google/wiki40b huggingface dataset:
Şamaxı astrofüüsikaobservatoorium

Şamaxı Naşīr ad-Dīn Ţūsī nimeline astrofüüsikaobservatoorium (aserbaidžaani keeles Nəsirəddin Tusi adına Şamaxı Astrofizika Rəsədxanası) on observatoorium Aserbaidžaanis umbes 144 km kaugusel Bakuust loodes ja 22 km Şamaxıst põhja pool.
Observatoorium asub Kaukasuse kaguosas Pirqulu mäe kirdenõlval 1435 meetri kõrgusel merepinnast. Observatooriumi geograafilised koordinaadid on 40° 46′ 20″ N, 48° 35′ 4″ E.
Şamaxı astrofüüsikaobservatooriumi haldab Aserbaidžaani Teaduste Akadeemia füüsika instituut.
Selgeid päevi on aastas 150–180. Kõige paremad vaatluskuud on detsember, jaanuar, juuli ja august.

Ajalugu

Observatooriumi ehitamist alustati 1958. aastal ja see avati ametlikult 13. jaanuaril 1960. Üks selle rajamise algatajaid oli keemik ja tollane Aserbaidžaani NSV Teaduste Akadeemia president Yusif Məmmədəliyev.
Nõukogude Liidu ajal mõõdeti observatooriumis muu hulgas komeedilt 6P/d'Arrest saabuva valguse polarisatsiooni.
Aastal 1991 sai observatoorium keskaegse pärsia õpetlase Naşīr ad-Dīn Ţūsī nime. Asutuse juurde rajati töötajate jaoks Pirqulu asula.
Aastal 2008 tehti observatooriumis põhjalik remont. Uuenduskuuri läbisid nii kuus teleskoope majutavat hoonet kui ka haldushoone, näitusesaalid, muuseum ja konverentsikeskus.

Vaatlused ja uuringud

Observatoorium on eelkõige spetsialiseerunud tähefüüsikale, päikesesüsteemi taevakehade uurimisele ja päikesefüüsikale. Uurimisvaldkondade hulgas on ka kosmoseilm, astronoomia ajalugu, teoreetiline astrofüüsika, kosmoloogia, helioseismoloogia, raadioastronoomia, taevamehaanika, galaktikad ja inimese loodud satelliitide liikumine. Hiljuti on kasutusele võetud muu hulgas échelle-spektrograaf.

Tähtpäevade määramine

Şamaxı observatoorium on rahva seas tuntud pühade ja tähtpäevade täpse aja määrajana. Üks aserbaidžaanlaste olulisemaid pühi on novruz bayramı, kevadine pööripäev. Kevade alguse täpse hetke teatab meediale Şamaxı observatoorium.

Observatooriumi töötajad

Şamaxı observatooriumis töötab umbes 150 inimest, neist umbes 55 on teadlased.
Observatooriumi esimene direktor oli Hacıbəy Sultanov. Alates 1997. aastast juhib observatooriumi Əyyub Quliyev.
Tuntud teadlastest on Şamaxıs töötanud teiste seas astrofüüsik Nadir İbrahimov.
B-hepatiit

B-hepatiit on nakkushaigus, mis võib põhjustada tõsiseid maksakahjustusi. Iseloomulikuks tunnuseks on naha, limaskestade ja silmavalgete kollakaks värvumine. Naha värvumine toimub 25% haigestunutest, enamikul juhtudel kaasnevad haigestumisega vaid nõrkus, iiveldus ja oksendamine. B-hepatiit on üks kõige levinumaid nakkushaigusi maailmas, olles 100 korda nakkavam kui HIV.
B-hepatiiti haigestunutele ei ole efektiivset spetsiifilist ravi, 85-90% haigestunutest paranevad 6 kuu jooksul, aga jõuetus ja alkoholitalumatus võivad kesta üle aasta. B-hepatiidist võib kujuneda krooniline hepatiit, mis võib areneda maksatsirroosiks, maksavähiks ning põhjustada surma. Kolmandik maakera elanikkonnast on infitseeritud B-hepatiidi, kokku sureb B-hepatiidi tagajärjel üle miljoni inimese aastas. B-hepatiidi vastu on võimalik end vaktsineerida.

B-hepatiidi levik

B-hepatiit levib kõigi kehavedelike kaudu (veri, higi, sperma, tupesekreet, sülg, rinnapiim, uriin, pisarad), vereülekande ja nõelatorke kaudu, sünni jooksul emalt lapsele, seksuaalsel teel.
B-hepatiidi nakatumisriskiga piirkonnad on näiteks Venemaa, Türgi, Egiptus, Tai, Indoneesia, Nigeeria, Bulgaaria ja Põhja-Kanada.
Põhja-Jäämeri

Kliima

Ookeanis, selle saartel ja rannikul on arktiline kliima. Seda iseloomustab aastaringne madal temperatuur, mis siiski väga madalale ei lange. Ookeani pinnatemperatuur on üsna püsiv, sest tohutud veekihid, isegi kui nad on jääga kaetud, eraldavad soojust ega luba temperatuuril langeda nii madalale kui Antarktikas. Seetõttu on ookeani pinnatemperatuur aasta ringi pisut alla merevee jäätumistemperatuuri.
Talvele on iseloomulikud täielik pimedus (polaaröö), selge taevas ja püsiv külm ilm. Suvele on iseloomulikud pidev valgus (polaarpäev), niiske ja udune ilm ning nõrk vihma- või lumesadu.
Põhja-Jäämere kliima ei ole alati niisugune olnud. Paleotseeni-eotseeni soojusmaksimumi ajal 55 miljonit aastat tagasi oli piirkonna keskmine aastane temperatuur 10–20 °C ja võimaldas põhjapooluse lähedal elada troopilistel eluvormidel Apectodinium augustum, mis nõuavad pinnatemperatuuri üle 22 °C.
Terje Matsik

Terje Matsik (28. detsember 1976 Haapsalu – 14. juuli 2007 Ridala vald) oli eesti kergejõustiklane (vasara- ja kettaheitja).
Koolipäevil harrastas ta vehklemist Pille Raudsepa ja Helen Prinitsa õpilasena. Ülikoolis harrastas ta Mart Paama õpilasena ketta- ja vasaraheidet.
Ta tuli aastatel 1999–2006 kolm korda Eesti meistriks vasaraheites ja sai veel lisaks 5 hõbemedalit. Ta sai Eesti meistrivõistlustel kettaheites 3 hõbe- ja 3 pronksmedalit.
Ta uuendas aastatel 1999–2002 Eesti naiste vasaraheiterekordit kokku 14 korda.
Sool (krüptograafia)

Krüptograafias on sool lisaturvameede räsitud paroolide kaitsmiseks räside lekke korral.
Ajalooliselt on paroole hoitud algselt lihttekstina ning seejärel räsitud kujul ilma soolamata, ent ainult räsitud paroolid on osutunud murtavaks toore jõu meetodil ning sellest edasi arenenud sõnastikuründega.
Sool on ühekordseks kasutamiseks genereeritud juhuslik andmehulk, mis lisatakse enne räsimist paroolile ning salvestatakse koos räsiga. Soolamine ei aeglusta paroolide murdmist toore jõu meetodil, ent takistab tõhusamate eelgenereeritud sõnastike ning vikerkaaretabelite kasutamist.

Levinud vead

Soolade korduvkasutus
Sama soola kasutamine kõikide räside soolamiseks vähendab turvalisust, kuna identsetel paroolidel tekivad ikkagi identsed räsid. Lisaks, kui sool on teada, on lihtne genereerida sõnastik selle konkreetse soola jaoks, mis eemaldab kõik soola kasutamise eelised.
Liiga lühike sool
Kui sool on liiga lühike, on ründajal võimalik genereerida sõnastik iga võimaliku soola jaoks. Näiteks kui sool koosneb kolmest tähemärgist, on võimalike soolade koguarv 95^3 ehk 857 357, mis võib tunduda suur, aga kui sõnastik koosneb 1 MB levinuimatest paroolidest on kõigi sõnastike kogumaht 837 GB, mis pole tänapäeval väga palju.

Eelised

Soolamine ei tee ühe konkreetse räsi murdmist keerulisemaks, vaid selle eelised tulevad välja paljude räside korraga murdmisel. Selle tõhusamalt tegemiseks genereeritakse sõnastikud levinumate paroolide ning nende räsidega ja võrreldakse murtavaid räsisid nendega. Korralikult soolatud paroolide räsid pole enam identsed ning seetõttu tuleb sõnastike asemel kasutada vähem efektiivset toore jõu meetodil murdmist.

Implementatsioon

Varane Unix
Esimesed soola implementeerivad Unixi süsteemid kasutasid modifitseeritud Data Encryption Standard inglise algoritmi funktsioonis crypt(). Et takistada kasutamast spetsiaalselt DESi murdmiseks ehitatud kiipe, lisab crypt() 12-bitise soola, mille abil on sama parooli krüpteerimiseks 4096 võimaliust.
Moodne Unix
Moodsamad Unixil põhinevad süsteemid on täiustanud turvalisust, kasutades crypt() asemel näiteks bcrypt() funktsiooni, mis kasutab 22-tähemärgist soola ning Blowfish algoritmi DES asemel.
1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis

1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis peeti alade kaupa.

Ringrajasõit

Ringrajasõidu võistlused toimusid etappidena, millistest esimene peeti 2.–3. juulil Leningradis, teine 12.–13. juulil Tallinnas.

Motokross

Krossivõistlused toimusid 9.–13. oktoobrini Jerevanis.
Suur-Kaukasus

Suur-Kaukasus on mäestik Kaukaasias, osa Kaukasusest. 
Kulgeb loode-kagu suunas Musta ja Kaspia mere vahel. 
Koosneb mitmest ahelikust, sealhulgas Peaahelik, Kõrvalahelik, Andi ahelik, Bogossi ahelik ja Gimrõ ahelik. 
Kõrgus kuni 5642 meetrit (Elbrus).
Suur-Kaukasuse põhjakülje madalamad alad on kaetud tamme-, vahtra-, saare- ja valgepöögimetsadega, kõrgemal kasvavad kask ja mänd. Mõned madalamad alad on kaetud steppide ja rohumaadega. 
Loodeküljel kasvab ka kuusk ja nulg. Umbes 2000 m kõrgusel merest algab mägimaastik. Igilumi ja liustikud algavad enamasti umbes 2800...3000 m kõrgusel. 
Kaguküljel kasvavad pöök, tamm, vaher, valgepöök ja saar. Pöögimetsad domineerivad enamasti kõrgematel aladel. 
Edelakülje madalamatel aladel on esindatud pukspuu, tamm, kask, valgepöök, kastan ja jalakas, kõrgematel aladel okaspuu- ja segametsad (kuusk, nulg ja pöök). 
Lõunakülje mägitsoon ulatub kuni 2800 m kõrgusele merepinnast, lumepiir ja liustikud algavad 3000...3500 meetrist.
Aleksander Ridali

Aleksander Ridali (aastani 1930 Birkenfeldt; 15. august 1910 Ridala vald, Läänemaa – 16. november 1979 Tallinn) oli Eesti kunstipedagoog ja kunstnik.

Elulugu

Aleksander Ridali oli talupidaja poeg. Ta lõpetas 1930 Läänemaa Ühisgümnaasiumi, 1935 Riigi Kunsttööstuskooli ja 1940 Riigi Kõrgema Kunstikooli. 1972. aastal kaitses ta Moskva V. I. Lenini nim Riikliku Pedagoogilise Instituudi kunstiteaduskonna teadusliku nõukogu ees väitekirja "Kunstiline kasvatus üldhariduslikus koolis". 
1933–1938 joonistamise ja joonestamise õpetaja Narva linna Naiskutsekoolis, 1938–1947 Tallinna Õpetajate Seminaris ja 1947–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis. 1952–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika kateedri vanemõpetaja ning 1960–1963 jooniste ja graafikute kateedri juhataja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: joonistamise ja kunstiõpetuse metoodika. 12 teadustrükist. Olnud tegev ka kunstniku ja heliloojana.
Speyer

Ajalugu

Speyeri kohal asus 1. sajandil roomlaste asula.
1030. aastal hakati rajama toomkirikut, mis valmis 1061. aastal. Toomkirikusse maeti mitmed Saksa-Rooma keisrid. Speyeri toomkirik kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
1294. aastal sai Speyer linnaõigused.
Vladimir Šilkarski

Vladimir Semjonovitš Šilkarski (ka Vladimiras Šilkarskis; 15. jaanuar 1884 Biržai, Leedu – 20. august 1960 Bonn) oli filosoof.
Šilkarski õppis Moskva Ülikoolis 1910–1914. Ta töötas 1914–1918 Tartu Ülikoolis filosoofia eradotsendina, 1918 professorina. Hiljem oli ta professor Vilniuse, Kaunase (1924–1939) ja Bonni Ülikoolis.
Jaan Timusk

Jaan Timusk (sündinud 2. jaanuaril 1935 Narvas) on eesti tehnikateadlane ja poliitik.

Elu

Ta põgenes vanematega 1944. aastal Rootsi, sealt 1951. aastal edasi Kanadasse. 
Ta sai 1958. aastal Toronto Ülikoolis bakalaureuse- ja 1961. aastal magistrikraadi ehitusinsenerina. 1961. aastal läbis ta stipendiaadina doktorantuuri Londoni Ülikoolis (1963–1965), kus kaitses 1969. aastal väitekirja "Creep of Concrete under Biaxial Loading".
Juba magistriõppe ajal oli ta assistent ja lektor Toronto Ülikooli ehitusinseneriosakonnas, õpetades mehaanika, staatika ja ehitusmaterjalidega seotud aineid. Doktorantuuri järel jätkas Jaan Timusk õppejõu ametit vanemõpetajana, dotsendina ja aastatel 1982–1997 professorina, pärast seda emeriitprofessorina.
Jaan Timusk on olnud külalisuurijaks ja -professoriks Stockholmi Kuninglikus Tehnikaülikoolis (1977–1978), Briti Columbia Ülikoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis (1995) ning Eesti Maaülikoolis (2005). Ta on aidanud täiendada Maaülikooli erialaraamatukogu ning koostanud õppevahendeid. 
Ta on olnud Ontario valitsuse ehitustööstuse strateegia nõukogu ja Toronto Ülikooli ehitusfüüsika osakonna juhataja. Mitmed Kanada ja rahvusvahelised erialaseltsid on kaasanud Jaan Timuskit oma tegevusse ning ehitusnormide ja standardite komisjonide töösse.
Lisaks on ta olnud tegev Kotkajärve Metsaülikoolis, Eesti Rahvusnõukogus Kanadas, Kanada Eestlaste Kultuurifondis, Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogus/Eestlaste Kesknõukogus Kanadas, Eesti eksiilvalitsuses (teedeminister 1990–1992) jm. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.

Isiklikku

Jaan Timusk abiellus 1958. aastal, tal on kaks poega.
Apollon Štšedrin

Apollon Fedosijevitš Štšedrin (vene keeles Аполлон Феодосиевич Щедрин; vkj 1./ukj 12. november 1796 Peterburi – 19./31. detsember 1847 Peterburi) oli vene arhitekt, kolleegiuminõunik ning Keiserliku Kunstiakadeemia ehituskunsti teooria professor.

Töid

Štšedrin on 1823. aastal Jõgeveste mõisa kalmistule püstitatud Barclay de Tolly mausoleumi arhitekt. 
Ta on 11. novembril 1849 Tartus avatud Barclay de Tolly monumendi postamendi autor.
Laptuu

Laptuu (vene keeles лапта või хлопта) on venepärane meeskondlik pallimäng, milles kasutatakse palli ja kurikat. Omavahel mängivad kaks võistkonda (kummaski 7–9 mängijat, teistel andmetel kummaski vähemalt 4 mängijat). Mängitakse väljakul suurusega 20–30 x 50–60 m ja mäng kestab 2 x 30 min.
Laptuu sarnaneb pesapalliga.
Esimesed kirjalikud teated laptuu kohta pärinevad Vana-Vene kroonikatest.
Nõukogude Liidus peeti aastast 1958 laptuu meistrivõistlusi.
Prümli vald

Prümli vald (saksa keeles Heidmetz) oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Ambla vallaga.
Oskar Gnadenteich

Oskar Gnadenteich (8. august 1911 Tartu – 8. mai 2007 Toronto) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Tartu Kommertsgümnaasiumi aastal 1932. Pärast gümnaasiumi lõpetamist oli sõjaväeteenistuses, lõpetas Eesti Vabariigi Sõjakooli aspirantide kursuse reservlipnikuna aastal 1933. Alustas õpinguid Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud katkesid, kuna töötas üliõpilasena pidevalt ajalehes Postimees. Lahkus koos Postimehe rahvaga septembris 1944 Saksamaale. Sealt sattus ta aasta pärast koos umbes 700 eesti sõjapõgenikuga Taani, kus ordineeritud õpetaja puudumisel hakkas ta kaasmaalasi usuliselt teenima, põgenikelaagri lähedal asuvas Lindenvangi kirikus. Aastal 1948 saabus ta Inglismaale, kus ta jätkas teoloogiaõpinguid Oxfordi ülikoolis Wycliff Hallis ja Londonis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Londoni koguduses ja ordineeriti õpetajaks 28. jaanuaril 1951.
Aastatel 1950–1952 teenis ta kandidaadi ja õpetajana Põhja-Inglismaa kogudust ja Šoti piirkonna eestlasi. Aastal 1952 läks ta Kanadasse. Kanadas oli ta alguses teenimas Ottawa ja Põhja-Ontario eestlasi. Aastal 1954 asutas ta Montreali Pauluse koguduse. Aastal 1960 valiti ta St. Catharinesi ja Londoni Pauluse koguduse õpetajaks (viimast teenis ta lühemat aega). Aastal 1962 sai ta aga Toronto Kolmainu koguduse õpetajaks. Emerituuri jäi Oskar Gnadenteich aastal 1997.
Mežmuiža mõis

Mežmuiža mõis (Mežmuiža muiža, ka Augstkalnes muiža) on mõis Lätis Tērvete piirkonnas Augstkalne vallas Augstkalne asulas. Saksa keeles Grenzhof.
Mežmuiža mõis pärineb 19. sajandi keskpaigast. Esimesed omanikud olid Lievenid. Aastast 1954 asub mõisas Augstkalne keskkool. Aastail 1992–1994 restaureeriti mõisa peahoone.
Uusgooti stiilis peahoone ehitati 19. sajandi seitsmekümnendatel aastatel. Peahoone juures asuvad ka majandushooned, veski, aedniku, mõisavalitseja ja teenijate majad, veidi eemal asuvad küünid. Mõisa tallis asub kooli spordisaal ja internaat.
Mõisakompleksi juurde kuulub ka sammastega 12 hektari suurune park. Eksootilistest liikidest kasvavad seal palsamnulg ja euroopa nulg, punane tamm, must mänd ja mägimänd, torkav kuusk.
Nelgilised

Kirjeldus

Vars on tihti jämenenud sõlmekohtadega. Enamikul vastakud lineaalsed lehed ja viietiste õitega ebasarikõisikud. Vili kupar, pähklike või kuiv mari.

Levik ja kasvukohad

Nelgilised on kosmopoliitne sugukond rohttaimi, kes on kõige vormirohkemalt levinud põhjaparasvöötmes, lähistroopilises vahemerelises kliimavöötmes ja troopilistel mägede aladel. Lõunapoolkeral esineb nelgiliste perekondi suhteliselt vähe, sellele vaatamata kasvab seal maailma kõige lõunapoolsem kaheiduleheline õistaim – antarktika padikann (Colobanthus quitensis), kes on üks kahest Antarktikas kasvavast õistaimest. Nelgilised kasvavad sageli kuivematel, päikeselistel, sageli liivastel niitudel, loopealsetel, kinkudel; harvem metsas ja niiskemais kasvukohtades.
Paljusid selle sugukonna liike kasvatatakse dekoratiivtaimedena.
Süütalastepäev

Süütalastepäev on rahvakalendri tähtpäev ja luterlik usupüha 28. detsembril.
Stephen Hawking

Vanemad

Hawking sündis 8. jaanuaril 1942 Oxfordis. Tema vanemad olid Frank ja Isobel Hawking. Kuigi mõlema pered olid rahalistes raskustes, õppisid Hawkingi vanemad Oxfordi ülikoolis, kus Frank õppis meditsiini ja Isobel filosoofiat, politoloogiat ja majandust. Nad kohtusid varsti pärast Teise maailmasõja algust meditsiiniuuringute instituudis, kus Isobel oli sekretär ja Frank teadlane. Nad elasid Highgate'is ja Isobel sünnitas Oxfordis, sest Londonit pommitati neil aastatel ja seal polnud turvaline.
Hawkingil on kaks nooremat õde ja kasuvend.
1950. aastal sai Frank Hawking Riikliku Meditsiiniuuringute Instituudi parasitoloogia osakonna juhiks ning pere kolis elama St Albansisse. Seal peeti peret äärmiselt intelligentseks ja mõnevõrra ekstsentriliseks. Söögilauas söödi vaikuses ja iga pereliige luges vaikselt omaette raamatut.
Robert Douglas

Krahv Robert Douglas (17. märts 1611 Standingstone, Šotimaa – 28. mai 1662 Blasieholmen, Stockholm) oli šoti päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.
Rootsi teenistusse tulles sai temast noore kuninga Gustav II Adolfi paaž. 1632 tragunirügemendi major, 1635 ooberst, 1643 kindralmajor, 1647 kindralleitnant, 29. märtsil 1651 sai ta vabahärratiitli, millega kaasnes Kalmari läänis Skälby maavaldus. 28. mail 1654 sai ta krahvitiitli (Nr.19) ja Skänninge krahvkonna Östergötlandis, osales ratsaväekindralina Karl X Gustavi Poola sõjas (1655–1660), 13. maist 1657 feldmarssal ja salanõunik. 1658 kuni 1661 vägede ülemjuhataja Liivimaal.  
Ta oli Skänninge krahv; Skälby vabahärra; Wittinghami pärus-parun; Zeweni (Saksamaa), Högsäteri (Östergötland) ja Sannegårdeni (Göteborg) härra.
Brian Cox

Brian Cox (sündinud 3. märtsil 1968) on Briti füüsik, muusik ja teaduse populariseerija. Ta on Manchesteri Ülikooli osakestefüüsika professor.
Perroon

Perroon on ooteplatvorm raudtee ääres, mille abil saavad inimesed reisirongi minna ja sealt maha tulla. Suuremates raudteejaamades on mitu perrooni.
Maailma pikim perroon on Indias Lääne-Bengalis Kharagpuris: 1072 meetrit. Euroopa pikim perroon on Suurbritannias Folkestone'is: 791 meetrit.

Eesti perroonid

Eesti raudteejaamades ja -peatustes on kasutusel perroonid kõrgusega 55 cm (Elron) ja 20 cm (GoRail) (rööpapeast kuni platvormini).

Lühikesed perroonid

Eestis on lühikesed perroonid 30–35 meetri pikkused ja nendes peatustes saab siseneda ja väljuda vaid C-vaguni kaudu.
Harilik katkujuur

Harilik katkujuur (Petasites hybridus) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on Eestis võõrliik, ta on vähelevinud, kohati arvukas.
Harju Maavalitsus

Harju Maavalitsus oli Harju maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Tallinnas aadressil Roosikrantsi tänav 12. Viimane Harju maavanem oli Ülle Rajasalu.
Harju maavalitsuse struktuuriüksused olid kantselei, mille eesotsas oli maasekretär, ja kaks osakonda: arengu- ja planeeringuosakond ning haridus- ja sotsiaalosakond. 2016 tegutses maavalitsuse juures ka 23 komisjoni ja nõukogu.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetatakse 1. jaanuarist 2018.
Sisenõrenäärmed

Sisenõrenäärmed ehk sisesekretoorsed näärmed (ladina glandulae endocrinae; glandula sine ductu) on peamiselt selgrootute ja selgroogsete loomade sisesekretsioonisüsteemi kuuluvad juhata näärmed. Sisesekretoorsete näärmete ülesandeks on eritada verre teiste elundite talitlust olulisel määral mõjustavaid aineid, näiteks hormoone. 
Sisenõrenäärmed ja nende produtseeritavad hormoonid moodustavad endokriinsüsteemi.
Inimkeha suurimaks endokriinorganiks on vere- ja lümfisoonte ja südame sisepinda kattev endoteel. Tuntuimad sisenõrenäärmed on hüpofüüs, pankreas, sugunäärmed munasarjad (naistel) ja munandid (meestel), kilpnääre jt.
Sisenõrenäärmetega seotud haigusi uurib meditsiini haru endokrinoloogia.

Termin

Sisesekretoorsete näärmete sünonüümidena kasutatakse erialakirjanduses ka termineid endokriinnäärmed, sisesekretsiooninäärmed, sisenõristusnäärmed ja endokriinorganid.
Endokriinnääre on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
Bryan Ruiz

Koondisekarjäär

Debüüdi Costa Rica rahvuskoondises tegi Ruiz 19. juunil 2005 mängus Hiina vastu.
Esimese värava lõi ta Costa Rica rahvuskoondises 6. juulil 2005. aasta CONCACAF Gold Cupi turniiri veerandfinaalis Hondurase vastu.
2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta teises alagrupimängus 20. juunil värava Itaalia vastu.
2015. aasta CONCACAF Gold Cupi teises alagrupimängus lõi ta värava El Salvadori vastu.
Ta on kuulunud Costa Rica koondisse veel ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2011. ja 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil ning 2016. aastal Copa América Centenariol.
Väike-Taimõr

Väike-Taimõr (vene остров Малый Таймыр) on saar Laptevite meres Severnaja Zemlja saarestikust kagus. Kuulub Venemaale.
Saare avastas Boriss Vilkitski ekspeditsioon 1913; siis nimetati see troonipärija Aleksei Nikolajevitši auks Tsareevitš Aleksei saareks. 1930ndatel nimetati saar ümber Väike-Taimõriks.
Pindala 350 km². Saar on asustamata.
Marie Luise Girard de Soucanton

Marie L(o)uise Girard de Soucanton (sünninimega Berg; 11. veebruar 1821 – 11. mai 1901) oli baltisaksa aadlik, ka Eesti alal tegutsenud ühiskonnategelane.
1881 asutas Marie Luise Tallinnas omanimelise naiste varjupaiga (Marie Louise Girard de Soucantoni naiste varjupaik Tallinnas).
Ambelaud

Ambelaud on rahvas Indoneesias, Ambelau saare põhirahvas.
Nad kuuluvad Ida-Indoneesia antropoloogilisse rühma ning Amboni-Timori rahvaste hulka ning on lähedased Buru saare rahvastele burudele, liseladele ja kajelidele.

Arv

Nende koguarv on umbes 6000 või 7400.

Asuala

Ambelaud elavad põhiliselt Ambelau saarel, kus nad moodustavad enamuse. Nad on enamuses ka kõigis saare halduslikes külades (desa). Neil on 7 rannaäärset küla (bena).
Samuti elavad nad Buru saare kaguosas Ambelau saare vastas Wae Tawa külas. Seal elab neid 700. See on suurim ambelaude kogukond väljaspool Ambelaud. Sealsetel ambelaudel on tugev etniline kuuluvustunne ning nad on tihedas kultuurilises, sotsiaalses ja majanduslikus läbikäimises Ambelau ambelaudega.
Ambelausid elab ka mujal Buru saarel, Amboni saarel, mõnel teisel Maluku saarel ja Jakartas.

Keel

Ambelaud kõnelevad emakeelena ambelau keelt. Nii Ambelau kui ka Buru ambelaud kasutavad ambelau keelt nii olmes kui ka ühiskondlikus elus.
Samuti kõnelevad nad buru keelt. Suur osa valdab kõnes indoneesia keelt või malai keele Amboni murret (lihtsustatud indoneesia keel osalt kohaliku sõnavaraga).

Religioon

Valdav enamik ambelausid on islamiusulised (sunniidid). On ka mõned kristlased (0,5%). Osa ambelausid järgib põlisusku.

Sugukonnad ja liinid

Ambelau ja Buru ambelaud moodustavad 22 isajärgset lokaliseeritud sugukonda, mis jagunevad eksogaamseteks liinideks (lineage). Igale liinile (soa) vastab perekonnanimena kasutatav nimi, näiteks Booy, Tukmuly, Saliu, Loilatu, Soulissa, Souwakil, Latuconsina. Sotsiaalsed rollid on seotud kindlate liinidega, latupati (traditsiooniline pealik) on Loilatu liinist ja külapealik (raja) on Booy. Saarel on võim veel allringkonna peal ja mošee imaamil.

Majandus

Ambelaud tegelevad põhiliselt põllumajandusega. Mägise pinnamoe ja kivise mulla tõttu on Ambelau saarel riisi kasvatada raske; Buru saare ambelaud saavad riisi kasvatada. Võrdlemisi väikestel viljaka mullaga aladel (põhiliselt ranna ääres) kasvatatakse maisi, saagopalmi, bataati, kakaopuud, kookospalmi, harilikku nelgipuud ja muskaatpähklipuud.
Peetakse jahti, eriti babirussadele.
Püütakse ka kala. Müügiks püütakse kala eriti Masawoy ja Ulima külas. Püütakse põhiliselt tuunikala.
Mõned ambelaud töötavad regulaarselt Buru saarel, põhiliselt valmistavad saagot.

Elamud

Traditsioonilised elamud on bambusest karkassmajad, sageli vaiadel. Katuseid kaetakse palmilehtede või rooga, nüüd on hakanud levima katusekivid.

Rahvarõivad

Ambelaude rahvarõivad koosnevad meestel sarongist ja pikast särgist, naistel sarongist ja lühemast jakist. Värvustest valdab peorõivastel punane. Samuti kuuluvad peorõivaste juurde meestel terava otsaga müts sulgedest ehtega, naistel peaside sulgedest ehtega.

Ajalugu

16.–17. sajandil kasvatasid nad vürtse ja kauplesid nendega. 17. sajandi esimesel poolel viidi suur osa ambelausid Buru saarele vürtsiistandustesse tööle. 17. sajandi teisel poolel hollandlased hävitasid nende istandused. Aastatel 1651–1656 peetud sõja ajal viidi Ambelau saare elanikud Manipa saare lõunarannikul asunud forti. Suur osa ambelausid hävitati või küüditati.