google/wiki40b huggingface dataset:
Tenno Teets

Tenno Teets (26. oktoober 1931 Tallinn – 31. mai 2003) oli eesti põllumajandustegelane.
1949. aastal lõpetas ta Tallinna 10. Keskkooli. 1954. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Töötas 1950. aastatel Saaremaal algul agronoomina, seejärel kolhoosi esimehena. 1961. aastast kolis Rapla rajooni, töötas algul kolhoosi Tee Kommunismile agronoomina, 1962. aastal valiti sama kolhoosi esimeheks. 1965–1966 töötas paralleelselt Valtu 8-klassilise kooli õpetajana.
1971. aastal, pärast kolhoosi Tee Kommunismile ühinemist kolhoosiga Võit sai temast kolhooside ühinemisel moodustatud Valtu kolhoosi esimees ja ta töötas Valtu kolhoosi esimehena kuni kolhoosi likvideerimiseni 1991. aastal. Seejärel oli Valtu põllumajandusliku osaühistu esimees.
1988. aastal oli üks Rahvarinde asutajatest ja valiti Rahvarinde volikogu liikmeks. 1989. aastal oli ta üks Balti keti korraldamise juhtidest Raplamaal ning samal aastal valiti ta Rapla maakonna volikogu liikmeks. 1990. aastal oli ta üks Eesti Maa-Keskerakonna algatajatest, hiljem kuulus Eesti Maarahva Erakonda.
Aastatel 1996–2002 oli ta Kehtna vallavolikogu liige ja juhtis erinevatel aegadel volikogus keskkonnakaitsekomisjoni ja heakorrakomisjoni.
2003. aastal avaldas ta Maalehe intervjuus pettumust Eesti põllumajanduse suhtes ning nimetas kindlameelseid kolhoosiesimehi rahva teenriteks. Samas intervjuus iseloomustab ta ennast Eesti-meelsena.
Tenno Teetsile on Kaereperes püstitatud mälestuskivi.
Adelbert Eljand

Adelbert Eljand (2. veebruar 1914 Pringi – 1982) oli eesti kunstnik ja viiuliõpetaja.
Tartumaalt Puka lähedalt pärit Eljand töötas 1957–1974 Jõgeva Laste Muusikakoolis viiuliõpetajana, tema oli ka üks kooli loomise eestvedajaid.
Sageli korraldas Eljand Jõgeval näitusi koos Jõgeva kinovõrgu kauaaegse kunstniku Osvald Läänega, nende loomingut eksponeeriti ka üle-eestilistel näitustel.
Adelbert Eljandi poeg on arhitekt Ülevi Eljand.
Schrencki kuusk

Kirjeldus ja kasvukohad

Kitsaskoonusja kujuga, võra ulatub maapinnani. Puu kasvab 30–45 (60) m kõrguseks, tüve läbimõõt kuni 2 m. Külmakindlus –29...–34 °C. Eluiga on 400–600 aastat. Okkad on 1,5–2,5 (4) cm pikad, jäigad ja torkavad, võrse tipu poole suunatud. Okkad püsivad puul kuni 30 aastat, soojemas kliimas lühemat aega. Käbid on 6–12 cm pikad, noorena lillad, hiljem pruunid.
Väiksed Schrencki kuused kasvavad alati varjus. Neid võib leida tihedamast põõsastikust või suurte kuuskede varjust. Peaaegu kunagi ei kohta neid päikesele avatud lagendikul.
Teisel eluaastal hakkab seemik jõudsalt kasvama. Kui kasvutingimused osutuvad ebasoodsateks, võib võra moodustumine peatuda mitmeks aastaks. Sel ajal kasvab ainult tüvi. Noores eas on puu võra ebamäärase kuhja kujuline. Kitsaskoonusjas kuju areneb välja järk-järgult, aastate jooksul. Vananedes muutub võra laiemaks ja ebaühtlasemaks, ta kaotab oma dekoratiivse välimuse.
Schrencki kuusk kasvab ainult keskmäestikus. Kõrgmäestikus on liiga külm ja madalamal pole tema jaoks piisavalt niiskust. Kasvupiirkond asub 1300–3000 m kõrgusel üle merepinna. Keskmine metsavööndi laius on üks kilomeeter. Schrencki kuusikud on üsna niisked. Nad suudavad kinni pidada 20–70% sademetest. Suur vahemik on tingitud erinevatest kuusikute tihedustest. Hariliku kuuse vastavad näitajad on 25–40%. Selle tõttu on Schrencki kuusemetsad olulised niiskuse reguleerijad looduses. Mäenõlvade lageraied on põhjustanud järvede veetaseme alanemist, maalihkeid ja erosiooni.

Juurestik

Nagu kõikidel kuuskedel, on ka Schrencki kuusel laiuv, maapinnalähedane juurestik. Kuid samas on tal ka võimas peajuur, mis pinnasesse tungides kasvab ümber kalju või suurema kivi. See peajuur aitab Schrencki kuusel kindlalt seista mägede nõlvadel ja vastu pidada väga tugevatele tuultele. Maapinnalähedane juurestik saab edukalt hakkama väga õhukesest pinnasest (keskmiselt 20 cm) vee ja toitainete hankimisega. Sagedasti kasvavad erinevate kuuskede juured omavahel kokku, mis aitavad neid rasketes mäestikuoludes paremini hakkama saada.

Paljunemine

Paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt. Õitseb maist juunini, tolmlemine toimub tuulte abil. Seemned valmivad septembris-oktoobris. Schrencki kuusk suudab ka vegetatiivselt paljuneda. See on tingitud ilmselt sellest, et ta kasvab üsna rasketes ilmastiku ja pinnaseoludes, kus seemned ei suuda eriti edukalt idanema minna. Kuuse alumistele, maapinnaga kokkupuutuvatele okstele hakkavad kasvama juured. Emapuuga kontakti kaotamata areneb oksal välja oma juurestik ning ajapikku tõuseb lamavast oksast üles noor kuusk. Tema madalamad oksad võivad samuti juurduda ning üles kasvada. Seega võib ühe vana puu ümber kasvada mitu erinevat põlvkonda kuuski.
Valge Daam

Valge Daam on naiskummitus, kes väidetavalt on riietunud üleni valgesse ja kes elab maapiirkondades. Kummituse tekkimine on seotud mingi kohaliku tragöödilise legendiga.
Nick Berry

Nick Berry (sündinud 16. aprillil 1963 Woodfordis Londonis) on Inglismaa näitleja ja muusik.
Tema tuntuimad rollid on Simon "Wicksy" Wicks teleseriaalis "EastEnders" (1985–1990) ning konstaabel Nicholas "Nick" Rowan seriaalis "Südameasi" (1992–1998).
Kallaste sadam

Kallaste sadam (sadama kood: EE KLL) on sadam Kallastel, Peipsi järve läänerannikul.
Sadama geograafilised koordinaadid on Koordinaadid puuduvad! Aita lisada. .
Sadama territoorium hõlmab 21 858 m² maa-ala ja 8 064 m² veeala.
Sadamas on 2 kaid üldpikkusega 79 m. Suurim sügavus kai ääres on 1,7 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 24 m, laius 6 m, süvis 1,5 m.
Halliki Põlda

Halliki Põlda (sündinud 3. augustil 1970 Tallinnas) on eesti keeleteadlane ja andragoog.
Halliki Põlda lõpetas aastal 1988 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1993 Tallinna Polütehnilise Instituudi (Tallinna Tehnikaülikooli) arvutite ja arvutivõrkude eriala diplomiõppe. 2012. aastal sai ta Tallinna Ülikooli kommunikatsiooni erialal magistrikraadi (magistritöö "Imelapse diskursuse konstrueerimine Eesti meedias Õhtulehe, Postimehe ja Eesti Päevalehe näitel"). 2019. aastal kaitses ta Tallinna Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi tööga "Andekusfenomeni konstrueerimine avalikus kommunikatsioonis".
Halliki Põlda teadustöö põhisuunad on haridus- ja kommunikatsiooniuuringud, sh mõistete ja fenomenide analüüsi ja interpreteerimise võimalused avalikus kommunikatsioonis ning kvalitatiivse analüüsi metoodika.
Ta töötab Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudis elukestva õppe lektorina.

Isiklikku

Halliki Põlda on abielus ja tal on kaks poega. Vanem poeg Johannes Põlda on viiuldaja ja noorem poeg Heldur Harry Põlda on ooperilaulja.
Martin Villemson

Martin Villemson (4. aprill 1897 Sauga vald, Pärnumaa – 22. juuli 1933 Pärnu) oli Eesti kirimaletaja ja spordiajakirjanik.
1932-1933 andis ta välja Eesti esimest maleajakirja Eesti Maleilm, mida ilmus 7 numbrit.
Andorra lipp

Andorra lipp on Andorra Vürstiriigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 1866. aastal varasema puna-kuldse lipu asemel, kuid praegusel kujul kasutusel olev lipp kinnitati 10. juulil 1996.
Andorra riigilipp on vertikaalsete väljadega sini-kolla-punane trikoloor. Värvid pärinevad Prantsusmaa ja Kataloonia lipult. Sinine tähistab Prantsuse riigipead, kollane Urgelli piiskoppi ja punane nende mõlema ühist võimu Andorra riigipeana. Laidude laiused moodustavad lipu laiusest 8+9+8. Kollase välja keskele on paigutatud Andorra vapp.
Andorra rahvuslipp sarnaneb riigilipuga, kuid lipult puudub vapp.
Täpselt samade värvidega trikoloor on Rumeenial, Moldoval (vapiga) ja Tšaadil. Andorra lippu eristab nendest ainult vapi kujutis.
Karl August Hermanni tänav (Tallinn)

Karl August Hermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Juhan Kunderi tänavaga ristudes.
Étienne Cabet

Étienne Cabet (1. jaanuar 1788 – 8. november 1856) oli prantsuse filosoof ja utopistlik kommunist. 
Cabet oli elukutselt advokaat.
Aastal 1831 valiti ta Prantsuse Saadikutekotta, kuid riigireetmise eest mõisteti süüdi ning pagendati Inglismaale.
Tuntuse saavutas ta romaaniga "Teekond Ikaariasse" (1840). Ta hakkas propageerima nn ikaaria kommunismi. Tema utoopilise kommunismi alustaladeks pidid olema võrdsus, vendlus ja ühtlus ühiskonnas, mille saavutamiseks pidas ta ainulahenduseks reforme. 
Aastatel 1848–1856 üritas ta Ameerikasse luua oma ideede elluviimiseks kommuune. Ehkki need üritused olid edutud, eksisteeris väikseid üksikuid kommuune ka pärast tema surma kuni aastani 1898.
Lohe Katla

Katla on koletis Astrid Lindgreni raamatus „Vennad Lõvisüdamed“. Ta on ürgaegadest tulnud lohe. Arvatakse, et ta tuli välja Katla koopast, kus ta oli musttuhat aastat maganud ning ärgates roomas ta Tengili lossi juurde, puhudes surmavat tuld igaühele, kes talle ette juhtus. Katla kardab aga Tengili sõjasarve hüüdu ning kui Tengil seda puhub, kuulab ta pimesi mehe sõna. Tengil hoiab teda kullast keti otsas ühes uues koopas Karmi kose lähedal. Katla vastu pole relvi olemas, teda ei saa tappa teisiti kui näljaga ning üksainus tema väike tulekeel on küllaldane, et halvata ja surmata keda tahes.
Katla vaenlane on hiiglaslik lendmadu Karm. Raamatu järgi tavatseti vanasti laps hirmutada lugudega lohest Katla koopas ja lendmaost Karmi koses. Joonatan viskab jõuetus raevus Katlat kiviga ning lohe paiskub tagurpidi Karmi koske. Karm ja Katla surevad mõlemad üksteist rünnates.
Tallinna Aktsiaklubi

Tallinna Aktsiaklubi (1788–1887 Societät auf dem Dom, 1887–1919 Tallinna Aadliklubi)  oli 18. sajandi teisel poolel Tallinnas asutatud baltisaksa meesteklubi.  Klubi tegutses esialgu Toompeal, hiljem aadressil Lai tänav 1/Nunne tänav 4.
Esimesed teated Toompeal tegutsenud aadliklubi kohta pärinevad 1783. aastast. Klubi sai ametliku nime Societät auf dem Dom (eesti keeles 'Toomsotsieteet') 1788. aastal vastu võetud põhikirjaga. 
Sotsieteedi liikmeks võisid saada lisaks aadlikele ka ametnikud, sõjaväelased, õpetlased ja kaupmehed. Liikmed soetasid aktsiaid, mille eest klubi ostis Toompeale maja. Klubi  tegevus toimus kevad-talvel, kui maa-aadel Tallinnasse sõitis. Klubi oli 18. sajandi lõpul tuntud ja kohati kritiseeritud vanamoodsuse ja rangete käitumisnõuete tõttu. Sotsieteet korraldas ka igal aastal balle, mille tulu läks vaestekassale.
1887. aastal võeti vastu klubi uus põhikiri, millega selle nimeks sai Aadliklubi (Revaler Adelsklub, ka Adliche Clubb). Sellest kujundati ühtlasi peamiselt aadlikest koosnev seisuslik klubi. 
Esimese maailmasõja ajal, 1915. aastal aadliklubi suleti ajutiselt Vene sõjaväevõimude poolt sakslastevastaste repressioonide käigus, hoolimata asjaolust, et eelnevalt oli klubi oma hoone laatsaretina Punase Risti käsutusse andnud. Hiljem lubati aadliklubi uuesti registreerida, kusjuures asutamisotsuses rõhutati õigusjärglust varasema klubiga.
1919. aastal registreeriti senine Aadliklubi Aktsiaklubi (Aktienklub) nime all. Järgneval paaril aastakümnel kuni klubi tegevuse lõpetamiseni olevat klubi liikmeid olnud ligi 300.
Ajaleht Uus Eesti kirjutas 1940. aasta veebruaris, et Aktsiaklubi otsustas pärast sakslaste 1939.-40. aasta sakslaste ümberasumist tegevust jätkata. Selleks ajaks olevat Eestisse jäänud 70 klubi liiget. Millal klubi lõplikult suleti, pole selge, igal juhul pidi see toimuma hiljemalt 1940 sügisel pärast Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt.
Sertab Erener

Sertab Erener (sündinud 4. detsembril 1964) on türgi lauljatar, kes võitis lauluga "Everyway That I Can" 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Riias. Sertab on Türgis üks populaarsemaid lauljaid, kelle plaate on ostetud üle 3 miljoni eksemplari.
Litši

Litši on hiina litšipuu (Litchi chinensis) vili.
Hiina litšipuu on Lõuna-Hiinas kasvav kõrge igihaljas puu. 
Litšipuu vili on 2–5 cm läbimõõduga, kaetud õhukese roosaka või punaka koorega, mis on väljast kare ja seest sile. Viljaliha on läbipaistev, mahlane, väga aromaatne ja magus. Vilja sees on sile kergelt eemaldatav pruun mittesöödav seeme.
Litšisid süüakse toorelt, konservituna, kuivatatult või suhkrustatult. Hiina köögis kasutatakse neid sageli koos liha- või kalatoitudega.
Litši söödavad osad sisaldavad 100 g kohta 72 mg C-vitamiini. Keskmiselt 9 vilja katavad täiskasvanud inimese C-vitamiinivajaduse. 100 g litši söödavaid osi (selleks on vaja 8 keskmist vilja) sisaldab 276 kJ energiat, 16,5 g süsivesikuid, 1,3 g kiudaineid, 0,8 g valke, 0,4 g rasva, 31 mg fosforit, 10 mg magneesiumi ja 5 mg kaltsiumi. Viimast kolme sisaldavad litšid suhteliselt vähe, 100 g kohta alla 5% soovitatavast päevasest kogusest, nii et muid toite tuleb kindlasti lisaks süüa. Söödavad osad moodustavad vilja massist keskmiselt 60%.
Nagu enamik taimetoite, sisaldavad litšidki vähe küllastunud rasvu ja naatriumi ning kolesterooli ei sisalda üldse. Litšid sisaldavad mõõdukas koguses polüfenoole, rohkem kui teised puuviljad.
Koit Soasepp

Koit Soasepp (sündinud 19. novembril 1972) on eesti ooperilaulja (bass). 
Ta töötab alates 2010. aastast Soome Rahvusooperi koosseisulise solistina.
Ta on laulnud peale Soome Rahvusooperi ka Eesti ja Läti Rahvusooperis, Vanemuises, Berliini Koomilises Ooperis ja Savonlinna ooperifestivalil. 
Koit Soasepa repertuaaris on 2016. aastal ligi 40 ooperirolli, muuhulgas Suurinkvisiitor (Verdi "Don Carlos"), Ramfis (Verdi "Aida"), Sparafucile (Verdi "Rigoletto"), Sarastro (Mozarti "Võluflööt"), Komtuur (Mozarti "Don Giovanni"), Bartolo (Mozarti "Figaro pulm"), Gremin (Tšaikovski "Jevgeni Onegin"), Pimen (Mussorgski "Boriss Godunov"), Titurel (Wagneri "Parsifal"), Colline (Puccini "Boheem"), Timur (Puccini "Turandot"), Zuniga (Bizet' "Carmen"), Lavrenti (Reinvere "Puhastus"), Tiera (Sallineni "Kullervo"), Väike John (Linkola "Robin Hood").  
Enne lauljakarjääri alustamist tegeles ettevõtlusega.
Leesi mõis

Leesi mõis (saksa keeles Leesi) oli Lehtse mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
Eduard Herne

Eduard Herne (20. aprill 1894 Jaanimõisa – 19. jaanuar 1986 Suuremetsa) oli eesti sõjamees ja põllumees.
Ta õppis Jaanimõisa algkoolis.
1915. aastal kutsuti ta Vene tsaariarmeesse ja võttis osa I maailmasõjast. Hiljem võttis osa Vabadussõjast, oli auastmelt kapral. Lahinguliste teenete eest autasustati teda II liigi 3. järgu Vabadusristiga ja tehti maaeraldus (autasumaa) Mooste mõisa maast. Autasumaa loovutas ta naise vennale, pidades ise Suuremetsa külas Kangru talu. Ta oli ka Viira-Suuremetsa koorejaama kassapidaja ja juhatuse liige.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
Vinjett

Vinjett (prantsuse sõnast vignette 'väike viinapuu') on teose harilikult tiitellehel, algus- või lõppleheküljel või peatüki lõpul olev graafiline kaunistus. Vinjett ei seostu teose sisuga.
Rae kammerkoor

Rae kammerkoor on Harju maakonnas Rae vallas Raes tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Alice Pehk.
Koor asutati 2008.
Koor on Eesti Kammerkooride Liidu liige.
Põhja puiestee

Ajalugu

Põhja puiestee on kandnud ka Rannavärava puiestee ja Troonipärija puiestee (Troonipärija puiestik) nime.
Hermann Ewert von Ulrich

Hermann Ewert von Ulrich (surnud 1710) oli Eestimaa mõisnik ja Rootsi sõjaväelane (leitnant).
Hermann Ewert von Ulrich oli Ruila, Nurme ja Haiba mõisniku Johann Jürgen von Ulrichi ja Johanna Dorothea von Adami poeg.
Talle kuulus Nurme mõis.
Sulandaja

Sulandaja on aine, mida lisatakse keraamilise massi või glasuuri koostisesse, et alandada selle sulamistäppi. Keraamilise massi või glasuuri sulamistemperatuur alaneb, kuna sulandaja sulamistemperatuur on madalam kui ainetel, millele seda lisatakse.
Sulandajate lisamise eesmärgiks võib olla lisaks saadava massi sulamistemperatuuri alandamisele ka valmistoodete mehaanilise tugevuse suurendamine ja veeimavuse vähendamine.
Sulandajaid kasutatakse põhiliselt kõrgkuumuskeraamikas.
Sulandajatena toimivad näiteks põldpagu (päevakivi), kriit, dolomiit, magnesiit, nefeliinsüeniit, baariumkarbonaat ja tsinkoksiid.
Väikekoovitaja

Väikekoovitaja (Numenius phaeopus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta ebaühtlaselt levinud harv haudelind, kes pesitseb rabades.
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises

1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises toimusid 26. septembrist 3. oktoobrini Kaunases.
Raudondvaris

Ajalugu

Raudondvarist on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1392. Seal elasid XIV sajandil ristisõdijad, kes rajasid Nevėžise jõe Virgalė või Vyrgalė saarele kindluse. Pärast Grünwaldi lahingut sai sellest Leedu suurvürstide valdus. Sealse mõisa kohta pärinevad esimesed teated aastast 1615. XVI sajandil kandis küla nime Naujuoji Aukštadvaris, XVII sajandil aga Aukštutinis Raudondvaris. Esimene kirik ehitati külla aastal 1856. Tsaari ajal kandi küla vene keeles nime Червонный Дворъ.
Aastal 1914 rajati esimene sild üle Nevėžise jõe. Puidust sild lammutati aastal 1928  ja aastal 1931 valmis selle asemele praegune sild. Sild oli 106 meetrit pikk ja toona oli see pikim sild Leedu aladel. Aastal 1956 rajati külla põllumajanduse mehhaniseerimise ja elektrifitseerimise instituut. Aastal 1966 liideti Raudondvarisega Šiaudinė (ka Solomenka, Salomenka või Salamenka) küla.
Anders Aagaard

Anders Aagaard (sündis 1664) oli taani arst.
Tema vanemad olid Ørumi, Viskumi ja Vejrumi pastor Niels Olufsen Mariager (suri 1679) ja Mette Pedersdatter Ostenfeld (suri 1689), pastor Anders Lauridsen Aagaardi (1609–1661) lesk.
Ta lõpetas 1683 Kalundborgis gümnaasiumi ning sai 1686 filosoofiabakalaureuse kraadi.
Aastal 1688 määrati ta meditsiini ja kirurgia professoriks. Pärast viie-kuue aasta pikkust välismaal viibimist sai ta professorikoha filosoofiateaduskonnas, kuid hakkas lugema ka meditsiini ja kirurgia loenguid. Viimased ei olnud tol ajal ülikoolis kombeks. Peale selle õpetas ta oma eralaboratooriumis metallurgiat.
Aastal 1696 sai ta tõeliseks kantseleinõunikuks, 1698 tõeliseks justiitsnõunikuks, 1697 konsistooriumi liikmeks ning vanima ülikoolilegaadi Johan Friisi efooriks.
Aastal 1699 nimetas kantselei komisjoni, et uurida Aagaardi kaebust Michel Stryveri lese vastu, kes hoolimata lubadusest abielluda oli sakslasega põgenenud.
19. oktoobril 1699 oli Aagaard viimast korda konsistooriumi koosolekul. Mõni päev hiljem lahkus ta riigist. Aprillis 1700 oli ta Haagis. Tema edasise saatuse kohta pole midagi teada. Tuli välja, et legaadi rahades oli 400 riigitaalri suurune puudujääk. Tõenäoliselt oli Aagardil võlg, millest pääsemiseks ta oli ta püüdnud abielluda rikka lesega. Võib-olla aitas tema õnnetusele kaasa Christian V surm, mis tõi kaasa tema sugulaste Mothide mõju vähenemise.
Sordiaretus

Sordiaretus on taimekasvatuse haru, mis tegeleb kultuurtaimede sortide ja hübriidide loomise ja parandamisega.
Eristatakse analüütilist ja sünteetilist sordiaretust.

Eesti sordiaretus

Eestis tegeldakse sordiaretusega nt Jõgeva Sordiaretuse Instituudis ja Polli Aiandusuuringute Keskuses.
Girona

Ajalugu

Linna kohale ehitasid oma kastelli roomlased, hiljem oli linn visigootide valduses. Gironale on oma jälje jätnud ka maurid, kes valitsesid linna 785. aastani, mil Karl Suur linna tagasi vallutas. 12. sajandil elas linnas suur juudi kogukond ja Girona oli kabalistika keskus. 1492. aastal aeti juudid Hispaaniast välja. 17. ja 18. sajandi jooksul peeti Girona kindluse pärast mitmeid lahinguid Prantsusmaaga. 1809. aastal vallutas Napoleon linna pärast 7-kuulist piiramist.
Girona katedraal (Santa Maria katedraal) valmis aastatel 1015–1036, kuid seda on hiljem korduvalt ümber ehitatud. See on kõige laiema gooti stiilis lööviga kirik (laius 22,98 m). Hilisgooti stiilis Sant Feliu kirik on ehitatud 14. sajandil.

Haldusjaotus

Girona jaguneb 9 linnaosaks ja 31 asumiks.

Transport

Gironast möödub autotee AP-7 (E-15). Linnast 12 km lõunas asub Girona Costa Brava rahvusvaheline lennujaam. Raudteeühendus on Barcelona ja Prantsusmaaga.

Haridus

Girona ülikool on asutatud 1992. aastal.
Bellevue suvemõis

Bellevue suvemõis (Belvijas muižiņa, ka Volkovica muiža ja  Pavlovica muiža, saksa keeles Bellevue) on suvemõis Lätis  Riia linnas Ziepniekkalnsi asumis. Peahoone aadressiks on Bauskas ielā 48
Mõisa barokne peahoone rajati XVIII sajandi kolmandal veerandil. XX sajandi kolmekümnendatel aastatel kuulusid suvemõisa hooned Buragsite perele.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri statistika

Sellest artiklist leiab statistikat 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri kohta, mis leidis aset 17. juuni-2. juuli 2017. Turniir toimus Venemaal.
Anne-Liis Sõmermaa

Isiklikku

Tema isa oli pedagoogikateadlane Aleksander Elango, vend oli füüsik Mart Elango.
Tallinna Trio

Tallinna Trio oli aastatel 1971–1991 tegutsenud ansambel (trio). Ansambli moodustasid Jüri Gerretz (viiul), Toomas Velmet (tšello) ja Valdur Roots (klaver).
Ansambli repertuaari moodustasid muusikapalad 17. sajandist nüüdisajani.
Peale Eesti esines ansambel ka nt Soomes, Tšehhoslovakkias, Ungaris.
Pál Erdős

Paul Erdös (ungari: Erdős Pál; 26. märts 1913 Budapest – 20. september 1996 Varssavi) oli Ungari matemaatik.
Ta oli üks 20. sajandi tuntumaid matemaatikuid, juba oma eluajal oli saanud temast legend. Koostöös sadade kolleegidega on Erdős avaldanud kombinatoorika, graafiteooria, arvuteooria, tõenäosusteooria, hulgateooria, lähendusteooria ja klassikalise analüüsi valdkondades rohkem töid kui ükski teine matemaatik . Mitme matemaatikaautasu laureaat.
Erdős oli ekstsentriline, ta "vagabundeeris" mööda teaduslikke konverentse ja kolleege ning maised hüved teda ei huvitanud. Erdősit tuntakse ka seoses Erdősi arvu ja ideega "RAAMAT", kus Jumal hoiab matemaatiliste teoreemide täiuslikke tõestusi.

Elulugu

Erdős sündis tollases Austria-Ungaris ühe juudi perekonna vanima pojana. Tema vanemad olid saanud matemaatikahariduse ja töötasid õpetajatena, ema ka koolijuhatajana. Juba varases lapsepõlves avaldus Erdősi matemaatiline võimekus, nelja-aastaselt suutis ta peast korrutada neljakohalisi arve. Kooliealisena võitis ta korduvalt matemaatikaolümpiaadidel. Lõpetas Budapesti Ülikooli.
Alates kolmekümnendatest eluaastatest kuni elu lõpuni oli ta "rändav matemaatik". Oma kolleegi lävele astudes sõnas ta: "Mu aju on avatud", ja sisenes. Tavaliselt jäi ta kohale mõneks päevaks, et koos ette valmistada mõned artiklid ning siis edasi rännata. Oma matemaatilisi ideid jagas Erdős teistele heldelt, samas aga reageeris avatult ka võõrastele ideedele. Kuni elu lõpuni rääkis ta inglise keelt tugeva ungari aktsendiga nii, et selle järgi ungarlased kohe oma rahvuskaaslase ära tundsid.
Erdős suri Poolas ühe konverentsi ajal infarkti tagajärjel. Taskus oli tal lennupilet Vilniusse, kus pidi toimuma järgmine konverents.

Töiseid saavutusi

Erdősi peamised töövaldkonnad olid arvuteooria ja graafiteooria. Ta oli ka eestvedaja tõenäosusteooria atribuutide juurutamisel arvuteooriasse ja graafiteooriasse. Erdős ei olnud niivõrd huvitatud teooria ülesehitusest, kui konkreetsete probleemide lahendamise võimalikult lihtsast, elegantsest ja "mõistetavast" viisist.
Aastal 1931, olles alles üliõpilane Budapestis, andis ta elegantse elementaarse tõestuse Bertrandi teoreemile, et n > 1 on alati algarv n ja 2n vahel. Algarvude teemal jätkusid hiljem koostööd Atle Selbergi, Paul Turani ja paljude teiste kolleegidega.
Kombinatoorika aspektist töötas Erdős välja ekstreemsete graafide teooria, uuris kombinatoorika probleeme elementaarses geomeetrias ja Ramsey teoorias. Ta esitas idee asümptootiliste hinnangute kohta arvuteooriast kuni kombinatoorikani, mida nüüd nimetatakse kombinatoorseks arvuteooriaks.
Koostöös Alfréd Rényiga, arendas aastatel 1959–1968 välja m tippu ja n serva omavate juhuslike graafide teooria, mis hiljem avaldas mõju informaatika arengule.
Hulgateooria raames arendas Erdős lõpmatut kombinatoorikat, milles ta eestvedaja oli. Koos András Hajnali, Richard Rado ja teistega ta uuris arvude jaotuvuse omadusi, mis viis Ramsey teoreemi üldistusteni. Erdős saavutas olulisi tulemusi arvutusmatemaatikas, eriti funktsioonide lähendamise teooria alal.
Tartu-Viljandi maantee

Tartu-Viljandi maantee (registrinumbriga 48) oli üks Eesti tugimaanteedest. Maantee oli arvel 2000ndate algupoolel, mil tugimaantee registrinumbriga 56 (Viljandi-Kilingi-Nõmme maantee) ja 48 ühendati põhimaanteeks 92 (Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee).