google/wiki40b huggingface dataset:
Louis Daguerre

Louis-Jacques-Mandé Daguerre (18. november 1787 – 10. juuli 1851) oli prantsuse kunstnik ja keemik, kes sai tuntuks dagerrotüüpia kui esimese praktikas kasutuskõlbliku fotografeerimisviisi leiutamisega.

Noorusaeg

Louis-Jacques-Mandé Daguerre sündis Cormeilles-en-Parisis, Val-d'Oise'is, Prantsusmaal. Ta hakkas tööle kui arhitekti õpipoisina ning juba 16. eluaastaks oli ta Pariisi teatri lavakujundaja assistent. Ta oli eriti leidlik valguse suunamisega ja -efektidega ning abistas veel teisigi teatreid Pariisis. Ta lõi "muljetavaldavate illusioonide teatri", mille ta nimetas Dioramaks. See oli näitus suurtest piltidest, mis olid tehtud kuulsates kohtades koos muutuvate valgusefektidega.

Dagerrotüüpia avastamine

Daguerre kasutas abiks maalimiseks tavaliselt camera obscurat. 1826. aastal tutvus ta Nicéphore Niépce tööga, keda peetakse esimese jäädava foto loojaks. 4. jaanuaril 1829 ühendasid nad jõud.
Kahjuks jäi nende koostöö lühikeseks, kuna Niépce suri 1833. aastal. Daguerre jätkas eksperimenteerimist üksi ning tegi oma suuravastuse täiesti kogemata. 1835. aastal pani ta ilmutatud plaadi oma keemiakappi ning mõni päev hiljem oma üllatuseks avastas ta, et varjatud kujutis oli ilmunud. Daguerre järeldas, et see juhtus tänu elavhõbedaaurudele, mis olid tulnud katkisest kraadiklaasist. See avastus oli väga tähtis, kuna nüüd oli võimalik pilte ilmutada kaheksa tunni asemel vaid poole tunniga.
Kuigi ta teadis nüüd, kuidas neid pilte teha, siis alles 1837 oli ta võimeline neid parandama. Uue protsessi nimeks sai dagerrotüüpia.

Dagerrotüüpia maailmale

Daguerre hakkas oma leiutisele otsima sponsoreid, kuid keegi ei olnud eriti huvitatud. Ta pöördus Prantsuse Teaduste Akadeemia sekretäri Francois Arago poole, kes nägi leiutises potentsiaali kunstile ja teadusele ning teatas sellest leiutisest akadeemia töökoosolekul juba 7. jaanuaril 1839. Arago pakkus, et Prantsuse riik ostab leiutise ja kingib selle õigused kogu maailmale; Daguerre’ile määrati eluaegne pension. Avastus tehti maailmale lõplikult teatavaks 19. augustil 1839, kui Prantsuse valitsus ostiski endale dagerrotüüpia õigused, teadmata et Daguerre oli patenteerinud protsessi Inglismaal ja Walesis 14. augustil – ainult viis päeva varem.

Surm

10. juulil 1851 Daguerre suri oma kodus Bry-sur-Marne'is (12 km kaugusel Pariisist) südamerabanduse tagajärjel. Sinna on ta ka maetud.
Johann von Münster

Johann von Münster (surnud 1589) oli Riia toomhärra ja Liivi ordu maamarssali Jasper von Münsteri vennapoeg.
Johann saabus tõenäoliselt 1550. aastate alguses oma onu soosingul Liivimaale ja sai 1552. aastal Riia toomhärraks. 1561. aastal on teda mainitud Riia toomkelneri ja Saare-Lääne ning Lübecki toomhärrana. Kui Riia toomkapiitel 1567. aastal laiali saadeti, sai ta Sigismund II Augustilt endale mõisa Riia lähedal. Sinna ta elama siiski ei asunud, vaid elas kuni 1577. aastani koos oma onuga Aizkraukles. Kuid 1577. aastal tungisid sinna venelased, tapsid Jasperi ja vangistasid Johanni. Ta vabanes vangistusest 1589. aastal ja asus tagasiteele Saksamaale, kuid uppus Elbe jõkke. Sel puhul väideti, et ta oli üle 80-aastane.
Hidari Jingorō

Hidari Jingorō (左 甚五郎) oli legendaarne jaapani Edo perioodi kunstnik, skulptor ja arhitekt.
Hidari Jingorō tegutses Edo perioodi alguses (ca 1596–1644). Oma reiside ajal mööda Jaapanit on ta teinud palju kauneid skulptuure Jaapani eri paigus.
Tema kuulsaim töö on "Magav kass" (jaapani keeles 眠猫, nemuri neko), mis asub Nikkō Tōshō-gū pühamus.
Ernest Chervet

Isiklikku

Ernest Chervet' nooremad vennad Paul, Fritz ja Walter ning tema poeg Alain on samuti tuntud Šveitsi poksijad.
MPEG-2

MPEG-2 on MPEG-i poolt väljatöötatud ja 1997. a jõustunud  standard (ISO-13818) videosignaali (liikuva pildi signaali) kadudega pakkimiseks kvaliteedis, mis vastab tavalahutusega televisioonile. Seda digitaalse kodeerimise tehnikat kasutatakse DVD-s ja tavalahutusega digitelevisioonis. Suurim võimalik lahutusvõime 1920×1152 pikslit lubab rakendamist ka kõrglahutusega televisioonis.
Standard on välja töötatud koostöös Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liiduga (ITU), mille antud nimi on H.262. Seetõttu võib kohata ka nimekuju H.262/MPEG-2.
Tänapäeval on televisioonis üle mindud edasiarendatud versioonile  MPEG-4 AVC ehk H.264, mis tihendab andmeid palju tõhusamalt.
MPEG-2 patent on alates 13. veebruarist 2018 aegunud peaaegu kogu maailmas (välja arvatud Filipiinidel ja Malaisias).
Sirje Vilbaste

Sirje Vilbaste (sünninimega Põlendik, sündinud 10. oktoobril 1951) on eesti bioloog.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1975. aastal hüdrobioloogia erialal.
Ta on töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis Arvi Järvekülje töörühmas ning Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis.
Ta on algoloog, tegelenud fütobentose ja Eesti ränivetikate uurimisega.

Isiklikku

Tema abikaasa oli Kaarel Vilbaste.
Taylori rida

Taylori rida on matemaatikas funktsiooni esitus astmereana, mille kordajateks on funktsiooni tuletised ühe etteantud argumendi väärtuse a juures.
Juhul, kui a = 0, nimetatakse seda rida ka Maclaurini reaks.

Analüütilised funktsioonid

Analüütilised funktsioonid ühtivad alati oma Taylori reaga, kuid üldjuhul ei pruugi funktsioon võrduda oma Taylori reaga ka piirkonnas, kus selle Taylori rida koondub.
Näiteks funktsioon e-1/x² pole analüütiline punktis x = 0. Selle Taylori rida punkti x = 0 ümbruses on 0 iga x väärtuse korral, kuid e-1/x² seda pole.
Belle Starr

Belle Star (sünninimi Myra Maybelle Shirley Reed Starr; 5. veebruar 1848 – 3. veebruar 1889) oli kuulus Metsiku Lääne naislindprii.
Pärast tema surma tekkis mitmeid legende fantastiliste tegude kohta, mida Belle tegelikult ei olnud korda saatnud. Üks legend räägib, et ta oli korraga abielus kolme Youngeri vennaga, kes olid bandiidid. Esimene laps sündis tal Cole Youngeriga. Belle saatis oma kuriteod korda Missouri, Kansase, Arkansase ja Texase territooriumitel. Peamiselt röövis ta panku, hobuseid jms.
Ajakirjandus on nimetatnud Bellet ka Metsiku Lääne Robin Hoodiks.
Belle Starrist on kirjutatud mitmeid raamatuid ja vändatud Hollywoodi filme.
Karl Kurt

Karl Bengtsson, ka Karl Kurt (rootsi keeles Karl Döve; langes 8. augustil 1220 Lihula all) oli kuningas Johan Sverkerssoni valitsusajal Rootsi jarl 1219–1220.
Karl Kurt oli Folkungite suguvõsast pärineva Bengt Snivili poeg. Karli vennad olid Magnus Minnesköld ja Birger Brosa.

Sõjakäik Eestisse

1217. aastal olid eestlastest paganad teinud sõjakäigu Rootsi ja rüüstanud Mälardaleni piirkonda. Kuningas Johan Sverkersson korraldas 1220 karisturetke Eestisse. Ta võttis endaga kaasa Karl Kurdi ja oma vennapoja Linköpingi piiskopi Karl Magnussoni. Karl Kurt langes Lihula lahingus 1220 koos piiskopiga.

Karli pitsat

1990. aastate alguses avastati Karl Kurdi isiklik pitsat. See on Rootsi vanim säilinud pitsat, mille omanik on nimeliselt teada. Reeglina lõhuti pitsatid pärast omaniku surma, et vältida nende väärkasutamist. Rootsi ajaloomuuseum ostis pitsati 2001. aastal 800 000 Rootsi krooni eest.
Garni tempel

Garni tempel (armeenia: Գառնիի հեթանոսական տաճար) on teisest sajandist pKr pärinev hellenistlik tempel Armeenias, Garni linna lähedal.
See on ainus mittekristlik tempel Armeenias, mis on üle elanud ristiusustamise.
Erinevalt teistest Kreeka-Rooma templitest on see tehtud basaldist.
Erinevad kirjalikud ülestähendused ja märked vanadel müntidel viitavad selle templi ehitusaja alguseks 115 pKr. Samas on välja käidud ka teisi võimalikke ehitusaegu.
1386. aastal rüüstasid templit Timuri väed. 1679 kannatas ehitis tugevalt maavärinas ja seisis sealt alates rusudes. Tempel taastati 1969–1975.
Arvatavalt püstitati see zoroastristlikule jumalusele Mihrile.
Ms. (ajakiri)

Ms. on Ameerika feministlik ajakiri, mille asutasid teise laine feministid Gloria Steinem ja Dorothy Pitman Hughes.
Esimene number ilmus näidisena 1971. aasta detsembris New York Magazine'i vahel. Iseseisva väljaandena ilmub Ms. alates 1972. aasta jaanuarist, mil kaanestaariks oli Imenaine.
Gloria Steinem on rääkinud, et tundis vajadust uue väljaande asutamise järele, kuna mõistis, et polnud ühtegi naisteajakirja, mille väljaandmist naised ka kontrolliksid.
Ajakirja nimi viitab ingliskeelsele kõnetlussõnale Ms., mis erinevalt kõnetlussõnadest Miss ja Mrs. ei reeda naiste abielustaatust, nagu seda ei reeda ka meeste kohta kasutatav Mr.
1972. aastal toodi avalikkuse ette sensatsiooni tekitanud nimekiri 53 naise nimega, kes tunnistasid, et nad olid teinud aborti. Abort oli tol ajal suuremas osas USAs ebaseaduslik. Abordi kogu maal legaliseerinud Roe v. Wade kohtuotsus tuli alles aasta hiljem.
1976. aastal käsitles Ms. esimese üleriigilise ajakirjana koduvägivalla teemat. Kaanel oli foto verevalumitega naisenäost.
1991. aastal loobuti kommertsreklaamidest ja ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, kui suur mõju on reklaamiandjatel naisteajakirjade sisule. Pärast seda avaldatavad reklaamid pärinevad eelkõige poliitiliselt sõltumatutelt, tulu mitte taotlevatelt ühingutelt, mille eesmärgiks on edendada naiste võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust, vägivallatust ja keskkonna jätkusuutlikkust.
Oktoobris 2006 ilmus abordiõigust toetav petitsioon, mille oli allkirjastanud üle 5000 naise, kes olid ise aborti teinud. Allakirjutanute sõnul ei häbene nad oma otsust ja nimekirjas oli ka mitu tuntud naist (sh Amy Brenneman, Kathy Najimy, Carol Leifer ja Gloria Steinem).
Aastate jooksul on kaastööd teinud lai valik eri taustaga autoreid, nii mehi kui naisi. Muuhulgas on avaldatud Alice Walkeri, Angela Davise, Barbara Ehrenreichi ja Susan Faludi artikleid. Esikaanel on olnud Hillary Clinton, Angelina Jolie, Wanda Sykes, Sarah Jones, Jane Fonda, Charlize Theron ja Queen Noor. Kajastatud on olulisi teemasid nagu ebainimlikud töötingimused välismaistes vabrikutes, seksiga kauplemine, palgalõhe, klaaslagi, kohtinguvägistamine ja koduvägivald.
Ajakiri on aastate jooksul mitu korda omanikku vahetanud, alates 2001. aastast on ajakirja väljaandjaks Los Angeleses ja Virginia osariigis Arlingtonis asuv mittetulundusühing Feminist Majority Foundation.
Juulist 1972 kuni aastani 1987 anti ajakirja välja iga kuu, 1987–2001 ilmus see iga kahe kuu tagant ja alates 2001. aastast ilmub ajakiri kord kvartalis.
Aabreldaal

Aabreldaal on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aabreldaal (Abreldahl, Abreldaal) on pandud Kiiu mõisas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Aabreldaali-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aavanurm, Leidma ja Veersalu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aabreldaal Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Jyrki Tapio Heinämäki

Jyrki Tapio Heinämäki (sündinud 1959 Raahes Soomes) on Tartu Ülikooli meditsiinitehnoloogia professor.
Heinämäki omandas kõrghariduse Helsingi Ülikoolis, kus kaitses 1999. aastal doktorikraadi ja töötas 2002. aastast dotsendina. Tartu Ülikooli professoriks valiti ta 2010. aastal.
2010. aasta seisuga oli Heinämäki avaldanud rohkem kui 80 teaduspublikatsiooni ning tema nimel oli viis patenti või patenditaotlust.
1978. aasta ujumise maailmameistrivõistlused

1978. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 3. maailmameistrivõistlused ujumises. Need toimusid 20.–28. augustil Saksamaal Lääne-Berliinis. Võistlused korraldas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA). Võistluste kavas olid samad alad, mis eelmistel maailmameistrivõistlustel (1973 Belgradis ja 1975 Calis). Võisteldi ujumises (meestel oli kavas 15 ala ja naistel 14), vettehüppetes (2 ala nii meestele, kui naistele), kujundujumises (naistele 3 ala) ja veepallis (ainult mehed).
Belgia lipp

Belgia lipp on Belgia Kuningriigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp

Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 23. jaanuaril 1831, selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp. Plagu on vertikaalsete väljadega trikoloor, must-kollane-punane. Värvid pärinevad Brabandi, Flandria ja Hainauti provintsi vappidelt. Lipp on erandlikult peaaegu ruudukujuline, mis viitab iseseisvusvõitluses osalenud Brüsseli mässumeelsete lipu kujule.
Värvid viitavad Belgia vapile. Must on vapikilbi väli, kollane (PMS 116C) on lõvi ja punased (PMS 186C) on lõvi keel ja küüned.
Lipud on ka flaamikeelsel Flandrial, prantsuskeelsel Valloonial ja kakskeelsel Brüsselil.

Belgia ajaloolised lipud

Aastatel 1789–1792 oli Belgia esimeseks lipuks Austria Madalmaade puna-valge-kollane horisontaallaidudega lipp, millelt eemaldati Austria Keisririigi vapp ning keskmine valge väli asendati mustaga.
Aastatel 1830–1831 olid lipuvärvid ikka horisontaalselt, kuid värvide järjestust oli muudetud, nüüd oli kangas puna-kolla-must.
Rakenduselektroonika

Rakenduselektroonika (Applied Electronics) on üldnimetus rakendusliku iseloomuga elektroonika jaoks, millega seonduvad mitmed elektroonika harud, nagu näiteks tarbeelektroonika, tööstuselektroonika, jõuelektroonika, raadioelektroonika jt.
Alates 1990. aastatest oli TTÜ elektroonikainstituudil olemas rakenduselektroonika õppetool.
Tähtedevaheline planeet

Tähtedevaheline planeet (ka ilma täheta planeet) on planeedi massiga objekt, mis ei tiirle ühegi tähe ümber, vaid on otseselt orbiidil ümber galaktika keskme. Sellised planeedid on kas väljunud tähesüsteemist või polegi kunagi olnud gravitatsioniliselt seotud ühegi tähega. Linnutee galaktikas võib tähtedevahelisi planeete olla miljardeid. Sellistel planeetidel võib teoreetiliselt eksisteerida ka elusorganisme. Nad saaksid elutseda planeedi jäätunud pinna alustes ookeanides, mis püsivad vedelana tänu planeedi kuumast tuumast pärit soojusele.
Maale lähim teadaolev tähtedevaheline planeedi massiga objekt  on WISE 0855−0714 ning see asub Maast 7 valgusaasta kaugusel.

Avastamine

Uusi tähtedevahelisi planeete saab avastada kahel moel. Üks võimalus on otsida väga noorte planeetide infrapunakiirgust. Teine variant, mida saab kasutada ka vanemate ja jahedamate planeetide avastamiseks, on gravitatsioonilise mikroläätse meetod. Selle meetodi puhul põhjustab mõne tähe ning Maa vahelt mööduv planeet Maal asuva vaatleja jaoks muutusi tähe valguse intensiivsuses.
Linden (kohvik)

Linden oli kohvik Tallinnas aadressil Narva maantee 4. Kohvik tegutses 1917-1929. 
Kohvikut külastasid peamiselt loomeinimesed, näiteks kirjanikud.
Kohvikuhoone hävis 1944 märtsipommitamise käigus.
Alexela Oil

AS Alexela Oil on Eesti kütusemüügiettevõte. Ettevõtte asutasid 1993. aastal Heiti Hääl, Juhan Kolk, Urmas Past ja Aivar Riisalu.
Ettevõttes töötab umbes 100 inimest.
2012. aasta suvest on Alexela Oil Alexela Groupi tütarettevõte.
Maailma Merendusülikool

Maailma Merendusülikool (World Maritime University) on rahvusvaheline kõrgkool, mis loodi 1983. aastal Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) ja Rootsi valitsuse heakskiidul. Merendusülikool asub Rootsis Malmös.
Õppetöö toimub sealses ülikoolis inglise keeles.
Ants Piip

Elukäik

Ants Piip õppis Tuhalaane õigeusu kihelkonnakoolis ja lõpetas 1903. aastal Kuldīga Õpetajate Seminari. 1903–1905 oli ta kösterkooliõpetaja Alūksnes, 1905–1906 õpetaja Kuressaare Nikolai õigeusu kihelkonnakoolis, 1906–1912 Kuressaare merekoolis, 1913–1915 Peterburi Jansoni kaubanduskoolis. Ta lõpetas eksternina Kuressaare gümnaasiumi, 1908–1913 õppis Peterburi Ülikooli õigusteaduskonnas, täiendas end 1912 Berliini Ülikoolis, 1913–1916 oli Peterburi Ülikooli teaduslik stipendiaat. 1917 oli ta Peterburi Ülikooli eradotsent ja Vene siseministeeriumi rahvuste departemangu ametnik, 1916–1917 sõjaväeametnikuna Vene kohtuministeeriumi kohtute peavalitsuse teenistuses.
1917–1919 oli Ants Piip Eesti välisdelegatsiooni liige Peterburis ja Londonis, osales Pariisi rahukonverentsil. 1919 oli ta välisministri abi, 1919–1920 Eesti delegatsiooni liige Tartu rahu rahuläbirääkimistel, 1920 Eesti esindaja Suurbritannias, 1920–1921 riigivanemana Ants Piibu valitsuses ka sõjaminister, 1921–1922, 1925–1926, 1933 ja 1939–1940 välisminister, 1923–1925 Eesti saadik Ameerika Ühendriikides. 1917–1918 oli ta Maanõukogu, 1919–1920 Asutava Kogu, 1920–1923 I Riigikogu ja 1938–1940 I Riigivolikogu liige.
1906–1907 oli ta Kuressaare ajalehe Hääl toimetaja, 1923 Vaba Maa peatoimetaja. 1914–1923 oli ta vandeadvokaadi abi, 1923–1940 vandeadvokaat, 1919–1924 Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professori kohusetäitja, 1924–1940 korraline professor, 1930–1939 ülikooli akadeemilise kohtu esimees, 1932 California Ülikooli külalisõppejõud, 1930–1940 Tartu linnavolikogu liige (1939. aasta valimistel sai ta kandidaatidest enim hääli), 1935–1938 juhataja.
Kuulus Eesti Vabariigi delegatsiooni 28. septembril 1939 sõlmitud vastastikuse abistamise lepingu läbirääkimistel. See leping võimaldas Nõukogude sõjaväe paigutamist Eesti territooriumile, mis lõppes Eesti annekteerimisega NSV Liidu poolt aastal 1940.
Ta oli Kuressaare Laenu ja Hoiu Ühisuse asutajaid, Saaremaa Õpetajate Liidu ja Eesti Lastekaitse Ühingu esimees, 1922–1940 Rahvasteliidu Eesti Ühingu (1937–1940 Välissuhete Ühing) esimees, 1929–1940 Tartu Prantsuse Teadusliku Instituudi president, 1929–1940 Paneuroopa Ühingu esimees, 1930–1938 Noorte Kotkaste peavanema abi, 1932–1940 Eesti-Läti Ühingu, 1932–1940 Akadeemilise Õigusteaduse Ühingu, 1935–1937 Balti Riikide Koostööbüroo, 1937–1940 Rahvusvahelise Vaimse Koostöö Komisjoni Eesti Komitee esimees, 1929–1940 Soome–Põhja-Ameerika Ühendriikide, 1930–1940 Eesti–Põhja-Ameerika Ühendriikide lepituskomisjonide liige, 1938–1940 Kreeka–Põhja-Ameerika Ühendriikide lepituskomisjoni esimees. Olnud OÜ Vaba Maa ja Tartu Panga juhatuse liige, 1935– 5. mai 1938 Töötülide lahendamise komisjoni esimees.
NKVD vangistas Ants Piibu 30. juunil 1941. Ta suri vanglas.

Isiklikku

Okeanograaf Ants Tõnis Piip oli tema poeg.
Mart Remmel

Elulugu

Mart Remmel oli Nikolai Remmeli poeg.
Lõpetas 1962 Tallinna 20. Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna ja 1975 Eesti NSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi (KKI) aspirantuuri; filoloogiakandidaat (1975, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Моделирование системы фонем эстонского языка". Oli 1978–81 KKI-s: arvutuslingvistika sektori juhataja, 1981–89 teadusdirektor, 1988–89 direktori kohusetäitja.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: eesti keele foneetika, arvutitehnika juurutamine humanitaarteadustes. Tegelenud majandusmatemaatikaga ja avaldanud majandusanalüüse. Tagas 1970. aastate keskel KKI-s kaasaegse arvutitehnika, mille baasil moodustati 1978 instituudis arvutuslingvistika sektor ning 1981 Küberneetika Instituudi Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo juures terminalseadmete osakonna. Sektori juhatajana KKI-s juurutas arvutustehnilisi meetodeid leksikograafias (koos Ülle Viksiga), foneetikas ja kõnetehnoloogias (koos Arvo Eegi, Gustav Liivi, Meelis Mihkla, Hille Pajupuu ja Mart Rohtlaga), folkloristikas (koos Arvo Krikmanniga), ajaloos (koos Juhan Kahkiga), dialektoloogias (koos Ellen Niidu ja Sirje Ainsaarega), muusikateaduses (koos Urve Lippuse, Jaan Rossi ja Ingrid Rüütliga), kardioloogias (koos Aita Grafiga); avaldanud nendega ühispublikatsioone. Algatas 1978 iga-aastased arvutuslingvistika sümpoosionid; oli 1987 Tallinnas toimunud XI rahvusvahelise foneetikateaduste kongressi üks peaorganisaatoreid. Koostöös Tallinna kirjastuste ja trükikodade ning Leningradi polügraafiamasinate tehasega alustas 1980. aastate II poolel arvutipõhise kirjastamisprotsessi (fotolao) juurutamist Eestis, mis kõrvaldas tehnoloogilised takistused paljude KKI-s valminud trükiste, eriti sõnaraamatute ilmumisel. Oli arvutuslingvistika, eriti sõnavara andmebaaside loomise tunnustatumaid eksperte NSVL-s. Publitseerinud Paul Kerese valitud partiisid (koos Paavo Kivisega); avaldanud kontserdiarvustusi. Pärast KKI-st lahkumist tegutses sõltumatu majandusanalüütikuna; avaldades arvukalt publikatsioone ajakirjanduses (sh kriminalistikast koos Ando Lepsiga). Ligi 300 teadustrükist ja aimeartiklit.
Barbouri maakond

Ajalugu

Barbouri maakond moodustati 3. märtsil 1843. aastal Harrisoni, Lewise ja Randolphi maakonna osadest. Maakond sai nime Virginia poliitik ja jurist Philip Pendleton Barbouri järgi.
Lembit Sipelgas

Lembit Sipelgas (sündinud 19. detsembril 1939 Narvas) on eesti poksija.
Sipelgas poksis aastatel 1957–1972 Tartu Kalevis, tema treenerid olid Lembit Rannast ja Vello Kade. Ta pidas 149 kohtumist ja võitis neist 99.
Sipelgas oli raskekaalus (üle 81 kg) Eesti NSV meister (1966). Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel poolraskekaalus (kuni 81 kg) II koha (1964) ning raskekaalus (üle 81 kg) II koha (1965, 1969 ja 1971) ja III koha (1967).
Samarate

Haldus

Samarate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busto Arsizio, Cardano al Campo, Ferno, Gallarate, Lonate Pozzolo, Magnago (MI), Somma Lombardo, Vanzaghello (MI).
Samarate halduspiires asuvad järgmised fraktsioonid: Cascina Costa, Cascina Elisa, San Macario, Verghera, Lottizzazione-Barlocco.

Ajalugu

Arheoloogiliste väljakaevamiste käigus saadud leiud annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud hiljemalt rauaajast alates.
Appetite for Destruction

"Appetite for Destruction" on USA hard rock'i ansambli Guns N' Roses esimene stuudioalbum, mis anti välja 1987. aastal.
1974. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused

1974. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 23. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 3.–10. veebruarini Sankt Moritzis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 8 komplekti medaleid (neli ala nii meestele kui naistele).
Jeestlased

Jeestlased oli Eesti NSV ajal kasutatud väljend mujalt Nõukogude Liidust Eestisse poliitilistele ametikohtadele toodud inimeste kohta, kellel oli tugev vene aktsent. Nimetus "jeestlased" tuleb sellest, et vene keeles hääldatakse sõnade "Eesti" ja "eestlased" puhul esihäälikut "e" "je"-na.
Jeestlaseks on nimetatud nt Karl Vainot ja Johannes Käbinit.
Valerian Kuibõšev (laevaklass)

Tehnilised andmed

Valerian Kuibõšev-klassi laevad on 135,8 m pikad, 16,8 m laiad ja nende süvis on 2,9 m. Nende veeväljasurve on 3935 t ja sügavas vees suudavad nad arendada kiirust kuni 26 km/h (14 sõlme). Nad on ette nähtud kuni 400 reisijale.
Laevaregistris on nad tähistatud O-klassi laevadena, mis tähendab, et neid tohib kasutada üksnes siseveeteedel, jõgedel ja veehoidlates.
Laeva jõuallika moodustavad neljataktilised diiselmootorid võimsusega 736 kW. Nende koguvõimsus on umbes 3000 hobujõudu.
Omal ajal vastasid kõik kajutid poolluksklassi nõuetele, mis tähendas tualettruumi igas kajutis. Siiski jäid nad mugavuselt pisut alla Saksa DV-s Boizenburgis toodetud Dmitri Furmanov-klassi laevadele ega kannatanud välja mingit võrdlust Austrias Korneuburgis valminud laevadega Anton Tšehhov (1978) ja Lev Tolstoi (1979), mis olid NSV Liidu ainsad jõelaevad, millel ülatekil oli koguni bassein suplemiseks.
Andres Raska

Andres Raska (10. aprill 1916 Ruhja – 16. juuni 1942 Kirovi oblast) oli Eesti sportlane ja üliõpilastegelane, jurist. 
Õppis 1934–1941 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. 
Kandis 22. juunil 1940 Tartus toimunud rahvusliku meeleavalduse ajal sinimustvalget rinnalinti ja jagas neid teistele. Vahistati 26. juunil Narva-Jõesuus. Hukkus nõukogude vangilaagris.  
Ta oli kolmikhüppes kahekordne (1937, 1938) Eesti meister ja Eesti rekordi omanik (1938), 1935–1937 teatejooksu Eesti meister.

Jaan Krossi romaan

Andres Raska on Jaan Krossi romaani "Mesmeri ring" peategelase Indrek Tarma prototüüp. Romaan, mis kannab alapealkirja "romaniseeritud memuaarid nagu kõik memuaarid ja peaaegu iga romaan", ilmus aastal 1995, sai 1996 Virumaa kirjandusauhinna, on taasavaldatud Jaan Krossi "Kogutud teoste" 12. köites (2003) ning on tõlgitud soome (1997) ja hollandi keelde (2000).
Jani Toivola

Jani Petteri Toivola (sündinud 27. novembril 1977 Vaasas) on Soome poliitik, näitleja, tantsija ja saatejuht. 
Ta kuulub Soome Rohelisse Liitu. Valimistel sai ta 2011. aastal 1013 häält ja valiti Eduskunna liikmeks. 2015. aasta parlamendivalimistel valiti ta 6557 häälega tagasi Eduskunna liikmeks.
Tema isa on pärit Keeniast ja ema Soomest. Ta veetis lapsepõlve emaga Helsingis. Toivola on gei.
Ta õppis New Yorgis HB Acting Studios aastatel 1999–2002. Ta oli Soome "Idolsi" saatejuht aastal 2007.
Ta on silma paistnud oma parlamendiliikme õiguste ja eeliste väärkasutusega. Septembris 2018 selgus, et ta oli perioodil 20.4.2015–31.8.2018 kasutanud oma taksokaarti ühtekokku 1039 korda, kulutades maksumaksja raha üle 22 000 euro. Lisaks vassis ta oma elukoha aadressiga, et saada kõrgemat kuluhüvitist. Ta on teeninud Laste ja noorte sihtasutuselt kümneid tuhandeid eurosid koolikülastuste eest.