Anders Behring Breivik

Anders Behring Breivik [anders beering bräivik] (alates juunist 2017 Fjotolf Hansen; sündinud 13. veebruaril 1979) on norra terrorist, kes tappis Utøya saarel 69 inimest ja korraldas pommiplahvatuse Oslos, mis tappis 8 inimest.
Algselt teatasid võimud, et hukkus vähemalt 85 inimest. Hiljem hukkunute arvu langetati, sest selgus, et osa hukkunuid loeti topelt ja lõpuks esitati Breivikile  süüdistus 69 inimese tapmises 22. juulil 2011 Norra Töölispartei noortekogu laagris ja kaheksa inimelu nõudnud pommiplahvatuse korraldamises samal päeval Oslos, peaministri büroo vahetus läheduses. Breivik on tapatööd omaks võtnud.
Politsei kinnitust mööda sai Breivik Utøya saarel segamatult tappa 90 minutit ja kui erirühm talle viimaks lähenes, alistus ta vastupanu osutamata. Tapatööks kasutas ta püstolit ja poolautomaatset karabiini Ruger Mini-14.
Politsei ja kohaliku meedia teateil nimetab ta ennast vaadetelt rahvuslaseks, paremäärmuslaseks ja kristlikuks konservatiiviks.
Breivik kirjeldas oma sõjakat paremäärmuslikku ideoloogiat 1518-leheküljelises manifestis "2083 – A European Declaration of Independence", mille ta riputas internetti rünnakute päeval inglisepärase varjunime Andrew Berwick all. Ksenofoobset kristlikku rahvuslust kirjeldavas manifestis toetab ta muuhulgas kultuurilist konservatismi, parempoolset populismi, anti-islamiseerimist ja "paremäärmuslikku sionismi" ning õigustab islami, marksismi ja multikulturalismi vägivaldset väljajuurimist Euroopast.
Algselt uskus politsei, et Breivik tegutses üksi, kuid ei välistanud võimalikke kaasosalisi. Ülekuulamisel väitis ta, et teda aitas kaks äärmuslaste rühma. Kohus vastas eitavalt Breiviki soovile, et kohtuistung oleks avalik ja ta saaks kanda vormi, kuna ei soovitud anda talle võimalust oma vaadete propageerimiseks. 25. juulil toimus kinnine kohtuistung. Breivikki süüdistati kriminaalseadustiku alusel terrorismis. Kohtu otsusega peeti teda järgmiste kohtuistungite ootel kinni kaheksa nädalat, neist neli esimest üksikvangistuses.
Breiviki advokaat Geir Lippestad kinnitas BBC-le, et tema arvates on Breivik hull ja enne kohtuistungit tuleb hinnata tema psühhiaatrilist seisundit. Samuti on Lippestad väitnud, et enne kuritegu tarbis Breivik seni tuvastamata narkootilisi aineid.
24. augustil 2012 luges kohtunik Wenche Elizabeth Arntzen ette kohtuotsuse, mille järgi Breivik oli süüdiv ja ta mõisteti 21 aastaks vangi.  Norra seaduste järgi on 21 aastat maksimaalne, mis terrorismi eest võimalik määrata. Norras on kasutusel karistusjärgne kinnipidamissüsteem, mis võimaldab Breivikit kinni pidada kauem kui 21 aastat.

Breivik ja Baltimaad

Manifestis tunnustas Breivik baltlaste sallimatust islami, mustlaste ja Euroopa Liidu vastu ning mainis kiitvalt ka üht Leedu, seitset Läti ja kaht Eesti rahvuslaste organisatsiooni: Eesti Iseseisvusparteid ja Eesti Rahvuslikku Liikumist. 
Breiviki sõnavõttu kommenteerides lausus Venemaa esindaja NATO juures, endine Venemaa välisminister Dmitri Rogozin, et "pole ime, et tavakodanikud Norra-taoliste veretööde korraldamiseks julgustust saavad, kui paljud poliitikud, sealhulgas Balti riikide omad, natsismi ülistavad".
Eesti Iseseisvuspartei juht Vello Leito eitas uudisteportaalile Delfi antud intervjuus kontakte Norra Progressiparteiga, kuid väitis, et Breiviki ülestunnistus saadi väljapressimise teel ja tegelikult on sündmuste taga rahvusvaheline vandenõu "kõikide Euroopa maade ja riikide patriootide vastu, seejuures ka Eesti Iseseisvuspartei patriootide vastu". 
Kohtus tõendina esitatud piletitest selgus, et kohtualune käis Eestis 2004. aasta 28. aprillil kell pool kümme õhtul ja sõitis tagasi järgmisel päeval kella 15.20 ajal. Selle aja jooksul tegi ta siin pangaarve ja enda sõnul toimusid tal siin ka kohtumised. Samuti käis Breivik Leedus, kus ta avas ka pangakonto.

Isiklikku

Anders Behring Breivik on lõpetanud Oslo kaubanduskooli (Oslo Handelsgymnasium).
1999. aastal ühines ta Norra Progressiparteiga. Aastatel 1997 kuni 2007 oli ta sama partei noorteorganisatsiooni liige ja on olnud Progressipartei ühe Oslo osakonna aseesimees.
Breivik oli vabamüürlane ja visati ordust välja vahetult pärast veretööd.