtu statuut võeti vastu samal ajal ÜRO põhikirjaga. Põhikirja liikmed on ipso facto (iseenesest) kohtu statuudi liikmed.
Rahvusvaheline Kohus on faktiliselt Alalise Rahvusvahelise Kohtu, Rahvasteliidu kohtuorgani järglane.
Kohtus võivad menetlusosalisteks olla üksnes riigid ja piiratud määral mõned rahvusvahelised organisatsioonid. Vaidluste Rahvusvahelisse Kohtusse jõudmiseks peavad riigid ise allutama ennast kohtule. Seda võib teha iga kord eraldi erilise lepinguga (compromis) või deklaratsiooniga, mille kohaselt riik allutab ennast kõigi järgnevate vaidluste puhul Rahvusvahelisele Kohtule.
ÜRO organitel ja allorganisatsioonidel on õigus küsida Rahvusvaheliselt Kohtult nõuandvaid arvamusi keerukates õigusküsimustes.
Adamson-Ericu stipendium

Adamson-Ericu stipendium on Lions Club Tallinn Hansa 2011. aastal asutatud noore kunstniku stipendium, mille eesmärgiks on juhtida tähelepanu silmapaistva kunstniku Adamson-Ericu maali- ja tarbekunstiloomingule, väärtustada mitmekülgsust ja isikupära Eesti maali- ja tarbekunstis ning aidata kaasa kunstniku loomingu ja pärandi uurimisele. Stipendiumi võivad taotleda kõik Eesti kõrgkoolides või väljaspool Eestit kujutava kunsti või disaini magistri- või doktorikraadi omandavad Eesti kunstitudengid. Stipendium antakse välja igal aastal Adamson-Ericu sünniaastapäeval 18. augustil.
Kuldsed Lindid

Kuldsed Lindid oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel tegutses aastatel 1997–2005.
Lavakujundus

Eesmärk

Lavakujunduses dekoratsioonide kasutamise eesmärk on luua vastav ajastu, ajaline määratus (lumelabidas – talv), koht (vastav keskkond), meeleolu (romantiline) või karakteristika (piip, kepp). Lisaks kasutatakse dekoratsioone ka näitleja tegevuse toetamiseks, näiteks vihahoos millegi puruks viskamine.

Stsenograaf

Stsenograaf ehk lavakujundaja on kunstnik, kes loob ja organiseerib kõik vajaminevad elemendid lavakujunduse loomiseks. Üldjuhul jaotuvad need oskused selliste töötajate vahel nagu butafoor, kostüümikunstik, grimeerija, helitehnik ja valguskujundaja.
Washingtoni maakond (Vermont)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Vermonti osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44° 16′ N, 72° 37′ W
Maakonna halduskeskus on Montpelier ja suurim linn Barre.
Maakonna pindala on 1800 km², millest 16 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 59 534. Aastal 2000 oli elanike arv 58 039.
Washingtoni maakond on elanike arvult Vermonti kolmas maakond.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 15. jaanuaril 1777. aastal. Maakond sai nime George Washingtoni järgi.
Rahutu Tuhkatriinu

"Rahutu Tuhkatriinu" on Mari-Leenu 2006. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi andis välja firma Moonwalk. Tuntuimad lood albumil on ilmselt kaks kaverit: "Rahutu Tuhkatriinu", mis on kaver soome ansambli Dingo hitist "Levoton Tuhkimo" ja Henry Laksi laul "Õpetaja", mille esitajaks oli Seitsmes Meel.
Põhjala agraartsentrism

Põhjala agraartsentristlike parteide kujunemine

Põhjala riikides (Soome, Rootsi, Norra, Taani) oli agraarliikumistel võrreldes Mandri-Euroopaga suurem poliitiline mõju, olles mitte ainult sõltumatud, vaid koguni esindatud rahvuslikes parlamentides neljanda seisusena. Parteid tekkisid tavaliselt 20. sajandi esimese kahe kümnendi jooksul ja selle eelnes töölisliikumine 19. sajandi lõpul.
Puunia sõjad

Puunia sõdadeks nimetatakse kolme sõda, mis peeti aastatel 264–146 eKr Kartaago ja Rooma vahel. Sõdade alguses oli Kartaago suurvõim Vahemere lääneosas ja Rooma vabariik alles tugevnemas. Natuke rohkem kui sada aastat hiljem oli Kartaago purustatud ja Rooma asunud tema kohale.
Sõdade alguses oli Foiniikia riigi (foiniiklased – roomapäraselt puunlased) järglane Kartaago, suurvõim Vahemere lääneosas ja Rooma vabariik alles tugevnemas. Ajavahemikul 265–133 eKr kujunes Rooma ülemvõim Vahemere piirkonnas ja toimunud Puunia sõdades löödi sõjaliselt Kartaagot ja Rooma tõusis Vahemere lääneosa tugevaimaks suurriigiks.
Kartaago ja Rooma traditsiooniliselt head suhted katkestas konflikt Sitsiilias. Sürakuusa türanni Agathoklese endised palgasõdurid mamertiinid (marsipojad), kes pärast tolle surma teenistuseta jäid, läksid tülli nii sürakuusalaste kui ka kartaagolastega ja palusid abi Roomalt. Roomlaste otsus mamertiine toetada viis nad sõtta Kartaago vastu.
Keila – Keila-Joa tee

Keila–Keila-Joa tee (registrinumbriga 11195) on 9,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.
Tee saab alguse Tallinn–Paldiski maantee 30. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse, Tõmmiku, Keelva, Käesalu ja Meremõisa küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 27. kilomeetril Meremõisa külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 9 truupi. Teele jääb 4 bussipeatust: Karjaküla, Tõmmiku, Muuluka, Käosalu (Käesalu juures).
Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Mitrofan Bretškevitš

Mitrofan Bretškevitš (4. juuni 1870 Bakoti Volõõnia kubermang – 4. juuni 1963 Kiiev) oli ukraina ajaloolane, slavist.
Ta sündis Bakotis Kremenetsi maakonnas Volõõnia kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi asub sünnikoht Ternopili oblastis). Ta lõpetas 1890. aastatel Jelizavetgradis vaimuliku õppeasutuse ja 1901. aastal Tartu ülikooli ajaloo erialal.
1906–1911 oli ta TÜ dotsent.
Entandrophragma excelsum

Entandrophragma excelsum on meelialiste sugukonda sargapuu perekonda kuuluv puuliik.
Ta kasvab pärismaisena Ida-Aafrika vihmametsades Kongo DV idaosas, Rwandas (sealhulgas Nyungwe rahvuspargis), Burundis (sealhulgas Kibira rahvuspargis), Ugandas, Tansaanias, Malawis ja Sambias.
Puu kasvab 925–2220 meetri kõrgusel, sageli veekogude läheduses. Teda kasvatatakse ka teede ääres ja kohvipuuistandustes varjupuuna.
Puu on heitlehine. Ta kasvab 30–60 meetri kõrguseks. Puu on sirge silindrilise tüve ja laia ümara või kuplikujulise võraga. Tüve läbimõõt on kuni 2,5 meetrit. Oksad harunevad tüvest umbes 27 meetri kõrguselt. Koor on sile, värvuselt hallikas kahvatuoranžide laikudega.
Lehed on 8–16 lehekesega paarissulgjad liitlehed, mis asetsevad vahelduvalt. Lehekesed asetsevad vastakuti.
Taim on kahekojaline. Vili on kupar, mis sisaldab kuni 30 tiibadega seemet.
Lülipuit on värskelt lõigatuna roosakaspruun, hiljem tumedam, ning selgelt eristatav heledast maltspuidust. Puidu tihedus on 460–530 kg/m³.
Entandrophragma excelsum'i puitu kasutatakse ehitusel ja tarbeesemete valmistamisel, samuti küttepuuna. Burundis kasutatakse juurte koorest saadud tuhka veriköha raviks, Tansaanias ravitakse juurtega tripperit ja songa.
Hiina Vabariigi sõjavägi

Hiina vabariigi sõjavägi, tuntud ka kui Taiwani sõjavägi hõlmab Hiina vabariigi maaväge, mereväge, õhuväge ja sõjaväepolitsei üksusi. Hiina vabariigi valitsus kulutab sõjaväele alates 2003. aastast umbes 16,8% riigi aastasest eelarvest. Alates 2002. aastast kuuluvad Hiina vabariigi relvajõud Hiina Vabariigi kaitseministeeriumi käsutusse. Kuni 1947. aastani oli sama institutsiooni nimetus Rahvuslik Revolutsiooniarmee.
Kuni 1970ndateni oli institutsiooni peamine eesmärk saada uuesti kontroll Hiina mandriosa üle, nüüd on eesmärgiks kaitsta Hiina Vabariiki Hiina Rahvavabariigi võimaliku pealetungi eest.
Vanaungari kiri

Vanaungari kiri (ungari keeles rovásírás) on kirjasüsteem, mida kasutasid muistsed ungarlased (madjarid) ja koos nendega elanud turgi hõimud 8.–12. sajandini.
Hilisematel sajanditel kasutasid seda eelkõige seekäid, seetõttu kutsutakse seda kirja ka székely rovásírás või székely-magyar rovásírás (seekäi-ungari kiri). Lühemalt kutsutakse vanaungari kirja ka lihtsalt rovás.

Ajalugu

Millal vanaungari kiri tekkis, pole ajaloolased ühel meelel. Arvatavasti kujunes see välja 7.–8. sajandil, kui madjari hõimud puutusid tõsisemalt kokku turgi rahvastega. Vanaungari kiri põhineb suures osas vanaturgi kirjal, mis oli tekkinud hinnanguliselt umbes 6. sajandil ja mida kasutasid nii hunnid kui ka göktürkid (kaugemalt on oletatud ka iraani ja aramea päritolu). Puuduvaid kirjamärke täiendati kas oma tähtedega (varased ugri märgid?) või kombineeriti olemasolevatega.
Ungarikeelne nimetus rovás tuleb soome-ugri päritolu sõnast ró /róni 'lõikama', 'sälkima'. Muud kirjutamisega seotud sõnad nagu betű 'kiri' ja írni 'kirjutama' on turgi päritolu, mis tõendab, et vanaungari kiri pärineb turgi hõimudelt.
Kui kuningas István rajas aastal 1000 Ungari kuningriigi, sai riigi asjaajamiskeeleks ladina keel ja sellega koos hakati kasutama ladina tähestikku. Rahva seas, eriti Transilvaanias, jäi vana kiri ikka veel kasutusse. Keskajast ja veel varasemast ajast on  säilinud vähe tekste, kuna enamasti kirjutati puidule või muule kiiresti lagunevale materjalile. Tekstid, mis on alles, on aga saanud tihti tugevaid kahjustusi, mistõttu on neid pea võimatu lugeda. 
Esimene teade vanaungari kirjast pärineb Simon Kézalt 13. sajandist. 15.–17. sajandini  kirjutati vanaungari kirjast kui hunnide kirjast.
Varauusajal muutus kiri pigem rahvakunsti osaks, nt kasutati seda ornamentikas (Etédi uniaadikiriku lae kaunistus). Vanaungari kiri omandas piirkonniti peremärkide staatuse.

Tänapäeval

Muistse ungari kirja vastu hakati rohkem huvi tundma 19. sajandi teisel poolel, laiem huvi ja populaarsus tuli alles 20. sajandil. Kiri sai eriti populaarseks rahvuslaste ja uuspaganate seas ning on Ungari turanistliku liikumise poolt laialt kasutatud. Vanaungari kiri on tänapäeval üks paljudest ungarluse sümbolitest.
Kuna vanaungari kiri ei olnud terviklik (eri tähed ühe hääliku jaoks, piirkondlikud iseärasused jne), loodi ka standardtähestik (esimesel pildil). Avaldatud on palju vanaungari kirjas õpikuid, lühijutte, samuti palju mahukaid teoseid nagu näiteks Géza Gárdonyi "Egeri tähed" ja isegi Uus Testament.

Kuidas lugeda

Vanaungari kirja loetakse ülevalt alla, paremalt vasakule.
Marlene Dietrich

Marlene Dietrich (sünninimega Marie Magdalene Dietrich; 27. detsember 1901 – 6. mai 1992) oli Saksamaal sündinud näitlejanna ja laulja.
Marlene Dietrich sündis 27. detsembril 1901 Berliinis. Terve kooliaja mängis ta viiulit ja alustas 17-aastaselt muusikaõpinguid Weimaris ja Berliinis. Kahe aasta pärast läks ta õppima Max Reinhardti lavakunstikooli ja selle kõrval esines väikestes rollides Berliini teatrites. 1922. aastal oli tal esimene lühike osa Georg Jacoby filmis "Nii need mehed on". Produtsent Rudolf Sieber, Marlene hilisem abikaasa, valis ta varsti pärast seda väikesesse rolli režissöör John May filmis "Armastuse tragöödia". Järgmistel aastatel võis teda tihti näha filmides kõrvalosades.
1929. aastal sai Marlene ootamatult rolli, mis tegi ta üleöö kuulsaks ja pani aluse tema femme fatale'i, saatusliku naise kuulsusele. Selleks oli ööklubi riivatu lauljanna Lola Lola osa Josef von Sternbergi filmis "Sinine ingel". Kohe pärast selle filmi lõpetamist läks Marlene Dietrich koos Josef von Sternbergiga Hollywoodi ja saavutas tema käe all töötades maailmakuulsuse kuue filmiga: "Maroko" (1930), "Autud" (1931), "Šanghai ekspress" (1932), "Laulude laul" (1933), "Punane keisrinna" ja "Saatan on naine" (1935).
Pärast vahekorra katkestamist Josef von Sternbergiga tõid Dietrichile edu niisugused filmid nagu "Iha" (1935), Ernst Lubitschi "Ingel" (1937) ja eelkõige vesternkomöödia "Destry ratsutab jälle" (1939). Marlene Dietrich sai 1937. aastal Ameerika kodakondsuse ja kritiseeris avalikult Saksamaal valitsevat natsionaalsotsialismi. Teise maailmasõja ajal esines ta maailmakuulsate filmilauludega Ameerika sõjaväelastele camp-show'de raames, mida korraldas 1941. aastal loodud United Service Organization.
Marlene Dietrichi edu filminäitlejana jätkus 1950. aastatel niisuguste linateostega nagu Alfred Hitchcocki "Rambipalavik" (1950), Billy Wilderi "Süüdistuse tunnistaja" (1957) ja Stanley Krameri "Nürnbergi protsess" (1961).
1960. aastatel loobus ta filmist. Marlene käis ringreisidel, kus esines šansoonidega, ja andis kontserte kogu maailmas. 1978. aastal võis teda näha tema viimases filmis "Kaunis gigolo, vaene gigolo" koos David Bowiega. Pärast seda elas ta täiesti tagasitõmbunult Pariisis. Kuulsast intervjuust Maximilian Schelliga tehti 1982. aastal dokumentaalfilm "Marlene", kus on kuulda ainult näitlejanna häält.
Marlene Dietrich suri 6. mail 1992. Aasta pärast avaldas tütar Maria biograafia "Meine Mutter Marlene". Marlene Dietrichi elu ekraniseeris Joseph Vilsmaier ja film jõudis kinodesse aastal 2000.
Marlene Dietrichi kuulsaim laul on "Lili Marleen".
Tallinna JS Estonia

Ajalugu

JS Estonia mängis oma esimesed kaks hooaega tollases esiliigas. Pärast esiliiga võitmist 1932. aastal ülendati Estonia kõrgliigasse, kus jäädi oma debüüthooajal Spordi järel teiseks, kusjuures meistriks tulek anti käest hooaja viimase mänguga. Aastail 1934–1939 tuli Estonia viis korda järjest Eesti meistriks. Viimastel ametlikel Eesti meistrivõistlustel 1939–1940 jäädi Tartu PK Olümpia järel teiseks. Klubi likvideeriti 1944. aastal.
Karl August von Bergen

Karl August von Bergen (11. august 1704 Frankfurt Oderi ääres – 7. august 1759 Frankfurt Oderi ääres) oli saksa anatoom ja botaanik.
Tema järgi on nimetatud bergeenia.
Hebefreenne skisofreenia

Hebefreenne skisofreenia on skisofreenia vorm, milles on juhtivateks emotsionaalsed häired; luulumõtted ja hallutsinatsioonid on episoodilised ja fragmentaarsed; käitumine on inadekvaatne ja impulsiivne ning tavaliselt maneerlik. 
Meeleolu on lame ja inadekvaatne, sageli kaasnevad itsitamine või enesega rahulolev, omaette naeratus või kõrk hoiak, grimassid, maneerlikkus, veiderdamine, hüpohondrilised kaebused ja stereotüüpsed fraasid. Mõttekäik on desorganiseeritud, kõne laialivalguv ja seosetu. Ilmneb isoleerumistendents ja käitumine näib olevat eesmärgita ja tundmusteta. See skisofreenia vorm algab tavaliselt 15. ja 25. eluaasta vahel ning on enamasti halva prognoosiga, kuna negatiivsed sümptomid, eriti emotsioonide tuimenemine ja tahteaktiivsuse alanemine arenevad kiiresti välja.
Tavaliselt domineerivad emotsioonide, tahteelu ja mõttekäiguhäired. Hallutsinatsioonid ja luulumõtted võivad avalduda, kuid ei ole tavaliselt juhtivad. Patsiendi käitumine on iseloomulikult sihipäratu, tegevusel puudub mõtestatud eesmärk ja otstarve. Pinnapealne ja maneerne tegelemine religiooni, filosoofia või teiste abstraktsete teemadega võib süvendada raskusi patsiendi mõttekäigu jälgimisel.

Diagnostilised juhised

Skisofreenia diagnoosi üldised kriteeriumid peavad olema täidetud. Tavaliselt diagnoositakse hebefreeniat esmakordselt nooruki- või varases täiskasvanueas. Premorbiidne isiksus on sageli, kuigi mitte ilmtingimata, pelglik ja isoleeruv. Hebefreenia kindla diagnoosi püstitamiseks on tavaliselt vaja patsienti kaks-kolm kuud pidevalt jälgida, et olla kindel eespoolkirjeldatud käitumise iseärasuste püsivuses.
Outi Alanko-Kahiluoto

Satu Outi Kristiina Alanko-Kahiluoto (neiupõlvenimega Alanko; sündinud 14. juunil 1966 Oulus) on Soome poliitik, kirjandusteadlane ja filosoof. Alanko kuulub Rohelisse Liitu. Ta on Helsingi linnavalitsuse liige alates aastast 2005 ja Eduskunna liige aastast 2007.
2007. aasta parlamendivalimistel sai ta 4622 häält  ja 2011. aasta parlamendivalimistel 5240 häält .
Alanko on abielus teatrilavastaja Atro Kahiluotoga. Neil on kaks last .
Muusikud Ismo, Ilkka ja Petri Alanko on Outi Alanko-Kahiluoto nõod.
Juhan Paalo

Juhan Paalo (sündinud 23. novembril 1947 Pärnus) on Eesti sõudja. 185 cm, 86 kg.
Lõpetas 1962 Pärnu 8-klassilise kooli.  
Sõudmistreeninguid alustas 1963 Asta Oidermanni õpilasena, hiljem treenis ka Mihkel Leppiku, Jüri Kuruli ja Matti Killingu juhendamisel.

Isiklikku

Tütar Gina P. (13. XII 1977) on tulnud 1994, 1996, 1997, 2003 ja 2004 Pärnu naiskonnas Eesti jalgpallimeistriks.
Keith Emerson

Keith Noel Emerson (2. november 1944 – 10. märts 2016) oli inglise klahvpillimängija ja helilooja, Bob Moogi fondi juhatuse liige.
Karjääri alguses esines ta bändidega Keith Emerson Trio, John Brown's Bodies, Gary Farr & The T-Bones, The V.I.P.s ja The Nice (P. P. Arnoldi taustabänd). 1970. aastal lõi ta ansambli Emerson, Lake & Palmer. 1970ndatel sai sellest üks tuntumaid progressiivse roki ansambleid.
Pärast Emerson, Lake & Palmeri laialiminekut 1979. aastal tegi Emerson tagasihoidliku soolokarjääri lühikest aega vastu pidanud progressiivse roki bändiga 3. Aastal 1991 tuli Emerson, Lake & Palmer uuesti kokku ja anti välja album "Black Moon". Aastal 2002 tegi Emerson kaasa The Nice'i tuuril. 2008. aastal käis Emerson esinemas Eestis. Emersoni viimane album "The Three Fates Project" avaldati 2012. aastal.