google/wiki40b huggingface dataset:
Kihtsajupilved

Kihtsajupilved (ladina keeles Nimbostratus, lühend Ns) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. Harilikult moodustavad nad ühtlase tumehalli või sinaka, mõnikord kollaka jumega pilvemassi üksikute tumedamate viirgude või murrujoontega. Selle pilvemassi paksus võib olla kuni 10 kilomeetrit, tihti on pilvekihis tühikuid. Kihtsajupilved on segapilved; need koosnevad nii veepiisakestest kui ka lumehelvestest ja jääkristallidest, seetõttu on nad sajurohked.
Kihtsajupilved tekivad kõrgusevahemikus 1,5–3(3–5) km, aga kui nende alla tekivad hatakpilved, siis võib näida, et nende alumine piir on kõrgusel 100–200 meetrit ja isegi madalamal. Kihtsajupilvede teke on seotud tsüklonite moodustumise ja liikumisega.
Kihtsajupilved tekivad sooja frondi ees, kui soe õhk liigub külmale õhule vastu ja tõuseb selle õhumassi kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub ja tekivad pilvevallad pikkusega mitusada või mõnikord isegi tuhat kilomeetrit. Pilved algavad 300–400 km kaugusel sooja frondi ees ja ulatuvad sügavuti tsükloni keskkohani. Nende alumine piir algab tavaliselt 2000–1800 m kõrguselt ja alaneb koos sooja frondi laskumisega kõrguseni 100–200 m ja isegi madalamale. Oluline on märkida, et viimane kõrgus on tegelikult hatakpilvede piir, kihtsjupilved asuvad nende kohal.
Kihtsajupilved tekivad ka aeglaselt liikuva külma frondi taga. Külm õhk liigub sooja õhumassi suunas ja soe õhk kerkib külma õhu kohale. Sooja õhu temperatuur alaneb, veeaur kondenseerub, ja tekib pilvede ala laiusega 100–200 km.
Oklusioonifrontidel võivad kihtsajupilved esineda nõrgemal kujul.
Kihtsajupilvedega, nagu mõnede teiste pilveliikidega, võivad sageli kaasneda hatakpilved.
Nagu pilvede nime järgi võib arvata, sajab kihtsajupilvedest kas vihma, lörtsi või lund, st tegemist on tüüpiliste sajupilvedega. Hilissügisel, talvel või varakevadel võib esineda veel üks omapärane sademete liik – jäävihm.
Tavaliselt on see pikaajaline (mõnest tunnist kahe-kolme ööpäevani) laussadu, mille intensiivsus varieerub suuresti. Kõige tavalisem sademete hulk on 5–15 mm, tugeva saju puhul isegi 20 mm. Harva on registreeritud sadusid üle 50 mm sajuvee hulgaga.
Klassifitseerimise probleem
Kuna kihtsajupilved on väga suure vertikaalse ulatusega ehk ulatuvad tihti läbi kõigi kolme korruse, on nende liigitamiseks mitmeid võimalusi. Neid võib paigutada alumiste pilvede hulka, arvestades sel juhul ainult pilvede alumist piiri, mis võib siiski 2 km-st kõrgemal olla kui ka paigutada suure vertikaalse ulatusega pilvede hulka. Siiski, kuna kihtsajupilvede raskuskese asub keskmiste pilvede kõrgusel, on üldiselt kokku lepitud, et need kuuluvad keskmiste pilvede hulka. Klassifitseerimises tekitab segadust ka see, et hatakpilved arvatakse tihti kihtsajupilvede koosseisu.
Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukogu

Opositsiooni koordinatsiooninõukogu, ka Koordinatsiooninõukogu, lühend KSO, ka KS, (vene keeles Координационный совет оппозиции) oli mitteriiklik Venemaa parlamendivälise opositsiooni tegevuse koordineerimise poliitiline organ. 
Valimised Koordinatsiooninõukogusse toimusid 20.–22. oktoobril 2012. Esimene koosseis valiti üheaastaseks perioodiks. Eelduste kohaselt pidid 2013. aasta oktoobris toimuma uued valimised, kuid selleks ajaks oli Koordinatsiooninõukogu tegevus praktiliselt soikunud .
Koordinatsiooninõukogu organiseeriti pärast paljusid Venemaa kodanike massilisi protestiaktsioone, mis algasid pärast ebaõiglasi valimisi Riigiduuma VI koosseisu (4. detsembril 2011) ja jätkusid 2012. aastal Venemaa presidendivalimiste valimiskampaania ajal (päädisid 4. märtsil Vladimir Putini valimisega kolmandaks ametiajaks presidendiks). Koordinatsiooninõukogu loomise kavatsusest teatati avalikult 12. juunil 2012 "Miljonite marsi" teisel aktsioonil.

Valimised

Keskvalimiskomisjoni (esimees Leonid Volkov) korraldatud valimistel osales üle 81 000 valija. Valimisdebatid peeti telekanalil Dožd, hääletamine toimus 20.–22. oktoobril 2012 internetikeskkonnas.
Valimistel sai Aleksei Navalnõi üle 43 tuhande hääle. Üle 30 tuhande hääle said
Dmitri Bõkov (38,5 tuhat), Garri Kasparov (33,8 tuhat), Ksenija Sobtšak (32,5 tuhat), Ilja Jašin, Mihhail Gelfand, Jevgenija Tširikova ja Mihhail Šats. Vasakjõudude esindaja Aleksei Gaskarov sai ligi 23 tuhat, liberaaljõudude esindaja Sergei Davidis 27,2 tuhat ja natsionalistide esindaja Daniil Konstantinov 21,4 tuhat häält. KS-sse valitutest vanimaks osutus üldnimekirjas kandideerinud 72-aastane Andrei Piontkovski, kes sai 17,6 tuhat häält.
Harilik pimendipuu

Kirjeldus

Harilik pimendipuu on kahekojaline igihaljas puu. Ta võib sirguda 6–12 m kõrguseks ja elada kuni 100 aasta vanuseks.

Levila

Harilik pimendipuu kasvab looduslikult Jamaical, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas.

Vili

Hariliku pimendipuu viljad on marjad.
Tiiu Kirsipuu

Tiiu Kirsipuu (sündinud 29. oktoobril 1957 Tartus) on eesti skulptor.
Tiiu Kirsipuu lõpetas 1976. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1983. aastal ERKI.
Aastatel 1983–1987 juhendas ta Nõmme Pioneeride Majas skulptuuriringi. Aastatel 1987–1993 oli ta vabakutseline kunstnik. Aastatel 1993–2003 töötas ta Eesti Kunstiakadeemia õppejõuna ja seejärel on töötanud Tallinna Ülikooli õppejõuna.
Tiiu Kirsipuu loomingu hulgas on humoorikaid inimfiguure, looduspilte, monumentaalseid ja abstraktseid teoseid. Ta on kasutanud muu hulgas pronksi ja puitu. Ta on osalenud ka lume-, jää- ja puuskulptuuride võistlustel. Tema tuntumaid teoseid on Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur Tartus. 2011. aasta jaanuarist on Tallinna vanalinnas Šoti pargis Kirsipuu loodud Sean Connery pronksi valatud büst.
Maksim Sokolov

Isiklikku

Maksim Sokolov on abielus ja kolme poja isa.
Estonia (selts)

Estonia on aastal 1865 asutatud laulu- ja mänguselts. Aastal 1940 seltsi tegevus lõppes. Selts taasasutati 1990. 
Selts osales I üldlaulupeol, kus seltsi 10 lauljaga meeskoor Eduard Bergmanni juhatusel pälvis lauluvõistlusel I järgu diplomi.
Aastal 1871 loodi seltsi juurde näitetrupp. 
Seltsi eestvedamisel rajati 1906. aastal Estonia teater ja 1913. aastal teatri- ja kontserdihoone.
Estonia selts korraldas kahasse seltsiga Lootus VI ja üksinda VII üldlaulupeo.
Stravinski purskkaev

Stravinski purskkaev on Igor Stravinskile pühendatud purskkaevude kompleks Pariisis Pompidou keskuse vahetus läheduses Stravinski väljakul.
Purskkaevukompleksi autorid on kunstnikest abielupaar Jean Tinguely ja Niki de Saint-Phalle. See valmis 1982–1983.
Strandmann (aadlisuguvõsa)

Strand(t)mann  on tänapäevani eksisteeriv Liivimaa ja Eestimaa aadlisuguvõsa. 
Aadlisuguvõsa algab Riias elanud David Strandtmann'ist (1630-1693). Tema lapselaps Gustav (von) Strandmann oli muu hulgas Venemaa keisririigis kapten ja 1740 tõsteti ta saksa riigi aadliseisusesse. 1750 immatrikuleeriti ta Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
1827 immatrikuleeriti Otto Karl Friedrich von Strandmann Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
NbFz

Tehnilised näitajad

Lahingumass – 23,41 tonni, meeskond – 7 meest (komandör, sihtur, laadur, kaks laskurit kuulipilduja tornides, juht-mehaanik ja radist). Pikkus – 6650 mm, laius – 2900 mm, kõrgus – 2650 mm. Relvastus – üks 75 mm suurtükk KwK 1/24 lahinguvaruga 80 mürsku ja üks 37 mm suurtükk lahinguvaruga 60 mürsku, mis mõlemad paiknesid peatornis, kas kõrvuti või üksteise peal. Torn oli keevitatud, selle katusel asus komandöritorn ja kummalgi küljel üks luuk. Neli kuulipildujat MG13 paiknesid kahes kuulipildujatornis, kummaski kaks. Tornid olid masinale paigaldatud malekorras ning sarnanesid PzKpfw I tornidega. Mootor – 6-silindriline vedelikjahutusega karburaatormootor BMW-Va, võimsusega 290 hobujõudu (osa allikaid nimetab jõuallikaks ka 360 hj, 12-silindrilist Maybach HL 108TR vedelikjahutusega karburaatormootorit). Maksimaalne kiirus maanteel – 30 km/h. Läbisõit maanteel 120 km. Tankil oli raadiojaam. Korpus oli needitud-keevitatud. Veermik – kümme kanderatast, mis paarikaupa moodustasid viis iseseisvat vankrit, neli tugirullikut ja juhtratas esiosas ning vedav ratas ahtris.
Murdlaine (perekonnanimi)

Murdlaine on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Murdlaine uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jurtom, Landmann, Martinson, Muddas, Münter ja Pankrot.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ellamaa jaama tee

Ellamaa jaama tee (registrinumbriga 11169) on kõrvalmaantee Saue vallas Ellamaa külas.
Tee pikkuseks on 0,9 km. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümnendal kilomeetril ja lõppeb Ellama raudteejaama juures. Tee ei ületa ühtegi silda ega ühtegi truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Jaotatud programmeerimine

Jaotatud programmeerimiseks nimetatakse sellist programmi koostamist, milles koostaja jaotab juhtimisprotsessi operatsioonideks ja osaülesanneteks, mis on omavahel seotud kindlate tingimustega.
Jaotatud programmeerimist kasutatakse näiteks programmeeritavate kontrollerite ja muude kõrgkeeles programmeeritavate seadmete juures.
Kadrina mõis (Kodavere)

Ajalugu

Kadrina mõis sündis 1791. aastal, kui see eraldati Ranna mõisa maadest. Esimene omanik oli polkovnik Georg Tunzelmann von Adlerpflug. Hiljem kuulus mõis von der Pahlenite suguvõsale, von Bockidele, Braschidele, Ewersitele, Rothidele ja viimastena von Strykidele.

Mõisaansambel

Mõisa härrastemaja on XIX sajandi alguses ehitatud ühekorruseline kelpkatusega kivihoone, kus asub tänapäeval hostel. Säilinud on ka osa kõrvalhooneist.
Mustjala kirik

Nimi

Mustjala kirik ei kanna Anna nime mõne katoliku pühaku järgi, vaid Saaremaa kuberneri Claus Maltesen Sehestedi abikaasa Anna Sehestedi (sünd Lykke) järgi, kes lasi 1605. aastal ehitada sellele kohale kabeli.

Orel

Mustjala kiriku orel valmis 1903 meister Gustav Terkmanni käe all. Mehaanilise traktuuriga orelil on 8 registrit.
Konstantin Kasekivi

Konstantin Kasekivi (10. juuli 1930 Valga – 28. juuni 1979 Tallinn) oli eesti laulja (tenor).
1949. aastal lõpetas ta Raudteekooli nr 1 ja töötas lukksepana.
1956. aastast oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori laulja. Laulis ka meeskvartetis RAM-3.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Viikingilaevade muuseum

Viikingilaevade muuseum (norra Vikingskipshuset 'Viikingilaevamaja') asub Bygdøy poolsaarel Oslos, Norras. See on osa Oslo Ülikooli Kultuuriajaloo muuseumist. Muuseumis eksponeeritakse selliseid viikingiajastu laevu nagu Osebergi laev, Tune laev ja Gokstadi laev ning leide Borre kääbastest ja mujalt.

Ajalugu

1913. aastal tegi Oslo arheoloogiaprofessor Gabriel Gustafson ettepaneku ehitada hoone 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses leitud viikingiaegsete esemete jaoks. Osebergi ja Gokstadi laeva oldi juba aastaid hoitud ajutistes hoonetes Oslo ülikooli juures. Hoone rajamiseks kuulutati arhitektuurikonkurss, mille võitis Arnstein Arneberg.
1926. aastal valmis ruum Osebergi laeva jaoks. 1932. aastal valmisid ruumid Gokstadi ja Tune laeva jaoks. Teine maailmasõda lükkas muuseumi täielikku valmimist edasi. 1957. aastal valmisid viimased ruumid ning sinna toodi ülejäänud Osebergi kalmest saadud leiud.

Laevade äraviimisplaanid

2006. aastal toetas Oslo Ülikool Norra Ajaloomuuseumi plaani viia laevad ja muud hauapanused tulevasse muuseumi Bjørvikas. Norras tekitas see elava arutelu. Laevade teisaldamise vastased väidavad, et laevad ja hauapanused on transportimiseks liialt õrnad. Laevade äraviimise pooldajad väidavad, et senine muuseum on tuleohtlik ja ülerahvastatud.
Ahti Bachblum

Ahti Bachblum (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on Eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik.
1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning jazz-klaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks.
Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega.
2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.
Ahti Bachblum on pälvinud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadi tiitli.
Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakoniks Kunda ja Viru-Nigula koguduses.
Muusik Toomas Lunge on tema nõbu.
Kuulo Vahter

Kuulo Vahter (sündinud 13. augustil 1954 Tallinnas) on eesti kunstnik, karikaturist, šaržimeister ja laulja.

Elulugu

Kuulo Vahter lõpetas aastal 1972 Tallinna 10. Keskkooli. Kunstihariduse sai ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1980. aastal graafika erialal. 
Töötas kirjastuses Perioodika ja huumoriajakirjas Pikker kunstilise toimetajana. 12 aastat (1987–1999) laulis kutselise lauljana I tenorit Eesti Rahvusmeeskooris.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige.

Looming

Kuulo Vahter on aastast 1998 vabakutseline kunstnik. Kõige rohkem on ta maalinud ja joonistanud portreesid ja šarže. Portreejoonistuste arv on üle 40 000. Karikatuure on teinud juba aastast 1967, kui oli 13-aastane. Neid on avaldatud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades nii Eestis kui ka välismaal.
Ta on Tallinna Islandi väljakule plaanitud vastupanuliikumise monumendi konkursil võitnud töö "Murtud müür" idee autor. Kaasautor oli klaasikunstnik Ivo Lill, arhitekt Ain Rööpson.
Võttis osa Vabadussõja võidusamba konkursist, kus osales tööga "Triumfikaar". See oli jääd meenutavast klaasist, seestpoolt valgustatud monument.
2013 märtsil toimus Linnamuuseumis isikunäitus "22 Eestit"

Isiklikku

Kuulo Vahteri isa Artur Vahter (1913–2004) oli muusikateadlane, dirigent ja muusikapedagoog, Tallinna Riikliku Konservatooriumi professor. Abikaasa Aleksandra Kurvits-Vahter.
Viiratsi Kool

Viiratsi Kool on kuueklassiline kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus.

Ajalugu

Kool asutati 3. mail 1993 neljaklassilise algkoolina, kus tegutses kuus klassikomplekti – 1. ja 2. klasside paralleelid, üks 3. ja üks 4. klass. Koolis õppis 107 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Koolimaja asus Viiratsi alevikus aadressil Lastekodu 2.
Aastal 2000 muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks ja koliti uutesse ruumidesse aadressil Tiigi 4. 
Kooli juhib Külli Saat, kes on ka kooli asutaja. Kooli algusest peale õpetavad koolis Maie Arba ja Ülle Laam.
Alates 2014. aastast kantakse koolivormi. 2014. aastal võeti kasutusele uus logo, mille kujundas ja teostas, Külli Saat'i idee järgi, kooli vilistlane Lauri Ruut. Viiratsi Kooli 25. juubelilogo idee ja teostuse autor on Lauri Ruut.

Koolihoone

Koolihoones asub lisaks koolimajale ka Viiratsi raamatukogu. Kõigile on avatud söökla, aula, arvutiklass-internetipunkt, spordiruumid. Aulat ja jalutusruumi kasutatakse ka kunstnike ja kooli õpilaste näitusteks.
Karl Hellenius

Karl Hellenius (ka Karl Helenius; 11. november 1813 Uusikaupunki – 18. aprill 1869 Helsingi) oli Eesti ja soome vaimulik.
Ta õppis Turu toomkoolis ja Turu gümnaasiumis. Aastatel 1833–1836 õppis ta Helsingi ülikooli usuteaduskonnas. Oli aastal 1836 Peterburis rootsi kooliõpetaja. Ordineeriti 8. jaanuaril/20. jaanuaril 1837 Peterburis õpetajaks.
Ta oli aastal 1837 Skuoritsa koguduse (Ingerimaal) adjunktõpetaja. Aastatel 1838–1840 oli ta Peterburi Maarja soome koguduse asendusõpetaja; aastal 1840 oli ta Tyrö koguduse (Ingerimaal) adjunktõpetaja, aastal 1841 oli ta Kroonlinna Elisabeti koguduse õpetaja, aastatel 1841–1844 oli ta Narva Soome-Rootsi Püha Mihkli koguduse (ja Kosemkina-Narvusi koguduse) õpetaja. Aastatel 1844–1864 oli ta (introdutseeriti 17. detsembril/29. detsembril 1844) Kadrina Katariina koguduse õpetaja. Jäi 1. mail/13. mail 1864 emerituuri. Elas elu lõpus Helsingis, kus ta ka suri.
Hellenius oli üks Elias Lönnroti sõpradest, aitas teda Eestimaa reisi lõpul Peterburi jõuda.

Isiklikku

Tema isa Carl Helenius oli Soome vaimulik ja folklorist.
Suitsusaun

Suitsusaun on traditsiooniline saun, mille kütmisel tekkivaid suitsugaase ei juhita küttekoldest korstna kaudu ruumist välja. Kerisekivid on küttekolde kohal; leegid kuumutavad kive vahetult ja suits tõuseb otse läbi kerise ümbritsevasse ruumi. Osa suitsust võidakse saunaruumist õhuavade või luukide kaudu välja päästa.
Suitsusauna kütmine võtab tavapärase tänapäeva saunaga võrreldes kauem aega, sest kogu vajaminev soojus tuleb ühe kütmisega kerisekividesse talletada. Suits aetakse enne saunaminekut leiliruumist välja ning saunaskäigu ajal enam juurde kütta ei saa. Keris peab olema suhteliselt suur, et kividesse saaks piisavalt kuumust salvestuda.
Suitsusauna laval istudes on targem seljaga mitte vastu seina nõjatuda, sest nii seinad mingist kõrgusest alates kui ka lagi koguvad aja jooksul enda külge paksu kihi tahma.
Tänapäeval on suitsusaun praktilistel kaalutlustel peaaegu välja surnud, kuid muu hulgas nii Eestis kui ka Soomes leidub siiani inimesi, kes suitsusauna ainsaks õigeks saunaks peavad. Soomes tegutseb ka rahvusvaheline suitsusaunaklubi, kes testib uute liikmete saunu ja korraldab suitsusaunakongresse. Eestis saab suitsusaunaelamust kogeda muu hulgas mitmes turismitalus.
Märtsikuus 2013 esitas Eesti võrokeste suitsusaunakombestiku UNESCO vaimse pärandi esindusnimekirja. Taotluse koostas Võrumaa vabatahtlik suitsusauna koostöökogu. Novembris 2014 kanti Võromaa suitsusaunakombestik UNESCO nimekirja
Muusika elementaarteooria

Muusika elementaarteooria (inglise keeles elementary music theory) on muusikateooria osa, mis hõlmab õpetust muusikalise struktuuri põhilistest koostisosadest: helist, muusikalisest helist, noodinimetustest, intervallidest, noodi- ja pausi vältustest, noodivõtmetest ning teistest muusika noodikirja elementidest.
Eesti muusikakoolides on muusika elementaarteooria eraldi õppeainena muusikateooria õpetuse osa.
Üks olulisemaid eestikeelse muusika elementaarteooria arendajaid oli Leo Semlek.
Helena Bonham Carter

Helena Bonham Carter (sündinud 26. mail 1966 Londonis) on inglise näitleja.

Isiklikku

Carter on suhtes Tim Burtoniga, neil on kaks poega.
Austria välismaateenistus

Ajalugu

Esimene austerlane astus rahuteenistusse 1. septembril 1992 endises koonduslaagris Auschwitz-Birkenaus (Poolas) kinni. Innsbrucki elanik ja politoloog Andreas Maislinger võttis samasuguste Saksamaa organisatsioonide idee enda peale.
1998. aastal asutati ühing, mis 2006. aasta lõpuks nimetati ümber "Austria välismaateenistuseks" (saksa keeles: Österreichischer Auslandsdienst; inglise keeles: Austrian Service Abroad).

Austria mälestusteenistus

Austria mälestusteenistus töötab natsionaalsotsialismi ohvritega. Teenistuja töötab holokausti mälestuspaigas, näiteks muuseumis või uurimisinstituudis, nagu Yad Vashem Jeruusalemmas või Simon Wiesenthali Keskuses (Ameerikas).

Austria sotsiaalteenistus

Austria sotsiaalteenistuses toetatakse mõne riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Näiteks töötavad teenistujad tänavalastega, valitsusvälistes organisatsioonides või tegelevad joogiveega varustamise projektidega, eriti arengumaades.

Austria rahuteenistus

Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel.
Levi (Soome)

Levitunturi (lühendatult Levi) on tundur ja suusakeskus Soomes Kittilä vallas.
Levi on Soome suurim suusakeskus. Kõrgus on 531 m merepinnast. 
Suusakeskuse tegevus toimub põhiliselt talvel. Levil tegutseb Soome suurim suusakool. Levil on ka kaks Soome kolmest gondeltõstukist. 
Levil korraldatakse igal aastal maailma karikavõistlusi mäesuusatamises slaalomis.
Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam

Kuningas Abdulazizi rahvusvaheline lennujaam (KAIA; araabia keeles: مطار الملك عبدالعزيز الدولي; IATA: JED, ICAO: OEJN) on rahvusvaheline lennujaam Jiddahis Saudi Araabias asukohaga umbes 19 kilomeetrit Jiddahi keslinnast põhjas. See on riigi suurim lennujaam. Lennujaam on tuntud oma hadži terminali poolest, mis on mõeldud ainult moslemitele ja rajatud Mekat külastavate palverändurite tarbeks. Lennujaama läbis 2017. aastal rohkem kui 30 miljonit reisijat. Lennujaam on ka rahvusliku lennufirma Saudia kodulennujaam.
Agathe Uwilingiyimana

Agathe Uwilingiyimana (23. mai 1953 – 7. aprill 1994) oli hutu päritolu Rwanda poliitik, seni ainuke Rwanda naispeaminister.
Ta töötas muu hulgas koolis matemaatikaõpetajana ja Rwanda Riiklikus Ülikoolis keemia õppejõuna.
Aastal 1992 sai ta haridusministriks ja 18. juulil 1993 peaministriks.
Kui puhkes Rwanda genotsiid, oli Agathe Uwilingiyimana üks selle esimesi ohvreid. Ta tapeti koos abikaasa ja teda kaitsnud belglastest rahuvalvajatega ööl pärast president Juvénal Habyarimana lennuki allatulistamist.
Eesti meistrivõistlused käsipallis

Eesti meistrivõistlused käsipallis on meeste käsipalli Eesti meistrivõistlused, mida korraldatakse alates 1992. aastast.
SOS Lasteküla

SOS Lasteküla (ka SOS-lasteküla; inglise SOS Children's Villages) on sõltumatu, valitsusteväline ja mittetulunduslik organisatsioon, mille eesmärk on igakülgselt abistada abivajajaid (näiteks vanemateta) lapsi. Organisatsiooni peakontor asub Austrias Innsbruckis. Organisatsioon tegutseb vähemalt 135-s riigis (sealhulgas Eestis).
Organisatsiooni asutas 1949 austerlasest filantroop Hermann Gmeiner.

SOS Lasteküla Eestis

Eestis tegutseb aastast 1994 SOS Lasteküla Eesti Ühing.
Keilas tegutseb Keila SOS Hermann Gmeineri Kool.
Lohfeldi mõis

Lohfeldi mõis (Lofelta muiža või Lovelta muiža) oli mõis Lätis Riia linnas Bolderāja asumis, mille peahoone asus Hapaki kraavi kaldal, vabriku "Lignums" territooriumil. Saksa keeles Lohfeldshof.

Ajalugu

Aastal 1586 läänistas Gotthard Kettler sealsed maad Riia linna arstile Zacharias Stopiusele. Mõisa maad läksid Rootsi-Poola sõja käigus Rootsi riigile ja hakkasid kuuluma Daugavgrīva kihelkonda. Aastal 1621 müüs mõisa toonane omanik Karsten Möller selle 400 taalri eest Peter Anton Lohfeldile, kelle järgi mõis ka oma nime sai. mõisakompleksi hooned valmisid XVI sajandil. Aastast 1780 olid Lohfeldi mõisal ja Bolderāja mõisal pidevalt ühised omanikud ja neid käsitleti ühise maavaldusena.
Kuna Lohfeldi mõis kujunes kõrvalmõisaks, siis kaotas sealne hoonetekompleks oma tähtsuse. XVIII sajandil mattusid need rändluite alla.
Mõisa viimaseks omanikuks oli Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden. Aastal 1924 arvati mõisa maad Riia linna koosseisu.
Koolibri (kirjastus)

Koolibri on Eesti kirjastus, mis annab välja eelkõige õppekirjandust, kuid ka sõnaraamatuid, aime-, laste- ja ilukirjandust.
Koolibri eraldus 1991. aastal kirjastusest Valgus.
Kirjastus asub Tallinnas aadressil Hiiu tänav 38.
2017. aastal anti välja umbes 160 nimetust trükiseid.
2016. aastal oli kirjastuse käive 3,2 miljonit eurot (kasum 280 tuhat eurot) ning 2017. aastal oli käive 3,1 miljonit eurot (kasum 261 tuhat eurot).
Olev Ehrlich

Olev Ehrlich (5. jaanuar 1954 – 14. august 2013) oli Vikerraadio muusikajuht.

Karjäär

1998. aastal alustas ta muusikajuhi ametit Vikerraadios.

Isiklik

Huvi raadio vastu tekkis 1970ndatel. Hüüdnime, abivalmiduse osakonna juhataja, panid talle tema muusikust sõbrad.

Auhinnad

2013. aastal pälvis Ehrlich kolleegipreemia.
Pajaka maastikukaitseala

Pajaka maastikukaitseala on maastikukaitseala Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Kaitseala kogupindala on 201,7 ha, millest maismaa alla jääb 195,0 ja veeosa alla 6,7 ha.
Kaitseala on moodustatud 1958. aastal kaitse alla võetud Hiie talu tamme-kuuse segametsa baasil ja maastikukaitseala kaitse-eeskiri kinnitati 2006. aastal.
Maastikukaitsealal kaitstakse väärtuslikke elupaigatüüpe ja kaitsealuseid liike. Need elupaigatüübid on lamminiidud, siirde- ja õõtsiksood, liigirikkad madalsood, vanad loodusmetsad, vanad laialehised metsad ning siirdesoo- ja rabametsad. Need kaitsealuseid liigid on võldas ja tõugjas.
Marit

Marit on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 251. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marit 648 naisel.
Alpi soojumikas

Alpi soojumikas (Saussurea alpina) on soojumika perekonda ja korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 
Liik on levinud Põhja-Euroopas ja Alpides.
Eestis kasvab selle liigi alamliik (vahel ka liigina käsitletud) eesti soojumikas (Saussurea alpina subsp. esthonica).