google/wiki40b huggingface dataset:
Rein Helme

Rein Helme (21. veebruar 1954 – 31. detsember 2003) oli eesti sõjaajaloolane.
Ta lõpetas aastal 1972 Pärnu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ajaloolasena.
Eriti hästi tundis ta Napoleoni ja tema ajastut, kuid uuris ka baltisaksa ajalugu, samuti faleristikat, Ameerika kodusõda ja muud. 
Ta oli Korp! Sakala vilistlane.
Rein Helme on koostanud, toimetanud ja tõlkinud eeskätt ajalooraamatuid.
Ta oli VII Riigikogu liige.
Aastal 1997 anti Helmele Eesti Kaitseväe kapteni auaste.

Tunnustused

30. märtsil 2007 sai ta postuumselt 2006. aasta Eesti parima ajalookirjutise preemia teose "Kindralfeldmarssal Barclay de Tolly" eest. See raamat (kujundaja Andres Tali) valiti ka Eesti 2006. aasta 25 kauneima raamatu hulka .

Isiklikku

Rein Helme oli Peeter Helme isa. Tema õde oli raamatukogundustegelane Reet Auksmann, vend on Mart Helme, vennapoeg on Martin Helme, vennatütred Triin van Doorslaer ja Maarja Vaino ning õepoeg Enn Auksmann.
August Pass

August Pass (7. mai/19. mai 1861 Tartu – 23. mai/5. juuni 1913 Kursi) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Tartus elementaarkoolis ja gümnaasiumis aastatel 1870–1883. Abituuriumis oli ta Tallinnas. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1884–1898. Prooviaastal oli ta aastal 1899 Rõngu Mihkli koguduses (Winfried Martin Hanseni juures). Ordineeriti 25. juunil/8. juulil 1900 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1903–1910 Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1908–1910 Kärla Maarja-Magdaleena kogudust. Aastatel 1911–1913 oli ta Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, olles samaaegselt kohaliku seminarkooli direktoriks.
Aastal 1907 avaldas ta Kuressaares 16–leheküljelise brošüüri "Mõni sõnake Kaarma kiriku minevikust 500 aastaseks juubeli pühaks".

Isiklikku

Tema naisevend oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja Gustav Punga. Ta suri olles Gustav Pungal külas. Ta oli Korporatsiooni Fraternitas Estica liige aastast 1907.
Uue-Märjamaa mõis

Uue-Märjamaa mõis (ebatäpselt ka Uus-Märjamaa mõis; saksa keeles Neu-Merjama) oli Vana-Kasti mõisa kõrvalmõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Mõis asutati 1825 Vana-Märjamaa mõisast eraldatud alast.
Lessovski

Lessovski (vene keeles Лесовский) oli vene aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Lessovskid põlvnesid Venemaa kindralfeldmarssali vürst Nikolai Vassiljevitš Repnini (1734−1801) abieluvälisest suhtest Anastassija Nikolajevna Neledinskaja-Meletskajaga (sündinud Golovina) (1754−1803). Suguvõsa kustus 1884. aastal.
Heldur Villemson

Saavutused

1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 2. koht;
1988. aasta Eesti NSV raskejõustiku spartakiaad – 1. koht.
1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
1991. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;

Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused

1984. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;
1985. aasta Eesti noorte meistrivõistlused − 1. koht;
1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;
1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
1988. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
1989. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht.

Rahvusvahelised turniirid

Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 1. koht.
Adazi  
1991. aasta – 1. koht.
Kavilda vald

Kavilda vald oli vald Tartumaal Puhja kihelkonnas aastatel 1922–1939, selle territoorium kuulub tänapäeval Elva valla alla.
Praegu tähistab see kohanimi Kavilda ürgorgu ja õigeusu pühakoda, mis ehitati 1873. aastal. Kavilda kui haldusüksuse nimi tulenes Puhja kirikumõisast, mis on kandnud Vana-Kavilda nime.
Aastal 1922 oli Kavilda valla pindala 85 km² ja rahvaarv 1782. Seal oli 11 küla: Saare (Puhja), Vihavu, Võllinge, Porinurme, Järvaküla ehk Järva, Tännasilma, Puhja, Mõisanurme, Siberinurme, Koiduaru ja Soovaveski. Endine Puhja vald hõlmab endisaegsetest haldusüksustest Kavilda valla ja Ulila valla.
Otepää kivilabürint

Otepää kivilabürint on Otepääl Võru maantee ääres asuv väidetav väepaik. Tegemist on kunagise hiiemäe osaga. See koosneb kolmest osast: kuldlõike spiraal, Chartresi labürint ja püstkoda.
Otepää kivilabürint on 11-rajaline ja selle läbimõõt on 11 meetrit.
Labürindiplatsi rajasid kaks Otepää elanikku, keda aitasid sõbrad ja tuttavad ning seda hoitakse korras rajajate vabatahtlikuse korras.
Millasanken

Millasanken (eestirootsikeelne nimi; rootsi keeles Mellansanken ) on Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo lahes asuv 1 hektari suurune saar. Saare rannajoone pikkus on 491 meetrit.
Millasanken asub 200 meetrit Norrsankenist idas. Saare koordinaadid on 58° 57′ N, 23° 15′ E.
Saar kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Kristjan Ilves

Karjäär ja saavutused

Kristjan Ilves võitis 2013. aasta jaanuaris Liberecis toimunud juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel kahevõistluse sprindidistantsil pronksmedali. Tavadistantsil saavutas ta 10. koha.
2015. aasta juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel Almatõs võitis ta sprindidistantsil samuti pronksmedali. Hõbemedal jäi 0,9 sekundi kaugusele.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta kahevõistluse normaalmäe võistluses 23. koha. Pärast hüppevooru oli ta veel 3. kohal, kaotades vaid kahele sakslasele, kes hiljem kulla ja hõbeda omavahel ära jagasid.
4. veebruaril 2018 sai ta Hakubas toimunud etapil teise koha.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis sai ta normaalmäel 16. koha ja suurel mäel 28. koha.
Hooaja 2017–2018 üldarvestuses oli ta 270 punktiga 19.
Ilves on võitnud 3 kontinentaalkarikasarja etappi (seisuga 12.02.2017).
Kelly Sildaru

Dew Tour

2015. Kelly Sildaru võitis detsembris 2015 Dew Touri võistluse USA-s Colorado osariigis Breckenridge'is vigursuusatamise distsipliinis nimega pargisõit (inglise keeles slopestyle). Kuigi ta oli sel ajal vaid 13-aastane, võitis ta Winter X Gamesi tšempioni Emma Dahlströmi ja 2014. aasta olümpiakulda Dara Howelli olulise punktivahega. Kuna mitmetel suurvõistlustel (nagu olümpiamängud ja maailma karikavõistluste osavõistlused) on vanusepiiranguks 15 aastat, ei ole Sildaru saanud neil osaleda. X Gamesi võistlusel saab osaleda kutsetega, mida Sildaru Dew Touri võitmiseni ei olnud veel saanud.
2016. 2016. aastal võitis Sildaru 159,33 punktiga Dew Touri juba teist korda.

X Games

2016. 2016. aasta jaanuaris Aspenis toimunud X Gamesi võistlusel saavutas Sildaru pargisõidus esikoha, kogudes 93,0 punkti. Teiseks tulnud Norra vigursuusatajat Tiril Sjåstad Christianseni edestas eestlanna 1,34 punktiga. Kelly Sildarust sai sellega kõigi aegade noorim talviste X Gamesi võistluste võitja.
2017. Kelly saavutas Big Air võistluses teise koha (84 punkti), kaotades võitjale Lisa Zimmermannile vaid 1 punktiga. Pargisõidus võitis Kelly 92,33 punktiga esikoha, olles selle tulemusega noorim X Gamesi võistluste kahekordne võitja. Norras toimunud Euroopa X-mängudel saavutas Kelly Big Air võistluses teise koha.

Freestyle-suusatamise MM

2019. Park City's toimunud freestyle- suusatamise ja lumelaua täiskasvanute maailma meistrivõistlustel võitis Sildaru kuldmedali rennisõidus.

Muud võistlused

Varem on ta osalenud ka SFR Freestyle Touril, kus võitis 2014. ja 2015. aasta Varsi osavõistluse.
2016. aasta märtsis võitis ta esikoha ameeriklanna Keri Hermani ja rootslanna Emma Dahlströmi ees European Freeski Open võistlusel Šveitsis Laaxis, kui sai parima laskumise eest 95,16 punkti. 2016. aasta märtsi lõpus tõusis ta AFP naiste maailma edetabelis pargisõidu arvestuses esikohale, olles teeninud hooaja jooksul viis võitu ja kogunud 3875 punkti.

Meediakajastus

Sildaru spordisaavutused on tema peale tõmmanud Eesti meedia ja avalikkuse suure tähelepanu. Tema isa Tõnis Sildaru ütles intervjuus ETV saatele "Ringvaade", et Kelly meediat eriti ei jälgi, tänu millele on tal säilinud lapsepõlv.

Isiklikku

Sildaru on sündinud ja elab Tallinnas. Ta alustas suusatamist oma jutu järgi umbes kaheaastaselt ja tema treener on isa Tõnis Sildaru. Kelly Sildaru noorem vend Henry (sünd 2006) on samuti tegelenud vigursuusatamisega ning koos esinesid nad 2014 noortefilmis "Love Life Movie". Sildaru õpib Tallinna Saksa Gümnaasiumis.
Laur Palgi

Laur Palgi (19. mai 1935 Tartu – 7. juuli 2016) oli eesti füüsikateoreetik.

Elulugu

Laur Palgi oli kirjandusteadlase Daniel Palgi poeg.
Lõpetas 1953 Elva Keskkooli, 1958 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna, oli 1958–61 TÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1964, TÜ), väitekiri "Влияние промежуточного векторного бозона на некоторые процессы слабого взаимодействия в мю-мезоатомах". Oli 1961–1965 FAI nooremteadur, 1965–73 vanemteadur; 1973–2002 FI vanemteadur ja teadur. Pidanud loenguid aatomifüüsikast ning tuuma- ja elementaarosakeste teooriast.

Teadustöö

Uurimisvaldkond oli: osakestefüüsika, peamiselt neutriinofüüsika ning standardmudelite laiendused. Arendanud neutriinode ostsillatsiooniteooriat, analüüsinud nende ostsillatsioonide avastamise võimalusi. Tõlkinud aimeraamatuid (Steven Weinbergi "Esimesed kolm minutit", J. B. Zeldovitši "Minu Universum", koos Jaak Lõhmusega). 45 teadustrükist, 20 aimeartiklit.
Babīte linnamägi

Babīte linnamägi (ladina keeles castrum Babath) oli linnus semgalite Upmale maakonnas, praegu asub Lätis Jūrmala linnas Bražciemsi linnaosas.
Babīte linnus hoidis kontrolli all Lielupe veeteed ja jõe äärest sisemaale viivat teed. Ovaalse linnamäe suurus oli 10 × 20 meetrit. Pärast Mežotne muinaslinnuse vallutamist said ristisõdijad enda kätte ka Babīte. Aastal 1219 ehitasid ristisõdijad sinna Babate või Püha Maarja kindluse. Aastal 1228 ründasid kuralased koos semgalitega Dünamünde kloostrit, põletades ühtlasi maha ka vastse kindluse.
Linnamägi kannab ka Poolamäe nime (Poļu kalns), sest Poola-Rootsi sõja ajal 1600–1629 paiknesid seal Rzeczpospolita väed.
Läti muinaslinnuseid
Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
Vana Meie Mats (1930)

Vana Meie Mats : pilke ja nalja kuukiri oli huumoriajakiri, mis ilmus 1930. aasta detsembris Viljandis. 
Ajakirja väljaandja, vastutav ja tegevtoimetaja oli A. Jänes. 
Ajakirja trükiti Viljandis Joh. Nurmbergi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.
Historiograafia

Historiograafia on ajalooteaduse arengut ja meetodeid uuriv teadus või kitsamalt mingi teema (nt valdkonna, piirkonna või perioodi) ajaloolise käsitluse kirjeldus ja analüüs.
Sõna "historiograafia" tuleneb kreeka sõnadest ιστορία (historía; 'ajalugu', 'mineviku uurimine') ja γράφο (graphō; 'kirjutan'). Varauusajal tähendaski "historiograafia" otseses mõttes ajalookirjutamist ja "historiograaf" oli ajalookirjutaja ehk ajaloolane. Ajalookirjutust ennast uuriv teaduskirjandus hakkas arenema 19. sajandil.
Kuna ajalooteadust uuritakse peamiselt kirjalike allikate põhjal, võib historiograafiat lugeda ka kirjandusteaduse alldistsipliiniks.
Historiograafiaks võidakse nimetada ka kogu ajalookirjandust või mingit osa sellest (nt Eestit puudutav ajalookirjandus).
Veemootorisport

Veemoto Eestis

Eestis on veemotot harrastatud üle poole sajandi ning häid tulemusi on ette näidata palju. Eesti võidusõitjad on tulnud maailma- ja Euroopa meistriteks, püstitatud on maailmarekordeid. Eestis on läbi viidud mitmeid maailma- ja Euroopa meistrivõistlusi. Eestis juhib ja koordineerib veemototegevust Eesti Veemoto Liit (EVL).
Rudasi ravitermid

Rudasi ravitermid (ungari keeles Rudas gyógyfürdő) on ajalooline türgi vesiravila Ungari pealinna Budapesti I ringkonnas, mis kasutab looduslike kuumaveeallikate mineraalvett. Linna vanimaid hiliskeskaegseid avalikke terme hakati türklaste poolt rajama Osmanite riigi ajal 1550. aastal. See läbis 2006. aastaks põhjaliku interjööri renoveerimise.
Ukraina Suursaatkond Eestis

Ajalugu

Eesti ja Ukraina vahel sõlmiti diplomaatilised suhted 3. jaanuaril 1992.
Alates 2018. aastast on Ukraina suursaadik Eestis Marjana Betsa.
Mihhail Beljajev (allveeujuja)

Mihhail Beljajev (sündinud 10. veebruaril 1992) on Eesti allveeujuja.
2010. aasta maailmameistrivõistlustelt sai ta pronksmedali.
Nordstern

Nordstern oli õppelaev (aurik), mis hukkus suure põgenemise ajal oktoobris 1944. Laeva kapten oli Magnus Loorand.
Laev väljus 450 sõjapõgenikuga (kolmveerand neist olid naised ja lapsed) 4. oktoobri varahommikul 1944. aastal Kuressaarest. Teel Saksamaale peatus laev Ventspilsis (pardale asusid veel 25 lätlast ja paarkümmend vene sõjavangi), kust 5. oktoobril kell 18 koos ühe saatelaevaga teekonda jätkati. 6. oktoobril oli Nordstern jõudnud Klaipeda juurde. Kell 10.05 sai aurik 1,5 km kaugusel asunud vene allveelaevalt torpeedotabamuse laeva keskkossa. Raskelt vigastatud laev murdus pooleks ja uppus pooleteise minutiga, vajudes 70 meetri sügavusele merepõhja.
Eluga pääsenute arvu kohta on erinevaid andmeid: Saksa meresõjaajaloolane Heinz Schön on väitnud, et päästeti 100; Ilmar Talve väitis, et 51; 1950. aasta ajaleht Võitleja kirjutas 67 pääsenust (neist 37–42 eestlast). Saksamaa andmetel oli laeval 625 inimest, neist 531 uppus ja päästeti 94. Gotenhafenisse (Gdynia) toimetatud pääsenute tunnistuste põhjal koostatud hukkunud eestlaste nimekirjas on 170 nime. 
Eestlasi oli pääsenute hulgas 22, sealhulgas soomepoiss ja tulevane kirjanik Ilmar Talve ning doktor Endel Rumma. Hukkunute hulgas olid Robert Livländer, Ernst Puusepp, August Amon, Kusta Rumma.
Ilmar Talve avaldas 1997 selleteemalise autobiograafia "Kevad Eestis".
Ullaste mõis

Ullaste mõis (saksa keeles Ullast) oli Sauga mõisa karjamõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Mõisa säilinud peahoone ja ait on arvele võetud kultuurimälestistena.
Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken

Parun Friedrich Theodor Paul von der Osten-Sacken (24. august (vkj 12. august) 1880, Jelgava – 25. juuli 1934, Riia) oli Eesti baltisaksa ajaloolane, arhivist ja pedagoog.

Elulugu

Lõpetas Riia linnagümnaasiumi, õppis 1902–04 TÜ-s ning 1904–06 Peterburi ja 1906 Theodor Schiemanni õpilasena Berliini Ülikoolis ajalugu, dr. phil. (1908, Berliini Ülikool), väitekiri "Livländisch-russische Beziehungen während der Regierungzeit des Grossfürsten Witowt von Litauen (1392–1430)" (Riga, 1908). Oli 1908–09 õpetaja Riia erakoolides, ühtlasi Riia Ajaloo ja Muinasteaduse Seltsi sekretär, 1909–18 Eestimaa rüütelkonna arhivaar ning Eestimaa Kirjandusliku Ühingu (Estländische Literärische Gesellschaft) ajaloo- ja muinasteaduse sektsiooni juhataja. 1918–24 töötas Saksamaa arhiivides, 1924–34 oli Riia Lutheri kooli õpetaja. Korrastas Eestimaa rüütelkonna arhiivi, erilist rõhku pani vanematest (perioodist 1240–1841) ürikutest regestide valmistamisele. Püüdis rüütelkonna arhiivi arendada Eestimaa maa-arhiiviks, koondades sinna ka mõisate ja aadlisuguvõsade materjale. 1918 päästis hävitamisest osa Eestimaa kubermanguvalitsuse arhiivist.
Parasvöötme rohtlad

Parasvöötme rohtla on rohtlavöötme osa, mis hõlmab parasvöötmes paiknevaid rohtlaid. Need on suured avarad alad, kus sademete hulk on aurumisega võrdne. Sademeid on seal kõrbete jaoks liiga palju ja metsade tekkeks liiga vähe. Peamiselt kasvavad seal rohttaimed.
Rohttaimed ajavad juurevõsusid ja taluvad pidevat karjatamist. Rohtlad on väga viljakad - seal elab palju suuri rohusööjaid (saiga, ameerika piison, suur-sipelgaõgija jne). Rohtlates on end raske varjata. Väiksemad loomad (nt mustjalg-tuhkur) kaevavad mustmulda käike. Suuremad loomad liiguvad karjades.

Paiknemine

Rohtlad paiknevad parasvöötme soojemas osas. Naabervöönditeks on poolkõrbed ja lehtmetsad. Rohtlad ei moodusta maakera ümber pidevat vöötmet. Põhja-Ameerika rohtlad ehk preeriad paiknevad Kaljumäestiku eelse vööndina. Suurim ühtne rohtla jääb Euraasiasse, täpsemalt kulgeb see Ukrainast üle Venemaa Hiinani välja. Seal nimetatakse seda stepiks. Kohati on rohtlaid ka Ees-Aasias ja Ungaris, kus neid Doonau äärseid rohtlaid pustadeks nimetatakse.

Kliima

Rohtlate kliima on mandriline. Talv on külm ja suvi palav. Seega on õhutemperatuuride amplituud suur. Pika sooja suve ja sademete vähesuse tõttu tekib rohtlates tihti niiskusepuudus, mis suve lõpul võib muutuda põuaks.

Jõed

Jõed on rohtlates veevaesed, põhjavesi asub sügaval. Enamuse aastast on jõed kuivad, ent tulvavee tekkides on veetase kõrge. Kui puud üldse kunagi rohtlas kasvavad, siis teevad nad seda jõgede/järvede ääres. Suurimad jõed on Missouri, Irtõš ja Colorado.

Järved

Järvi on rohtlates vähe ning need on väikesed.

Mullastik

Peamiseks mullatüübiks on mustmuld, mis on maailmas kõige viljakam muld.

Elustik

Parasvöötme rohtlate elustik on suhteliselt kesine, suuremalt jaolt koosneb see rohttaimedest ja rohusööjatest. Vähem esindatud on kiskjad, närilised, vähe on ka linde, kahepaikseid ja roomajaid. Puid leidub vaid jõgede ja järvede ääres ning künkade ülemosas.
Parasvöötme rohtlate loomastik koosneb peamiselt rohusööjatest. Sealsed kõrrelised on toiduks paljudele imetajatele, nagu näiteks ameerika piison, saiga ja prževalski hobune.
Sealsed kiskjad on aga väikesed. Parasvöötme rohtlates elavad näiteks marmortõhk, mustjalg-tuhkur, koiott ja lakkhunt. Närilistest on üks omanäolisemaid rohtlahaukur. Lindudest võib rohtlates näha maailma raskeimat lendavat lindu suurtrappi. Veel leidub seal tuttlõokesid jt.
Stauchitzi vald

Vallaosad

Bloßwitz, Dobernitz, Dösitz, Gleina, Groptitz, Grubnitz, Hahnefeld, Ibanitz, Kalbitz, Panitz, Plotitz, Pöhsig, Prositz, Ragewitz, Seerhausen, Staucha, Steudten, Stösitz, Treben ja Wilschwitz.
Jan Rajevski

Isiklikku

Tema vend on jäähokimängija Mark Rajevski.
Paul Albert Teder

Paul Albert Teder (16. detsember 1905 Piiumetsa, Väätsa vald, Järvamaa – 28. august 2008 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Perekond

Paul Albert Teder oli abielus Aleida Melistega.
Ülo Mullamaa

Ülo-Ants Mullamaa (sündinud 26. jaanuaril 1936 Tartus) on eesti geofüüsik.
Ülo-Ants Mullamaa sündis 26. jaanuaril 1936 Tartus. Lõpetas 1959 Tartu ülikooli ja asus tööle Füüsika ja Astronoomia Instituudi atmosfäärifüüsika sektoris.
1965 kaitses Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Lainetava merepinna optiliste omaduste atlas".
1974 kaitses Tartu ülikoolis doktoritöö optika alal "Stohhastiliste makro-mittehomogeensete struktuuride optika", aga Moskva atesteerimiskomisjon ei kinnitanud doktorikraadi.
1982 kaitses Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis doktoritöö geofüüsikas "Looduslike makroebaühtlaste struktuuride poolt moduleeritud kiirgusväli".
1974. aastal võttis vene uurimislaeval "Akadeemik Korolev" osa rahvusvahelisest eksperimendist "TROPEX-74", oli Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) viieliikmelise töörühma juht.

1985 sai aktiivse teadustöö eest NSVL TA Nõukogude Geofüüsikakomitee medali "100 aastat rahvusvahelist geofüüsikat".
Uurimusi pilvede kiirgusrežiimi ja mereoptika alalt.
AAI-st lahkus tervislikel põhjustel 1993. aastal.
Karl Ernst von Baeri preemia

Karl Ernst von Baeri preemia (Karl Ernst von Baeri auhind) oli aastail 1976–2004 Eesti Teaduste Akadeemia poolt välja antav tunnustus. 
Preemia eesmärgiks oli (22. juunil 1999 kinnitatud statuudi kohaselt) "esile tõsta  Eestis saadud uurimistulemusi bioloogia, geograafia ja geoloogia erialal, mille arendamisel Karl Ernst von Baeril oli silmapaistvaid saavutusi". Preemiat anti välja iga nelja aasta tagant ning auhinnasaajad tehti teatavaks Baeri sünniaastapäevaks (28. veebruar).
2004. aastal välja antud preemia jäi viimaseks, sest Eesti Teaduste Akadeemia juhatus võttis vastu otsuse ümber kujundada see uuendatud Karl Ernst von Baeri medaliks. Baeri-nimelise medali vastav statuut kinnitati 2006. aastal.
Efim Liivik

Efim Liivik (ka Jefim Liivik; 20. märts 1889 Meremäe vald, Võrumaa – 4. märts 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.
Efim Liivik sündis Petserimaal Meremäe vallas talupidaja pojana. Õppis Kiievis lipnike koolis, lõpetas ta selle 1917 ja samal aastal ülendati noorem-leitnandiks. 1919-1921 aastani teenis Eesti ratsaväes. 1922 valiti Liivik Meremäe vallavanema abiks ja 1927 Petseri maavalitsuse liikmeks. 1930 valiti Meremäe vallavanemaks. Sellelt kohalt lahkus ta 1932, mil valiti Riigikogu liikmeks. 1936-1938 töötas Liivik Meremäe vallasekretäri abina kuni 5. veebruarini 1938, mil määrati vabariigi valitsuse otsusega Petseri maavalitsuse liikmeks, tema juhatada oli Petseri maavalitsuse majandus- ja hoolekandeosakond. Liivik võttis agaralt osa kohalikust seltskondlikust tegevusest ning omas talu Meremäe vallas 
Kuulus Põllumeeste kogudesse ja hiljem Isamaaliitu. 
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Petserimaal Meremäe vallas. Surmaotsus, hukati.
Martin Plaser

Saavutused

2012. aastal võitis Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg pronksmedali.
2013. aastal saavutas Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses absoluutkaalus hõbemedali.
2014. aastal saavutas Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 80 kg pronksmedali.
Brandenburg (linn)

Ajalugu

948. aastast on Brandenburg piiskopilinn. 983–1150 oli linn slaavlaste valduses.

Linnaosad

Linna haldusala jaguneb Brandenburgi linnaks ning Gollwitzi, Göttini, Kirchmöseri, Klein Kreutz/Saaringeni, Mahlenzieni, Plaue, Schmerzke ja Wusti linnaosaks.
Eesti raamatu aasta

Eesti raamatu aasta (lühend: ERA) on Eesti riiklik üritus, mille eesmärk on muu hulgas väärtustada eesti raamatut ja propageerida ühiskonnas raamatukultuuri.
Esimene ERA peeti Eesti Kirjanduse Seltsi algatusel 24. veebruarist 1935 kuni 24. veebruarini 1936. Konkreetne aeg oli ajendatud Wanradti ja Koelli katekismuse ilmumise 400. aastapäevast. 
Seni viimane ERA peeti 2000. aasta aprillist 2001. aasta aprillini. Selle korraldamiseks moodustati spetsiaalne ERA peakomitee, mille esimees oli Jaak Allik.