google/wiki40b huggingface dataset:
Veebiarhiveerimine

Veebiarhiveerimine on tegevus, mille käigus kogutakse veebimaterjali, et tagada selle digitaalne säilitamine, et teadlased, ajaloolased ja teised saaksid seda ka pärast internetist kadumist kasutada. Enamasti kasutavad veebiarhiveerijad suure infohulga kogumiseks automatiseeritud veebikogumisroboteid. Üks suurimaid veebiarhiveerijaid on Internet Archive, mille eesmärk on arhiveerida terve veeb. 2003. aastal loodi Rahvusvaheline Veebiarhiveerimise konsortsium IIPC (International Internet Preservation Consortium), mis tegeleb rahvusvahelise koostöö korraldamisega, standardite loomisega ja avatud lähtekoodiga veebiarhiveerimise tarkvara arendamisega. Kuna aina suurem osa kultuurist luuakse ja salvestatakse internetis, siis peavad raamatukogud ja arhiivid selle arenguga kaasas käima ning tegelema veebiarhiveerimise väljakutsetega. Rahvusraamatukogud, rahvusarhiivid jpt on seotud kultuuriliselt olulise veebisisu arhiveerimisega. Ka ärisektorile on olemas veebiarhiveerimise tarkvara ja teenused, et jäädvustada enda ettevõtte veebisisu, kas pärandi säilitamiseks, regulatiivsetel või juriidilistel põhjustel.
Eesti Veebiarhiiv on Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv, mille eesmärk on säilitada Eesti kultuuripärandi seisukohalt olulisi veebisaite.
Toomas Verrev

Toomas Verrev (sündinud 4. aprillil 1979) on turundusprofessionaal ning eesti kirjanik.
2012. aastal sai ta lipniku auastme.

Filme

Verrev on 17 ja poole minutilise lühimängufilmi "Vallutajad ehk Riie teeb mehe" stsenarist ja režissöör.
88-minutiline film "Ebalus", mille Verrev lavastas, esilinastus 12. novembril 2009.
Pulaski maakond (Illinois)

Ajalugu

Maakond moodustati 1843. aastal.
Taylori maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1852. aastal.
Kaassõna

Kaassõna ehk adpositsioon kuulub lauses käändsõna juurde ja ta konkretiseerib tähendust.
Kaassõnad võivad asetseda käändsõna järel või ees. Vastavalt sellele nimetatakse neid tagasõnadeks ja eessõnadeks. Valdav osa eesti kaassõnadest on tagasõnad. Kaassõnad võivad muutuda üksikutes käänetes: (laua) peale, (laua) peal, (laua) pealt.

Kaassõnade kasutuse laienemine

On kaassõnu, mille kasutus on aja jooksul laienenud. Võõrmõju tulemusel on toimunud teatav süntaktiline nihe. Kaassõna tänu, aga ka läbi ja üle, kasutuse laienemist peab Mati Hint väga ilmekaks vene mõju näiteks. Vastavad muutused kirjakeeles on aga keelekorraldajate poolt palju taunimist leidnud.
Kaassõnal tänu, mis kuulub põhjuskaassõnade hulka, on olnud algselt positiivne tähendus. Seetõttu pole seda soovitatav kasutada negatiivses kontekstis. Kui väljendatakse millegi halba tagajärge, sobiks kasutada sõna tõttu või pärast.
Näiteid valest kasutusest:
Euroliidu veetrahvi otsus võib tulla tänu Narvale. 
Kas eestlaste pensioniraha haihtub tänu Eesti kõrgele inflatsioonile?
Tänu valetunnistusele sai ta ebaõiglaselt karistada.
Võistlus tuli tänu halvale ilmale üldse ära jätta.
Tänu töökoha kaotusele on pereisa sunnitud laenu võtma.
Võrdle: valetunnistuse tõttu, halva ilma tõttu, töökoha kaotuse tõttu
Korea väin

Korea väin on väin, mis ühendab Jaapani merd Ida-Hiina merega ja eraldab Kyūshū saart Korea poolsaarest.
Väina laius on umbes 180 km ja sügavus 115 meetrit.
Väina jaotab kahte ossa Tsushima saar.
Tahkuna tuulegeneraator

Tahkuna tuulegeneraator on endine tuulegeneraator, mis asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel. See oli Eesti esimene kaasaegne tuulegeneraator ja see püstitati Hiiumaale taastuvenergia tootmise võimaluste uurimiseks Lääne-Eesti saarestiku biosfäärikaitseala direktori Ruuben Posti algatusel ja Taani keskkonnaagentuuri toel. Tuulegeneraator käivitati 19. septembril 1997 ja jäeti seisma 8. veebruaril 2005.
Tahkuna tuulegeneraator Gendvind 150 võimsusega 150 kW töötas endises Kõrgessaare vallas aastatel 1997–2005 ja on praeguseks seisatud. See jäeti seisma, kuna selle käigushoidmiseks polnud raha. Aastas vajanuks tuulik 30 000 – 40 000 krooni (1917–2556 eurot). Kokku töötas Hiiumaa tuulegeneraator seitse aastat, neli kuud ja 20 päeva. Aastani 2000 tootis Hiiumaa kaitsealade administratsioonile kuuluv tuulegeneraator umbes 2,1 GWh elektrienergiat ning tõestas, et Eestis on mõtet tuulest elektrit toota.
Tahkuna tuulegeneraatori kõrgus on 30 meetrit ja tiiviku läbimõõt 22 meetrit.
Kuna oli oht, et tuulik, mis on Eesti jaoks oluline sümbol, hävitatakse, ostis Eesti Energia AS 2009. aastal tuuleelektrijaama koos opereerimisõigusega. Kavatsus oli rajada tuulejõu kasutamist tutvustav ekspositsioon. 2011. aastal anti teada, et vana generaatori asemel on plaanis püstitada uus sama suur tuulegeneraator.
Tahkuna tuulegeneraatorit kutsutakse Valgeks Ingliks ehk Hiiumaa Ingliks.
Speranski

Speranski oli aadlisuguvõsa. 
Suguvõsast on teada Vladimiri kubermangust pärit õigeusu preestri poeg Mihhail Speranski, kes aastast 1796 oli Vene riigiteenistuses. 1810 kanti ta Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 1839 sai Mihhail Vene krahvi tiitli.
Kallukse mänd

Kallukse mänd (ka Kitlimänd) on looduskaitsealune üksik põllul kasvav põlispuu ja hiiemänd Virumaal Kadrina kihelkonna Kolu külas Kallukse maastikukaitseala naabruses. Ümbermõõt eri andmetel 3,3 kuni 3,8 m, kõrgus 12 m.
Kallukse männiga on seotud ka mitmed rahvapärimused. Näiteks 1885. aastast on pärit ülestähendus, mille järgi olnud mänd üle tuhande aasta vana juba siis, kui eestlased Eesti aladele rändasid. Samuti kinnitati, et seda puud ei tohi vigastada, kuna siis hakkab temast verd voolama ja rahvale tuleb suur õnnetus.
Teise pärimuse järgi olevat puu all põletatud libahunt.
Sulgvili

Sulgvili on vili, mis valmimisel variseb taimelt maha. Sulgviljad on näiteks pähkel, pähklike, seemnis, teris ja tõru.
Tournai ringkond

Vallad ja osavallad

Ringkonna halduspiirides oli 10 valda ja 90 osavalda.
Kandle mõis

Kandle mõis (saksa keeles Kandel) oli Kavastu mõisa kõrvalmõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeval on see Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.

Ajalugu

Esmateated Kandle mõisast pärinevad 1583. aastast. 18.sajandil kuulus mõis Hastferitele. Lihtne baroksetes vormingutes peahoone pärineb 18. sajandi keskpaigast. Viilkatusega ühekorruselisele väheldase verandaga puidust hoonele lisati hiljem kivist tiibehitus. 1788. aastal müüs major Heinrich Gustav von Hastfer mõisa kreisikohtunik Georg Johann von Wrangellile. 1793. aastal ostis Wrangellilt mõisa major Peter Frommhold Löwis of Menar. 1805. aastal läks mõis Bengt Fromhold Strohmi valdusesse. 1810. aastal müüs ta mõisa Johanna von Roennele. 1827. aastal müüsid Roenned mõisa parun Gustav Wrangellile. Wrangellide valduses püsis Kandle 1832. aastani, kui kapten parun Carl Wrangell müüs selle leitnant Gustav von Tritthofile. 20. sajandi lõpul ostsid mõisa Dehnid – naabermõisa Kavastu omanikud. Selle tehinguga muutus Kandle mõis sisuliselt Kavastu kõrvalmõisaks. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Arnold Julius von Dehn. Kaua tühjalt seisnud peahoone on hävinenud. Säilinud on üksnes viie kaarega tall-tõllakuur.
Resultantjõud

Resultantjõud on kogu kehale mõjuv jõud. Resultantjõu arvutamiseks tuleb liita kõikide kehale mõjuvate jõudude vektorid.
Kutse tantsule nr 5

"Kutse tantsule nr 5" on viies plaat sarjast "Kutse tantsule" alampealkirjaga "Aeg kaob rõõmud jäävad". Laule esitab Tarmo Pihlap. 
Ilmumisaasta 1997. Väljaandja Aidem Pot.
1 helikassett (50:33)
Kujundaja: Mart Anderson
Salvestatud 1997 märtsis Tallinna Linnahalli stuudios.
Saateansambel: Jaak Jürisson klahvpillid, Raivo Tafenau saksofon, Raul Vaigla bass, Ivo Varts trummid, Ain Varts kitarr.
Taustavokaal: Tarmo Pihlap, Priit Pihlap, Kadi-Signe Selde.
Helmiradio

Helmiradio on soomekeelne raadiojaam.
Raadiojaam alustas tööd 2016. aasta mais ning on kuuldav eri sagedustel kogu Soomes, näiteks Helsingis sagedusel 88,6 MHz. 
Raadiojaama omanik on Sanoma Media.
Saatepäevad on üles ehitatud suurte päevaosaplokkidena. Jututeemade hulka kuuluvad nii uudised kui ka kõik muu, mis puudutab soomlaste igapäevast elu-olu. Muusikapalade seas esitatakse sageli 1980. ja 1990. aastate hitte.
Saated on veebis järelkuulatavad.
Viik (perekonnanimi)

Viik on perekonnanimi.
Lužniki staadion

Lužniki staadion (vene Стадион "Лужники", täisnimega Большая спортивная арена Олимпийского комплекса "Лужники") on spordirajatis Venemaal Moskvas. See on Venemaa suurim staadion mahutavusega 84 745 pealtvaatajat.
Lužniki staadion on Moskva Torpedo ja Moskva Spartaki kodustaadion.

Ajalugu

Staadion valmis 1956. aastal ja seal toimus 1957. aasta jäähoki MM-võistluste finaalmäng Rootsi ja Nõukogude Liidu meeskondade vahel.
Staadionil toimusid paljud 1980. aasta suveolümpiamängude alad.
1982. aastal toimus seal Lužniki tragöödia, kus hukkus 66 pealtvaatajat.
Staadionil peeti 2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.
Lužniki staadionil peeti mitmed 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste kohtumised. Sealhulgas avamäng ja finaal.
Upa jõgi

Upa (vene Упа) on jõgi Tula oblastis, Oka parempoolne lisajõgi. Pikkus 345 km, valgla pindala 9510 km². Saab alguse Volovo alevikust 3 km põhja pool Verhoupje küla juures, voolab Kesk-Vene kõrgustikul, moodustades suured jõeloogesid. Kuni Tula linnani voolab peamiselt põhjasuunas, pärast lääne poole. Suubub Oka jõkke Kulešovo aleviku lähedal. Lisajõed: parempoolsed - Uperta, Šivorona, Šat, Tulitsa, Kolodnja, Plava; vasakpoolne - Solova.
Jõe ääres asuvad Tula ja Sovestski linnad ning Odojevi alev. Sovetski juures on rajatud HEJ veehoidla pindalaga 5,7 km².
Männi-ladvamähkur

Levila

Neid võib kohata Euroopas, Venemaa idaosas, Jaapanis.

Peremeespuud

Emased munevad männi pungadele. Röövikud toituvad peremeespuude mändide (sh harilik mänd, keerdmänd, Thunbergi mänd, aga ka kuuskede, näiteks sitka kuusk) ladvapungagest ja -võrsetest.
Roger Waters

George Roger Waters (sündinud 6. septembril 1943 Great Bookhamis) on inglise laulja, basskitarrist ja helilooja, Pink Floydi asutajaliige. Pärast ansamblist  lahkumist 1985. aastal jätkas Waters muusikukarjääri sooloartistina. 
Rogers Watersi isa, keda ta ise kunagi ei näinud, sai 1944. aasta veebruaris Teises maailmasõjas surma. Sõda ja lapsepõlv ilma isata kajastub mitmes tema laulus.
1965. aastal asutas ta koos Syd Barretti, Richard Wrighti ja Nick Masoniga ansambli Sigma 6, millest hiljem kujunes Pink Floyd. Juba nende esimest albumit "The Piper at the Gates of Dawn" saatis edu.
Roger Watersi loomingule on oma jälje jätnud noorpõlvesõbra Syd Barretti narkosõltuvus ja allakäik. Esialgu kirjutas Barrett enamiku bändi lauludest, aga tema halveneva tervise ja käitumise tõttu asendati ta 1967. aasta lõpus David Gilmouriga. Esialgu kartsid bändi mänedžerid, et bänd ei suuda ilma Barrettita enam nii menukas olla, kuid Watersi ja Gilmouri koostöö osutus veel edukamaks.
Ansamblist Pink Floyd 1985. aastal lahkudes kuulutas ta ansambli laiali läinuks, kuid teised jätkasid Pink Floydi nime all tegutsemist. Waters hakkas tegutsema soolomuusikuna.
Perry maakond (Missouri)

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Eesti samblikud

Eesti samblike ja samblikel parasiidi või saprotroofina kasvavate seente nimekiri sisaldab kokku 1146 taksonit (seisuga november 2011), sh 1132 liiki ja 13 liigisisest ühikut; neist 926 liiki (+ 13 liigisisest ühikut) kuuluvad samblike hulka (on lihheniseerunud), 176 liiki (+ 1 liigisisene ühik) on lihhenikoolsed ning 30 liiki on saprotroofsed. Kõigist loetletud taksonitest on 39 liigi esinemine Eestis kaheldav, kuna nende kohta on olemas vaid kirjanduse viited (herbaareksemplare pole teada). 60 liiki arvatakse olevat Eestist hävinud, kuna neid ei ole leitud peale 1950. aastat
Üle poole samblikuliikide koguarvust moodustavad pisisamblikud. Eestis on leitud 647 liiki pisisamblikke. Lisaks pisisamblikele on Eestis umbes 300 liiki suursamblikke ja 200 liiki lihhenikoolseid seeni.
Eestis on praegu kaitse all 51 samblikuliiki, mis moodustab ligikaudu 5% kõigist Eesti samblikest. Esimesse kaitsekategooriasse kuulub ainult üks liik – harilik tundrasamblik. Teise kaitsekategooriasse kuulub 32 samblikuliiki ja kolmandasse kaitsekategooriasse 18 samblikuliiki.

Eesti samblike elupaigad

1/3 Eesti samblikest leidub saartel. Eesti on kaetud ligi 50% ulatuses metsaga ning seetõttu leiab peaaegu poole liheeniseerunud samblike liigi metsadest. Metsad on võrreldes rannikualadega palju rahulikumad ja paljud metsas kasvavad samblikud soosivad tasakaalustatud valgust ja niiskusrežiimi. Epifüütide esinemine sõltub siiski peremeespuust, tema koore keemilistest ja füüsikalistest omadustest. Metsatööstus ja õhusaastus on peamised antropogeensed tegurid, mis tõsiselt mõjutavad metsas kasvavate samblike liigirikkust.
2003. aastal tehtud uurimusest Eesti epifüütide ja epiksüülide mitmekesisusest Eesti metsades selgub, et kõige rohkem erinevaid samblikuliike kasvab haabadel. Haavale järgnesid arukask, hall lepp, kuusk ja mänd. Saarel, tammel, vahtral ja pärnal kasvas vähem samblikuliike. Okstelt leiti kõige rohkem samblikuliike haavalt ja kuuselt. Surnud tüvedelt männilt ja kuuselt. 76 liiki oli spetsialiseerunud peremeespuudel.
Anteemion

Anteemion (kreeka keeles anthemion 'õis, lill') on püstjalt kõrvuti asetatud lilledest, harilikult palmetist ja lootosõiest ehisvöö egiptuse, ees-aasia, kreeka ja rooma arhitektuuridekooris, hiljem renessansis ja sellest lähtunud stiilides; antiigis esineb sageli ka vaasikaunistusena.
Oli populaarne 18. sajandi lõpu tarbekunstis.
Iru vald

Iru vald oli vald Harjumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Nehatu valla maa-alast; senise Viimsi valla maa-alast; senise Jõelehtme valla Kostivere mõisa järgi oleva Ületee nr 9 talu ja Männiku rabast põhja pool asuvate heinamaade maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 4598 elanikku. Territooriumi suurus oli 137,07 km² (13 707,21 ha).
Esimene vallavanem oli Konstantin Jüssi.
Vabariigi Valitsuse otsusega 11. aprillist 1940 tunnustati asulaks AS-i Eesti Fosforiit poolt valda rajatav Maardu kaevanduse ja vabriku asupaik ja lähem ümbrus (RT 1940, 34, 267).
21. augustil 1940 oli Irul esimene Eesti naisvallavanem Alide Sommerling.
Vald kuulus Riigivolikogu 18. valimisringkonda, kust valiti Kustav Kurg.
Valla aukodanik oli Johan Laidoner.
Seadlusega 2. märtsist 1945 liideti Iru valla Pirita, Merivälja, Iru-Lepiku ja Kose asula Tallinna linnaga. 8. augustil 1945 moodustati vallas Iru külanõukogu, Maardu külanõukogu ja Viimsi külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu.
Berkshire Hathaway

Berkshire Hathaway Inc. on USA valdusettevõte peakorteriga Omahas. 
Ettevõtte kauaaegne tegevjuht on tuntud investor Warren Buffett, kes omandas enamusosaluse 1964. aastal. 2008. aasta seisuga oli Berkshire Hathaway aktsia 44 aasta keskmine aastane väärtuskasv 20,3%. 2018. aasta seisuga teenis Buffett ettevõtte mediaanpalgast seitse korda rohkem.
Berkshire Hathaway varaseimaks eellaseks on 1839. aastal Rhode Islandil asutatud tekstiiliettevõte Valley Falls Company, mis 1929. aastal liitus teise tekstiiliettevõtte, Berkshire Cotton Manufacturing Companyga (asutatud 1889). Ühinemise tulemusel loodud Berkshire Fine Spinning Associates ühines 1955. aastal omakorda Hathaway Manufacturing Companyga, uueks nimeks sai Berkshire Hathaway.
Buffett hakkas tekstiiliettevõtte aktsiaid ostma 1962. aastal, kui tekstiilitootmine oli juba kokku kuivama hakanud. 1967. aastal alustas ta ettevõtte viimist kindlustus- ja muudesse äridesse.
Karjala rahvuslipp

Karjala rahvuslipp on Ida-Karjala rahvuslipp. See võeti esimest korda kasutusele 1920. aastal.
Lipp kasutab Skandinaavia risti. Rohelisel taustal (mis sümboliseerib Karjala metsi) on punase raamiga must rist (punane ja must on Karjala rahvusvärvid).
Saduküla mõis

Saduküla mõis (saksa keeles Saddoküll) oli linnamõis Kursi kihelkonnas Tartumaal. 2017. kehtima hakanud haldusjaotuse järgi jääb mõisa ala Jõgeva maakonda Jõgeva valda.
1634. aastast kuulus mõis Tartu linnale. 19. sajandi II poolel ehitatud väheesinduslik ühekorruseline puidust peahoone ning paljud kõrvalhooned on säilinud tänapäevani.
Zinovi Tsirik

Zinovi Tsirik (ukraina Зіновій Ісаакович Цирік; 20. jaanuar 1924 Harkiv – 16. juuli 2011 Harkiv) oli Ukraina kabetaja, suurmeister. Ta võitis kuuel korral NSV Liidu meistrivõistlused vene kabes (1951, 1955, 1958–1960, 1964). 1961. aastal pälvis ta esimese kabetajana NSV Liidu suurmeistri tiitli.
Helle Raa

Helle Raa (sünninimi Benita Luts, 1942. aastast Helle Eskola; 14. märts 1908 – 27. detsember 1990) oli eesti näitleja.
Ta õppis Tartu Pedagoogilises Progümnaasiumis.
Aastatel 1934–1937 oli ta Ugala teatri näitleja, 1937–1944 mängis Tallinn Töölisteatris, 1944–1948 Noorsooteatris, 1948–1949 Draamateatris. Aastatel 1953–1954 mängis külalisesinejana Nukuteatris, 1955–1970 oli Nukuteatri koosseisuline näitleja, hiljem töötas Nukuteatris teenindava töötajana (riidehoidja, valvur).
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Ta oli abielus näitleja Olev Eskolaga (1914–1990).
67P/Tšurjumov-Gerassimenko

Tšurjumovi-Gerassimenko komeet (vene keeles комета Чурюмова-Герасименко, inglise keeles Comet Churyumov-Gerasimenko), ametlikult 67P/Tšurjumov-Gerassimenko (vene keeles 67P/Чурюмова-Герасименко, inglise keeles 67P/Churyumov-Gerasimenko) ja vahel lühendina 67P/C-G või lihtsalt 67P, on komeet.
Selle praegune tiirlemisperiood on 6,45 aastat ja pöörlemisperiood umbes 12,4 tundi. See oli viimati periheelis 13. augustil 2015.
Nagu kõik komeedid, sai ka see nime avastajate järgi. Nendeks olid Klõm Tšurjumov ja Svetlana Gerassimenko, kes märkasid komeeti esmakordselt fotoplaatidel 1969. aastal.
Komeedi afeeli kaugus Päikesest on 5,6829 aü (850 150 000 km), periheeli kaugus Päikesest 1,2432 aü (185 980 000 km), orbiidi ekstsentrilisus 0,64102, kalle 7,0405°.
Komeet koosneb kahest omavahel ühenduses olavast osast. Suurema mõõtmed on 4,1×3,2×1,3 km ja väiksema mõõtmed on 2,5×2,5×2 km. Komeedi mass on (1,0±0,1)×10¹³ kg ning paokiirus umbes 1 m/s. Pinnatemperatuur on 205–230 K (−68...−43 °C).
Tšurjumov-Gerassimenko oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) sondi Rosetta sihtmärk. Sond lennutati kosmosesse 2. märtsil 2004. Rosetta kohtus Tšurjumov-Gerassimenkoga 6. augustil 2014 ja jäi selle orbiidile 10. septembril 2014. Rosetta maandur Philae maabus komeedi pinnal 12. novembril 2014; see oli esimene kosmoseaparaat, mis maandus komeedi tuumal. Rosetta missioon lõppes 30. septembril 2016, kui ESA insenerid kukutasid sondi komeedi pinnale.
Komeedi gaasipilve koostise uurimisel on sealt leitud oodatust enam hapnikku, mis võib viidata vajadusele kohendada Päikesesüsteemi tekkimist kirjeldavat mudelit.
Toomas Hellat

Toomas Hellat (27. november 1920 Tallinn – 13. november 1987 Tallinn) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu luuraja.

Noorus

Algkooli lõpetas Tallinnas Westholmi gümnaasiumi juures, 1933-1938 õppis Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1938 astus TÜ õigusteaduskonda, liitus EÜS Põhjalaga ning osales agaralt selle üritustel. 1939. aasta sügisel põgenes isa soovitusel Soome, Talvesõja ajal oli Soome Ringhäälingu eestikeelsete saadete diktor.

Teine maailmasõda

1940. hilissügisest 1941. veebruarini viibis Soome luure ülesandel (agent "Lassila") Eestis. Toomas Hellat kuulus langevarjurina luuresalka Erna. Teda autasustati II klassi Raudristiga.
1941. novembris lülitus Saksa luure teenistusse töötamaks inglaste vastu (agent "Keller"). Sõja ajal viibis Eestis, Riias, Hamburgis, Novorossiiskis, Sofias, Kreekas, Leningradi lähistel; 1943. septembris naasis Tallinna. Hiljem õppis ta Saksamaal luurekoolis ja ta saadeti Eestisse. 10. detsember 1944 ta vahistati Nõukogude võimude poolt. Pärast piinamist andis ta üles suurema osa oma kaaslastest, kokku 221 nime.
Hellatilt pärinevatele andmetele tuginedes purustasid julgeolekuorganid detsembris 1944 Haukka-Tümmleri grupi. Tapeti Leo Talgre. Arreteeriti kakssada inimest, konfiskeeriti 23 raadiosaatjat ning avastati paarkümmend konspiratiivkorterit ja peidupaika.
1. veebruaril 1947 mõisteti erinõupidamise otsusega 20 a laagrit, kuid juba sama aasta augustis taheti teda kasutada operatiivtöö huvides Eestis. ENSV KGB 2. osakonna 1954-1955 aruannete järgi hoiti teda Eestis sisevanglas, 11. juulil 1955 väljastati protokoll tema vabastamise kohta.
Pärast vangistusest vabanemist (1955) jätkas Hellat agendinime Haakla all koostööd nõukogude julgeolekuorganitega. Elu lõpu poole töötas ta hotelli Tallinn administraatorina.

Isiklikku

Ta oli poliitiku, diplomaadi ja riigikohtuniku Aleksander Hellati ja Ida Toferi (1880–1939) poeg.
Partituur

Sümfooniaorkestri partituur

Sümfooniaorkestri partituuris muusikainstrumentide partiid järjestatud ülevalt alla pillirühmade kaupa: puupillid, vaskpillid, löökpillid, näppepillid, klahvpillid, vokalistid, keelpillid. Pillirühma siseselt on partiid järjestatud vastavalt muusikainstrumendi diapasoonile ning sama instrumendi korral mängija järjekorranumbrile (näiteks 1. flööt, 2.flööt).
Muusikainstrumentide järjestus ülevalt alla sümfooniaorkestri partituuris:

variant 2

Löökpillid rühmitatakse mängijate kaupa.

Kooripartituur

Koori partituuris kirjutatakse naishääled viiulivõtmes, meeshääled bassivõtmes.
Kõrgeim naishääl on sopran ja madalaim kontraalt või alt. Nende vahele jääb metsosopran. Need kõrgused on ka poiste hääleulatuses (tuntud tiiskandina).
Madalaim meeshääl on bass ja kõrgeim tenor, nende vahele jääb bariton.
Hanikase raamatukogu

Hanikase raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Hanikase külas. Raamatukogu juhataja on Tuuli Dolgošev.
Aberdeen FC

Aberdeen F.C. (inglise keeles Aberdeen Football Club, tuntud ka kui The Dons, The Dandies või The Reds) on Šotimaal Aberdeenis asuv jalgpalliklubi.
Klubi asutati 1903, kui ühinesid kolm kohalikku klubi Aberdeen F.C., Victoria United ja Orion F.C.. Esimese hooaja mängis Aberdeen Šotimaa Põhjaliigas, misjärel valiti 1904 Šotimaa jalgpalliliiga teise divisjoni ning hoolimata seal saavutatud 7. kohast valiti ta 1905 Šoti liiga esimesse divisjoni. Sellest ajast on Aberdeen igal hooajal mänginud Šotimaa kõrgeimas liigas ning üksnes Glasgow Celtic ja Glasgow Rangers on suutnud sedasama. Rangers läks 2012 pankrotti.
Aberdeen on Šotimaa edukamaid meeskondi, tulnud 4 korda Šotimaa meistriks ja võitnud 7 Šotimaa karikat.
Aberdeen on ainus Šotimaa meeskond, kes on võitnud kaks Euroopa trofeed, mõlemad samal aastal (1983): Euroopa karikavõtjate karika ja Euroopa superkarika. Sel ajal, nimelt 1978–1986 oli Aberdeeni peatreener Alex Ferguson.
Kuigi Aberdeen on viimane klubi väljaspool Glasgow'd, kes tulnud Šotimaa meistriks, ei ole ta pärast 1995. aastat, mil võideti Šotimaa liiga karikas, enam ühtki karikat võitnud. 21. sajandil ei ole Aberdeen kordagi isegi karikafinaalidesse jõudnud, viimati osales ta 2000 nii Šotimaa karikavõistluste kui liiga karika finaalis, kaotades mõlemad.
Alates 1939 on Aberdeen mänginud peamiselt punases ja valges ning need on ka klubi logo värvid. Varem mängisid nad kollaste püsttriipudega mustas särgis.
Aberdeen on linna ja kogu ümbruskonna ainus jalgpalliklubi, mis nii kõrgel tasemel mängib. Seetõttu on tal suhteliselt palju fänne. Geograafilises mõttes lähimad klubid, mis sellisel tasemel mängivad, asuvad Dundees. Dundee Unitedi ja Aberdeeni kohtumisi nimetatakse New Firm, mis on sõnamäng Glasgow' klubide Celticu ja Rangersi omavahelistele kohtumistele, mida nimetatakse Old Firm. Aberdeeni fännide jaoks on tähtsad ka kohtumised loodes asuva klubiga Inverness Caledonian Thistle.
Aberdeeni poolehoidjaid staadionil nimetatakse Punaseks Väeks (Red Army). Meeskond ei anna ühelegi mängijale välja särki number 12, see on mõtteliselt jäetud meeskonna fännidele.

Kodustaadion

Aberdeeni kodustaadion on 1899 ehitatud Pittodrie staadion. Staadion mahutab 22 000 inimest. See on Aberdeeni kodustaadion olnud kogu tema eksisteerimise aja ja see oli juba klubi samanimelise eellase kodustaadion.
Läbi aegade on Pittodriel peetud 13 Šotimaa jalgpallikoondise kohtumist. Sealjuures 2. juunil 1993 kohtus Šotimaa Pittodriel Eesti jalgpallikoondisega 1994. aasta MM-valikmängus ja võitis 3:1, kusjuures Sergei Bragini värav oli Eesti ainus värav selles valiktsüklis.
Rekordiline pealtvaatajate arv Pittodriel oli 13. märtsil 1954, mil Šotimaa karikavõistluste veerandfinaalis alistas Aberdeen Heart of Midlothiani 3:0. Seda kohtumist vaatas 45 061 inimest. Sel ajal ei kehtinud veel seadus, et igale pealtvaatajale peab olema istekoht.