google/wiki40b huggingface dataset:
Leevi küla

Asukoht

Leevi küla asub Põlva maakonna lõunaosas, Võhandu jõe keskjooksul. Leevi külgneb läänes Jõeveere ja Himmiste külaga, põhjas Vareste, Süvahavva ja Vinso külaga, idas Nohipalo ja Lihtensteini külaga, lõunas Võru maakonna Võru valla Paidra ja Pindi külaga.

Ajalugu

Esmateated asulast pärinevad 1582. aastast Poola revisjonist (Lewykull). Alates 17. sajandist oli praeguse küla territoorium jaotatud kolme kihelkonna, Rõuge (Leevi mõis), Põlva (Vastse-Koiola mõis) ning Räpina kihelkonna (Palo mõis) vahel. Külas on olnud Leevi mõis, millest on tänapäevani säilinud vaid mõisa peahoone (tugevasti ümber ehitatuna), kus tegutses 2006. aastani Leevi Põhikool. Teistest mõisatest on säilinud vaid kõrval- ning abihooneid või nende varemeid ja Vastse-Koiola mõisa park.
Mõisasüdame lähedus ning soodne asukoht Võru–Räpina maanteel aitasid 20. sajandi algul kaasa Leevi kujunemisele alevikuks. 1939–1950 oli Leevi vallakeskus, hiljem külanõukogu asupaik.
13.-15. augustil 1944 pidasid Leevi metsas raske lahingu taanduvad saksa ja ründavad venelaste väed. Teise maailmasõja järgselt oli Leevi ümbrus aktiivse metsavendluse ala, 28. septembril 1978 langes Leevi lähistel võitluses operatiivtöötajatega Eesti viimane metsavend August Sabbe.
17. oktoobrini 2017 kuulus küla Veriora valda.

Küla tänapäev

Külas tegutsevad hooldekodu, kauplus, rahvamaja ja raamatukogu, on olemas Võhanduveere vabaajakompleks koos laululavaga. Võhandu jõel töötab 2002. aastast hüdroelektrijaam. Alates 1970. aastatest on Leevi kogunud tuntust Võhandu süstaslaalomi läbiviimise paigana.

Tuntud isikuid

Leevilt olid pärit astronoom Hugo Raudsaar ja matemaatik Gerhard Rägo.
John Agyekum Kufuor

John Agyekum Kufuor (sündinud 8. detsembril 1938) on Ghana poliitik.
7. jaanuarist 2001 kuni 7. jaanuarini 2009 oli ta Ghana president.
Aastatel 2007–2008 oli ta ühtlasi Aafrika Liidu esimees.
Biopsia

Biopsia (ladina keeles biopsia) on elusorganismist kas rakumaterjali või koetükikese võtmine ja võetud materjali mikroskoopiline uurimine. 
Meditsiinis peetakse biopsia all silmas patsiendilt või haigelt koeproovi võtmist mikroskoopiliseks uurimiseks näiteks haiguse väljaselgitamise eesmärgil.
Biopsia on organismi terviklikkuse teadlik rikkumine, millega võivad kaasneda mitmed soovimatud kõrvaltoimed, seetõttu peetakse vajalikuks kaaluda, kas saadav kasu ületab tehtavat kahju.
Surugaas

Surugaas (rahvusvaheline lühend CNG (compressed natural gas), Eestis öeldakse tihti "autogaas") on kõrge rõhu all kokku surutud maagaas, mida tänapäeval loetakse odava hinna ja väheste põlemisjääkide tõttu mootorikütuse alternatiiviks. 
Surugaasi toodetakse maagaasi kokkusurumisel tööstuskompressorites; ladustamine ja vedamine toimub ainult erimahutites rőhuga 200-220 baari. Et vähendada keskkonna reostumist süsinikdioksiidiga, lisatakse autogaasile ka biogaasi.
Piksevarras

Piksevarras ehk välguvarras on metallist varras, mis asub hoone katusel või selle kõrval ning on juhtme abil ühendatud maanduriga. Piksevarda ülesanne on kaitsta ehitisi välguvoolu kahjustava toime eest.
Kasutusele võeti see 18. sajandil, kui elektriõpetus hakkas arenema. Piksevarda esmaleiutaja pole täpselt teada. 1753. aastal demonstreeris seda Benjamin Franklin Ameerikas, kuid umbes samal ajal leiutas Prokop Diviš sõltumatult piksevarda Euroopas.
Konrad von Brasch (1820–1884)

Elulugu

Tema vanemad olid Ropka, Räni ja Ahja mõisnik Konrad von Brasch (1779–1835) ja krahvinna Alexandrine Dücker (1786–1846). Õppis aastail 1838–1841 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Livonia liige. Tegutses põllumehena, päris 1845. aastal pärimislepingu alusel Ahja mõisa, mille ta muutis 1878 fideikomissiks, oli 1842 Tartu sillakohtu adjunkt, 1845–1846 kihelkonnakohtunik, kirikueestseisja, 1860–1867 Tartu-Võru kreisisaadik ja 1867–1870 Liivimaa maanõunik.

Perekond

30. augustil/11. septembril 1842 abiellus ta Sophie von Krüdeneriga (1822–1891), abielu oli lastetu.
Dick Van Dyke

Dick Van Dyke (õieti Richard Wayne Van Dyke; (sündinud 13. detsembril 1925) on USA näitleja, kes on võitnud Emmy auhinna.
Peetrimõisa mõis

Peetrimõisa mõis (saksa keeles Petrimois) oli Sõmerpalu mõisa kõrvalmõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal.
Neli monoloogi Püha Jüri asjus

"Neli monoloogi Püha Jüri asjus" on Jaan Krossi 1970. aastal ilmunud novell. Raamat ilmus Loomingu Raamatukogu sarjas. Raamatu kirjastas Perioodika. Raamatus on 54 lehekülge.
Raamatu peategelane on Madalmaade päritolu Tallinna maalikunstnik Michel Sittow.
Hordalandi vapp

Hordalandi vapp on Norra maakonna Hordalandi vapp.
Vapp kinnitati ametlikult 1. detsembril 1961.
Vapi kujundas Magnus Hardeland, kuigi algset kujundust kasutas Sunnhordlandi piirkond 14. sajandil. 20. sajandi alguses hakkasid maakonna juhid seda vappi maakonna sümbolina uuesti kasutama.
Vapil kujutatakse kahte kuldset ristatud kirvest punasel taustal ning kuldset krooni nende kohal.
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Hordaland seisuga 19.04.2009.
Norden (Ida-Friisimaa)

Linn ja maakasutus

Norden koosneb linnast endast ja 10 ametlikust allpiirkonnast. Lisaks vanale kesklinnale sisaldab peamine linn endist Sandbauerschafti valda ning allpiirkondi Ekel, Lintel ja Westgaste. Need jagunevad erinevateks kvartaliteks ja elamisaladeks nagu Neustadt, Westlintel, Ostlintel, Ekelergaste, In der Wirde, Vierzig Diemat, Martensdorf või "miljonärikvartal". Neile on ühine, et neil puudub haldusfunktsioon, vaid nad on kohad, millele on viidatud igapäevases kohalikus keeles.
Teised allpiirkonnad on Bargebur, Leybuchtpolder, Norddeich (mis aastani 1972 kandis nime Lintelermarsch), Westermarsch I, Westermarsch II, Southderneuland I, Southderneuland II ja Tidofeld.
Peamine linn ning külad Bargebur, Norddeich, Süderneneuland I ja Süderneuland II, samuti Westermarsch II osad, on suuresti kokku kasvanud, ja peale Norddeichi ja Westermarsch II, moodustavad ulatusliku elamisala ja äriala lõunas ja idas. Umbes 92,5% kogu linnarahvastikust elab sellel "metropolialal". Ülejäänud allpiirkonnad on jätkuvalt väga maapiirkonnad ja enamasti hõredalt asustatud, kuid nad hõlmavad kõige suurema osa linna kogupindalast.
Irina

Irina on venepärane naisenimi. Vene nimi Ирина on algselt mugandus kreeka nimest Eirene (kreeka εἰρήνη 'rahu'). Sama päritolu on ka nimi Irene.
6. detsembri 2015 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 10 486 Irina-nimelist inimest.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Irina 10 396 naisel. Irina on Eestis populaarsuselt 4. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Irina vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 191,15 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 175. Irina on keskmiselt 49 aasta vanune (mediaanvanus on 51).
Viru tänav (Pärnu)

Viru tänav on tänav Pärnus Raeküla linnaosas.
Viru tänav algab Riia maanteelt ja suundub edelasse, lõppedes Merimetsa tänaval. Tänava pikkus on umbes 350 meetrit.
Grieghallen

Grieghallen on kontserdisaal Norras Bergenis. See on koduks Bergeni Filharmooniaorkestrile alates hoone valmimisest 1978. aastal.
Hoone sai nime Bergenis sündinud helilooja Edvard Griegi järgi, kes oli ka Bergeni Filharmooniaorkestri muusikajuht 1880–1882.
Aastal 1986 toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus.
Juhan Smuul

Juhan Smuul (1954. aastani Johannes Schmuul; 18. veebruar 1922 Koguva küla, Muhumaa – 13. aprill 1971 Tallinn) oli eesti proosakirjanik ja luuletaja.

Elukäik

Juhan Smuul õppis 1930–1936 Piiri algkoolis, pärast seda lühikest aega Järvamaal Jäneda põllutöökoolis. Õpingud katkesid, kuna ta külmetus ja sattus näärmete põletikuga Tartu kliinikusse. Sellega tema formaalne haridustee ka piirdus.
Aastal 1941 mobiliseeriti Juhan Smuul Punaarmeesse, tervise tõttu rindele ei saadetud ning demobiliseeriti 1944 alguses.
Juhan Smuul oli kirjanduslik kaastööline Rahva Hääle toimetuses Leningradis. Lühikest aega töötas Sirbi ja Vasara toimetaja asetäitjana ja ajakirja Pioneer toimetajana Tallinnas.
Alates 1947. aastast oli Smuul vabakutseline kirjanik.
Aastatel 1951–1953 oli Kirjanike Liidu aseesimees ja esimees 1953–1971.
Juhan Smuul oli NSV Liidu Ülemnõukogu viienda ja kuuenda koosseisu ja Eesti NSV IV Ülemnõukogu koosseisu saadik. Aastail 1956–1958 oli ta EKP Keskkomitee liige.
Juhan Smuul on kaasa teinud ajalehekorrespondendina või kirjanikuna ekspeditsioonid heeringalaevaga Põhja-Atlandile 1955, polaarekspeditsioonilaevaga Antarktisesse 1957–1958, uurimislaevaga Jaapani merele 1959 ja Teravmägedele 1960.

Mälestuse jäädvustamine

19. juulil 2006 taasavati Muhu saarel Koguva külas skulptor Tõnu Maarandi loodud Juhan Smuuli monument, mis aastaid angaaris varjus seisis. Skulptuur oli algselt Kadrioru pargis, kus ta 1990. aastatel maha võeti ja pärast seda oli Ars Monumentaali õues.
Juhan Smuuli järgi on nimetatud Juhan Smuuli tee Tallinnas Lasnamäel ja Juhan Smuuli tänav Kuressaares.

Isiklikku

Juhan Smuul oli abielus tõlkija Ita Saksa, luuletaja Debora Vaarandi ja raadiosaadete toimetaja Ellen Noodaga. Tal ei olnud järeltulijaid.
Lääne põik

Lääne põik on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Ida-lääne suunaline tänav saab alguse Lääne tänavalt ning lõpeb Rakvere valla piiril, Rakvere-Haljala maantee ristmikul. Tänava pikkus on 96 meetrit. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennul mõõdetuna 1,8 km. 
Tänava ääres paikneb 6 ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel.
Süvakivim

Süvakivim (inglise plutonic rock) on keskmise- kuni jämedateraline magmakivim.
Süvakivimid on faneriitse struktuuriga, mis tähendab seda, et kivimit moodustavad mineraaliterad on palja silmaga eristatavad. Enamasti tuleb faneriitne struktuur sellest, et kristallidel on olnud tuhandeid aastaid väldanud tardumise kestel piisavalt aega, et silmaganähtavasse suurusesse kasvada. Tüüpiline ja levinud süvakivim on graniit. Süvakivimid on tardunud enamasti sügaval Maa sisemuses, kuid mitte alati. Asi on selles, et kivimeid klassifitseerides lähtutakse sellest, milline kivim välja näeb, mitte aga sellest, kust ta pärit on. Mõnikord harva võib süvakivimeile omase struktuuriga olla ka kivim, mida lasumussuhete järgi süvakivimiks pidada ei saaks.
Epi Tohvri

Epi Tohvri (sündinud 12. märtsil 1970) on eesti kunstiteadlane ja arhitektuuriajaloolane, kes on uurinud peamiselt valgustusajastu (18.–19. sajandi) arhitektuuri, kuid ka ajaloolist pedagoogikat.
Aastatel 1989–1997 õppis Tohvri Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppes. 2002. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis kunstiajaloo õppetooli juures magistritöö "1809.–12. aasta Vene tüüpfassaadid ja nende rakendamine Tartu linnaruumis" (juhendaja: Kaur Alttoa). 
2009. aastal kaitses Tohvri TÜ ajaloo ja arheoloogia instituudis doktoritöö "Valgustusideede mõju Tartu arhitektuurikultuurile 19. sajandi alguses" (juhendaja Jaak Kangilaski). 
2011–2016 töötas Epi Tohvri Tartu Kõrgemas Kunstikoolis dotsendina. 
Alates 2017. aasta algusest on Tohvri Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna dotsent TTÜ Tartu Kolledžis. Ta on juhendanud (koos Kristi Viidinguga) Jaanika Andersoni doktoritöö teemal "Reception of Ancient Art: the Cast Collections of the University of Tartu Art Museum in the Historical, Ideological and Academic Context of Europe (1803–1918)" (TÜ klassikalise filoloogia osakond, 2015). 
Tohvri on tegutsenud ka näituste kuraatorina, kureerides 1999. aastal koos Karin Hallas-Murulaga Eesti Arhitektuurimuuseumis näituse "Eesti puitarhitektuur" ning 2014. aastal koos Anne Unteraga Tartu Linnamuuseumis näituse "Kunst, arhitektuur, vabamüürlus. Rutikvere mõisa Pistohlkorsid".
2003. aastast on Epi Tohvri Eesti Kunstiteadlaste Ühingu liige, 2010. aastast Teadusajaloo ja Teadusfilosoofia Eesti Ühenduse liige ja 2010. aastast European Early American Studies Associationi liige. 2012. aastast kuulub ta ajakirja Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientiarum toimetuskolleegiumi.
Septembris 2019 ilmus Epi Tohvri 1072-leheküljeline monograafia "Georges Frédéric Parrot: Tartu Keiserliku Ülikooli esimene rektor" (väljaandja TÜ Kirjastus).
Karl-Eerik Luigend

Koondisekarjäär

Ta oli Eesti U-19 koondise kapten, mis osales kodusel 2012. aasta U-19 Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril . Viieliikmeline UEFA reporteritetiim valis ta kümne finaalturniiril osalenud talendika mängija nimekirja.
Taiwan

Rahvastik

Ligi 98% elanikkonnast on hiinlased, Taiwani põlisrahvad moodustavad 2,25% elanikkonnast.

Majandus

Hiina Vabariik on üks väheseid riike maailmas, millel pole välisvõlga.
Jõuga kääbaskalmistu

Jõuga kääbaskalmistu on kalmistu Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõuga külas Alutaguse vallas. See on Eesti suurim kääbaskalmistu ja koosneb ligi 300 liivakääpast, mis on osaliselt lõhutud.
Ossip Mandelštam

Ossip Emiljevitš Mandelštam (Осип Эмильевич Мандельштам, sünninimega Jossif Mandelštam; 15. jaanuar 1891 – 27. detsember 1938) oli juudisoost vene luuletaja ja esseist, akmeist.
Ossip Mandelštam oli pärit Varssavist. 1897. aastal asus Mandelštamide perekond elama Peterburi. Aastatel 1908-1910 õppis ta Sorbonne'is ja Heidelbergi Ülikoolis. 1911. aastal halvenes perekonna majanduslik olukord sedavõrd, et Mandelštam pidi õpingud välismaal katkestama. Et astuda Peterburi Ülikooli, laskis ta 1911. aastal ennast metodisti usku ristida. Peterburi Ülikoolis õppis ta vaheaegadega aastatel 1911-1917, stuudium jäi lõpetamata.
Mandelštam suri koonduslaagris Vladivostoki lähedal.
Ülesaareneeme kivi

Ülesaareneeme on hiidrahn, mis asub Harjumaal Prangli saarel. 
Rahnu pikkus on 7,6 meetrit, laius 6,4 meetrit ja kõrgus 3,1 meetrit. Ümbermõõt 22,1 m. Ülesaareneeme kivim on migmatiit.
Phanthog

Phanthog (hiina 潘多 (Pan Duo); 1939 Nyingchi – 31. märts 2014 Wuxi, Jiangsu) oli tiibeti rahvusest Hiina naismägironija.
Ta tõusis Junko Tabei järel teise naisena Džomolungmale.
Ta valiti viiel korral alates 1970. aastate keskpaigast Ülehiinalise Rahvaesindajate Kogu liikmeks.

Muztagata (7509 m)

1959. aastal tõusis ta Xinjiangi territooriumile jääva Pamiiris asuva Muztagata (7509 m) tippu. See oli naisalpinistide uus kõrgusrekord maailmas, senine oli prantsuse naisalpinistide käes.

Džomolungma (8848 m)

27. mail 1975 tõusis ta teise naisena Džomolungmale (8848 m). Kui 11 päeva varem jõudis jaapanlanna Junko Tabei tippu standardset marsruuti mööda (mäe lõunaküljest, nn Hillary–Tenzingi marsruut), siis Phanthog tegi seda esimese naisena mäe põhjaküljelt (Tiibeti poolt).
Helge Backlund

Helge Götrik Backlund (vene keeles Хельге Гётрик Баклунд; 13. september (vkj 3. september) 1878 Tartu – 29. jaanuar 1958 Uppsala) oli rootsi päritolu Venemaa ja Rootsi geoloog.
Backlundi peamised teadustööd on petrograafia ja mineraloogia alalt ning Skandinaavia maade ja polaarlähisalade tektoonikast.

Haridustee ja töökäik

Helge Backlund lõpetas 1902. aastal Peterburi ülikooli. Pärast doktorikraadi kaitsmist 1908. aastal Viinis töötas ta samast aastast Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia geoloogia muuseumis varahoidjana. Hiljem on ta töötanud geoloogiaprofessorina Åbo Akademis (1918–1924) ja Uppsala Ülikoolis (1924–1943).
Backlund on geoloogina osalenud vene-rootsi Teravmägede ekspeditsioonis (1899–1901), vene ekspeditsioonidest Siberi põhjaossa (1904), Põhja-Uuralisse (1909) ja Turkestani (1911). Ta on uurinud geoloogilist ehitust Altai mäestikus (1915), Põhja-Uuralis (1916) ja Põhja-Mongoolias (1917).
Aastail 1911–1913 töötades Argentinas riikliku geoloogina uuris Backlund tina leiukohti Argentinas ja Boliivias.

Isiklikku

Helge Backlundi isa oli astronoom Johan Backlund.
De hebdomadibus

"De hebdomadibus" ("Seitsmikest") on Boëthiuse teos.
Teos kuulub kolmanda traktaadina Boëthiuse tsüklisse Opuscula sacra. Traktaati nimetatakse ka alapealkirja järgi Quomodo substantiae.... Saksa keeles kasutatakse ka nimetust Axiomenschrift. 
Sissejuhatuses mainitakse, et tegemist on kommentaariga ühele teoses nimega Hebdomades Seitsmikud. Pole teada, millist teost Boëthius silmas peab. Võib-olla oli Boëthius ise kirjutanud seitsmikeks jaotatud teose. Võib ka olla, et algselt oli tegemist mitte 9, vaid 7 aksioomiga, sest aksioom I pole päriselt aksioom ning aksioomid VII ja VIII saab ühendada üheks aksioomiks. 
Teose adressaat on diakon Johannes. On oletatud, et tegemist oli hilisema paavsti Johannes I-ga.
Selles kontsentreeritud lühiteoses ütleb Boëthius, et kõik olev saab osa olemisest (olemise eidosest), mis on Jumal. Kõik olev püüdleb olemise poole. Olemine on puhas akt, milles puudub kvaliteetide erinevus. Olemine on kõige oleva olemine.    
Uusplatonistlikul moel Boëthius tugineb Aristotelese filosoofiale, kasutades ka Platoni motiive (osasaamine). Suhet Jumalaga kirjeldatakse osalt emanatsioonina. Tema ideed arendab hiljem edasi Aquino Thomas.

Selgitus

Boëthius püüab vastata diakon Johannese küsimusele, kuidas saavad substantsid olla head selles, mis nad on, kuigi nad ei saa olla substantsiaalselt head. Küsimusele vastamiseks esitab Boëthius kõigepealt 9 aksioomi. Neis toob ta sisse mõisted "olemine" ja "olev" (id quod est 'sse, mis on') ning "lihtne" (simplex) ja "liitsus" (compositio). Liitsus püüdleb sarnasuse poole. 
Olemine veel ei ole, sest olemine on täielik ühtsus ja lihtsus, millele pole midagi juurde lisatud. Olev saab olla (eksisteerida) tänu osasaamisele olemisest, tänu sellele, et ta on omandanud olemise vormi. Olev on liitne ning tänu sellele on tal võimalik saada osa muust. Oleval on lõplik olemine, mille ta saab olemiselt kui oma olemise vormilt. Olemine on oleva põhjus ja printsiip. Oleva juures saab eristada substantsi ja aktsidente. Olemine on ühtne. Olemise poolt esile kutsutud oleva olemine on erinev olemisest (kuigi sarnaneb sellega), sest oleval on puudu ühtsusest. Olev püüdleb absoluutse olemise täiuslikkuse poole. 
Nüüd hakkab Boëthius uurima, kas olevad on head osasaamise läbi või sunstantsi poolest. Et kõik asjad püüdlevad sarnasuse poole, siis ei saa liitsete asjade hea-olemine tuleneda pelgalt osasaamisest. Asjad püüdlevad hüve poole ning nad ei saa osa hüvest teiste olevate kaudu, vaid absoluutse olemise hea vägi, mis on ise hüve, on neile kaasa antud. Nii et hea-olemine peab nende substantsis juba leiduma. Et aga olevad omandavad eksistentsi alles olemise läbi, peab selleks, et olevad saaksid substantsi poolest head olla, ka olemine hüvega identne olema. 
Boëthius esitab kõigepealt meelega väära järelduse, et kuna olevad pärinevad olemisest ehk hüvest, võib neid nimetada substantsiaalselt headeks.
Amatsoonid

Amatsoonid on vanakreeka mütoloogias naissõdalased, kes elasid Väike-Aasias.
Amatsoone kirjeldatakse meestevaenulikena. Nad kasutasid naaberrahvaste mehi soo jätkamiseks, kusjuures ellu jäeti vaid sündinud tüdrukud, poisid anti ära või tapeti. 
Kreeka rahvaetümoloogias on nimetust "amatsoonid" tõlgendatud kui 'ilma rinnata' (vanakreeka keeles a- 'ilma' + mazos 'rind'), sest arvati, et nad lõikasid vibu hõlpsamaks käsitsemiseks maha oma parema rinna.
Amatsoonide maale tungis Herakles, et saada kätte amatsoonide kuninganna Hippolyte vöö. Selle käigus tappis ta tahtmatult Hippolyte.
Hippolyte oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumala Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.
Theseus röövis amatsoon Antiope (mõne müüdi järgi Hippolyte), põhjustades sellega amatsoonide rünnaku Ateena vastu.
Amatsoonidega kohtuvad oma retkel argonaudid.
Amatsoonid võitlesid Trooja sõjas troojalaste poolel ja nende valitseja Penthesileia langes Achilleusega võideldes.
Amatsoone kujutatakse (enamasti pükse kandvana) sageli kreeka vaasimaalidel, reljeefidel ja skulptuuris, samuti hilisemas kunstis. Eriti armastatud teema on nn amatsonomahhia (vanakreeka amazonomachia) ehk kreeklaste müütiline võitlus amatsoonidega.
Dallase maakond (Iowa)

Ajalugu

Maakond moodustati 13. jaanuaril 1846.
Hallsamblik

Hallsamblik (Hypogymnia (Nyl.) Nyl.) on samblike perekond lapiksamblikuliste sugukonnast.
Nikolai Tuiman

Nikolai Tuiman (27. detsember 1898 Väätsa vald, Järvamaa – 1976 Petseri) oli Eesti sõjaväelane (veltveebel) ja jehoovatunnistaja.
Kinnitatud sõjaväelenduri kutses 28. veebruaril 1921.
1934. aastal osales Artur Sirgu põgenemises. Vangistatuna sattus Nikolai vangla raamatukogus mõningatele Rutherfordi raamatutele, mille lugemine aitas tal mõista, et ta on oma elus valinud vale tee. Pärast vanglast vabanemist sõitis ta abikaasa hankinud ühest tunnistajate välja antud raamatust leitud aadressil Tallinna. Vend Baxteri abiga tegi Nikolai oma elus kannapöörde, loobus poliitilisest tegevusest ning sai rahumeelseks ja innukaks jehoovatunnistajaks.
Hiljem, Nõukogude Liidus kehtinud keeluajal, oli ta üks koguduse tugisambaid ja osales põrandaaluses trükitöös. Ta arreteeriti 4. oktoobril 1950 Paides, oli vangis ja asumisel.Ta jäi usule kindlaks 15 aasta jooksul, mil ta oli Siberisse küüditatud.
Vabanes 15. novembril 1965, õiguseta elada Eesti NSV-s, elas Petseris.
Villem-Henrik Koitmaa

Villem-Henrik Koitmaa (sündinud 3. oktoobril 1990 Tallinnas) on eesti jäähokimängija (väravavaht).
Ta kuulub Eesti jäähokimeeskonda. Koitmaa valiti maailmameistrivõistluste I divisjoni B-grupi turniiri parimaks väravavahiks hooajal 2018.
Adelberti mäed

Adelberti mäed (ka Adalberti mäed) on mäeahelik Paapua Uus-Guineas põhja-keskosas Madangi provintsis.
Kõrgeim tipp on 1716 m.
Mägedes kasvab vihmamets. Adelberti mäed on kõrge liigirikkusega piirkond, seal leidub palju haruldasi looma- ja taimeliike. Adelberti mägedes on täheldatud üle 700 liigi linde, sealhulgas 38 liiki paradiisilindlasi.
Kia Rio

Kia Rio on Kia Motorsi väikeauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda.
Arko Olesk

Arko Olesk (sündinud 22. jaanuaril 1981) on eesti teadusajakirjanik ja mõttesportlane.
Ta on lõpetanud Jõgeva Gümnaasiumi aastal 1999, Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala aastal 2007 ja Londonis Imperial College'i magistrikraadiga aastal 2009. Ta on doktorant Tallinna Ülikoolis ja tema doktoritöö teemaks on "Teadlaste meediastumine: protsess, indikaatorid, mõjud".
Aastatel 2004–2007 oli ta ajalehe Postimees välisuudiste toimetaja ning aastatel 2011–2012 töötas ta samas teadusajakirjanikuna. 2007–2011 oli Olesk ajakirja Tarkade Klubi peatoimetaja. Alates 2012. aastast on ta Tallinna Ülikooli teadus- ja innovatsioonikommunikatsiooni keskuse juht.
Olesk on mälumängus võitnud nii Eesti võistkondlikel meistrivõistlustel (2011 ja 2012) kui ka paarismängus (2012–2013; koos Tiit Naaritsaga). Individuaalselt on ta parim tulemus kolmas koht 2010. aastal. Ta tulnud Eesti meistriks sudokude lahendamises (2006 ja 2007).
Arko Olesk on koostanud telesaate "Kuldvillak" küsimusi.
Ta oli 2012. aastal Tartus peetud Euroopa mälumängumeistrivõistluste peakorraldaja ja üks küsimuste koostajatest.