Oliiviõli

Oliiviõli (ladina keeles oleum olivarium, olivae oleum; lüh ol oliv) on õlipuu (Olea europaea L.) viljadest saadud taimeõli.
Oliiviõli kasutatakse droogina, toiduvalmistamisel ja kosmeetikatööstuses, nii söögi- kui ka masinaõlina. Oliiviõli peetakse paljudele, normaalse anatoomia ja füsioloogiaga loomadele (sh inimestele), tervislikuks toiduaineks tänu monoküllastunud rasvhapete suurele osakaalule.
Oliiviõlil on maksa puhastavad omadused, mis tulevad esile, kui segada kaks supilusikatäit oliiviõli kahe supilusikatäie värskelt pressitud sidruni või õunamahlaga.

Tootmine

Enamik (93%) oliivide kogusaagist pressitaksegi õliks.
Umbes 3/4 maailma oliividest ja oliiviõlist kasvatatakse ja toodetakse Euroopa Liidu riikides. Suurim tootja on Hispaania (u 1/3 maailma kogutoodangust), järgnevad Itaalia (u 1/4 maailma kogutoodangust) ja Kreeka (u 1/5 maailma kogutoodangust). Vähemal määral toodetakse oliiviõli ka teistes Vahemere piirkonna riikides Prantsusmaal, Portugalis, Türgis, Marokos ja Tuneesias. Mujal maailmas toodetakse oliiviõli Tšiilis, Argentinas, Austraalias, Lõuna-Aafrikas ja Uus-Meremaal ning Ameerika Ühendriikides Californias.
Oliividest valmistatud õlid jagunevad viide kvaliteediklassi. Madalama kvaliteediga õli iseloomustab ka suurem happesus. Oliiviõli toodetakse mitmes järgus. Esimesena pressitu on kõige kvaliteetsem ja seda õli tuntakse külmpressõli (Olivae oleum virginale, extra virgin oil) nime all.
Pärast esimest pressimist töödeldakse juba purustatud oliivimassi termiliselt ja õli rafineeritakse. Nii saadakse õli, mis villituna kannab silti 100% olive oil. Oliivimassi teisel pressimisel saadakse juba tunduvalt madalama kvaliteediga õli, mis vajab tugevat rafineerimist kõrgel temperatuuril. Sellist õli kasutatakse konservide valmistamiseks.
Kõige viimase tootmisfaasina töödeldakse oliivimassi lahustitega. Selline õli toiduks ei sobi, vaid läheb parfümeeriatööstuse tooraineks. Vanasti põletati söömiskõlbmatuks muutunud oliiviõli õlilampides.
Enamik väiksemaid oliivitootjaid piirdub esimese faasi, külmpressõli pressimisega.
Oliiviõli maitse, värvus ja lõhn oleneb väga suurel määral oliivide kasvatamise piirkonnast ja konkreetsest saagist.
Oliiviõli tunti juba antiikajal. Parimat õli saadi rohelistest viljadest, kuid poolküpseist, pruunikaks tõmbunud viljadest eraldus seda rohkem. Kive on kõige hõlpsam eraldada küpseist, mustadest oliividest.
Antiikajal oliive tallati, puusandaalid jalas, et kivid ja mahl eralduksid. Kivid ei tohtinud puruneda, sest siis muutus õli mõruks ja säilitamiskõlbmatuks.

Kasutamine toiduvalmistamisel

Oliiviõli on Vahemere maade köögikunsti lahutamatu osa.
Külmpressõli soovitatakse kasutada eeskätt salatite ja marinaadide valmistamisel. Kuna kuumutamisel külmpressõli ainuomane maitse kaob, soovitatakse selleks otstarbeks kasutada tavalist oliiviõli.
Oliiviõli säilib jahedas ja pimedas kohas kuni 6 kuud. Külmkapis säilib õli kuni aasta, kuid muutub madalal temperatuuril häguseks ja paksuks.

Droogina

Farmaatsias kasutatakse külmpressimise esimeses järgus kogutud ja pakendatud oliiviõli.

Biotoime organismides

Suukaudselt manustatud oliiviõli suurendab lümfivoolu.

Kasutamine masinates

Oliiviõli kasutatakse ka masinates määrdena.