google/wiki40b huggingface dataset:
Keturvalakiai

Ajalugu

Keturvalakiaid on esimest korda mainitud aastal 1613. Esimene kirik rajati sinna aastal 1769. Aastal 1777 sai Keturvalakiaist kohaliku kihelkonna keskus. Kihelkonnakool alustas seal tööd juba järgmisel aastal. Aastal 1786 valmis uus kirikuhoone.
Aastal 1944 sai alev sõjas kannatada. Hävis sealne kirikuhoone, mille asemele aastal 1950 ehitati uus puidust kirik. 3. augustil 1945 hõivasid asula mõneks ajaks Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli Keturvalakiai kohaliku kolhoosi keskasula.
Võnkumine

Võnkumine ehk võnkliikumine ehk ostsillatsioon on ajas toimuv mingi omaduse korduv hälve tasakaaluolekust, aga ka muutumine kahe või enama oleku vahel.  Muutuvaks (võnkuvaks) omaduseks võib olla keha asendit määrav koordinaat (näiteks pendli korral), keskkonna rõhk (näiteks helirõhk), elektripinge (vahelduvvoolu korral), väljatugevus (elektromagnetlaine korral), heledus (näiteks muutlik täht) vms. 
Mitmesugustel füüsikalistel võnkumistel on palju ühiseid seaduspärasusi lainetega. Nende seaduspärasuste uurimine kuulub võnkumiste ja lainete teooria valdkonda. Laineks nimetatakse võnkumise levimisprotsessi ruumis. Vaadeldes mingi keskkonna üksikut punkti, milles laine levib, toimub selles punktis füüsikalise suuruse perioodiline muutumine ehk võnkumine. Lainete põhimõtteline eripära seisneb selles, et nende levimisega kaasneb energia ülekanne.

Võnkumise tingimused

Võnkumise toimimiseks on vaja, et süsteemil leiduks vähemalt üks püsiv (stabiilne) tasakaaluolek. Süsteem, mis on stabiilses tasakaalus, proovib hälbe korral oma tasakaaluolekut taastada.
Füüsikaliste võnkumiste toimumiseks tuleb süsteemile anda esialgne energia, mis seejärel hakkab korduvalt muutuma mingit teist liiki energiaks ja uuesti tagasi algseks energiaks. Näiteks mehaanilise võnkumise korral vahetuvad süsteemis potentsiaalne ja kineetiline energia.

Seotud võnkumised

Harmooniliste võnkumistena on võimalik kirjeldada ühe vabadusastmega süsteemide võnkumisi. Paljud huvipakkuvad süsteemid võivad olla oluliselt keerukamad. Lihtsaim laiendus on süsteem, milles vabadusastmeid on üle ühe. Näiteks süsteem, mis koosneb kahest kehast ja kolmest vedrust, mis on kinnitatud liikumatute punktide ja antud kehade külge. Selliste süsteemide kirjeldamisel peab arvestama, et ühe keha võnkumine mõjutab teise keha võnkumist ja vastupidi. Omavaheline mõju tähendab, et kahe keha võnkumised on omavahel seotud. Sellist seotult võnkuvatest süsteemidest tulenevaid efekte illustreerivad kõrvuti olevad pendliga seinakellad või kõrvuti samal tasapinnal olevad mehaanilised metronoomid. Nimelt on täheldatud, et sama võnkesageduse korral nii seinakellade kui metronoomide võnkumine sünkroniseerub. Üldisel juhul võib seotud võnkumiste korral mõlema üksiku võnkuva suuruse ajamuutlikus olla üpris keerukas. Seotud võnkumiste korral leidub siiski võnkeviise, kus iga üksik võnkumine on harmooniline ja süsteemi kõik osad võnguvad sama sagedusega. Sellist seotud võnkumiste juhtu nimetatakse antud süsteemi normaalvõnkumiseks. Tuleb välja, et mingi harmoonilistest ostsillaatoritest koosneva seotud süsteemi üldiseid võnkumisi saab täielikult kirjeldada, teades tema normaalvõnkemoode.
Värdlepp

Värdlepp (Alnus × pubescens ehk Alnus × hybrida ehk Alnus incana × Alnus glutinosa)  on halli lepa ja sanglepa värd.
Teda leidub looduslikult harva ka Eestis.
Vikiõpikud

Vikiõpikud (varem eesti keeles Vikiraamatukogu, inglise keeles Wikibooks) on Vikipeedia sõsarprojekt, mille sisuks on kasutajate koostatavad vabad õpikud, kasutusjuhendid, toiduretseptid jne.
N-korteež

Korteežide nimed

Korteeži pikkusega n nimetatakse tavaliselt n-korteežiks. 2-korteež on järjestatud paar; 3-korteež on järjestatud kolmik. n võib olla mis tahes positiivne täisarv. Näiteks kvaterniooni võib esitada 4-korteežina.
Ceará osariik

Nimi

Ceará tähendab sõna-sõnalt "laulab aratinga". 
José de Alencari väitel on nimi kokku pandud kohaliku keele sõnadest cemo 'valjusti laulma' ja ara 'väike aara või papagoi'. 
On ka arvamus, et osariigi nimi tuleb sõnast Siriará kaldavähkide järgi.

Sümbolid ja tähised

Ceará osariigil on lipp, vapp ja hümn.
Standardi ISO 3166-2 järgi on osariigi tähis BR-CE.

Ajavöönd

Ceará ajavöönd on 3 tundi maailmaajast maas.

Rahvastik

Rahvaarv on 2005. aasta andmetel 8 097 276. Sellega on osariik Brasiilia 1. järgu haldusüksuste seas 8. kohal. 
Rahvastiku tihedus on 54,40 in/km² (11. koht Brasiilias).
Inimarengu indeks oli 2000. aastal 0,700 (20. koht Brasiilias).

Demograafilised näitajad

Keskmine eluiga oli 2000. aastal 69, 6 aastat (meestel 65,3, naistel 74,1 aastat; 21. koht Brasiilias). 
Imikusuremuskordaja oli 2000. aastal 32,1 tuhande elussünni kohta (20. koht Brasiilias).  
Kirjaoskamatusmäär oli 2000. aastal 21,8% (22. koht Brasiilias).

Asustus

Lisaks pealinnale Fortalezale on teised suuremad linnad Crato, Juazeiro do Norte, Sobral ja Canindé.

Majandus

2004. aastal oli sisemajanduse kogutoodang 33 260 672 000 USA dollarit (13. koht Brasiilias). Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta oli 4170 USA dollarit (22. koht). 
Põllukultuuridest kasvatatakse uba, maisi, riisi, puuvilla, suhkruroogu, tomatit, banaani, apelsini ja kookospähklit. Peetakse veiseid, sigu, kodukitsi, hobuseid, kodulinde ja eesleid.
Tööstusharudest on esindatud mäetööstus, rõivatööstus, toiduainetetööstus, metallurgia, tekstiilitööstus, keemiatööstus ja jalatsitööstus. Maavaradest kasutatakse rauda, mineraale, lubjakivi, savi, magneesiumi, graniiti, naftat, looduslikku gaasi ja meresoolt.

Ajalugu

Ceará hakkas arenema alles pärast tema lahutamist Pernambucost (1799). Osariigis on alati olnud poliitilisi võitlusi ja relvastatud liikumisi. See ebastabiilsus jätkus Brasiilia impeeriumi ja Esimese vabariigi ajal. 
Normaliseerumine leidis aset alles 1945. aastal, kui riik sai jälle põhiseadusliku võimu.

Kolonisatsioonieelne aeg

On teateid, et enne Pedro Álvares Cabrali retke Brasiiliasse on Ceará randa jõudnud Hispaania meresõitjad Vicente Yáñez Pinzón ja Diego de Lepe. 
Osariigi koloniseerimist, mis algas 17. sajandil, raskendas indiaani hõimude vastupanu. Koloniseerimine võttis hoogu, kui Pajeú jõe suudmesse ehitati Hollandi fort Schoonenborch, mille 1654 vallutasid portugallased. Fordile anti uus nimi Fortaleza de Nossa Senhora de Assunção. 
19. sajandil oli Cearás tugev abolitsionistlik kampaania, mille tulemusel orjus kaotati 25. märtsil 1884 enne orjuse kaotamist kogu riigis 1888.
Erwin Neher

Erwin Neher (sündinud 20. märtsil 1944 Landsbergis) on saksa biofüüsik, Nobeli auhinna laureaat.
Aastal 1991 sai ta koos Bert Sakmanniga rakkude ioonikanalite ja nende molekulaarse ehituse avastamise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Ta õppis 1963–1966 Müncheni Tehnikaülikoolis füüsikat. 1966. aastal sai ta Fulbrighti stipendiumi, mille toel õppida Ameerika Ühendriikides. Ta tudeeris aasta Wisconsini Ülikoolis Madisonis ning kaitses magistrikraadi biofüüsikas. 1970. aastal kaitses ta doktorikraadi Münchenis Max Plancki Psühhiaatriainstituudis.
Alates 1972. aastast on ta töötanud Göttingenis Max Plancki Biofüüsikalise Keemia Instituudis, aastast 1983 on ta selle direktor ning membraanibiofüüsika osakonna juhataja.
Ann Coulter

Ann Hart Coulter (sündinud 8. detsembril 1961) on Ameerika Ühendriikide konservatiivne poliitikakommentaator, publitsist ja kolumnist. Coulter ütles 2002. aastal enda kohta, et erinevalt teistest ei teeskle ta, et on "erapooletu ja tasakaalukas".

Vaated

2 päeva pärast terrorirünnakut Maailma Kaubanduskeskusele, 13. septembril 2001 teatas ta: "Lennujaamad järgivad punktuaalselt ühesugust naeruväärselt ebatõhusat läbiotsimismeetodit nii Suzy Chapsticki kui moslemitest lennukikaaperdajate jaoks. Absurdne on oletada, et iga reisija on potentsiaalne hullumeelne mõrvarlik maniakk. Me teame, kes need mõrvarmaniakid on. Need on need, kes praegu rõõmustavad ja tantsivad. Me peame nende maadesse tungima, nende juhid tapma ja nad kristlusesse pöörama. Me ei olnud Hitleri ja tema tippjuhtide asukoha kindlaksmääramisel ja karistamisel punktuaalsed. Me lauspommitasime saksa linnu; me tapsime tsiviilisikuid. Niimoodi käib sõda. Ja see on sõda.
Coulter väitis USA kohta: "See oleks palju parem maa, kui naised ei hääletaks. See lihtsalt on fakt. Tegelikult oleksid kõik presidendivalimised alates 1950 – välja arvatud Barry Goldwater 1964 – võitnud vabariiklased, kui ainult mehed oleksid hääletanud. 
5. oktoobril 2007 ütles ta "New York Observerile": "Kui me võtaksime naistelt hääleõiguse, siis ei peaks me kunagi muretsema demokraadist presidendi pärast. See on minu isiklik unelm, kuid ma ei usu, et see kunagi teostub. Ja see on hea viis juhtida tähelepanu sellele, et naised hääletavad nii rumalalt, vähemalt üksikud naised."
2. aprillil 2008 kritiseeris ta oma blogis Barack Obama raamatut "Unistused minu isast", mida võrdles Mein Kampfiga: "Ta ütleb, et põhjus, miks neegrid hoiduvad omaette, on see, et see on lihtsam kui kulutada kogu oma aeg katsumisele ära arvata, mida valged sinust mõtlevad. Siin on väike sisevihje valgetest inimestest: me ei mõtle sinust. Eriti valged anglosaksi protestandid. Me mõtleme, et kõik ülejäänud on meist alamad, ja me oleme selle mõttega täiesti rahul.

Isiklikku

Coulter lõpetas 1984. aastal Cornelli ülikooli ajaloo erialal cum laude. Ta on Delta Gamma naiskorporatsiooni vilistlane.
Ta hankis endale juhiloa, millel sünnikuupäev on õigest kaks aastat hilisem . Kui see teistes ajakirjanikes huvi tekitas, jäi ta selle juurde, et on sündinud 1963. aastal, kuid "privaatsuse huvides" ei esitanud vastavaid tõendeid.
Loodusdirektiiv

Loodusdirektiiv (inglise keeles Habitats Directive, ametliku täisnimega Council Directive 92/43/EEC on the Conservation of natural habitats and of wild fauna and flora; eestikeelne lühend 92/43/EMÜ) on üks kahest Euroopa Liidu looduskaitse direktiivist (teine on linnudirektiiv). Direktiivi ülesanne on kaitsta ohustatud looma- ja taimeliike ning nende elupaigatüüpe ja kasvukohti. Kaitsmisega aidatakse kaasa looduse mitmekesisuse säilimisele ja taastamisele. Direktiivi eesmärkide saavutamiseks on loodud loodusalade võrgustik: Natura 2000.
Direktiiv võeti vastu 21. mail 1992.
Direktiivil on viis lisa.
Ulvhild

Vanemad

Ulvhild oli kindlasti pärit Norrast ning saagade järgi oli ta isa Norra magnaat Haakon Finnsson, kes oli pärit Thjotta suguvõsast. Ulvhildi ema kohta on teada kindlalt see, et ta ei olnud kuninganna Margaret Fredkulla, aga Ulvhildi ema nimi on siiani teadmata.

Esimene abielu

Noor Ulvhild laulatati Rootsi kuninga Inge II-ga ning sellest liidust lapsi ei sündinud. Hiljem süüdistati Ulvhildi kuninga mürgitamises ning see lõi mulje Ulvhildist kui ohtlikust naisest.

Teine abielu

Pärast Inge II surma kolis Ulvhild Taani, kus tal oli arvatavasti sugulasi ning talle anti asüüli. Taanis olevat ta abiellunud vana kuninga Taani Nielsiga, kuid 1130. aasta paiku lahkus Ulvhild kuninga õukonnast ja naasis Rootsi.
Pärtli lõpe

Pärtli lõpe on väike laht Sõrve poolsaare läänerannikul, Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahel.
Karl Pinkowsky

Karl Friedrich Pinkovski (ka Carl Pinkovsky; 22. jaanuar 1875 Esna vald, Järvamaa – 8. oktoober 1930 Rakvere) oli õpetaja, ajakirjanik, tõlkija ja kirjanik.

Haridus ja tööelu algus

Karl Pinkovski sündis Esna vallas Vedruka külas, kus tema isa Hans Pinkovski oli juba 38 aastat koolmeister olnud. 
Ta lõpetas Paide linnakooli 1894. aastal. 1896. aastal omandas Riias õpetajakutse. Kuni 1897. aastani töötas oma isa ametijärglasena Vedrukas kooliõpetajana. Pärast Vedrukast lahkumist töötas aastatel 1897–1898 Amblas koduõpetaja ja Järvamaa 2. jaoskonnas kohtu-uurija sekretärina. 1897. aastal sooritas ta kodukooliõpetaja eksami.

Edasine töö- ja elukäik

1898–1906 oli Vihulas ja Nõmmkülas vallakirjutaja. Samal ajal oli ta ülemaalise vallakirjutajate ühingu sekretär, mis tekitas tolleaegsetes ülemustes suurt pahameelt ja ta sunniti kohalt lahkuma.
Ta töötas Tallinnas ajalehe Koit toimetuses 1906–1907 ja aasta hiljem siirdus ajalehe Virulane toimetusse, kus oli toimetuse sekretär. Virulase sulgemise järel määrati ta Järvakandi ministeeriumi juhatajaks. 
1911. aastal ta arreteeriti vanade poliitiliste "pattude" pärast ja ta pidi kohalt lahkuma. Samal ajal hakkas jällegi tegutsema Virulase toimetus ja ta läks sinna tagasi toimetuse liikmeks. 
1912. aastal hakkas ta välja andma pilkelehte Kilk, mida ta andis välja umbes 3 aastat. Kuid 1914. aastal Kilk suleti kuberner Izmail Korostovetsi käsul ning toimetaja otsustati maalt välja saata. Pinkovski asus elama venemaale, alguses Pihkvas ja hiljem Moskvas, kus ta läks Ruskoje Slovo toimetusse tööle, kuhu ta oli varemgi juba koostööd teinud. 
Hiljem asus tööle Peterburi, kus töötas Lessneri vabrikus korrespondendina ja samal ajal (1914) tegi kaastööd Pealinna Teatajale. 
Kui ta sai kodumaale tagasi tulla, töötas ta 1918–1919 Rakvere Linna Naisgümnaasiumis õpetajana. 1919–1922 oli ta Tallinna Kaubanduskoolis ja hiljem ka sõjakoolis lektor. Oma elu viimased aastad 1922–1930 töötas ta Rakveres era- ja koduõpetajana. 
Ta suri südamehaigusse. 
Karl Pinkovski oli väga suure sisemise energiaga, mida tema nekroloogis väljendati järgmiselt: "Küünal kustus ruttu, sest ta põles kahest otsast".

Looming

Tema artikleid on avaldatud väljaannetes Rahva Lõbu-leht, Eesti Postimehe Õhtused Kõned, Postimees, Tallinna Kaja, Linda, Kodu, Säde, Hüüdja, Virulane ja Perekonnaleht. 
Lisaks on ilmunud tema jutustusi ja teatriarvustusi, muinasjutte ja tõlkeid rootsi keelest. 1906. aastal tõlkis ta koos Jaan Leppikuga eesti keelde Rafaello Giovagnoli romaani "Spartacus".
Juri Krimarenko

Juri Krimarenko (sündinud 11. augustil 1983) on Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüpe). Maailmameister (2005).
"Olen õnnelik, aga samavõrra ka üllatunud," ütles Ukrainale Helsingi MM-ilt ainsa kulla toonud Krimarenko. "Minu unistus oli lõpetada kaheksa parema seas, võiduplaane polnud mul mingeid. Kulla pidanuks saama Stefan Holm. Aga finaal algas mulle hästi ja närvipinge kadus. Hüppasin päris korralikult kuni lõpuni," seletas Krimarenko, kes 2.15 ja 2.20 ületas esimesel, 2.25 teisel ja 2.29 esimesel katsel ning 2.32 kolmandal.
Jill Evans

Jill Evans (sündinud 8. mail 1959) on Walesi poliitik. Ta valiti Euroopa Parlamenti 1999., 2004., 2009. ja 2014. aasta valimistel. Ta kuulub erakonda Plaid Cymru ja Euroopa Parlamendi fraktsiooni Rohelised/Euroopa Vabaliit ja oli 2009–2014 selle aseesimees.
Jill Evans räägib emakeelena kõmri ja inglise keelt.
Ravensbrücki koonduslaager

Vangid

Koonduslaagrisse vangistati valdavalt poliitilistest vastastest naisi (80%). Suure rahvusrühma moodustasid poola naised (40 000) ja juudi naised (26 000); vene naisi oli umbes 18 800; prantsuse naisi 8000 ja hollandi naisi 1000.
Ravensbrücki koonduslaagri naisvangide solidaarsustunne oli tugev: kui päeva peale anti söögiks tükk leiba, siis jagati see omavahel (Leutheusser, 145:2003).
Aastatel 1939–1945 elas laagris vangistuses 130 000 kuni 132 000 naist. Laagris suri vähemalt 28 000 inimest. Nende arvu, kes surid aastaid hiljem inimkatsete tagajärjel, ei teata. Hinnanguliselt jääb hukkunute arv vahemikku 45 000 – 50 000 kuni 117 000.
1945. aasta kevadel, kui Punaarmee laagrile kiiresti lähenes, otsustati SS-is, et võimalikult palju vange tuleks surmata.

Inimkatsed

Pealesunnitud inimkatseid viisid laagris läbi mitmed arstid, nende hulgas 1939. aastal Heinrich Himmleri saatekirurgi Karl Gebhardti assistent Ludwig Stumpfegger, Gebhardt ja ka tema teine assistent Ernst Fischer ning laagriarstid Gerhard Schiedlausky, Rudolf Rosenthal ja Herta Oberheuser (Neumann ja Eberle, 66-67:2013).

Sulfonamiidide kliinilised uuringud

Aastatel 1942–1945 tehti koonduslaagris inimkatseid sulfonamiidide efektiivsuse väljaselgitamiseks. Katsete läbiviimise eest naisvangidel oli vastutav läbiviija ja kirurg laagriarst Herta Oberheuser. Mõju teadasaamiseks nakatati vange stafülokokkide, gaasgangreeni ja Clostridium tetani bakteriga (Leutheusser, 155:2003). Katsealuste jalgadesse lõigati haavu, kuhu seejärel külvati bakterikultuure ja rakendati medikamentoosseid ja kirurgilisi ravivõtteid. Naisvangid, kes haavade ja ravi kätte ei surnud, said eluaegseid tervisekahjustusi (Neumann ja Eberle, 67:2013). 
Vangidel ei tulnud osaleda mitte ainult inimeksperimentides, vaid ka sunniviisilistes abortides: laagriarstid tegid seitsmendat või kaheksandat kuud rasedatele naisvangidele sundaborte meditsiiniliste võtetega, kuid tuli ette ka surnukspeksmisi, mille tagajärjel looted aborteerusid.  
Ühe allika kohaselt mõrvanud dr Oberheuser ka terveid vastsündinuid ja naisi surmavates annustes bensiini või näiteks evipan '​i (heksobarbitaali – N01AF02) süstidega ning eemaldas jäsemeid ja elutähtsaid elundeid.

Keemiline sundsteriliseerimine

Keemilise sundsteriliseerimise all peetakse silmas fertiilses eas naisvangidel nende teadliku nõusolekuta ja valikuvõimaluseta (oli võimalik ka gaasikamber valida) meditsiiniliste protseduuride läbiviimist, eesmärgiga modifitseerida nende suguelundkonna kaasasündinud toimimist neile teadmata suunas. Mitmel pool koonduslaagrites kasutati dr Horst Schumanni meetodit röntgenikiirtega steriliseerimisel. Ravensbrücki fertiilsete naisteni jõudis Auschwitzi koonduslaagris praktiseerinud professori Carl Claubergi 1943. aastaks välja töötatud nn Claubergi meetod 1944. aasta talvel. Meetod oli salajane. Teada on, et kõigepealt süstiti väljavalitud naistele fertiilsuse kinnitamiseks kontrastaineid Lipidoli ja Jodipini ning mõne päeva pärast süstiti ainet, mis oli mõeldud munajuhade "ummistamiseks". Arstid hakkasid seda emakasisest kemikaalidega steriliseerimist naisvangidel rakendama ilma narkoosita.
SVG

SVG (inglise keeles Scalable Vector Graphics 'skaleeruv vektorgraafika') on XMLil põhinev keele spetsifikatsioonide hulk, mis kirjeldab nii staatilist kui dünaamilist (st interaktiivset ja animeeritud) kahemõõtmelist vektorgraafikat.
SVG spetsifikatsioon on avatud standard, mida World Wide Web Consortium (W3C) aastast 1999 arendab. SVG pildid ja nende käitumine defineeritakse XML-il põhinevas tekstifailis. See tähendab, et neis olevaid tekste saab otsida ja indekseerida. 
Pea kõik kaasaegsed brauserid toetavad SVG märgendkeelt väliste programmide abita, üksnes Microsofti Internet Exploreris on selle toetamine viibinud kuni aastani 2010, mil SVG toe sai seni veel arenduses olev brauser Internet Explorer 9.
Vao mõis (Koeru)

Vao mõis (saksa keeles Waoküll) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu

Vao mõis rajati 1663. aastal ning selle esimeseks omanikuks oli Detloff Hauenschildt (1618–1703). 1703. aastal sai mõisa omanikuks tema poeg Robert Wilhelm Hauenschildt. Tema surma järel läks mõis viimase õele Hedwig Elisabethile, kes oli abielus Väike-Keskküla (hiljem Kasari mõis) mõisniku Christoph Jürgen von Baranoffiga. Baranoffide kätte jäi mõis kuni 1799. aastani, mil selle ostis krahv Peter Douglas.
1808. aastal suri krahv ja mõisa ostis Christoph von Brevern. Brevernidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks

Poolkelpkatusega puidust härrastemaja rajati umbes 1800. aasta paiku. Kivist ehitatud tiibhoone rajati tõenäoliselt 19. sajandi lõpus. Samal ajal rajati ka kaarakendega väike veranda.
Pärast mõisa võõrandamist asus hoonesse kool, mis tegutses seal 2004. aastani. Nüüdisajal tegutsevad hoones lasteaed ja raamatukogu.
Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet.
Lapi ülikool

Lapi ülikool (soome keeles Lapin yliopisto, lühend LY, ladina keeles Universitas Lapponiensis) on ülikool Soomes Rovaniemi linnas. 
Aastani 1991 oli kõrgkooli nimi Lapin korkeakoulu, õppeasutus asutati 1. märtsil 1979.
Ülikoolis on neli teaduskonda. Lisaks sellele kuuluvad ülikooli üksuste hulka Arktika keskus ja avatud ülikool.  
Aastal 2012 õppis ülikoolis 4685 põhiõppe üliõpilast, 346 kraadiõppurit, 127 välismaist kraadiõppurit ja 235 rahvusvahelist vahetusüliõpilast. Lisaks oli avatud ülikooli, täienduskoolituskeskuse ja väärikate ülikooli nimekirjades 6465 täiskasvanud õppijat. Aastal 2012 kaitsti Lapi ülikoolis 474 magistrikraadi ja 28 doktorikraadi. 
Kokku on Lapi ülikoolis töötajaid 647, sealhulgas 68 professorit.
Boone'i maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1837. aastal.
Faribaulti maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1855. aastal.
Tüdrukud... ja veel kord tüdrukud

Tegevustik

Ross Carpenter on meremees, kes unistab oma paadist, kuid vaevleb rahapuuduses.
Serbia vapp

Serbia vapp on Serbia Vabariigi vapp.
17. augustil 2004 otsustas Serbia parlament võtta viisnurgaga vapi asemel taas kasutusele keskaegne vapp, mida viimati kasutati 19. sajandil. Tegemist on endise Obrenovićite dünastia vapiga.
Samal hääletusel otsustati võtta hümnina taas kasutusele "Bože pravde" ning asetada uue vapi kujutis lipu vasakusse vardapoolsesse nurka.
Otsus tehti häältega 183:0, kusjuures Sotsialistliku Partei saadikud boikoteerisid hääletust.

Vapi kirjeldus

Vapil on Nemanjićite dünastia kroon kahe peaga valge kotka kohal. Kotka rinnal oleval punasel vapil on kujutatud risti ja nelja kirillitsa tähte C. Need on esitähed lausest "Samo Sloga Srbina Spasava" (Ainult ühtsus päästab serblasi). Serbia valitsuse kodulehel esitatud kirjelduse kohaselt on tegemist hoopis nelja tulerauaga.

Vapp kuni 2004

Pärast Teist maailmasõda võeti kasutusele Nõukogude liidu ja teiste sotsialistlike riikide vappide eeskujul kujundatud vapp. Traditsioonilise Serbia sümbolina pandi vapile ka nelja C-ga vapp, kuid ilma ristita.
Thierry Gueorgiou

Thierry Gueorgiou (sündinud 30. märtsil 1979) on Saint-Étienne'ist pärit Prantsusmaa orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Aastatel 2003-2017 tuli ta 13 korral individuaalseks maailmameistriks ja võitis 2011 aastal Prantsusmaa meeskonnas teatejooksu. Oma viimase kuldmedali võitis ta 2017 MM lühirajal Vitipalus. Klubiline kuuluvus: Kalevan Rasti/Soome ja NO St-Etienne/Prantsusmaa.
Autasustamisel Vitipalus heitis ta oma jooksujalanõud publikule. 2017 aasta MM oli tema viimane individuaalne tippvõistlus sportlasena, pärast seda alustas Thierry Gueorgiou karjääri treenerina Rootsi rahvuskoondise juures.
Dixie Carter

Dixie Virginia Carter (25. mai 1939 – 10. aprill 2010) oli USA näitleja.
Kummaline teekond

"Kummaline teekond" (ingl. We're on the Road to D'ohwhere) on joonissarja Simpsonid 17. hooaja 11. jagu, mis jõudis ekraanile 29. jaanuaril 2006.
Aare Laanemäe

Aare Laanemäe (sündinud 1937) on eesti endine parteitöötaja.
Ta on töötanud EKP Keskkomitees.
Harmonices mundi

"Harmonices Mundi" ("Maailma harmoonia[õpetus]") on Johannes Kepleri raamat, milles ta püüab seletada planeetide liikumise proportsioone ja geomeetriat heliredelite ja muusikaliste intervallide abil.
Raamat ilmus 1619. Ta kirjutas selle Linzis.
Kepleri järgi tekitab iga planeet Päikese ümber tiireldes tooni, mille muutuv  kõrgus oleneb planeedi nurkkiirusest Päikese suhtes.  Mõned planeedid "laulavad" suhteliselt konstantsel toonil: näiteks Maa toon kõigub üksnes pooltooni (16:15) mi-st fa-ni ja Veenuse tooni kõikumise intervall on vaid 25:24. Maa tooni väikest ulatust seletab Kepler nii: "Maa laulab mi, fa, mi: juba nendest silpidest võib järeldada, et selles meie kodus valitsevad viletsus [miseria] ja nälg [fames]."
Väga harva laulavad kõik planeedid koos täielikus harmoonias. Kepler arvas, et seda on ehk ainult üks kord ette tulnud, võib-olla maailma loomise ajal.
Üldse arendab ta selles raamatus oma esimese raamatu "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium" arvumüstikat.
Oma eelmises raamatus "Astronomia nova" oli Kepler esitanud kaks esimest Kepleri seadust planeetide likumise kohta.  Kolmas seadus, mis ütleb, et planeedi ja Päikese vahelise keskmise kauguse kuup on võrdeline planeedi aasta kestuse ruuduga, on esitatud raamatu "Harmonice Mundi" 5. peatükis mõnel leheküljel pärast pikka kõrvalepõiget astroloogiasse.
Helisüsteem

Helisüsteem on muusikas erinevate ajastute ja kultuuride heliridades kasutust leidvate kindla kõrgusega muusikaliste helide potentsiaalne hulk.
Oktaviekvivalentsi korral võib helisüsteemist rääkida kui oktavi potentsiaalsest jaotamisest heliklassideks.
Didymose "loomulik helisüsteem" määratles oktavi piires 197 heliklassi.
Võrdtempereeritud häälestuse puhul jaotatakse oktav 12 võrdseks osaks: võrdtempereeritud pooltooniks. Seoses elektroonilise muusika arenguga on võrdtempereeritud pooltooni suhtelise ühikuna võetud kasutusele tsent (1 võrdtempereeritud pooltoon = 100 tsenti).