google/wiki40b huggingface dataset:
Agiilsed metoodikad

Ajalugu

Tarkvaraarendus algas 1950. aastatel keeruliste arvutusmasinate leiutamisega. Seejärel kulus kümneid aastaid arvutis töötava tarkvara arendamiseks. 1990ndatel, mil arvutid hakkasid massiliselt turule sisenema ja ettevõtted neid kasutama, kulus IT-asjatundjate sõnul kolm aastat enne seda, kui vajadusi rahuldav rakendus valmis. Loomulikult oli niisugune ajakulu vastuvõetamatu.
1990-ndate jooksul väljendusid iteratiivse arenduse ideed ning tarkvara arendajad mõistsid, et Waterfalli meetodid on paljude projektide jaoks liiga jäigad. 1990. aastate alguses lõid Ken Schwaber ja Jeff Sutherland Scrumi metoodika ja kodeerisid selle 1995. aastal konverentsil esitamiseks. Tulemused avaldati paberil "SCRUM-i tarkvaraarenduse protsess" .
Richard Jõgis

Richard Jõgis (28. september 1898 Tallinn – 6. detsember 1978 Tallinn) oli eesti vaimulik.
Richard Jõgis õppis Tallinna linna algkoolis, Niklasseni-nimelises eraalgkoolis, 1908–1915 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis, 1915–1916 Petrogradi dr Schepowalnikovi eragümnaasiumis, 1916–1917 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis ja 1917–1918 Saraatovi Poeglaste Gümnaasiumis, kus lõpetas ka gümnaasiumi. Aastatel 1918–1919 õppis ta Saraatovi Ülikoolis arstiteadust. Eestisse opteerus ta aastal 1920. Õppis aastatel 1921–1928 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Jüri koguduses praost Jakob Aunveri juures. Õpetajaks ordineeriti ta 17. veebruaril 1929.
Aastatel 1929–1945 teenis ta õpetajana Kose kogudust, seejuures oli ta aastatel 1935–1944 Ida-Harju praostkonna abipraost ja aastal 1945 praosti kohusetäitja. Ent 1. mail 1945 ta arreteeriti NKVD poolt ning saadeti parandustöölaagrisse ja asumisele Siberisse. Kodumaale tagasi pääses ta aastal 1954. Ta määrati teenima Järva-Peetri kogudust. Kuna tal puudusid seal elamisvõimalused, elas ta ühe poole nädalat Nõmmel, teise poole nädalat Järva-Peetris. Järva-Peetris viis ta läbi kiriku remondi, nagu varem Kosel. Lisaks hooldas ta aastatel 1954–1975 Järva-Peetri kogudust. Emerituuri jäi ta aastal 1975.
Eriliseks suurpäevaks tema elus oli 16. august 1977, mil ta kutsuti Kosele jutlustama. See jumalateenistus kujunes koguduse võimsaks austusavalduseks oma endisele õpetajale. Kosel peetud jutlus on ka trükis avaldatud.
Mercedes-Benz G-klass

Mercedes-Benz G-klass on Mercedes-Benzi maasturite seeria. Algselt oli tegemist militaarotstarbelise sõidukiga. Tsiviilkasutusse jõudis see 1979. aastal.
G-klassi autod on neljarattaveoga linnamaasturid, mida iseloomustab kere nurgeline stiil. Neid toodab Mercedes-Benzile Magna Steyr Austrias.
Áttánjohka

Áttánjohka ehk Adamselva ehk Adamselv on jõgi Norras Finnmargi maakonnas Lebesby vallas.
Jõgi saab alguse Gáisene mägedest ja suubub Laksefjordeni sisemise sopi Storfjordeni harusse Adamsfjordenisse.
Jõe pikkus on 44 km.
Suudme lähedal on juga Adamsfossen.
Áttánjohka ja Friarfjordelva vett kasutatakse Landersfjordeni-äärses Adamselvi elektrijaamas, mille maksimaalne võimsus on 50 MW.
Fulda Püha Miikaeli kirik

Püha Miikaeli kirik Fuldas on 9. sajandil tsentraalehitisena püstitatud ümarkirik, üks vanimaist kirikuist Saksamaal. Hilisemate ümberehituste käigus on kaotanud oma esialgse välimuse.

Ajalugu

Kirik ehitati 820.–822. aastal Fulda kloostri kolmanda abti Eigili käsul. Vanim osa hoonest on karolingide stiilis, algne ehitis oli koonuskatusega ümarkirik, millel oli idanišš ja krüpt. Ümmargune võlvitud ja kesksambaga krüpt on tänaseni peaaegu muutumatul kujul säilinud, samuti empooridega ringikujuline arkaad (nn rotund).
11. sajandil ehitati kirik romaani stiilis ristikujuliseks, ümarat keskosa kõrgendati ja pikihoone lääneossa ehitati nelinurkne torn. Rotundi seinamaalingud pärinevad romaani ehitusperioodist.
18. sajandi algul ehitati kiriku külge barokne Püha Rochuse kabel ja kujundati kiriku pikihoone interjöör barokkstiilis.
Kersti Kimmel

Kersti Kimmel (neiuna Kersti Jürisalu; 10. juuli 1938 Pärnu – 15. november 2016 Barrie, Kanada) oli eesti vaimulik.   
Lahkus aastal 1944 Eestist Rootsi. Aastal 1951 rändas ta Rootsist Kanadasse. Õppis Stockholmi Eesti Algkoolis. Keskhariduse sai ta Victoria Parki nimelises Keskkoolis Kanadas. Sai aastal 1962 diplomi rakenduskunsti alal Minneapolises (Minnesota) asuvas Palmer School of Advertising and Fine Art'ist. Õppis 3 aastat prantsuse keelt Yorki Ülikoolis Torontos, lõpetas B.A. kraadiga prantsuse keele alal. Lisaks lõpetas ta Kanadas Ryersoni Ülikooli (aastal 1982) kaubanduse ja äritegevuse alal. Õppis 1978–1981 Toronto Usuteaduslikus Instituudis. Oli prooviaastal E.E.L.K. Toronto Jakobi koguduses ja Toronto Rootsi luterlikus koguduses (mõlemas juhendajaks õpetaja Tõnis Nõmmik) ning Cleveland-Ohio koguduses, juhendajaks õpetaja Elmar Pähn. Ordineeriti õpetajaks 16. juunil 1985 Torontos.
Töötas alates 1984 diakonina USA Esimeses praostkonnas, pärast ordineerimist aga vikaarõpetajana samas praostkonnas. Alates 1995 aastast oli ta ametis Michigan-Detroidi koguduse hingekarjasena.

Isiklikku

Tema isa Boris Jürisalu kuulus 39. Viljandi Politsei Pataljoni, sõjakeerises vangistati ja saadeti poliitvangina Siberisse, aastal 1956 tuli Eestisse tagasi. Isa suri aastal 1985, on maetud Häädemeeste surnuaiale.
Abiellus aastal 1957 Velfrid Holmbergiga. Sellest abielust on tal poeg ja tütar.
Aastal 1983 abiellus ta Aavo Kimmeliga.
Neeme Roose

Neeme Roose (sündinud 10. jaanuaril 1941 Kuressaares) on eesti füüsik ja majandusteadlane.

Elulugu

Neeme Roose on Mai Roose abikaasa.
Lõpetas 1959 Kingissepa 1. Keskkooli ja 1964 Tartu Riikliku Ülikooli; füüsika-matemaatikakandidaat (1975, Eesti NSV TA Füüsika Instituut (FI)), väitekiri "Исследование роли размножения электронных возбуждений в люминесценции и окрашивании некоторых ионных кристаллов". Oli 1964–1973 FI teadur, aastast 1978 Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna õppejõud: 1978–1988 turunduse kateedri vanemõpetaja, 1988–1992 dotsent, 1993–2006 turunduse ja juhtimise instituudi dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: turu-uuringud, ärieetika, tootepoliitika ja reklaamindus. Koostanud õppevahendeid reklaami ja toote kohta turunduses. Üle 30 teadustrükise.
The Hanging Tree

Laulusõnad

Suzanne Collinsi romaanist "Pilapasknäär" (lk 109-110):
Are you, are you

Coming to the tree

They strung up a man they say who murdered three.

Strange things did happen here

No stranger would it be

If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you

Coming to the tree

Where dead man called out for his love to flee

Strange things did happen here

No stranger would it be

If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you

Coming to the tree

Where I told you to run, so we'd both be free

Strange things did happen here

No stranger would it be

If we met at midnight in the hanging tree.

Are you, are you

Coming to the tree

Wear a necklace of rope

Side by side with me.

Strange things did happen here

No stranger would it be

If we met at midnight in the hanging tree.
"Poomispuu"

Kas sa, kas sa

tuled, ootab puu,

kus kolmetapja poodi, räägib rahvasuu.

Siin veidrat juhtunud,

ei oleks veidram muust,

kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa

tuled, ootab puu,

kust armsal poodu käskis pageda kui tuul.

Siin veidrat juhtunud,

ei oleks veidram muust,

kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa

tuled, ootab puu,

kus ütlesin:vaid pagu aitab meid, ei muu.

Siin veidrat juhtunud,

ei oleks veidram muust,

kui kohtuksime südaöösel poomispuul.

Kas sa, kas sa

tuled ootab puu,

köit kanna kaelakeeks mu kõrval kõdukuul.

Siin veidrat juhtunud,

ei oleks veidram muust,

kui kohtuksime südaöösel poomispuul.
Rinsi mõis

Rinsi mõis (saksa keeles Grabbenhof) oli Kapi mõisa kõrvalmõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 18. sajandi keskpaigas Muhu-Suuremõisa ja Maasi mõisast eraldatud aladest.
Johann Gottlieb Konrad Bergwitz

Johann Gottlieb Konrad Bergwitz (18. juuni 1839 Riia – 20. september 1909 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Johann Gottlieb Konrad Bergwitz lõpetas Riia Kubermangugümnaasiumi. Seejärel õppis 1860–1864 Tartu Ülikooli ajaloo-, filosoofia- ja usuteaduskonnas. Prooviaastal töötas ta Viljandi Pauluse koguduses pastor Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmanni juures. Ordineeriti 19. novembril 1867 õpetajaks.
Töötas 1867–1868 Tartu Maarja koguduses vikaarõpetajana. Oli 1868–1871 Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja ja 1872–1876 oli Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse õpetaja, 1868–1876 tegutses samaaegselt Toompea lossi vangla õpetajana. 1877–1897 oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. 1897–1909 oli ta Diakonisside asutuse direktor ja pastor. Et 20. sajandi alguses allus Diakonisside asutus Tallinna Oleviste kogudusele, siis on Bergwitz märgitud ka Tallinna Oleviste koguduse diakonõpetajana. Oli alates 1905. aastast Eestimaa Konsistooriumi assessor.
1872–1876 oli religiooni ja saksa keele ülemõpetaja Eestimaa Rüütli- ja Toomkoolis, kuni 1892 oli samas eraõpetaja.
Jan Erik Holst

Jan Erik Holst (sündinud 10. aprillil 1949) on norra filmindustegelane ja produtsent.
Jan Erik Holst õppis Stockholmi Ülikoolis filmiteooriat ja -ajalugu ning Stockholmi draamakoolis produtseerimist.
Ta on filmifestivali PÖFF üks asutajatest.
Aastast 1988 on Jan Erik Holst Norra Filmiinstituudi juhataja ja 1992. aastast ühenduse Scandinavian Films juhatuse esimees.
Herko-Rasmus Servet

Herko-Rasmus Servet (sündinud 25. märtsil 1967) on Eesti keraamik.
Ta on mittetulundusühingu Tallinna Käsitöökeskus juhatuse liige.

Isiklikku

Ta on keraamik Sirje Kuuskmanni poeg.
Fourier' rida

Definitsioon

Fourier' rida on oma olemuselt signaali sageduskomponentideks lahutamine. Igal rea liikmel on oma kindel sagedus ning amplituud (ees olev kordaja), mis määrab ära, kui tugevalt see liige on esindatud algses signaalis. Üldiselt on Fourier' read lõpmata pikad, kuid paljudel juhtudel võib hea lähenduse saada, kui arvestada vaid esimest nelja-viite liiget.
Fourier' rida saab esitada mitut moodi.
Čechy ja Morava Kommunistlik Partei

Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei (KSČ)

KSČ loodi 14.–16. mail 1921 Tšehhoslovakkia Sotsiaaldemokraatlikus Parteis tekkinud ideoloogilise konflikti ja sellest suure osa liikmete eraldumise tõttu. Tollal oli see nii absoluutsetes kui ka suhtelistes arvudes üks maailma suurimaid kommunistlikke parteisid.
30. aastatel leidis KSČ poliitikas aset rida muudatusi vastavalt Nõukogude Liidu välispoliitikale. 1938. aastal oli partei üks peamisi Müncheni kokkuleppe vastaseid.
Võimu ülevõtmist pärast II maailmasõda lihtsustas KSČ-le võit Tšehhoslovakkia 1946. aasta parlamendivalimistel, kus kommunistid sai 38% häältest. Täielikult sai partei võimu enda kätte 25. veebruaril 1948, kui toimus kommunistlik riigipööre.

Čechy ja Morava Kommunistlik Partei (KSČM)

Aastani 1989 eksisteeris KSČ raames ainult üks piirkondlik allorganisatsioon – Slovakkia Kommunistlik Partei (KSS). Tšehhi poole peal ehk Čechys, Moravas ja Sileesias vastav organisatsioon puudus, kuigi enne föderaalkorra kehtestamist 1969. aastal sellele mõeldi. KSČ erakorralisel kongressil 20. detsembril 1989 see puudus kõrvaldati ja 31. märtsil 1990 toimus KSČM-i asutav kongress. See hakkas koos endiselt eksisteeriva KSS-iga kuuluma föderaalsesse Tšehhoslovakkia Kommunistlikkusse Parteisse (nüüd lühendiga KSČS). 1992. aastal astus Slovakkia partei KSČS-ist välja ja esimesest sai Demokraatlik Vasakpartei (Strana demokratickej ľavice).

Tänapäev

2002. aasta parlamendivalimistel sai KSČM 18,5% häältest ja oli alamkojas 41 saadikuga suuruselt kolmas partei. See on jätkuvalt nii ka pärast 2006. aasta veidi nõrgemat tulemust.
2007. aasta lõpus oli KSČM-il umbes 77 000 liiget. Nende arv langeb aastas umbes 6–7% võrra. Suurem osa liikmetest oli parteis juba enne 1989. aastat, keskmine vanus on üle 70 aasta.
Oma sõnul kaitseb KSČM kõige enam sotsiaalprobleemidega inimesi.

Kriitika ja protestid

Kommunistliku režiimi õigusvastasuse ja selle vastu suunatud vastupanu seadusega (nr 198/1993 Sb.) deklareeriti KSČ "kuritegelikuks ja laiduväärseks organisatsiooniks" ning kommunistliku režiimi mõistavad hukka ka teised seadused. KSČM-i peetakse sellegipoolest legaalselt ja vastavalt põhiseaduslikule korrale tegutsevaks parteiks. Teised parteid ja poliitikud mõistavad parteid sõnades hukka, kuid teevad sellega ka sageli mitmesugustel tasanditel koostööd.
Viimastel aastatel on tekkinud mitmesuguseid algatusi (näiteks kampaania "T-särgiga kommunismi vastu"), millega püütakse juhtida tähelepanu kommunistliku ideoloogia ohtlikkusele ja KSČ verisele minevikule. Teise aktsiooni raames koguti internetis üle 70 000 allkirja, millega taotleti "natsismi, kommunismi ja fašismi propageerimise poliitiliste parteide nimedes").
Turid Farbregd

Turid Farbregd (sündinud 8. märtsil 1941 Gjesdalis) on norra filoloog, leksikograaf, tõlkija ja estofiil.
Pärast kõrghariduse omandamist Oslo Ülikoolis skandinaavia keelte ja soome keele erialal, töötas ta alates 1970. aastast kuni riikliku stipendiumi pälvimiseni 1995. aastal norra keele lektorina Helsingi ülikoolis. 1970. aastatel tegeles ta ka raamatute tõlkimisega soome keelest norra keelde. 
Alates 1980. aastatest keskendus ta oma tegevuses eesti keelele ja eestlastele. Eriti Eesti iseseisvumisele eelnenud ajal mängis Farbregd tähtsat rolli Eesti olude tutvustamisel Põhjamaades ning tõlkis norra keelde eesti ilukirjandust. Ta on öelnud, et tema huvi eesti kirjanduse vastu sai alguse külastusest Tallinna 1979. aastal. Olles ise noorim 12-lapselises peres, tundnud ta teatavat hingesugulust Nõukogude Liidu väikseima vabariigiga.
Ta on Norra-Eesti ühingu liige ning kuulub ühingu poolt väljaantava Eesti-huvilistele suunatud norrakeelse ajakirja Estlands-nytt toimetuse koosseisu.
Heli Tiirmaa-Klaar

Heli Tiirmaa-Klaar on eesti diplomaat.
1989-1993 õppis ta Tartu Ülikoolis sotsioloogiat (bakalaureusetöö "Interaktsioon ja kultuur"), 1993-1994 Århusi Ülikoolis politoloogiat, 1995-1996 Kesk-Euroopa Ülikoolis magistritasemel politoloogiat ja 1998-1999 George Washingtoni Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid ja riiklikku julgeolekut.
2004-2006 juhtis ta Tallinna Ülikooli rahvusvaheliste suhete osakonda.
Ta on olnud kaitseministeeriumi nõunik küberjulgeoleku alal, küberkaitse nõunik NATO peakorteris 2010-2011 ja NATO esimese küberpoliitika toimkonna liige. Kuue aasta vältel oli ta Euroopa Liidu Välisteenistuse küberjulgeolekupoliitika koordinatsioonisektori juht. 
Septembrist 2018 on ta Eesti küberjulgeoleku erivolitustega diplomaatiline eriesindaja. Euroopa Liidu esimese küberjulgeoleku diplomaadina juhtis ta reeglite väljatöötamist, mille kohaselt võib Euroopa Liit kehtestada sanktsioone vastuseks küberrünnakule.
Detsembris 2018 nimetas ajakiri Politico Heli Tiirmaa-Klaari Euroopa 2019. aasta olulisimate mõjutajate seas, asetades ta edetabelis tegijate kategoorias 4. kohale Euroopa Komisjoni peasekretäri Martin Selmayri järel ja Ukraina ekspeaministri Julia Tõmošenko ees.

Akadeemiline tegevus

2008. aastal juhendas ta koos Hindrek Lootusega Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudis Anneli Leega-Piiskopi magistritööd "Küprose konfliktist Euroopa Liiduga läbirääkimiste valguses".

Isiklikku

Tema abikaasa on eesti diplomaat Toivo Klaar. Neil on poeg ja tütar.
Ta valdab eesti, inglise, prantsuse, saksa ja vene keelt.
Armo Hiie

Armo Hiie (sündinud 14. veebruaril 1968 Tallinnas) on eesti orienteeruja ja rogainija.

Haridus

Lõpetas 1986. aastal Tallinna 10. Keskkooli.

Sporditulemused

Harrastab 1986. aastast orienteerumisjooksu, 2001. aastast rogaini ja 2004. aastast laskeorienteerumist.
Meistersportlane orienteerumises (1990). Aastatel 1989–2003 võitis orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 4 kulda (1990 teatevõistluses, 1993 lühirajal, 1999 pikal rajal ja 2001 tavarajal), 9 hõbedat ja 11 pronksi. Kuulunud aastatel 1990–2001 orienteerumisjooksus Eesti koondisse.
1998. aastal võitis Maailma Karika etapil Vitipalus orienteerumisjooksu teates Eesti teatemeeskonnas koos Rene Ottessoni ja Alar Viitmaaga 2. koha.
Orienteerumisjooksu MMil 1997. aastal lühirajal 30. koht, 2001. aastal Eesti meeskonna koosseisus teatevõistlusel 9. koht. 2008. aastal võitis veteranide MMil orienteerumisjooksu tavarajal hõbeda.
Kergejõustikus võitnud Eesti meistrivõistlusel 12 km murdmaajooksus hõbeda (1994) ja 2 pronksi (1993, 1995).
2006. aastal võitis laskeorienteerumise maailmameistrivõistlustel Eesti teatevõistkonna koosseisus pronksi (koos Rain Eensaare ja Janek Lauteriga). 2007. ja 2008. aastal laskeorienteerumise maailma karikasarja kokkuvõttes 3. koht. Aastatel 2007–2012 Eesti Laskeorienteerumise Föderatsiooni juhatuse esimees ja president.
2012. aastal tuli rogainis koos Lauri Lahtmäega meesvõistkondade arvestuses Euroopa meistriks, lisaks võitnud meesveteranide klassis rogaini MMil koos Lauri Lahtmäega 2013. aastal kulla ja 2015. aastal pronksi ning rogaini EMil 2011 koos Lauri Lahtmäega ja 2014 koos Alar Abramiga hõbeda.
Lena Zavaroni

Lena Zavaroni (4. november 1963 Šotimaa, Bute'i saar, Rothesay – 15. oktoober 1999) oli šoti poplaulja. 
Tema vanemad olid itaalia immigrandi poeg Victor, kes mängis kitarri, ja Hilda, kes laulis. Lena hakkas varakult laulma ning võitis alati kohalikel lapslauljate võistlustel, nii et tal ei lubatud enam osaleda.
Rothesays puhkusel viibiv impressaario Tommy Scott kuulis teda perekonnaansambliga laulmas. 1973. aasta lõpus esines ta televisioonis Hughie Greeni noorte talentide saates "Opportunity Knocks". Jaanuaris 1974 tegi ta esimese plaadisalvestuse "Ma, He's Making Eyes At Me". Laul jõudis Briti edetabelis 8. kohale. Plaati müüdi 250 000 eksemplari.
Lenal oli väga varjundirikas täiskasvanulik hääl ja teda peeti imelapseks. 
Peale Inglismaal esinemise laulis ta koos Frank Sinatra ja Lucille Balliga ühel Hollywoodi heategevuskontserdil. Ta esines ka USA-s telesaates "Carrol Burnett Show", kus ta jagas garderoobi Liza Minnelliga. 
Aastal 1975 laulis ta üle maailma, sealhulgas Valges Majas, ning esines Suurbritannias korduvalt televisioonis.  
Aastal 1979 tekkis tal ajakirjanduse pideva tähelepanu tõttu anoreksia, mis hiljem kippus korduma. Ta püüdis elada tavalisemat elu ning abiellus 30. septembril 1989 Peter Wiltshire'iga. See abielu kestis vaid 18 kuud. Pärast seda sooritas tema ema enesetapu. 
Lena Zavaroni suri kopsupõletikku kuus kuud pärast leukotoomiat, mis tehti talle depressiooni ja anoreksia raviks.
Lucas Till

Lucas William Till (sündinud 10. augustil 1990) on Ameerika Ühendriikide näitleja. 
Ta alustas näitlemist aastal 2000, ta on osalenud filmides ja sarjades. Tuntumad neist on "Dr. House" ja "Hannah Montana film".
Alates 2016. aasta sügisest mängib ta Ameerika telesarja "MacGyver" uusversioonis nimitegelast.
Charles Bally

Charles Bally (4. veebruar 1865 Genf – 10. aprill 1947) oli Šveitsi keeleteadlane Genfi koolkonnast.
Aastail 1913–1939 oli ta üldkeeleteaduse ja võrdlevate indogermaani uuringute professor Genfi Ülikoolis, Ferdinand de Saussure'i järglasena sel ametikohal.
Tema tuntumaid teoseid on "Le langage et la vie" (1913).
Koos Albert Sechehaye'ga andis ta välja Ferdinand de Saussure'i peateose "Üldkeeleteaduse kursus".
Xfce

Ajalugu

Projektile pani aluse Olivier Fourdan 1996. aastal. Nimi Xfce oli algselt ingliskeelne akronüüm nimest XForms Common Environment. Sellest ajast on Xfce kahel korral ümber kirjutatud ega kasuta enam XFormsi vahendeid. Nimi on alles jäänud, kuid "XFce" asemel kirjutatakse seda "Xfce". Arendajate seisukoht on, et need initsiaalid ei oma enam mingit tähendust.

Esimene versioon

XFce oli algselt lihtne projekt: XFormsi vahenditega loodud ja Linuxile mõeldud tasuta CDE kloon. Fourdan avaldas programmi ibiblio-s (siis SunSITE).

Teine versioon

Fourdan jätkas projekti arendamist ja 1998. aastal lasi välja Xfce 2 koos esimese Xfce aknahalduriga. Fourdan soovis, et projekt kaasataks Red Hat Linuxisse, aga sellest keelduti, kuna projekt põhines XFormsil. Red Hat aktsepteeris ainult tarkvara, mis oli tasuta ja avatud lähtekoodiga. XForms oli siis veel suletud lähtekoodiga ning tasuta ainult isiklikuks kasutamiseks. Samal põhjusel polnud Xfce ka Debianis enne kolmandat versiooni.

Kolmas versioon

1999. aasta märtsis hakkas Fourdan Xfce'd täielikult ümber kirjutama, võttes aluseks GTK+'i. GTK+ oli vaba tarkvaraline töövahend, mille populaarsus oli tõusuteel. Tulemuseks oli Xfce 3.0, GPL litsentsiga. Koos täielikult vaba tarkvara põhiseks muutmisega sai Xfce GTK+'i hiirega pukseerimise toe, eri keelte toe ja paranesid seadistamise võimalused. Xfce versioon 3.8.1 laeti SourceForge.net-i 2001. aasta veebruaris.

Neljas versioon

Xfce versiooni 4.0.0 täiendati, kasutades GTK+ 2 teeke. Muudatused versioonis 4.2.0 sisaldasid küljendusmootorit Xfwm'i jaoks, mis lisas varjude ja läbipaistvate akende toe. SVG ikoonide paigutusest sai vaikevalik.
Jaanuaris 2007 lasti välja Xfce 4.4.0. See sisaldas failihaldurit Thunar, mis asendas Xffm'i. Lisandus tugi töölaua ikoonide jaoks. Tehti mitmeid parandusi, vältimaks terve paneeli kinnijooksmist, kui üks plugin juhtub vigane olema.
Xfce 4.6.0 lasti välja 27. veebruaril 2009. Võrreldes eelmise versiooniga parandati mitmeid vigu ja osa programme kirjutati ümber: näiteks seadetehaldur, helihaldur ja seansihaldur. Töölauale tehti uus menüü ja lisati võimalus hiirega lohistades mitu objekti valida, varem selline võimalus puudus. Täiendatud on ka paneeli ja failihaldurit Thunar.

Xfwm

Xfwm sisaldab alates Xfce versioonist 4.2 oma graafilise küljenduse haldurit, et saavutada suurem stabiilsus. Kui see 2004. aastal välja tuli, peeti seda kõige stabiilsemaks olemasolevaks aknahalduriks, kuid konkurents polnud ka eriti suur.
Voronež

Kliima

Voronežis on mandriline paraskliima parajalt külma talve ja palava suvega. Veebruari keskmine õhutemperatuur on –6,5 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur on 20,5 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on 6,9 °C. Aasta sademetehulk on 587 mm.
Sõprus (kino)

Kino Sõprus on kino Tallinna vanalinnas aadressil Vana-Posti 8.
See on Tallinna vanim repertuaarikino. Tallinna ainus kahe saaliga ja kohvikuga kino ehitati aastatel 1953–1955 märtsipommitamises hävinud hoonete asemele. Hoone esialgse projekti autor oli arhitekt Friedrich Wendach, tema tööd jätkasid Ilmar Laasi, Peeter Tarvas ning August Volberg. Hoone on fassaadiga Suur-Karja tänava poole. Fassaadi lahenduses on ühendatud klassitsistliku ja rahvusliku arhitektuuri vormid. Kõrvalfassaadidel on poolsambad, mida ühendab kaarestik. Kino on kahekorruseline. Esimesel korrusel asus kassade vestibüül, mis oli ühendatud avara estraadisaali ja einelauaruumidega. Ruumid olid kujundatud sisemise sammastikuga ja rikkalikult ornamenteeritud. Hoone esimesel korrusel olid veel suitsetamisruum kinokülastajaile, ruumid estraadiartistidele ja administratsioonile. Teisel korrusel oli kaks 400 külastajat mahutavat kinosaali. Kino nimeks plaaniti esialgu kas Spartacus või Leningrad.
Kino ette jääb kuueharuline teerist, kus saavad kokku Suur-Karja tänav, Vana-Posti tänav ja Müürivahe tänav.
1990ndail hakkas üht kinosaali ja muid ruume kasutama ööklubi Hollywood. Kinole Sõprus jäi üks kinosaal, mille sissepääs on hoone küljelt.
Suvel 2009 valmis kino ees purskkaev, mis oli ka osa hoone originaalkavandist .
Alates 2010. aasta algusest haldab kino MTÜ Must Käsi.
Eesti Kalurite Liit

Eesti Kalurite Liit on aastal 1926 asutatud (taasasutatud 1995) kalapüügiettevõtjaid enda alla koondav mittetulundusühing.
Liidu tegevused on nt hankida ja levitada infot kalapüügitehnikate kohta, taotleda riigilt kalandusesse tehtavaid investeeringuid, arendada rahvusvahelist koostööd, läbi viia asjakohaseid koolitusi.
Vaenuköis

Vaenuköis ehk vainuköis on vaenusääse (Sciara militaris) vaklade moodustatud ahel, mis on kuni 15 cm lai ja 3–4 m pikk. Vaklade ahelat võib märgata juuli- või augustiöödel niisketes metsades.
Vaenuköiega seondub Eesti rahvakultuuris mitmeid pärimusi. Usutakse, et vaglaahela koost lahutamine annab käele erilised võimed.
Purila-Ülejõe

Purila-Ülejõe on paikkond Rapla maakonnas Rapla vallas Kuku küla alal.
Mõisate ajal oli Purila-Ülejõe ja Purila-Eestjõe Purila küla kaks osa; Purila küla ise kuulus Purila mõisale. Purila-Ülejõe asus Keila jõe vasakul kaldal.