google/wiki40b huggingface dataset:
Plokiahel

Plokiahel (ingl blockchain) on hajusandmebaas, mille andmete uuendamine toimub läbi matemaatilise konsensuse saavutamise algoritmi. Sisuliselt on see kasvav loend kirjetest ehk plokkidest, mis on krüptograafiat kasutades omavahel seotud. Iga plokk sisaldab eelmise krüptograafilist räsi, ajatemplit ning tehingu andmeid.
Plokiahel on konstrueeritud tõkestama andmete muutmist. See on "avatud hajusraamat (ingl distributed ledger), mis võimaldab kahe osapoole vahelisi tehinguid tõhusalt, kontrollitavalt ja püsivalt salvestada". Hajusraamatuna haldab plokiahelat üldiselt partnervõrk, mis järgib kollektiivselt sõlmedevahelise kommunikatsiooni protokolli ja valideerib uusi plokke. Ühegi salvestatud ploki andmeid ei saa tagasiulatuvalt muuta ilma kõiki järgnevaid plokke muutmata ja võrgu enamuse konsensust saavutamata.
Plokiahela leiutas Satoshi Nakamoto 2008. aastal avaliku arvestusraamatuna krüptorahale Bitcoin. Plokiahela loomine Bitcoinile tegi sellest esimese digitaalse valuuta, mis lahendas nn kordusmakse (ingl double-spending) probleemi selleks usaldusväärset autoriteeti või keskserverit vajamata.
Eestis on plokiahelaalased väljatöötused ajalooliselt järgnenud ajatempliteenuse kasutuselevõtule ning sellealase tegevusega on seotud AS Guardtime.

Struktuur

Plokiahel on detsentraliseeritud, hajutatud ja avalik digitaalne arvestusraamat, mida kasutatakse tehingute dokumenteerimiseks läbi paljude arvutite nii, et kirjeid ei ole võimalik tagantjärele muuta ilma kõiki järgnevaid plokke muutmata ja võrgu konsensust saavutamata. See võimaldab osapooltel tehinguid efektiivselt kontrollida ja kinnitada.

Plokid

Plokid sisaldavad korrektseid tehinguid, mis räsitakse ja kodeeritakse Merkle puusse. Igas plokis on krüptograafiline räsi eelmisest plokist, sidudes need omavahel ja moodustades ahela. See iteratiivne protsess tagab iga eelneva ploki terviklikkuse kuni juurplokini välja.

Plokiaeg

Plokiaeg on keskmine aeg, mis kulub võrgul plokiahelasse uue ploki genereerimiseks. Ploki valmimise ajaks muutuvad selles sisalduvad andmed verifitseeritavaks. Kuna krüptoraha puhul on see ühtlasi tehingu toimumise hetkeks, tähendab lühem plokiaeg kiiremaid tehinguid. Ethereumi plokiajaks on määratud 14–15 sekundit, Bitcoin genereerib uue ploki iga 10 minuti tagant.

Detsentralisatsioon

Salvestades andmeid üle partnervõrgu, kõrvaldab plokiahel mitmed andmete keskse säilitamisega seotud ohud. Sellisel plokiahela süsteemil puuduvad tsentraliseeritud haavatavad punktid, mida kräkkerid saaksid ära kasutada. Sarnaselt puudub süsteemis keskne rikkepunkt.
Paul-Toomas Hage

Paul-Toomas Hage (18. jaanuar 1946 Tartu – 17. jaanuar 2015 Tartu) oli eesti veemotosportlane ja sporditegelane ning ettevõtja.

Hariduskäik

Lõpetas 1965. aastal Tartus õhtukeskkooli ja 1970. aastal ehitusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ettevõtjana

Ta oli seotud Maapangaga, mille pankrotiprotsessis 2001. aastal süüdistas keskkriminaalpolitsei teda Maapanga nõukogu endise liikmena ligi 28 miljoni krooni riisumisele kaasaaitamises. Panga endine juht Hage eitas oma süüd riisumisele kaasaaitamises.
Ta oli Astri Grupi üks omanikke ning oli seetõttu tegev mitmes suures kaubakeskuses Tartus, Pärnus, Narvas ja Tallinnas.
Charlottenlundi loss

Charlottenlund (taani keeles Charlottenlund Slot) on loss Taanis Kopenhaageni lähistel.
Algselt barokkstiilis loss ehitati 1731–1733 Gyldenlund'i nimelise lossi vundamendile. Valminud loss sai nime printsess Charlotte Amalie järgi, kes oli Frederik IV tütar ja Christian IV õde. 1880. aastal lossi laiendati ning see ehitati ümber Prantsuse renessanss-stiilis.
Esimesed kuningapere liikmed, kes lossi elama asusid, olid 1869. aastal kroonprints Frederik ja kroonprintsess Louise. Lossis on sündinud Christian X ja Haakon VII. Leskkuninganna Louise elas lossis kuni oma surmani aastal 1926. Aastal 1935 loobus kuningapere lossist ning andis selle Taani Kalandusuuringute Seltsile.
Cabrera saar

Cabrera saar on üks saar Baleaaridest, asub Mallorcast lõunas.
Saare pindala on 15 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 172 meetrit.
Kuulub Hispaaniale.
Robert Koch

Robert Koch (11. detsember 1843 Hannoveri kuningriik Klausthal – 27. mai 1910 Badeni suurhertsogiriik, Baden-Baden) oli saksa arstiteadlane, üks mikrobioloogia rajajaid, Nobeli auhinna laureaat.
1877 avastas ta Siberi katku, 1882 tuberkuloositekitaja (Kochi kepike) ja 1883 kooleratekitaja. Ta sõnastas ka Kochi postulaadid. Dissertation Dorpat 1879: Über die Wirkung der Oxalate auf den thierischen Organismus.
Aastal 1905 pälvis ta tuberkuloositekitaja avastamise eest Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna.
Koch sündis Hermann Kochi ja tema naise Mathilde Julie Henriette (sündinud Biewand) pojana. Juba lapsena paistis ta tarkusega silma. Veel enne kooliminekut 1848 õppis ta iseseisvalt lugema ja kirjutama. Ta lõpetas keskkooli 1862, saavutades häid tulemusi reaalainetes.
1863 astus ta Göttingeni ülikooli loodusteadusi õppima, aga kahe semestri möödudes vahetas ta õppesuunda ja asus õppima arstiteadust. Viienda semestri ajal kutsus anatoom Jacob Henle teda osalema oma emaka närvistruktuuri uurimise projektis. Kuuendal semestril hakkas Koch füsioloogiainstituudis iseseisvalt uurima happeeritust. See sai lõpuks tema väitekirja aluseks. 1866. aasta jaanuaris lõpetas Koch ülikooli meditsiiniteaduskonna kiitusega.
Pärast lõpetamist töötas Koch kirurgina Prantsuse-Preisi sõjas ja seejärel arstina Wollsteinis (tänapäeval asub see linn Poolas ja kannab nime Wolsztyn). 1885–1890 töötas ta Berliini ülikoolis administraatori ja professorina.
Koch abiellus 1867 Emma Adolphine Josephine Fraatziga. Järgmisel aastal sündis neil tütar Gertrude. Abielu lõppes 1893 ja samal aastal abiellus Koch uuesti, näitleja Hedwig Freibergiga.
9. aprillil 1910 tabas Kochi südamerabandus ja sellest ta enam ei taastunud. Oma viimase loengu pidas ta 24. mail 1910 Berliini teaduste akadeemias, kõneldes tuberkuloosist. Kolm päeva hiljem ta suri. Pärast tema surma nimetas Göttingeni ülikooli füsioloogiainstituut ühe osakonna tema järgi ümber.
Montaillou

Montaillou on küla ja vald Lõuna-Prantsusmaal Ax-les-Thermes'i kantonis Foix' ringkonnas Ariège'i departemangus. 2008. aastal elas seal 25 inimest.
Aastatel 2001–2008 oli külavanemaks Jean Clergue.
Montaillou on tuntud peamiselt Emmanuel Le Roy Ladurie raamatust "Montaillou, prantsuse küla 1294–1324". Sellest ilmneb, et 14. sajandi alguses elas seal üle 200 inimese ning see oli viimane olulisem katarluse levikupaik Prantsusmaal. Enamik külaelanikest olid kas põllumehed või lambakasvatajad. Juba toona oli külas juhtival kohal Clergue'ide perekond.
Sutlema mõis

Sutlema mõis (saksa keeles Sutlem) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Kohila valda Rapla maakonnas.
Sutlema mõisa mainiti esmakordselt 1425. aastal, mil see kuulus von Maydellide suguvõsale. Seejärel oli mõis järjest mitme suguvõsa valduses ning alates 1761. aastast kuni võõrandamiseni kuulus von Stackelbergidele. Mõisa viimaseks omanikuks oli Eduard von Stackelberg. 
Tänapäeval on hilisbaroksest mõisakompleksist alles vaid riismed. Aidast ja tall-tõllakuurist on säilinud vaid müürijäänuseid. Poolkelpkatusega peahoone päästmiseks algatas MTÜ Sutlema Väravatorni Selts talgusarja, mille tulemusena
valmis uus katus ja välisilme. Plaanitavas küla(stus)keskuses saab õppida ja praktiseerida restaureerimist,
uksed avas maalikool Rändava Kunstniku Kodu. Säilinud on barokne väravatorn. 20. sajandil tugevalt lagunenud ning oma ülakorruse kaotanud torn restaureeriti osaliselt 1999. aastal, mil taastati selle algne kõrgus, välimus ja kuppelkatus.
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav (Rakvere)

Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav on tänav Rakveres, paikneb linna lääneosas.
Tänav on 1446 meetrit pikk ja läbib Vanalinna, Vallimäe ja Mõisavälja linnaosasid. Tänav saab alguse Vabriku tänava juurest Teatrimäel ja ristub lääne pool Vallimäe tee, Vallikraavi tänava, Näituse tänava, Oja tänava, Ilu puiestee, Ringtee tänava ja Kriidisoo tänavaga kulgedes lääne pool linna piirini.
Tänava ääres paiknevad Rakvere teatri, Lääne-Viru maavalitsuse hooned ning politsei ja pääste ühishoone. Samuti Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument, mis avati 1937. aastal (kujur Aleksander Eller).
Champaigni maakond (Illinois)

Ajalugu

Champaigni maakond moodustati 1833. aastal Vermilion maakonna osast. Maakond sai nime Ohios asunud Champaigni maakonna järgi.

Kliima

Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Urbanas −9 °C (16 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (85 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1999. aasta jaanuaris −32 °C (−25 °F) ja kõrgeim temperatuur 1954. aasta juulis 43 °C (109 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 48 mm jaanuari ja mai 122 mm vahel.
Samtgemeinde Hankensbüttel

Majandus

Samtgemeinde Hankensbüttel on paljude metsade ja põldudega maapiirkond. Siin on ka mõned nõmmed, mis moodustavad osa Lüneburgi nõmmest. Suurim tööandja piirkonnale on Volkswagen Wolfsburgis, mis on 50 km Hankensbüttelist eemal.

Turism

Samtgemeinde Hankensbüttelis on mõned turismisihtkohad: Hankensbüttelis on Otter-Zentrum (saarmakeskus), kohalike loomade loomaaed ja aastatel 1345 kuni 1350 ehitatud klooster. Oerrelis on jahimuuseum. Ümber külade on metsad ja müned nõmmed, mis moodustavad osa Südheide rahvuspargist. Teed ja tasane maa on ideaalsed rattatuurideks.
Adam Johann Schubbe

Adam Johann Schubbe (23. veebruar/6. märts 1785 Väike-Maarja – 12. juuli/24. juuli 1845 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1804–1807 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, sai heade õpitulemuste eest aastal 1806 hõbeauraha. Ordineeriti 26. novembril/8. detsembril 1811 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1812–1843 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Suspendeeriti 5. märtsil/17. märtsil 1843 ametist, elas seejärel Tartus, kus ta ka suri.

Isiklikku

Tema isa Hermann Johann Schubbe oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Carl Johann Schubbe oli Helme ja Taagepera koguduse õpetaja, abikaasa Anna Gertrude Juliane isa Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost.
Graafi täiend

Graafi  täiend on graaf , mis omab servi vaid nende tipupaaride vahel kus graaf  neid ei oma. Graafide  ja  ühend on täisgraaf.
Graafi  ja selle täiendi  tipuorbiidid langevad kokku. Graafi  servaorbiidid langevad kokku täiendi  "mitteservade" orbiitidega.
Graafi struktuuri uurimisel on kasulik kõrvutada graaf  tema täiendiga . Graafi, mis on isomorfne oma täiendiga on isetäienduv graaf.
Rahvusvaheline Semiootika Instituut

Rahvusvaheline Semiootika Instituut on semiootikaalasele uurimistegevusele spetsialiseerunud instituut.
Instituut asutati 1988. aastal Soomes Toronto Semiootika Ringi initsiatiivil. Instituut paiknes Imatras, kus korraldas iga-aastasi semiootikakonverentse kuni aastani 2013. Instituuti juhatas Eero Tarasti.  
Aastast 2014 asub instituut Leedus Kaunase Tehnoloogiaülikooli juures. Selle direktor on Dario Martinelli. 
Alates aastast 1992 andis instituut välja seeriat Acta Semiotica Fennica.
JW Komandosów

Ajalugu

Tegemist on kõige vanema eriüksusega Poola relvajõududes. Üksus loeb enda alguseks 1957. aastat, kui 6. õhudessantvägede diviisi koosseisu loodi kaugluure kompanii. 1961. aastal loodi kompanii baasil 26. kaugluure pataljon. 1964. aastal nimetati üksus ümber 1. ründepataljoniks, 1993. aastal formeeriti 1. erirügemendiks, 1995. aastal anti rügemendile aunimetus "Komandosów". 2011. aastast kannab nime Jednostka Wojskowa Komandosów (JWK).
JWK on osalenunud operatsioonidel Makedoonias, Kongos, Iraagis, Pakistanis ja Afganistanis. Lisaks on osaletud korduvalt NATO reageerimisväes (NRF) ning Ukrainas väljaõppemissioonil, treenides sealseid eriüksusi. Üksus on korduvalt koostööd teinud ka Eesti eriväelastega, sealhulgas erinevatel õppustel (näiteks Flintlock 2016), NRF-is ja väljaõppemissioonil Ukrainas.
Samuel Nauhausen

Samuel Nauhaus (ka Samuel Nauhausen; 4. november 1700 Zielenzig – 2. aprill / 13. aprill 1759 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Nauhaus sündis Zielenzigis, Neumark-Brandenburgis (praeguse haldusjaotuse järgi Sulęcinis Sulęcini maakonnas Lubuszi vojevoodkonnas Poolas). Ta õppis Oderi-äärses Frankfurdis koolis, seejärel Stargardis gümnaasiumis. Aastatel 1724–1728 õppis ta (immatrikuleeriti 13. mail 1724) Halle ülikoolis, olles aastatel 1724–1728 ühtlasi Halles vaeslastekooli õpetaja. Oli Eestimaal augustist 1728 (Tiesenhauseni perekonnas). Ordineeriti 25. augustil / 5. septembril õpetajaks.
Ta oli aastatel 1731–1734 (kutsuti talvel 1730, võttis kutse vastu 24. märtsil / 4. aprillil 1731) Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1734–1759 oli ta (kutsuti 9. märtsil / 20. märtsil 1734, introdutseeriti 22. aprillil / 3. mail 1734) Kadrina Katariina koguduse õpetaja; alustas septembris 1731 Nissis kirikuraamatu pidamist. 29. jaanuaril / 9. veebruaril 1753 sai ta Virumaa ja Alutaguse praostkonna abipraostiks, sama aasta 17. juunil / 28. juunil sai praostiks. Ta oli pietistlike vaadetega vaimulik, aktiivne hernhuutlane, tema koguduses oli vennastekogudus eriti elav. Teda süüdistati rahutuste tekitamises ja Kadrinas viidi läbi konsistooriumipoolne uurimine (praost Paul Johann Knieperi ja assessor Joachim Salemanni poolt)
On säilinud tema alustatud väärtuslik Kadrina kirikukroonika.

Isiklikku

Tema abikaasa Hedwig Dorothea isa Hermann Johann Heitzig oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja.
Moraaliabsolutism

Kanti kohuse-eetika ja moraaliabsolutism

Moraaliteooria looja Immanuel Kant leiab, et inimese eesmärk maailmas on kõrgeima hea saavutamine. Kõrgeima hea komponentideks on aga moraalsus ja õnnetunne. Omakorda õnnetunne on võimalik siis, kui loomuse ülima põhjusena postuleerida jumala eksistentsi. Moraaliseadus viivat Kanti järgi kõrgeima hea mõiste kaudu religioonini ja toimub kõigi kohustuste tunnistamine jumalikeks käskudeks. Kuna puhas moraaliseadus seob igaüht kui käsk, siis võib õiglane inimene öelda: ma tahan, et oleks olemas jumal, et mu eksistents maailmas oleks ka eksistents arusaamise puhtas maailmas väljaspool looduslike sidemete süsteemi, ja et ma kestaksin lõputult kaua. Printsiipi, mis annab otsustusvõimaluse teha niisugune eksistents mõistuse edasise rakenduse aluseks, nimetab Kant puhta praktilise mõistuse usuks.
Kant põhjendab religiooni vajalikkust "tegutsemisest" lähtudes. Puhas mõistus võib jumalat tunnustada vaid regulatiivse ideena, praktiline mõistus aga paneb meid Teda uskuma. Moraaliseadus nõuab, et elaksime vääriliselt kõrgeimale voorusele ja kõrgeimale õnnele. Põhimõttekindel moraalne tegutsemine pole ilma usuta vabadusse, surematusse ja jumalasse võimalik. 
Kui Kant räägib moraaliseadusest, viitab ta sisuliselt kohusetundele. Kant ei seosta moraaliõigust sellega, mida jumal käsib, samuti mitte tsiviilõigusega ega sellega, mida ühiskond soovitab.
Moraaliseadus on loogikast, matemaatikast ja teadusest lähtuv seadus, mille järgi universum juhindub. Seepärast on moraaliseadus mitte midagi muud kui inimarengu põhistruktuuri ja juhtimise järgimine, see on iga inimese enda vabaduse ja iseseisvuse allikas.
Võta mind kaasa

Võta mind kaasa oli 1915 Viljandis ilmunud ajakiri. Ajakirja andsid välja E. Hunt ja A. Sammul. Ajakirja esimene number ilmus märtsis ja viimane ehk neljas number juunis.
Marje Josing

Marje Josing (sündinud 16. juulil 1959 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 39. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina.
Alates 1990. aastast töötab ta Eesti Konjunktuuriinstituudis teadurina, alates 1994. aastast instituudi direktorina.
Ta on avaldanud analüüse ja arvamusartikleid ajakirjandusväljaannetes.
Veebruaris 2011 nimetas Eesti Karskusliit Marje Josingu 2010. aasta tegijaks.
Suurjooks ümber Viljandi järve

Osalejate vanusegrupid

Mehed: M14, M16, M18, M21, M35, M40, M45, M50, M55, M60, M65, M70.
Naised: N14, N16, N18, N21, N35, N40, N45, N50, N55, N60.
Põll

Põll on vööle seotud rõivas, mis katab keha esikülge.

Kandmine

Ajalooliselt on põllesid kandnud peamiselt naised, nii tööd tehes või peol olles. Läänemeresoome naiste riietusse kuulus põll hiljemalt alates 12. sajandist. Põlle sai pruut pulmade ajal põlletamisel ning ta ei tohtinud sellest enam loobuda. Alates 19. sajandi teisest poolest kandsid põlle pidulikel juhtudel ka täiskasvanud tüdrukud. Samal ajal levis põll ka setude hulgas, kelle rõivastuses seda, nagu venelastelgi, varem polnud.

Valmistamine

Materjali ja kaunistuste poolest olid eesti põlled väga variatsioonirikkad. Põll tehti harilikult ühest riidelaiast, mis kroogiti värvli külge või tõmmati krookesse ülaääre paelaga. Linane või takune argipõll oli kaunistuseta. Pidulik põll õmmeldi valgest linasest või värvilisest villasest riidest. Põll kaunistati pilu, pitsi või tikandi ja narmastega. Lõuna-Eestis kaunistati põlli punaste koetriipudega.
Marko Kaljuveer

Marko Kaljuveer (sündinud 8. novembril 1964) on eesti spordiajakirjanik ja teleprodutsent.
Lõpetas 1980. aastal Rahumäe põhikooli ja 1983. aastal Tallinna Reaalkooli.
10-aastaselt mängis filmis "Jõmm", mille režissöör oli Sulev Nõmmik.
Lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse erialal.
Kaljuveer töötas aastatel 1989–2014 Eesti Televisiooni / Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuses, 2001–2014 sporditoimetuse juhatajana.
Rahvusvahelise Spordiajakirjanike Liidu liige (1993), Eesti Spordiajakirjanike Seltsi juhatuse liige 2011–2014, Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) Spordikomitee liige (2006–2014). 
Eesti Golfi Liidu president (2015–2016).
Eesti Olümpiakomitee Täitevkomitee liige (2015–).
Eesti Meedia peaprodutsent ja sporditoimetuse juht (2016–).

Tippspordiürituste kajastamine

Kaljuveer on vahendanud kommentaatorina Atlanta 1996 olümpiamänge, kommentaatori ja toimetuse juhina 2000 Sydney, 2002 Salt Lake City, 2004 Ateena, 2006 Torino, 2008 Pekingi, 2010 Vancouveri, 2012 Londoni ja 2014 Sotši olümpiamänge. Ta on juhtinud ja vahendanud ETV-s ja ERR-is ka selliseid ajakirjanduslikke sporditeemalisi suurprojekte nagu jalgpalli MM-i finaalturniire 1998 Prantsusmaal, 2002 Jaapanis ja Lõuna-Koreas, 2006 Saksamaal, 2010 Lõuna-Aafrika Vabariigis ja 2014 Brasiilias ning jalgpalli EM-võistlusi EURO 2000 Hollandis ja Belgias, EURO 2004 Portugalis, EURO 2008 Austrias ja Šveitsis, EURO 2012 Ukrainas ja Poolas.
Henning Rudolf Horn

Krahv Henning Rudolf Horn af Rantzien (1651 – 9. mai 1730 Stockholm) oli Rootsi sõjaväelane, Põhjasõjas (1700, 1704) Narva kaitse ülem.
Henning Rudolf Horn sündis Pommeris asunud Ranzini, Oldenburgi ja Klotzowi mõisniku Balzer Horni ja Magdalena Sofia von Redeni pojana.
Teenis Rootsi sõjaväes: 1664 aastal vabatahtlikuna kahurväes, aastast 1679 kolonelleitnant ja 1681 Käkisalmi komandant. 1695. aastal sai ta kindralmajori auastme, ning määrati Narva komandandiks ja kõigi Ingerimaa kindluste ülemkomandandiks. Peale Põhjasõja 1700 aasta edukat Narva kaitsmist piiramisel ja võidukat Narva lahingut sai ta 1701 aastal vabahärratiitli.
Tema abikaasa Helena hukkus 1704 aasta Narva piiramise käigus. Peale linna vallutamist venelaste poolt kaevati ta kirst abikaasa silme all välja, rüvetati surnukeha ja heideti Narva jõkke. Henning Rudolf aga vangistati ja viidi koos lastega Venemaale. Sealt pääses tagasi alles 1714 aastal, mille järel ülendati Rootsis 1715 ülemkindralkahurmeistriks. 31. detsembril 1719 anti talle riiginõuniku ja krahvitiitel.
Rootsi saatkonna kaudu anti 1936 aastal Narva linnale üle tema õlimaali portree koopia, mille suurus 100X73 cm. Narva linnavalitsuse korraldusel paigutati Horni õlimaal linna muuseumi. Originaal sellest maalist asub Rootsi kuninga lossis Stockholmis.
Elmar Lemming

Elmar Lemming (2. august 1909 Vana-Kuuste vald – 14. mai 1997 Saku) oli eesti mikrobioloog ja põllumajandusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1929 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta õppis aastast 1931 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Ta oli korporatsiooni Ugala vilistlane.
Ta töötas Õisu Mikrobioloogilise Laboratooriumi juhatajana ning Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TU Instituudis mikrobioloogia osakonna juhatajana.
Ta tegeles sileerimise meetodite uurimisega ning katses 1971. aastal väitekirja teemal "Tähtsamate söödakultuuride sileerimiskadude olemus ja põhjused ning nende vähendamise võimalused".
Ta on maetud Kambja kalmistule.
Agnes Oaks

Agnes Oaks (sünninimega Age Oks; sündinud 29. mail 1970 Vändras) on eesti baleriin.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna Koreograafiakooli ja oli seejärel kuni 1990. aastani Estonia solist. Aastatel 1990–1996 oli ta Inglise Rahvusliku Balleti solist.

Isiklikku

Tema õde Anke Oks on kunstnik.
Ta oli abielus Toomas Eduriga. Nende tütar Elizabeth sündis 1. jaanuaril 2010.
Kognitiivne lingvistika

Kognitiivne lingvistika on teadusharu, mis uurib inimese mõtlemise, tunnetuse ja keele vahelisi seoseid, kuuludes nii keeleteaduse kui ka psühholoogia alla. 
Kognitiivses lingvistikas uuritakse näiteks metafoore ja  maailma kirjeldamiseks kasutavate mõistete ülekandmist ühest valdkonnast teise. Kognitiivne lingvistika võimaldab heita valgust ka kultuuri ja keele seostele; mõne koolkonna arvates ongi need kognitiivse lingvistika peamiseks huviobjektiks.
Maidla mõis (Kambja)

Maidla mõis (saksa keeles Maydellshof) oli Suure-Kambja mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.
Mõisast on teateid alatest 16. sajandi keskpaigast.
Martti Raide

Martti Raide (sündinud 4. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti pianist.

Õpingud

Martti Raide alustas klaveriõpinguid 1972. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis, kus tema õpetajaks oli Ell Saviauk. Aastail 1983–1990 õppis ta Tallinna konservatooriumis (Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia EMTA) professor Bruno Luki klaveriklassis. EMTA magistrantuuris jätkas Raide saateklassi erialal Vilma Mallese juures ja kaitses 1997. aastal muusikamagistri kraadi tööga klaveripartii faktuurist Robert Schumanni vokaalkammerloomingus.

Tegevus

Martti Raide töötab pedagoogina EMTA kammermuusika osakonnas ning Tallinna Muusikakeskkoolis, kus ta on ka klaveriosakonna juhataja. Aastal 1997 viibis Raide Eesti Richard Wagneri Ühingu stipendiaadina Bayreuthis. Aastast 1998 on ta Eesti Richard Wagneri Ühingu esimees. Tegutseb aktiivselt kammermuusikuna. Tema osalusel on esiettekandel kõlanud üle 20 eesti helilooja uudisteose, autoriteks Mägi, Sumera, Kangro, Kõrvits, Tally, Siimer, Remme, Lattikas jt. 2002. aasta aprillis ilmus tal koostöös Villu Valdmaaga CD ”20. sajandi Eesti vokaalkammermuusika”.

Tunnustus

1980. aastal pälvis Martti Raide Tšehhis Ústí nad Labeis toimunud noorte pianistide konkursil esikoha. Martti Raide on saanud mitmeid parima kontsertmeistri preemiad, sealhulgas Tiit Kuusiku nimelisel lauljate võistlusel Tallinnas (1995) ja Aleksandr Dombrovski nimelisel keelpillimängijate võistlustel Riias (1998, 1999).