google/wiki40b huggingface dataset:
Limaskest

Limaskestaks ehk mukoosaks (ladina keeles tunica mucosa) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kehaavausi ja õõneselundite (sh sooled) sisepinda katvat kesta. 
Limaskestade areng, morfoloogia, funktsioonid, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti, indiviiditi, arenguastmeti kui ka asendist lähtuvalt. 
Limaskest koosneb valdavalt mitmekihilisest limaskesta epiteelist ja selle all paiknevast sidekoelisest limaskesta päriskihist (lamina propria mucosae) ning paiguti ka limaskesta lihaskihist (lamina muscularis mucosae). Limaskestale järgneb submukooskiht. 
Limaskest on kantud kehtivasse rahvusvahelisesse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica vastavate elundite limaskestana. Eristatakse nina, suu, neelu, söögitoru, seedetrakti, mao, hingetoru, bronhide, sapipõie, ussripiku, kusejuha, kusepõie, peensoole, käärsoole, tühisoole, kaksteistsõrmiku, tupe, sugutiluku, pärasoole, emakalimaskesta ja silmade sidekesta jt.
Paljude limaskestade seintes paiknevad näärmed, mis eritavad lima. Mitmeis paigus sisaldavad limaskestad ka närve ja veresooni.   
Limaskestade funktsioonid sõltuvad elundisüsteemist. Nii on suuõõnes, neelus, söögitorus ja pärakus limaskesta ülesandeks limaskestaimmuunsuse tagamine, maos aga kaitse ja maomahla eritamine, peensooles imendumine, jämesooles kaitse, imendumine ja sooltes ka ainete transport.  
Immuunkaitse tagamisel osaleb limaskestas paiknev limaskestaga seotud lümfikude (sh ninaga seotud lümfikude, sooltega seotud lümfikude, bronhidega seotud lümfikude, silmasidekestaga seotud lümfikude, kõriga seotud MALT, nahaga seotud MALT, kuseteedega seotud MALT, LDALT, TALT jt).
Limaskestas on mitmeid rakutüüpe, mille esinemine oleneb limaskesta asukohast, näiteks Langerhansi rakud.
Lawrence'i maakond (Lõuna-Dakota)

Lawrence'i maakond (Lawrence County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Deadwood. Suurim linn on Spearfish.
Maakonna pindala on 2072 km². Veepindala on 1 km².
Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 24 827. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 24 097. Asustustihedus on 12 in/km².

Ajalugu

Lawrence'i maakond moodustati 11. jaanuaril 1875 ja organiseeriti 1877. aastal. Maakond on saanud nime John Lawrence, kes sai 1877. aastal maakonna varahoidjaks.
Voroneži kubermang

Voroneži kubermang oli Venemaa keisririigi ja Venemaa NFSV haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Voronež. Kubermang eksisteeris 1725-1779 ja uuesti 1796-1928.
1824-1918 oli kubermang jagatuud 12 maakonnaks.
Vjatšeslav Ivankov

Elulugu

1960. aastal oli ta maadleja ja akrobaat ning töötas Igor Kio (oli nt 9 päeva "abielus" Galina Brežnevaga, Leonid Brežnevi tütrega) tsirkuses.
Vjatšeslav Ivankov tunnistati "seaduslikuks vargaks" 1974. aastal Moskvas Butõrka vanglas. Ta oli NSV Liidus kohtulikult karistatud 5 korda: võltsitud dokumentide kasutamise eest, relvastatud röövi, miilitsatöötajale kallaletungi, ebaseadusliku tulirelva omamise ja eriti raskete kehavigastuste tekitamise eest. Ivankov kuulus 1980. aastate alguses Moskvas tekkinud, kuritegeliku autoriteedi "Mongoli" poolt juhitud esimesse organiseeritud kuritegelikku grupeeringusse, kes tegelesid Moskva spekulantide ja fartšovtšikutelt väljapressimise ja röövidega.
1991. aastal taotlesid tema vabastamist mitmed kultuuritegelased, sh Jossif Kobzon.
29. veebruaril 1992 Moskvas Rjazani prospektil asuvas restoranis "Fidan" («Фидан») toimunud konfliktis tulistas Vjatšeslav Ivankov kolme Türgi kodanikku, kellest 2 surid kohapeal, kolmas aga toimetati raskes olukorras haiglasse. Kahe või enama isiku tapmisega seoses alustatud kriminaaluurimise käigus kahtlustati ka teist Venemaa kuritegelikku autoriteeti Vjatšeslav Slivat (Вячеслав Слива), kes aga suri 2000. aastal. 2000. aastal esitas Venemaa Moskva prokuratuur pikale veninud eeluurimise järel Ivankovile süüdistuse VF KrK § 102 alusel, ehkki Ivankov ise kandis karistust väljapressimise eest Ameerika Ühendriikides, Pennsylvania osariigi vanglas.
1995. aastal pidas Föderaalne Juurdlusbüroo Vjatšeslav Ivankov kinni Ameerika Ühendriikides New Yorgis. Ta oli püramiidskeemiga Tšara panga võlgnike raha välja nõudes Venemaa ärimeestelt Aleksandr Volkovilt ja Vladimir Vološinilt, kasutades oma kuritegelikku autoriteeti ning mõisteti süüdi 1997. aastal 3,5 miljoni dollari väljapressimises, fiktiivses abielus 9 aastaks ja 7 kuuks.
Juunis 2004 esitas Venemaa Peaprokuratuur taotluse Vjatšeslav Ivankovi väljaandmiseks Venemaale. 2005. aastal vabastati Ivankov ennetähtaegselt Ameerika Ühendriikide vanglast ning saadeti välja Venemaale, kuid 18. juulil 2005 toiminud kohtuistungil Moskva linnakohtus mõisteti Ivankov süütõendite puudumise tõttu õigeks.
Pärast vabanemist jäi Ivankov alaliselt elama Moskvasse ning asus koostööle teise autoriteetseima Venemaa seadusliku vargaga Aslan Usojaniga "Vanake Hassan" (Аслан Усоян (Дед Хасан)).

Viimane atentaat ja surm

28. juunil 2009 Moskvas Horoševo maanteel asuvast restoranist väljudes haavas Vjatšeslav Ivankovi arvatavalt palgamõrvar. Ivankovi raviti sellest ajast Moskvas Botkino haiglas ja erakliinikutes. Ta viibis ravi lõpuperioodil koomas Kaširski maanteel asuvas kliinikus, kus ta 9. oktoobril 2009 suri, põhjuseks märgiti peritoniit.
Vjatšeslav Ivankov maeti 13. oktoobril 2009 Moskva Vagankovo kalmistule.
Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik

Loksa Kroonlinna püha õiglase Joanni kirik on Harju maakonnas Loksa linnas paiknev õigeusu kirik, mis ehitati aastatel 2002–2003 kirikuks ümber endisest lasteaiahoonest. Kirik asub aadressil Posti tänav 17A.
Kirikuhoone pühitses 18. juulil 2008 Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius (Jakobs). Seda hoonet kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Loksa Kroonlinna Püha Joanni kogudus.
Detsembris 2010 paigutati kirikusse Moskva ja kogu Venemaa patriarhilt Kirillilt kingituseks saadud uus ikonostaas, mille raam on teostatud kreeka stiilis, ikoonid maalitud aga vene stiilis. Ikonostaas valmistati spetsiaalselt Loksa kiriku jaoks Vene Õigeusu Kiriku kunstitööstusettevõttes Sofrino.
Kiriku templipüha on Kroonlinna Joanni mälestuspäeval 2. jaanuaril (vana kalendri järgi 20. detsembril). Sellel pühal teenib tavaliselt kirikus metropoliit Kornelius.
Lisaks pühakojale kuuluvad kiriku hoonetekompleksi ka narkosõltlaste rehabilitatsioonikeskuse ruumid.
Dmitri Nešumajev

Dmitri Nešumajev (sündinud 25. oktoobril 1974 Püssis Ida-Virumaal) on vene päritolu Eesti tehnikateadlane.

Elulugu

Dmitri Nešumajev on inseneri poeg.
1991. aastal lõpetas Nešumajev Kehra Keskkooli ja 1996 Tallinna Tehnikaülikooli soojusenergeetika insenerina. 1998. aastal kaitses ta TTÜ-s tehnikamagistri kraadi ja 2005. aastal tehnikadoktori kraadi väitekirjaga "Experimental and numerical investigation of combined heat transfer enhancement technique in gas-heated channels" (Tallinn, 2005).
Nešumajev oli 1997–2005 TTÜ soojustehnika instituudi teadur, 2005. aastast on ta vanemteadur.

Teadustöö

Dmitri Nešumajevi peamised uurimisvaldkonnad on soojusülekanne ja selle intensiivistamine, energiaressursside säästlik kasutamine ning põletusseadmetes toimuvate protsesside täiustamine. Ta on avaldanud üle 10 teadustrükise ja on 2 kasuliku mudeli kaasautor.
Beotukid

Kontakt eurooplastega

Tõenäoliselt olid beotukide esivanemad kõige esimesed põlisameeriklased, kellel tekkis 11. sajandil kontakt Euroopast pärinevate vanapõhjala kultuuri esindajate viikingitega. Viimased kutsusid neid nimega skrælingjar, pidades neid barbariteks. 2010. aasta DNA-analüüs paljastas Islandi võimaliku seotuse beotukist naisega (tõenäoliselt röövitud).
Alates 1497. aastast, Inglise krooni egiidi all seilava itaallase John Caboti saabumisega, tekkis saareelanikel laineteviisi kontakte Euroopa maadeavastajatega.
Erinevatalt teistest põlisameeriklastest vältisid beotukid otsest kontakti, liikudes ümberasujate eest sisemaale. Konkurents käis hülge-, lõhe- ja linnupüügi pärast.
Triinu Vernik

Triinu Vernik (sündinud 20. veebruaril 1949) on endine Eesti vandeadvokaat, endine Riigikohtu kohtunik ja president Arnold Rüütli nõunik.
Triinu Vernik õppis Tartu 7. Keskkoolis (lõpetatud 1967) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteadust (1977–1982). Pärast ülikooli lõpetamist asus kohtunikuna tööle praegusesse Harju Maakohtusse ja 1989. aastal nimetati ENSV Ülemkohtu kohtunikuks. Aastatel 1993–2001 oli ta riigikohtunik.
Aastatel 1973–1974 töötas ta toonase EPA rektori Arnold Rüütli sekretärina. Pärast viimase presidendiks valimist 2001. aastal kutsus too endise töötaja endale õigusnõunikuks.
Eesti Ekspressile antud intervjuus leidis Vernik, et oli nõunikuna allumatu ning ütles alati, mida mõtles ja õigusnõuandena õigeks pidas.
2002. aasta suvel olevat presidendi kantselei direktor Tarmo Mänd lasknud kontrollida Verniku kirjavahetust, mis viis konfliktini. Vernik lahkus presidendi õigusnõuniku kohalt, mille teiseks ajendiks olevat saanud Männi tsiteeritud väide, et Vernik olevat presidenti kutsunud "vanameheks". Hiljem töötas vandeadvokaadina Advokaadibüroos HETA.
2005. aastal astus ta Eesti Advokatuuri. Ta on osalenud õigusloomes, olles üks perekonnaseaduse eelnõu väljatöötajatest ja teda loetakse üheks Eesti parimaks perekonnaõiguse tundjaks.  Ta on Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige ja Eesti Juristide Liidu volikogu liige. 2015 aastal astus Triinu Vernik Eesti Advokatuurist välja ning siirdus pensionile.
Õigus ja Õiglus

Poliitilised vaated

Õigus ja Õiglus pooldab riigi mõõdukat sekkumist majandusellu, riigipoolset tasuta arstiabi, tugevat sotsiaalsüsteemi ja riigikaitset. Moraaliküsimustes sarnanevad erakonna vaated katoliku kiriku omadega.
Välispoliitikas panustatakse kõige enam tihedatele ja headele suhetele Ameerika Ühendriikidega. Euroopa Liitu suhtub Õigus ja Õiglus kohati kriitiliselt, kuid ei ole eurointegratsiooni põhimõtteline vastane.

Osalemine valimistel

Poola parlamendivalimistel sai see erakond 2001. aastal 460-kohalises alamkojas 44 kohta, 2005. aastal alamkojas 155 kohta ja 100-kohalises ülemkojas 49 kohta, 2007. aastal alamkojas 166 kohta ja ülemkojas 39 kohta.
Poola presidendivalimistel osutus 2005. aastal võitjaks Õiguse ja Õigluse kandidaat Lech Kaczyński, kes sai valimiste teises voorus 54% häältest.
Euroopa Parlamendi valimistel sai erakond 2004. aastal 12,7% häältest, mis tagas Euroopa Parlamendis 7 saadikukohta.
Oleg Marnot

Kautla lahing

31. juulil 1941. aastal ründas Oleg Marnoti 13-meheline salk ülekaalukat punaarmee üksust, kes sõitis kohale 28 veoauto ja bussiga. Punaarmeelastele, kelle arv võis küünida 500 meheni, avati äge tuli püstolkuulipildujaist ning samaaegselt sadasid punaarmeelaste sõidukeisse käsigranaadid. Langevarjurite kuulid ja granaadid tegid venelaste seas kohutava hävitustöö. Kohalikud elanikud, kes hiljem nägid langenud ja haavatud punaarmeelaste äravedu, arvestavad punaarmeelaste kaotusi kuni paarisajale mehele.
Vaenlase ülekaal oli siiski nii ränk, et langevarjurid lõpuks pidid taanduma. Keset ägedaimat heitlust sai Marnot kuulipilduja valangust rängalt haavata, kuid ta jäi võitluspositsioonile, et oma kuulipildujaga katta kaaslaste taandumist. Omakorda ei lahkunud võitlusplatsilt ka seersant Jüri Rosin, et aidata Marnotil pääseda. Nad mõlemad langesid. 
Leitnant Marnoti ja seersant Jüri Rosina laibad leiti hiljem metsikult purustatuina, nii et neid õnnestus ära tunda üksnes riietuse järgi. Leitnant Marnoti õe Anita Marnoti kohaselt oli Oleg Marnot hävituspataljonlaste kätte langedes veel elus. Informatsiooni saamiseks piinati mees surnuks. Neli päeva pärast Kautla lahingut vangistati Tallinnas Oleg Marnoti õed Anita Marnot ja Helmi Marnot. Arreteerida taheti ka Marnoti venda major Rudolf Marnotit, kellel õnnestus aga põgeneda. 
Koos võidelnud ja koos langenud langevarjurid maeti Kautla lahinguväljale ühishauda. 1942. aastal korraldas vend Rudolf Oleg Marnoti ümbermatmise Maarjamäe Sõjaväekalmistule.
Verst

Verst (vene верста́, mitmuse omastav вёрст) on vana Vene pikkusühik.
Verst on võrdne 500 süllaga ehk 1 066,781 meetriga. Verst vastab 3500-le 20. sajandi alguse inglise jalale (jalg oli siis praegusest veidi lühem). Versta mainitakse kirjalikes allikates alates 11. sajandist, 17. sajandil asendas see lõplikult Vana-Vene termini поприще.
Versta pikkus on korduvalt muutunud, sõltudes süldade arvust ja sülla enese pikkusest. Venekeelne Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik räägib "vanast vene verstast", milles oli 656 sülda ja teisest, milles oli 875 sülda. Veelgi vanem metroloogiline käsiraamat räägib aga "vanast verstast", milles oli 700 sülda ja veel vanemast, milles 100 sülda. Tõenäoliselt on Brockhaus ja Efron'i koostajad arvutanud varasemad süllad ümber hilisemale, 48-verssokilise süllale ja tegelikult on juttu 45-verssokilise süllaga 700 süllalisest verstast ja 42-verssokilise süllaga 1000 süllalisest verstast.
1649. aasta koodeksiga kehtestati versta pikkuseks 1000 sülda. Selle ühiku kõrval hakati 18. sajandil kasutama teepikkuse versta pikkusega 500 sülda.
Ajalooliselt on venemaal kasutusel olnud ka piiriverst, mis võrdus kahe verstaga.
Soome verst on vene omast erinev, selle pikkuseks on 1068,80 meetrit.
Nõukogude ajal tuli Volga autotehases kasutusele termin "VAZ-i verst", mis võrdus tehase konveieri pikkusega 1433 meetrit. Selle nime all toimuvad siiani erinevad spordiüritused ja termin sümboliseerib autotehase töötajate solidaarsust.

Etümoloogia

Versta kui pikkusmõõdu nime on vene keelest eesti keelde laenatud korduvalt. Murretes ja kirjakeeles üldlevinud verst on laen uusvene keelest, mis kodunes eesti keeles 18. sajandist alates. Murrakuti esinev vörst toetub vene mitmuse genitiivile вёрст. Eesti vanemas kirjakeeles, idapoolsetes murretes ja kirderannikumurretes, samuti enamikus teistes läänemeresoome keeltes esinev virst, -a on laen muinasvene keelest < вьрста.
1936. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis

Eesti - Soome 1936. aasta maavõistlus poksis toimus Viiburis 1. novembril 1936. Soome võitis 5:3.
Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Olli Lehtinen (FIN) - Hans Gutman (EST) 3 - 0
Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Jorma Lumilahti (FIN) - Karl Käbi (EST) 2 - 1
Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Åke Karlsson (FIN) - Harald Freimuth (EST) 3 - 0
Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) - Tauno Lehikoinen (FIN) RSC 2
Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Sten Suvio (FIN) - Nigul Karits (EST) 3 - 0
Keskkaal (kuni 72,6 kg): Anton Raadik (EST) - Urho Leskinen (FIN) 3 - 0
Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Bernhard Salong (EST) - Aarne Järvinen (FIN) 2 - 1
Raskekaal (üle 79,4 kg): Kaleva Sampila (FIN) - Bronislav Virsa (EST) 2 - 1
Tark

Tark (ka: teadja, teadmamees) on vanemates kultuurides inimene, kelle juures käiakse nõu küsimas.

Ülesanne

Targa ülesanne on vahemehe osa inimese ja vaimuriigi vahel esitada, vaimudega heas vahekorras olla, neid meelitada, lepitada ohvritega. Tark püüab kõigepealt pahade vaimude-vaenulike vägede algust, loomust ja sündi ära mõista. Nende alguse, loomuse ja sünni ära-mõistmistatamisega satuvad nad targa meelevalla alla; tark võib neid niisugusel puhul ära võita, taltsutada, nende halvale tegevusele piiri panna. Tark omandab endale sureliku, maa-pealse jumala väe.

Võim looduse üle

Kogu loodus, looduse väed, haldjad peavad targa sõna kuulama. Tark sunnib oma tahtmise järgi tuuli puhuma, pilvi paisuma, päikest paistma, vihma sadama, vilja võrsuma, taudi taganema,  tervist tulema, valu vähenema, haldjaid inimestest eemale minema, varandust maapõuest kerkima jne.
Lühidalt: targa võimuse all on kogu loodus oma vägedega. Ainult surm võib targa võimuse võita; tark ei suuda ennast ega kaasinimesi surma käest päästa.

Nõiduse vastu

Targad tunnevad ka abinõusid iga nõiduse vastu, oskavad nõidu nuheldagi. Teateid saavad targad hankida ka unenägudest ja arbumise ehk kaalumise teel. Targad võisid ka tulevikku näha.

Ühendus vaimuriigiga

Et haldjatega (Vaimuriigiga) ühendusse asuda, pidi targa hing (inimesehaldjas) kehast lahkuma. Hing poeb inimese magama heitmisel liblika, kärbse vm. tiivulise pisikesena inimese suust välja. Lendamisel pääseb ta kõikjale, näeb vaimuilma tegevust, ammutab ümbrusest kõiksugu teadmisi, tarkusi ning võib veelgi oma kuju muuta. Soomlased kutsuvad niisugust olukorda "loves magamiseks".
Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis

Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis oli Tallinnas tegutsenud tekstiiliettevõte (tootmiskoondis). Ettevõte oli nimetatud Eesti Kommunistliku Noorsooühingu aktivisti Vilhelmine Klementi järgi.
Ettevõte asutati 1944 nime all Pesutööstus "Osta" ja seda nime kandis aastani 1950. 1950–1954 oli ettevõte nimi Vilhelmine Klementi nimeline Pesuvabrik. 1954–1969 oli ettevõte nimi Vilhelmine Klementi nimeline Õmblusvabrik. 1969–1970 oli ettevõte nimi Vilhelmine Klementi nimeline Eksperimentaalõmblusvabrik. Seejärel kandis ettevõte oma eksisteerimise lõpuni 1974 nime Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis.
Tallinna Juhkentali Gümnaasium

Ajalugu

Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9.-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks.
Leo XI

1605. aasta esimene konklaav

Leo XI valiti paavstiks 1. aprillil 1605 Vatikani paavstipalees ja krooniti esimesel ülestõusmispühal 10. aprillil kardinal Francesco Sforza poolt. Ta võttis nime oma sugulase Leo X järgi. Leo XI oli 4. ja viimane Gregorius XIII pühitsetud kardinal, kes valiti paavstiks.
14. märtsist 1. aprillini 1605 toimunud konklaavi viimases voorus osales 60 kardinali, sest konklaavilt lahkus 2 kardinali. Sellel konklaavil olid peamised soosikud kardinal Cesare Baronio, kardinal Medici ja kardinal Paolo Emilio Zacchia. Henri IV oli kardinalidele saatnud 300 000 eküüd, et mõjutada neid toetama oma abikaasa Maria de' Medici sugulast kardinal Medicit. Kardinalide koguhulka arvestades oli valituks osutumiseks vaja saada 40 häält. Baroniuo sai ühes voorus 37 häält, kuid tema vastu asus Hispaania fraktsioon. Leo XI osutus Hispaania kuninga Felipe III vastuseisust hoolimata valituks, sest teda toetasid valdavalt prantslastest ja itaallastest kardinalid. Kardinal Francisco de Ávila kavatses esitada tema vastu veto, kuid veto esitati niivõrd hilja, et see ei jõustunud.

Valitsemisaeg

Leo XI valitses 26 päeva, mis oli lühim valitsemisaeg Urbanus VII järel. Pärast Leod pole ükski paavst nii vähe valitsenud.
Ta kavatses toetada Saksa-Rooma keisri Rudolf II võitlust türklastega.
Oma kroonimispäeval 10. aprillil sekkus ta jesuiitide vaidlusesse Kastiilia ja Leóni vaimulikkonnaga.
Pühapäeval 17. aprillil peeti Lateraani palees pidulik tseremoonia.
Leo XI määras ametisse komisjoni, mis pidi reformima konklaavi hääletussüsteemi.
Ta vabastas roomlased mõnedest maksudest.
Vastuseisust onupojapoliitikale keeldus ta järgimast soovitusi pühitseda kardinaliks oma sugulast. Seetõttu tagandas Leo XI oma pihiisa ja määras uue pihiisa.
Ta tõstis aadliseisusesse Della Genga suguvõsa, kust hiljem pärines paavst Leo XII.

Surm

Leo XI suri 27. aprillil 1605 Roomas, olles Lateraani palees toimunud tseremoonia järel külmetanud. Ta maeti Vatikani basiilikasse.
Tema hauamonumendi valmistas Alessandro Algardi.
Shyok

Shyok on jõgi Aasias. Algab Karakorami mägedest.
Ülemjooksul voolab kagu suunas, seejärel pöördub loodesse ja voolab Karakorami jalamil. Suubub paremalt Indusesse.
Rannu mõis

Ajalugu

Enne mõisa tekkimist oli Rannus Doleni suguvõsale kuulunud vasallilinnus. Ka mõis kuulus esialgu Dolenitele. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Tartu maakonnas Elva vallas.
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Felix von Berg.

Mõisaansambel

Mõisa peahoone lammutati 1973. Mõisa ehitistest on säilinud mõned kõrvalhooned.
Taagepera-Vanamõisa mõis

Taagepera-Vanamõisa mõis (saksa keeles Alt-Wagenküll) oli Taagepera mõisa kõrvalmõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.
Menocchio

Menocchio, õige nimega Domenico Scandella (umbes 1532 – 1599) oli Friuli mölder, kes on tuntuks saanud itaalia ajaloolase Carlo Ginzburgi raamatu "Juust ja vaglad" peategelasena.
Menocchio elust ja usulistest tõekspidamistest on teada tänu inkvisitsiooniprotokollidele, ta oli kahel korral inkvisitsioonikohtu ees: 1583. aastal ja 1599. aastal. Tegu oli oma aja kohta haritud mehega, sest ta oskas nii lugeda kui ka kirjutada, samuti oli ta loonud äärmiselt originaalse maailma- ja usunägemuse, mistõttu ta katoliku kiriku huviorbiiti sattuski. Tema arusaamades segunesid erinevatest raamatutest loetu ning sajanditevanune talurahvakultuur, mis andsid tulemuseks maailmapildi, kus kristlikel dogmadel kuigivõrd kohta polnud, ka tema käsitlus Jumalast oli tunduvalt erinev kiriku omast. Memnocchio ei hoidnud oma arusaamu ainult enda teada, vaid püüdis neid levitada ka oma külas ning laiemaski ümbruskonnas, kuid kohalik preester kaebas tema tegevuse inkvisitsioonile ära. Kohtus püüdis Menocchio oma seisukohti äärmiselt innukalt põhjendada ja kaitsta, mistõttu teda nimetati kohtuotsuses isegi peaketseriks. Et parajasti oli käimas vastureformatsioon ning kiriku ametlikust doktriinist kõrvalekaldujaid karistati karmilt, mõisteti Menocchio 1584. aastal eluks ajaks vangi. 1586. aastal vabastati ta siiski tema pere palvete tõttu ning järgnevalt püüdis ta hoida madalamat profiili. Siiski kippus ta endiselt inimestega usuküsimuste üle vaidlema ning 1599. aastal, pärast korduvaid kaebusi, pidi ta taas inkvisitsioonikohtu ette tulema. Seekord püüdis ta väita, et ei usu enam oma endisi tõekspidamisi, kuid kohus otsustas, et ta on oma arusaamadele siiski kindlaks jäänud ning on endiselt ketser. Menocchio kohtuasi jõudis isegi paavst Clemens VIII-ni, kes käskis ta hukata.
Rostocki Ülikool

Rostocki Ülikool (saksa keeles Universität Rostock) on  ülikool Saksamaal Rostockis. 
Ülikool asutati 1419. aastal, seega on ta üks vanimaid maailmas. 
2011/12. aasta talvesemestril õppis ülikoolis 15 312 üliõpilast.
Küttepuu

Terminoloogia

Kõnekeeles nimetatakse küttepuudeks ka küttepuitu, eriti puuhalge ja puuhalgude valmistamiseks lõigatud metsamaterjali. Samas on suhteliselt sage selle mõiste väärkasutus ka metsandus- ja energeetikaalastes tekstides. Sellise mõiste väärkasutuse tõttu tasub silmas pidada, et küttepuuna klassifitseeritud puu ei ole veel metsamaterjaliks üles töötatud. Kui küttepuu lõigatakse metsamaterjaliks, saab sellest küttepuit.
Elva lipp

Elva lipp on Tartu maakonnas asuva Eesti linna Elva lipp.
Lipp on kinnitatud 8. mail 2000.

Lipu kirjeldus

Elva linna lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis koosneb kahest võrdsest horisontaalsest värvilaiust, ülemine on valge ja alumine sinine. 
Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Argyrogena

Levila

Need maod on levinud Bangladeshis, Indias (Andhra Pradeshi, Bihāri, Chhattīsgaṛhi, Goa, Jharkhandi, Karnataka, Mahārāṣhṭra, Orissa, Uttar Pradeshi ja Lääne-Bengali osariigis), Nepalis, Pakistanis ja Sri Lankal.
Vektorruum

Matemaatikas nimetatakse vektorruumiks hulka, milles on defineeritud liitmine ja korrutamine skalaariga. Skalaarideks on tihti reaalarvud, kuid nendeks võivad olla ka kompleksarvud, ratsionaalarvud või üldiselt suvalise korpuse elemendid. Vektorite liitmine ja skalaariga korrutamine peab rahuldama teatud hulka nõudeid nn vektorruumi aksioome, mis on loetletud all.
Vektorruumi elemente nimetatakse vektoriteks.
Vektorruumid on lineaaralgebra üheks keskseks mõisteks.

Kaasruum

Vektorruumi V kaasruumiks V* nimetatakse antud ruumil määratud pidevate lineaarsete funktsionaalide hulka. Kaasruumi elemente nimetatakse ka kovektoriteks.