google/wiki40b huggingface dataset:
Jukstaglomerulaarrakud

Jukstaglomerulaarrakud on paljude selgroogsete loomade neerude päsmakeste toomasoonte seina rakud, mis komplekteerivad ja säilitavad reniini.
Jukstaglomerulaarrakud vabastavad reniini vastusena füsioloogilisele stiimulile, nagu hüpotensioon, hüpokaleemia, vererõhu langus ning veremahu vähenemine ja β-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt.
Reniini vabastamine aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi. 
Jukstaglomerulaarrakkude patoloogiaga seostatakse inimestel healoomulist kasvajat reninoomi (inglise reninoma).
Egeuse saared

Kuuluvus

Suurem osa saartest kuuluvad Kreekale, olles halduslikult jaotatud üheksa piirkonna vahel. Ainsad Türgile kuuluvad märkimisväärse suurusega saared on mere kirdepoolses otsas olevad Gökçeada (kreeka keeles Ímvros/Ímbros, kuni aastani 1970 kandis ametlikku nime İmroz) ja Bozcaada (kreeka keeles Ténedos). Lisaks neile kuulub Türgile ka väiksemaid saari riigi läänerannikul.

Ajalugu

Väljendit Itaalia Egeuse saared (itaalia keeles Isole Italiane dell'Egeo) kasutatakse nende Egeuse mere saarte kohta, mille Itaalia Itaalia-Türgi sõja käigus 1912. aastal vallutas ning Lausanne'i rahu sõlmimisega aastateks 1923–1947 annekteeris: Dodekaneesid, sealhulgas Rhodos ja Kastellórizo.
Lumekuninganna ja igavene talv

"Lumekuninganna ja igavene talv" ("Frozen") on Walt Disney filmistuudios 2013. aastal valminud täispikk joonisfilm, mis on ammutanud inspiratsiooni Hans Christian Anderseni igihaljast muinasjutust "Lumekuninganna".

Süžee

Loo peategelaseks on kartmatu optimist Anna, kes asub raskele teekonnale, abiks tahumatu mägilane Kristoff ja tolle ustav põhjapõder Sven. Anna eesmärgiks on otsida üles oma õde Elsa, kelle jäine võlujõud hoiab kogu Arendelli kuningriiki igavese talve vangistuses. Kõrgel mägedes võitlevad Anna ja Kristoff tuiskude, laviinide ja lõikava pakasega ning kohtavad müstilisi trolle ja naljakat lumemeest Olafit. Seejuures ei unusta nad hetkekski, et kogu lumme mattunud kuningriigi saatus on nende kätes.
Nõmmemaa kivikülv

Nõmmemaa kivikülv asub Läänemaal Lääne-Nigula vallas Nõmmemaa külas. Kivikülv jääb Nõmmemaa-Toa talu maadele Vaisi–Kuijõe tee lääneküljele metsa. Sellest umbes 500 m edelasse jäävad Nõva jõgi ja Leidissoo looduskaitseala, umbes 500 m kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala. Kivikülvi geograafilised koordinaadid on 59° 8′ 44″ N, 23° 45′ 22″ E. 
Kivikülv võeti kaitse alla aastal 1940. 
Tegemist on mitme rahnuga, mille ümbermõõt on üle 10 m. Kivikülv hõlmab umbes 1 ha ala. Kivikülvi seisukord on hea. Kivikülv on maastikul hästi vaadeldav.
Kivikülvile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (5,79 ha).
Nõmmemaa kivikülvi keskkonnaregistri kood on KLO4001137.

Kivikülvi iseloomustus

Looduses hästi piiritletav rikkalik rahnudekülv, mis on tekkinud madala moreenseljandiku nõlval esinenud murrutusalal. Kunagise veekogu lainetus on peenema materjali nõlvalt ära kandnud ja tekitanud astangu, kus esineb palju väljapestud rahne. Kivikülvis on erineva suurusega rahne, mis paiknevad kohati tihedalt üksteise kõrval. Nende seas on kümmekond suuremat rahnu, mille ümbermõõt ulatub 8-10 ja kõrgus kuni 2 meetrini. Rahnud on sammaldunud, mõnel kasvab kivi-imar. Kivikülv paikneb pohla-mustikamännikus, milles on kuuski, pihlakaid ja sarapuid.
Nigula looduskaitseala

Nigula looduskaitseala on looduskaitseala Pärnumaa lõunaosas, Häädemeeste ja Saarde vallas. Kaitseala pindala on 6430,9 ha.

Kaitse-eesmärk

Looduskaitseala on loodud Nigula soostiku ja sellega piirnevate alade koosluste ning kaitsealuste liikide elupaikade ja maastiku kaitseks. Kaitsealused liigid ning elupaigad on loetletud kaitse-eeskirjas. Samast dokumendist võib lugeda ka Nigula looduskaitsealal kehtivast kaitsekorrast.

Külastajale

Nigula rabas on 6,8 km pikkune looduse õpperada, väljaspool olemasolevaid õpperadasid liikumiseks peab olema looduskaitseala kaitse korraldaja Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni luba.
Eldingen

Ajalugu

Eldingeni on esmakordselt dokumendis mainitud 1231. aastal. Dokument kinnitab Eldingeni (Elthinge) kiriku ostmise naaberkloostri poolt.
1543. aastal muutus küla protestantlikuks. Eldingi isandate asupaigana — mitme vaba mõisa ja kirikuga — elas see 30-aastase sõja üle.
Ormar Lutsberg

Ormar Lutsberg (sündinud 31. oktoobril  1965 Viljandis) on eesti orienteeruja (sh suusaorienteeruja).

Haridus

Lõpetas 1984 Viljandi 4. Keskkooli.

Sporditulemused

Ormar Lutsberg on tegelenud murdmaasuusatamise, orienteerumise ja suusaorienteerumisega.
Võitnud suusaorienteerumises Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 1990 lühirajal pronksi ja 1989 teatesõidus hõbeda. Osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel 1990 Nõukogude Liidu koondises (lühirajal 12.) ja 1992 Eesti koondises (tavarajal ja teatesõidus 7. koht). Kuulunud Eesti koondisse murdmaasuusatajana ja suusaorienteerujana. Võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 1988–1997 3 kulda, 3 hõbedat ja 2 pronksi.

Sporditöö

Töötanud 1995–1997 Valga linnavalitsuses spordinõunikuna ja 1998–2005 Eesti Orienteerumisliidu tegevdirektorina.
Ahaste vald

Ahaste vald (ka Riintali vald; saksa keeles Friedenthal) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Koonga vallaga.
Makedoonia (Kreeka geograafiline piirkond)

Makedoonia (Μακεδονία (Makedonía)) on üks Kreeka geograafilistest piirkondadest, mis paikneb riigi põhjaosas. 
Makedoonia pindala on 34 177 km², elanike arv on umbes 2,625 miljonit.
Keskasula on Thessaloníki. 
Makedoonia hümn on "Makedonía ksakustí".
Apuolė

Ajalugu

Sealne 10 meetri kõrgune linnamägi (mõõtmed 80x80) võeti kasutusele I sajandil. Selle juurde kujunes ka suur muinasasula, mida võis praktiliselt linnaks pidada.
Asulat mainiti kirjalikes allikates esmakordselt Rimberti kroonikas Vita Ansgari. Ühtlasi on see esimene kord, kus mõnd Leedu asulat kirjalikes allikates on kajastatud. Aastal 854 tõstsid kuralased Rootsi ülemvõimu vastu mässu. Algselt ründasid neid taanlased, lootes mässulised alad oma võimule alistada, ent ülestõusnute vägi suutis nad purustada. Olof I Trätälja kogus kokku suure sõjaväe ja maabus Läänemere idakaldal. Algul vallutas ta Grobiņa, seejärel suundus aga Apuolė (Apulia) peale, mida kaitsesid 15 000 meest. Lahing linnuse pärast kestis 8 päeva, mille järel kindluse kaitsjad tunnistasid Rootsi kuninga ülemvõimu ja maksid iga kaitsja kohta ühe hõbemündi lunaraha.
Küla kuulus hiljem kuralaste Ceklise muinasmaakonda ja seda mainiti kirjalikult taas aastal 1253 kui mahajäetud paika. XVI sajandil on mainitud samanimelist parunivaldust. Küla ennast mainitakse taas XVII sajandil.
Sealse linnamäe seostas kroonikate Apuliaga esimest korda läti arheoloog Eduards Volters aastal 1887. Esimesed väljakaevamised linnamäel tehti aastail 1928–1932 (Birger Nerman, Eduards Volters). Rootsi arheoloogide  Birger Nermani, Karl-Alfred Gustawssoni ja Hans Hanssoni väljakaevamised kinnitavad kroonikate tõepärasust. Hiljem toimusid sealses piirkonnas väljakaevamised veel aastail 1986 (tuvastati 30 cm paksuse kultuurikihiga laialdane ala linnamäe ümbruses) ja 1996 (keskenduti muinasasulale). Arheoloogiliste leidude põhjal oli Apuolė muinasajal üks suuremaid kurši keskusi.
Anfilaad

Anfilaad (prantsuse sõnast enfilade 'rida') on hoones paiknev ühel sirgel uste rida. Anfilaadi hakati kasutama renessanssarhitektuuris ja kõige rohkem on seda kasutatud prantsuse barokkarhitektuuris.
Mustvee vald

Linn

Mustvee

Alevikud

Avinurme ja Lohusuu.

Külad

Mustvee vallas on 56 küla: Adraku, Alekere, Halliku, Jaama, Jõemetsa, Kaasiku, Kaevussaare, Kallivere, Kalmaküla, Kasepää, Kiisli, Kiissa, Koseveski, Kõrve, Kõrvemetsa, Kõveriku, Kärasi, Kääpa, Kükita, Laekannu, Lepiksaare, Levala, Maardla, Maetsma, Metsaküla, Nautrasi, Ninasi, Nõmme, Odivere, Omedu, Paadenurme, Pedassaare, Piilsi, Putu, Pällu, Raadna, Raja, Ruskavere, Saarjärve, Separa, Sirguvere, Sälliksaare, Tammessaare, Tammispää, Tarakvere, Tiheda, Tuulavere, Ulvi, Vadi, Vanassaare, Vassevere, Veia, Vilusi, Voore, Võtikvere, Änniksaare.
Cerezo Osaka

Cerezo Osaka (jaapani keeles セレッソ大阪 Seresso Ōsaka) on Jaapani Ōsaka linna jalgpalliklubi.
Nimi Cerezo tähendab hispaania keeles kirsipuud, mille õis on Ōsaka linna sümboliks.
Klubi asutati 1957. aastal.
Kaunis teleekia

Kaunis teleekia (Telekia speciosa (Schreb.) Baumg.) on korvõieliste sugukonda ja teleekia perekonda kuuluv taimeliik. 
Ta on suurte munajate lehtede ja suurte kollaste korvõisikutega kuni 1,5 m kõrgune taim. Paljuneb hästi nii vegetatiivselt (risoomi kaudu) kui ka seemnetega.
Eestis kasvatatakse ilutaimena, kuid metsistub kergesti ja võõrliigina võib muutuda invasiivseks.
Taim on kantud Eesti ohustatud liikide punasesse nimestikku.
Aloe succotrina

Aloe succotrina on aaloe perekonda kuuluv taimeliik, Kaplinna ning Lääne-Kapimaa provintsi edelanurga endeem.

Levik

Taim kasvab pärismaisena Kapi poolsaarel kuni Mossel Bayni idas. See aaloeliik on tavaline poolsaare liivakivi-fynbos'is, kus ta kasvab tavaliselt kõrgel kaljuseintel ja kõrgetel kaljudel, kuhu sesoonsed tulekahjud ei ulatu. 
See on aaloede ja nende lähisugulaste seas üks vähestest fynbos '​is kasvavatest liikidest (teised on voldiline aaloe ja Aloiampelos commixta Laudmäel) ja üks vähestest Kaplinnas pärismaistest liikidest (teised on Aloiampelos commixta ja seebilill-aaloe).

Nomenklatuur

Liigiepiteet succotrina (naissugu sõnast succotrinus) tähendab 'Sokotraga seonduv' ning on pandud sellepärast, et taime kodumaaks peeti Sokotrat, või siis on see tuletatud sõnadest succus 'mahl' ja citrinus 'sidrunkollane', sest selle lehtede mahl on sidrunkollane. 
Liigi autor on Carlo Allioni.
Raadiosignaal

Raadiosignaal on raadiolainete vahendusel edastatav informatsioon või edastatavad andmed. Raadiosignaal tekitatakse raadiosaatjas andmesignaalist, enamasti digitaalsest andmevoost, millega moduleeritakse kõrgsageduslikku kandevõnkumist, näiteks siinusvõnkumist. Moduleeritud kõrgsagedusvõnkumine kiiratakse saateantenni kaudu ruumi.
Raadiosignaalide rakendusvaldkonnad on ringhääling, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, telemeetria (kaugmõõtmine), GPS, radar, raadioastronoomia jm.
Pärt Peterson

Pärt Peterson (sündinud 18. aprillil 1966 Tartus) on eesti immunoloog.

Elulugu

Pärt Peterson on Aleksei Petersoni poeg ja Kaja Petersoni abikaasa.
Lõpetas 1984 Tartu 2. Keskkooli, 1991 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, oli 1991–92 TÜ bioloogia-geograafiateaduskonna magistrant, 1992–96 Tampere Ülikooli arstiteaduskonna doktorant; molekulaarse bioloogia magister (1992, TÜ), väitekiri "Identification of B-cell epitopes on steroid 17a-hydroxylase, an autoantigen in autoimmune Addison's disease", Ph.D. (immunoloogia, 1996, Tampere Ülikool), väitekiri "Antigens and HLA in autoimmune Addison's disease". Oli 1991–92 TÜ MRI nooremteadur, 1996–2000 Tampere Ülikooli meditsiinitehnoloogia instituudi teadur, 2000–03 Soome Akadeemia vanemteadur, 2003– TÜ arstiteaduskonna erakorraline molekulaarimmunoloogia professor ja Wellcome Trusti molekulaarimmunoloogia vanemteadur.

Teadustöö

Uurimisvaldkonnad: immuunsüsteemi rakkude transkriptsiooniline regulatsioon, autoimmuunsuse tekkes osalevad geenid, genoomne imprinting. Eesti Inimesegenoomi Ühingu ja Soome Immunoloogia Seltsi liige. Tähtsamad uurimustoetused: Soome Akadeemia 2000–05, Wellcome Trust 2003–08, EU Raamprogramm 6: 2003–2008. 58 teadustrükist, 3 patenti.
Laches (kindral)

Laches (umbkaudu 475–418 eKr) oli vanakreeka  aristokraat ja Ateena väepealik Peloponnesose sõjas.
Tema täpne sünniaasta on teadmata, kuid Platoni järgi oli ta Sokratesest veidi vanem. Tema isa oli Melanopos. Aastal 427 eKr saadeti ta 30 laevaga Sitsiiliasse, abistamaks Ateena liitlasi võitluses Sürakuusaga. Ta jagas väepealiku rolli koos Charoedasega, kuid kui see aastal 426 eKr suri, asus ta Ateena vägesid ainuisikuliselt juhatama. Tal õnnetus sundida alistuma Mylae ja  Messana linnad, kuid järgmisel aastal vahetati ta Phytodorose vastu välja. Ateenasse naastes sattus ta Kleoni tagakiusamise alla. Seda kohtuistungit pilkas Aristophanes oma näidendis Herilased.
Aastal 423 eKr õnnestus tal saavutada Spartaga aastane relvarahu. Kleoni surma järel õnnestus tal koos Nikiasega saavutada Spartaga rahuleping, mis pidi kehtima 50 aastat. Aastal 418 eKr lõppes aga rahu, kuna Ateena toetas Sparta mässulisi. Laches langes samal aastal, kui tema juhitud väed Mantineia lahingus lüüa said.
Laches on üks tegelasi Platoni samanimelises dialoogis.
Sama nime kandsid ka tema poeg, pojapoeg ja pojapojapoeg.
Nobiliteet

Kujunemine

Pärast 6. sajandist 3. sajandini eKr kestnud vastasseisu saavutasid plebeid ligipääsu preestriametile (Lex Ogulnia, 300 eKr) ja täieliku poliitilise võrdõiguslikkuse patriitsidega (Lex Hortensia, 287 eKr).
Patriitsid ja plebeisuguvõsad, kes jõudsid kõrgematesse riigiametitesse, moodustasid nüüd teenistusaadli või teenistusaristokraatia. Kui näiteks keegi oli olnud konsul (enne nobiliteedi kujunemist), kuulus tema suguvõsa ajast saadik nobiliteeti.

Nobiliteedi riigiametid

Reeglina valiti konsul nobiliteedi seast, erandeid oli vaid vabariigiaja lõpul. Ka Senati liikmed valiti reeglina nobiliteedi seast.

Poliitiline tähtsus

Hilise vabariigi ajal seisid paljud nobilitaadi liikmed lähedal optimaatidele. Viimased toetusid oma poliitiliste sihtide läbiviimisel Senatile. Populaarid seevastu tahtsid oma poliitilised ideede ellu viia lihtrahva toetusel. Herr Wadenstierna

Maaomand

Aadlikele (nobiliteedi liikmetele; ladina keeles nobiles, ainsuses nobilis) peeti seisukohaseks tööks ainult tegelemist põllumajandusega (nad olid sageli suurmaaomanikud). Kõik muud tööd, eriti palgatöö olid neile häbiväärsed.
AAdlike rikkus tulenes maaomandist, kuid Rooma riigi laienemisega hakkasid aadlisuguvõsad domineerima ka kaubanduses ja rahanduses. Aastal 218 eKr anti Gaius Flaminiuse eestvõttel välja seadus, mille kohaselt senaatorid ja nende perekonnaliiikmed tohtisid omada ainult maad. Sellega taheti ära hoida nobiliteedi lõhenemist. seadus jäi nobiliteedi vastuseisust hoolimata kehtima vabariigiaja lõpuni. See sundis aadlikke omandama järjest rohkem maad, jättes palju väiketalupoegi elatusvahenditest ilma. Sellega kaotas riik palju leegionäre, sest suurem osa vägedest koosnes väiketalupoegadest.
Vabariigiaja lõpul hakati leegionäre värbama maaomandita kodanike seast. Väejuhid Julius Caesarist Octavianusele tasusid oma leegionärile maaga, mille nad võtsid ära oma poliitilistelt vastastelt. Nii kasotasid paljud senaatorite suguvõsad suure osa oma maavaldustest.

Vaba aeg

Vabariigiaegsel aadlikul ei olnud lubatud elada jõudeelu ja oma varandust maha prassida. Ideaalis pidi aristokraat olema riigi vastutustundlik teener ning osalema kogu riigi või oma linna valitsemises. See suurendas tema mõju riigis ning aitas ühtlasi riiki tugevdada.
Haridus oli vabariigiaegsete aristokraatide seas suure au sees. Nende maamõisates oli palju suuri eraraamatukogusid. Mõisates peeti koosviibimisi, milles osalesid ka literaadid, kes oma teoseid ette lugesid. Samuti arutati tähtsaid poliitika ja kultuuri küsimusi.
Vabal ajal olid seisukohased ka jalutuskäigud ja saunaskäimine. Ka nendega kaasnesid vestlused. Samuti oli aristokraadile kohane käia õppereisidel Kreekas, Väike-Aasias ja Egiptuses.

Muutused keisririigi ajal

Keisririigi ajal nõuded aristokraatide eluviisile lõdvenesid. Carl Wadenstierna
Heinrich Kristal

Saavutused

Ta on seitsmekordne Eesti meister vabamaadluses (1925, 1926, 1927, 1928, 1929, 1931, 1932);
Kristal on viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1928, 1929, 1932, 1934, 1935);

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1937 Pariis  – 4. koht;
1938 Tallinn  – katkestas. 
Nõukogude okupatsioonivõimud arreteerisid ta, suri vangilaagris Vene NFSV-s.
Soome Keskkriminaalpolitsei

Soome Keskkriminaalpolitsei (soome keeles Keskusrikospoliisi ehk KRP rootsi keeles Centralkriminalpolisen ehk CKP) on Soome politsei üksus, mille ülesanne on võidelda organiseeritud, finants-ja muu raske kuritegevusega ning arendada uurimismeetodeid.
Keskkriminaalpolitsei on asutatud 1955. aastal ja seal töötab u. 700 inimest. 
KRP juht on alates 2013. aasta oktoobrist Robin Lardot .
Jõgeveste mõis

Jõgeveste mõis (saksa keeles Beckhof) oli rüütlimõis Helme kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Tõrva valda.
Mõis asutati 1718 Helme mõisast eraldatud alast.
19. sajand algul olid mõisa omanikud Barclay de Tolly suguvõsa esindajad. Mõisasüdamest 1,5 km eemal asub Barclay de Tolly mausoleum.
Suraž (Valgevene)

Ajalugu

Suraž ilmub ajalooareenile XVI sajandil kui kindlustatud punkt Leedu suurvürstiriigis. Aastal 1560 valmis Suraži kindlus, selle juures asus juba toona linn. Linnaõigused sai Suraž siiski aastal 1570. Linna rüüstasid korduvalt Moskva väed.
Aastast 1772 esimese Poola jagamise tagajärjel Venemaa koosseisus. Suražis olid valdavalt puidust majad, aastal 1870 oli linnas vaid kaks kivimaja, kahekümnenda sajandi alguseks oli neid üksteist.  Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai asulast alev aastal 1938.
Lena Nyman

Lena Nyman (23. mai 1944 Stockholm – 4. veebruar 2011) oli rootsi teatri- ja filminäitleja.
Lena Nyman mängis Vilgot Sjömani 1967. aastal valminud mängufilmis "Olen uudishimulik – kollane" ning selle järjes "Olen uudishimulik – sinine" (1968). Esimese filmi eest sai ta 1968. aastal Rootsi filmiauhinna, näitleja Kuldpõrnika.
Aastast 1969 töötas ta Stockholmi Kuninglikus teatris.
Aastal 1978 mängis Nyman koos Ingrid Bergmani ja Liv Ullmanniga filmis "Sügissonaat" (lavastaja Ingmar Bergman).
Samuti on ta mänginud Astrid Lindgreni jutustuse ainetel valminud filmides "Hulkur Rasmus" (1955) ja "Röövlitütar Ronja" (lavastaja Tage Danielsson, 1984).
Edithi rolli eest filmis "Kuidas teha puudlit" (2005) oli Lena Nyman esitatud Rootsi filmiauhinnale Kuldpõrnikas.
Ramón Gómez de la Serna

Ramón Gómez de la Serna (3. juuli 1888 – 13. jaanuar 1963 Buenos Aires) oli Hispaania kirjanik, dramaturg ning avangardismi entusiast. Palju mõjutusi sai ta Luis Buñueli avaruseideedest.
Tuntuimad on tema gregeriiad. Ta on kirjutanud üle 90 teose mitmes žanris.
1933. aastal kutsuti ta Buenos Airesesse, kuhu ta jäi Hispaania kodusõja ning sellele järgnenud Franco režiimi lõpuni.
Pfalz-Neumarkt

Esimene loomine

Pfalz jagati pärast kuningas Ruprechti surma aastal 1410 neljaks: Pfalz-Neumarkt, Pfalz-Simmern, Pfalz-Mosbach ja kuurvürstkond pealinnaga Heidelbergis.
Pfalz-Neumarkt õitses Ruprechti poja Johanni (1383–1443) ajal. Tema abielust Katharina von Pommern-Stolpiga sündis Christoph III (1416–1448), kes valitses Kalmari uniooni (Taani, Rootsi ja Norra). 
Christophi surmaga Pfalz-Neumarkti liin hääbus ja selle valdused läksid Pfalz-Mosbachile, millest sai Pfalz-Mosbach-Neumarkt.
Jeff Stinco

Jeff Stinco (sünd. Jean-François Stinco; sündinud 22. augustil 1978) on Kanada muusik, kitarrist.
Tuntust kogunud Kanada populaarse bändi Simple Plan koosseisus. Lisaks on ta koostööd teinud ka rokkansambliga The Rush.
Kevade (kolhoos)

Kevade oli kolhoos Jõgeva rajoonis Palamuse külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Palamuse. Kolhoosi pindala oli 9500 ha.
Arunachal Pradesh

Rahvastik

Osariigi rahvastik on etniliselt mitmekesine. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 64,2% elanikest adivasid, mis on ühisnimetus erinevatele põliselanike hõimudele, mida kokku on osariigis üle 100. Neist 25 on üle 5000 liikmega. Suuremad hõimud on Nissi, Adi Gallong, Wancho, Dafla, Monpa, Tagin, Adi Minyong, Nocte, Adi, Apatani, Galong, Mishmi, Nishang, Tangsa, Abor, Mishing (Miri), Khampti ja Adi Padam. Ülejäänud elanikkond on sisserännanud. 
Põliselanikud räägivad erinevaid tiibeti-birma keeli. Immigrantide seas räägitakse enim bengali, nepali ja hindi keelt.
34,6% elanikest on hinduistid, 18,7% kristlased, 13,0% budistid ja 1,9% muslimid. 31,6% tunnistavad teisi, valdavalt animistlikke usundeid.
Cordillera Bética

Cordillera Bética (ka: Andaluusia mäestik) on mäestik Pürenee poolsaare lõunaosas.
Kulgeb ida-lääne suunas, piirneb lõunas Vahemerega, põhjas Andaluusia tasandikuga. Kõrgeim osa on Sierra Nevada.
Threshold

"Threshold" on HammerFalli 6. stuudioalbum, mis anti välja Euroopas 18. oktoobril 2006 ja Ameerika Ühendriikides 31. oktoobril 2006.
Selle albumiga jõudis HammerFall Rootsi edetabelis esikohale. See on bändi esimene esikohasaavutaja alates "Renegade'i" albumist 2000. aastal ja teiste hulgas jättis see maha mitmemiljonilise müüginumbriga Roxette'i. Albumi produtseeris Charlie Bauerfiend ja andis välja Nuclear Blast.
Islami aed

Ideoloogia

Islami aia kontseptsioon põhineb ühelt poolt kosmoloogilisel ideel, mille järgi universum koosneb kahe suure jõe poolt jaotatud neljast kvartalist, ja sõltub teiselt poolt kohalikest oludest. Seega on tüüpiline islami aed taeva või paradiisiaia projektsioon maapinnale, mida on kohandatud kohalikele tingimustele (lage ja põuane kõrb). Islami aed sisaldab vett, varju, lilli ja puid, eriti datlipalme ja granaatõunapuid. Et isoleerida aia õrna floorat karmist kõrbest, ümbritseb aeda müür.

Kanalid

Kanalid on islami aias sirged ja piirnevad kõnniteega. Islami aias peab olema vähemalt 2 kanalit, mis jaotavad aia neljaks kvartaliks. Suuremates aedades võivad olla kanalid ka igas põhikvartalis, jaotades põhikvartali omakorda väiksemateks kvartaliteks.
Kanalid on tavaliselt üsna madalad ja vooderdatud türkiissiniste või nefriitroheliste plaatidega. Kanalit võivad ületada mitmed väikesed sillakesed.
Sageli on kanalis või kanali kaldal ridamisi hulganisti väiksed fontääne.

Basseinid

Basseinid islami aias on alati rangelt geomeetrilise kujuga – kunagi ei ole nad looduslikult ebakorrapärased. Kõige levinum kuju on kaheksa- või nelinurk või kaheksa tipuga täht. Kuid võib olla ka kümne- või kaheteistkülgseid hulknurke ja kuue-, kümne- või kaheteistkümne tipuga tähti. Mõnikord võib kohata ka kumera piirdega basseine, kuid needki peavad olema sümmeetrilised.
On rajatud ka basseinikomplekse, kus ühte suurt basseini ümbritsevad sümmeetriliselt hulk väiksemaid basseine.
Üsna tavaline on, et basseinis asub ka purskkaev.

Purskkaevud

Üsna iseloomulikult on islami aias rohkelt väikeseid purskkaeve. Islami aedades ei kohta gigantseid purskkaeve, nagu suurtes Euroopa aedades. Ka ei näe islami aedade purskkaevudes inimskulptuure, mis on üsna omased Itaalia renessansiaegsetele purskkaevudele.
Levinuim purskkaev islami aedades on ümar, madal, õrn, merekarbikujuline. Sageli, eriti Indias, Pakistanis ja Iraanis, kohtab graatsilisi madalaid sambakujulisi purskkaeve, mis on graveeeritud lootoseõie kujuliseks.

Paviljonid

Paviljonid ja varjualused (mida kutsutakse īwān-iks) on vajalikud varju pakkumiseks ebasoodsate ilmastikuolude puhul. Īwān on sügav kaarja katusega varjualune aeda ümbritsevas müüris, kust avaneb hea vaade aiale. Iraanis eristatakse suviseid ja talviseid īwāne. Suvise īwāni lahtine külg avaneb põhja, et lasta ligi jahedat põhjatuult, talvine īwān aga avaneb lõunasse päikesepaiste suunas. Osad īwānid on nii suured, et seal on lisaks tavapärasele mööblile ka väikesed basseinid koos fontäänidega.
Johann Eckard Löffler

Johann Eckard Löffler (ka Johann Eckhard, Joes Eckart või Joan Eckart; sündis Treysas Nassaus; suri pärast 1680. aastat Kölnis) oli saksa graafik, kes viljeles vasegravüüri ja oforti.
Kuna Johann Eckardi noorem vend Johann Heinrich Löffler, kes oli samuti graafik, signeeris oma teosed Löffler noorema nimega, kutsutakse esimest vahel ka Löffler vanemaks. Ta signeeris oma teoseid mitmeti: JEL, IEL, EL, L, Löffler senior, Joes Eckart Löffler fecit ja Joan Eckart Löffler.
Tema aktiivne tööperiood Kölnis kestis aastatel 1630–1675.

"Thesaurus philopoliticus"

Johann Eckard Löffler tegi kaastööd Frankfurdi kirjastaja Eberhard Kieseri (1583–1631) ja luuletaja Daniel Meisneri (1585–1625) koostöös välja antud populaarsele linnavaadete seeriale "Thesaurus philopoliticus".

"Flores seraphici"

Vendade Löfflerite suurimaks tööks peetakse 1640. ja 1642. aastal ilmunud kaheköitelise "Flores seraphici" gravüüride valmistamist. "Flores seraphici" kujutas endast aastail 1525–1612 elanud 723 kaputsiini munga biograafiate kogumikku.