google/wiki40b huggingface dataset:
Ellen-Vivian Orgmets

Ellen-Vivian Orgmets (29. aprill 1927 Tallinn – 22. juuni 2011) oli eesti keeletoimetaja.
Aastatel 1946–1949 töötas Ellen-Vivian Orgmets kaadriinspektorina Tallinna Kalakombinaadis.
1949. aasta detsembris kutsuti ta tööle Eesti Riiklikku Kirjastusse, kus töötas korrektorina 1953. aastani. Samal aastal asus Orgmets korrektorina tööle lasteajakirja Pioneer, mille juurde loodi 1960. aastal ajakirja Täheke toimetus. Töötas lasteajakirja toimetuses kuni 1976. aastani ning 1982. aastast kuni pensionieani ajakirja Nõukogude Naine vastutava sekretärina.
Pensionieas töötas Orgmets 1997. aastani Tallinna Kiirabihaiglas Tartu Riikliku Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudis.
Aastatel 1966–1971 käis ta Teataja Eesti grupi liikmena Moskvas NSVL Ülemnõukogu istungjärkude materjalide õigekeelsust toimetamas.

Pere

Tema pojad Peep Orgmets(13.10.1951-14.05.1968)jalgrattasportlane ja Sven-Orli Orgmets(04.08.1958-.......) agronoom Jäneda Sovhoostehnikum 1973-1979, 54.lend ja 1992.a. EMÜ,kõrgem magister, Harju Autoinspektsioon riiklik inspektor ja rühmakomandör, Politseiametnik Vanalinna osak.; Tammiku Maja ME(HAS) direktor(1993-1999); Kesklinna osak., Tallinna  Prefektuuris; Julgestuspolitseis ja Korrakaitsepolitseis ning Harku Väljasaatmiskeskuses, komissar
Tema isa Hugo-Johannes Möldre oli Eesti Vabariigi sõjaväelane ja Politsei Peavalitsuse ülem 1924–1925.
Voldemar Haas

Voldemar Haas (2. juuni 1898 Tori vald – 4. veebruar 1982 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik ja maalikunstnik.
Alustas kunstiõpinguid 1919. aastal Pallases. Õpingute ajal töötas ta Eesti Rahva Muuseumis. 1920. aastal tegi ta vanavara kogumisretki Karulasse, Harglasse, Tõstamaale ja Kihnu saarele.
1923. aastal lõpetas ta Pallase kunstikooli Konrad Mäe ja Ado Vabbe õpilasena. Aastatel 1923–1937 oli ta Vanemuise teatri dekoraator-lavastuskunstnik. Aastatel 1937–1954 töötas Estonia teatri dekoraatori-lavakujundajana.
Pärast Teist Maailmasõda rajas ta koos Natalie Meiga Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis teatrikunsti osakonna. Aastatel 1944–1967 töötas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi (1951. aastast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi) õppejõuna, 1947. aastast professor.
Ta viljeles ka tahvelmaali.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Isiklikku

Tema tütar on tekstiilikunstnik Mall Tomberg.
Tulikalised

Üldiseloomustus

Lehed on tavaliselt abilehtedeta, lihtsad, jagused või lõhised, paiknevad vahelduvalt või vastakult.
Õied on väga mitmesuguse ehitusega. Õite mitmekesisus tuleb sellest, et sugukonnaks ühendatud perekonnad on mitmesugusel arenguastmel. Ühtedel on õite ehituses hulgaviljalistele omaseid primitiivseid tunnuseid: lihtne õiekate, õieosade ebakindel arv ja spiraalne asetus, nektaariumide puudumine (perekond kullerkupp, sinilill, ülane, varsakabi). Teistel on seoses putuktolmlemisega õie ehituses kõrgelt spetsialiseerunud tunnuseid: kannus (kurekell, varesjalg), sügomorfne õiekate (käoking, varesjalg).
Mõned perekonnad on kohastunud tuultolmlemiseks, neil on õied taandarenenud (ängelhein). Järelikult on perekondade eristamisel õie ehitusel esmajärguline tähtsus.
Viljad on enamasti koguviljad (koosnevad kukkurviljadest või pähklikestest) või marjad. Tulikalised sisaldavad sageli mürgiseid alkaloide, kariloomad tulikalisi ei söö, mistõttu nad on heina- ja karjamaadel soovimatu komponent. Enamasti on tulikalised dekoratiiv- ja ravimtaimed.
Krndija

Geograafiline asend

Krndija läänepiiriks on Papukis asuva Češljakovački visi nimelise mäe ja mäestikus endas asuva Kapovaci-nimelise tipu vaheline mäekuru.  Kutjevo ja Orahovice vaheline tee jagab mäestiku kaheks osaks, läbides Kapovaci ja Petrov vrhi vahelise oru ning möödudes 620 meetri kõrgusest Međe mäest. Mäestiku idapiiri on raske määratleda, kuna see läheb aeglaselt üle Đakovo ja Vinkovci ümbruse tasandikeks. Kagus eraldab seda Dilj mäestikust Londžica jõgi.

Kõrgeim tipp

Krndija kõrgeim tipp on Kapovac (790 m.) Mägi on nagu ülesjäänud mägismaagi metsaga kaetud ja selle tipus on teletorn, mis paistab sealt kaugele. Mõningatel kaartidel kannab see nime Kapavac, kuid turismikaartidel on see kõigil Kapovaci nime kandmas. Osijeki-Baranja maakonda jäävad mäestiku kõrguselt teine tipp Petrov vrh (kõrgus 701 meetrit) ja selle läheduses olev metsane Međe.

Mäestikust iseenesest

Krndija moodustab koos Papuki ja Psunj mäestikega Slavoonia mägismaa vanima osa, olles ka ühtlasi vanimate kivimitega piirkonnaks terves Horvaatias. Krndija kivimid on tekkinud väga erinevatel geoloogilistel ajastutel, aga  kõige levinumad on seal ligi 300 miljonit aastat tagasi tekkinud moondekivimid. 
482 meetrit kõrgel Lončarski visi mäel esineb ka vulkaanilisi kivimeid – trahhüandesiiti (latiiti) ja andesiiti. Sealne trahhüandesiit on tekkinud seoses sünklinaalse kurrutusega, mil sealsetesse settekihtidesse tekkis murrang. Sealsed vulkaanilised kivimid tekkisid vee all.

Ööbimispaigad

Turistidele on mäestikus mitu ööbimispaika – 220 meetri kõrgusel Tivanovo mägionn, 155 meetri kõrgusel Boroviki mägionn, 400 meetri kõrgusel Šaševo mägionn, 552 meetri kõrgusel Mlaka mägionn ja 238 meetri kõrgusel Srednjaki telkimispaik.

Nimest

Nime "Krndija" päritolu kohta on mitmeid teooriaid. Üks on see, et see on seotud kreeka sõna χορδή (ise ilma üldtuntud etimoloogiaga) tähenduses "kahe piirkonna vaheline piir". Teine on see, mis pärineb indoeuroopa juurtest (*) kerist, tähendab "lõigata", selles mõttes, "kui te lõikad puid."
Gistel

Sõpruslinn

Gisteli sõpruslinn oli Saksamaal asuv Aulendiebach, mis alates 1972 on Büdingeni linnaosa. Seal elas ligi tuhat inimest. Pärast Gisteli valla laienemist muutus nende elanike arv väga ebavõrdseks ja tänapäeval on Gisteli sõpruslinnaks kogu enam kui 20 tuhande elanikuga Büdingen.
Plahvatusohtlik aine

Plahvatusohtlik aine on aine, mis töötlemisel, kasutamisel, säilitamisel või teisaldamisel võib plahvatada. Plahvatusohtlike ainete ja ainete teatud segude puhul toimub plahvatus keemilise reaktsiooni tagajärjel, millega kaasneb ülikiire energia vabanemine, seega tegemist on keemilise plahvatusega.
Plahvatusohtlike ainete hulka kuuluvad lõhkeained (nitroglütseriin), plahvatuslikult lagunevad ebapüsivad keemilised ühendid (peroksiidid), pürotehnilised segud (must püssirohi), kergesti süttivad gaasid (H₂, CH₄, CO, NH₃, atsetüleen), vedelikud, mille aurud moodustavad õhuga segunedes plahvatava segu (atsetoon, benseen, dietüüleeter, bensiin), mitmesugused orgaanilised ja anorgaanilised tolmud (kivisöe-, puidu- teraviljatolm), peeneteralised pulbrid ja kiud.
Tavaliselt põhjustab tugevajõulise plahvatuse ahelreaktsioon (lagunemine, põlemine) süsteemi kogu massis, kusjuures esineb kogu massi ruumala järsk suurenemine suure hulga kuumade gaasiliste produktide tekke tulemusena. Difusioonlimiteeritud reaktsioonid ei ole plahvatuslikud.
Kristjan-Henn Riet

Kristjan-Henn Riet (sündinud 14. märtsil 1944 Viljandis) on Eesti geoloog.

Elulugu

Lõpetas 1962 Viljandi 1. Keskkooli ja 1968 TÜ geoloogiaosakonna; Oli 1968–77 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi teadur, 1977–80 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt ehitusgeoloog, aastast 1980 REI-s (aastast 1997 OÜ REI Geotehnika), viimati peahüdrogeoloog.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: kaevandus- ja ehitushüdrogeoloogia. Täiendanud eestikeelset ehitus- ja hüdrogeoloogia terminoloogiat.
Restoran Moon

Restoran Moon on restoran Tallinnas, reisisadama lähistel.
Restoran avati 2009. aasta detsembris. Toiduvalikus keskendub see lihtsale toidule. 2010. aastal valiti Kohvik Moon aasta parimaks restoraniks Tallinnas.
Aksel Mark

Aksel Mark (20. juuni 1913 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa − 17. juuni 2014 Uppsala) oli Eesti poliitik, Eesti Demokraatliku Uniooni esimees, ajakirjanik ja agronoom. Aksel Mark oli Eesti siseminister eksiilis aastail 1962–1992.
Ta lõpetas aastal 1931 Võru Ühisgümnaasiumi ja aastal 1937 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna (diplomitöö: "Otsa nr. 9 talu Kõllestes organiseerimise kava"). Ta oli EYS Veljesto vilistlane.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Virumaal konsulendina ja tegi kaastööd ajalehele Virumaa Teataja. Ta oli Kunda tuletõrjedivisjoni pealik.
Aksel Mark valiti 1966., 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.
Rootsis töötas Aksel Mark Kuningliku Põllumajandusakadeemia välikatsete osakonnas Stockholmis ja pärast asutuse üleviimist 1950. aastast kuni pensionini Uppsalas.
Rootsis jätkas ta ajakirjanduslikku tööd Teatajas, tihti Hööveldaja varjunime all, ning oli ajalehe kauaaegne toimetaja ja peatoimetaja. Aastail 1993–2002 oli Aksel Mark viimane vastutav väljaandja kuni ajalehe ilmumise lõpuni.  
Aksel Mark oli Eesti Välisvõitluse Fondi esimees ja osales paljude väliseesti organisatsioonide juhtimises.
Aksel Marga põrm sängitati 20. septembril 2014 Kanepi-Mäe kalmistule.

Isiklikku

Aksel Margal oli kolm venda: Adolf (1905–1947; suri Siberi vangilaagris), Albert (Alvard; 1907–1945; tapeti metsavennana) ja Heinrich Mark (poliitik; 1911–2004). Tema tütred on Tiina Mark-Berglund, Mai Mark Beijer (sünd. 1941) ja Mari Mark-Hershey.
James Joyce

James Joyce (täisnimi James Augustine Aloysius Joyce; 2. veebruar 1882 Dublin – 13. jaanuar 1941 Zürich) oli iiri rahvusest ingliskeelne kirjanik.

Elukäik

James Joyce sündis Dublini lõunapoolses eeslinnas Rathgaris vaesunud haritlasperekonnas. Ta oli kümnelapselise pere vanim laps. Tema noorus langes kokku iiri rahvusliku liikumise tõusuga.
Hariduse sai ta mitmes jesuiitide koolis. Kuueaastaselt pandi ta jesuiidi kolledžisse ja aastatel 1898–1902 õppis ta Dublini jesuiitlikus University College'is keeli ja filosoofiat. Katoliiklik dogma muutus talle aga peagi vastumeelseks ning ta ütles end kirikust lahti. Hiljem pihtis Joyce poolautobiograafilise kangelase Stephen Dedaluse kaudu romaanis "Kunstniku noorpõlveportree", et otsustas varakult tõde otsida vabaduse altari ees, eemal dogmadest ja fanaatilisest mõtteviisist.
Pärast ülikooli lõpetamist lahkus James Joyce Iirimaalt ja suundus Pariisi, kus ta vireles ühe aasta (1902), kirjutades peamiselt luulet. Aastal 1903, pärast teadet ema raskest haigestumisest, naasis Iirimaale, kus elas lühikest aega vanas Martello kindlusetornis. Tema ema suri 1904. aastal.
Dublinis tutvus Joyce Nora Bernacle'iga, kellega koos lahkus uuesti oma kodumaalt. Noraga elas ta Zürichis, Triestes ja mujal Euroopas. Kooselust (abielu registreeriti alles 27 aastat hiljem) sündis poeg Giorgio (1905) ja tütar Lucia (1907).
Triestes elades teenis Joyce elatist inglise keele tundide andmisega. Triestes kirjutas Joyce põhiliselt oma esimese menuka proosateose, novellikogu "Dublinlased" (1914).
Esimese maailmasõja eest läks Joyce pagulusse Zürichisse. Sõja ajal ja vahetult pärast seda ilmusid romaan "Kunstniku noorpõlveportree" ja näidend "Pagulased". 1922. aastal  kirjaniku 40. sünnipäeval ilmus suurromaan "Ulysses".
James Joyce kannatas silmahaiguse all, mis lõppes tema pimedaksjäämisega. Joyce'i tütar kannatas vaimuhaiguse all.
1939 ilmus kirjaniku viimane romaan "Finnegans Wake". Joyce'i elupäevad lõppesid Zürichis, kus ta otsis varju ka Teise maailmasõja eest.

Looming

James Joyce rakendas oma romaanides teadvuse voolu tehnikat.

Muud

James Joyce oli kujutatud Iiri kümnenaelasel rahatähel.
Must mikroauk

Must mikroauk, ka kvantmehaaniline must auk, vahel ka Plancki must auk, (inglise keeles micro black hole, quantum mechanical black holes) on hüpoteetiline must auk väikseima võimaliku massiga, mis on võrdne Plancki massiga.
Sellise musta augu mass on umbes 10⁻⁵ g (Plancki mass), raadius on 10⁻³⁵ m (Plancki pikkus). Musta mikroaugu Comptoni lainepikkus on suurusjärgus, mis on võrdne selle Schwarzschildi raadiusega.
Musta mikroaugu aine tihedus on umbes 10⁹⁴ kg/m³. 
Selline objekt on samane hüpoteetilise elementaarosakese maksimoniga, millel on (eeldatavalt) maksimaalne võimalik mass.
Newtoni maakond (Georgia)

Ajalugu

Maakond moodustati 1821. aastal.
Lektiinid

Lektiinid on keerukad valgud ja glükoproteiinid, mis seovad spetsiifiliselt süsivesikuid raku pinnal. Nad vallandavad biokeemilisi reaktsioone, kuid ei ole ensüümid.
Lektiinide nimetus on tulnud ladinakeelsest sõnast lego, legere (lectum) 'lugema', 'valima' (Van Damme jt 2008).
Mitmed lektiinid, neid teatakse üle 600, on imetajatele toksilise toimega. Nad mõjutavad muu hulgas raku jagunemist, valgusünteesi ribosoomides, rakkude aglutinatsiooni (erütrotsüütide puhul hemaglutinatsiooni) ja immuunsüsteemi (fikoliinid). Nad toimivad immunoloogilise antikeha taoliselt.
Lektiinid on laialt levinud. Neid võivad moodustada nii loomad, taimed kui ka mikroorganismid. Neid esineb taimede seemnetes ja selgrootute loomade kudedes.
Lektiinid avastas Tartu ülikooli teadlane Peter Hermann Stillmark 1888. aastal.
Tigres UANL

Club de Fútbol Tigres de la Universidad Autónoma de Nuevo León ehk lühemalt Tigres UANL on Nuevo Leóni osariigis San Nicolás de los Garza linnas tegutsev jalgpalliklubi. 1960. aastal loodud klubi on enamus oma eksisteerimisajast mänginud Mehhiko kõrgliigas Liga MX. Klubi on võitnud 4 Mehhiko meistritiitlit ja kolmel korral Mehhiko karikavõistlused. 2015. aastal jõudis klubi Copa Libertadorese finaali, kus aga jäi alla Argentina klubile River Plate.
VAT Teater

VAT Teater on aastal 1987 Tallinnas asutatud teater.
Teatrile panid 1987. aastal aluse TPedI näitejuhtimise eriala lõpetajad, kelle eesotsas olid Aare Toikka, Tiina Rebane ja Peeter Jalakas. Teater asutati nimega VAT Tudengiteater. Aastast 1988 kannab nime VAT Teater.
Teatri kodulava on Eesti Rahvusraamatukogu keldrisaal.  
Teatri kodulava on Rahvusraamatukogu Teatrisaal.
Jane Drew

Dame Jane Drew (24. märts 1911 – 27. juuli 1996) oli Inglise arhitekt ja linnaplaneerija, modernistliku arhitektuuristiili esindaja. Drew võttis aktiivselt osa CIAMi ja MARS Groupi tegevusest.  
Jane Drew lõpetas Londonis Architectural Association School of Architecture'i, kus ta õppis aastail 1929–1934.
Drew projekteeris sotsiaalelamuid Suurbritannias, Lääne-Aafrikas, Indias ja Iraanis. Koos oma teise abikaasa Maxwell Fryga (abielu sõlmiti 1942. aastal) projekteeris Drew Ghanas ja Nigeerias koole ja ülikoole. Koos Fry ja Pierre Jeanneret'ga projekteerisid nad Indias Pandžabi osariigi uut pealinna Chandīgarhi.
Drew on olnud RIBA nõukogu liige 1964–1970 ja 1971–1974 ning Architectural Associationi president aastail 1969–1970.
Jane Drew sõprade seas olid ka arhitekt Alvar Aalto ja ehitusinsener Ove Arup.
Drew abikaasa Max Fry jäi pensionile 1973. aastal, Drew jätkas tegevarhitektina kuni 1979. aastani. Max Fry suri 1987. aastal. Jane Drew elas 85 aasta vanuseni ja suri aastal 1996 vähki.
7 kuud enne oma surma ülendati Jane Drew Briti impeeriumi ordu dame commander'iks, millega ta omandas automaatselt õiguse tiitlile dame.
Geomaatika

Geomaatika on teadusharu, mis ühendab geodeesiat ja geoinformaatikat. Neid kahte nimetust kombineerides pani Bernard Dubuisson sellele valdkonnale 1969. aastal nime.
Geomaatika on tavaliselt tehnikateaduste hulka arvatav valdkond. Geomaatika hõlmab peale geodeesia, maamõõtmise ja kartograafia ka kinnisvara ja maaressursside planeerimist, hindamist ja korraldust ning geoinformaatikat – ruumiandmete haldamist, analüüsi ja ruuminähtuste modelleerimist.
Geomaatikat õpetatakse Eestis Maaülikoolis.
Geomaatika üks juhtivaid ettevõtteid on AS Regio.
Saturday (Fall Out Boy singel)

Muusikavideo

Videos on kaasatud kõik bändiliikmed, kuid eriti esimees Patrick Stump ja bassist Pete Wents. Pete tapab teisi bändiliikmeid ning nende sõpru, jättes Ärtu emanda kaardi iga kehaga. Patrick on detektiiv kes jälitab tapjat. Laulu ühes salmis on Pete ja Patrick nähtavad samas positsioonis, istumas voodil mille taga oleval seinal on näha kõik Pete'i ohvrid, oletamas et Pete ja Patrick võivad olla sama inimene. Lõpus Pete tapab Patricku, kuid kuna tuleb välja et nad ongi üks ja sama inimene siis sureb ka Pete.
Videosse on põimitud ka klipid bändi esinemiselt. Believers never die DVD kommentaariumis ütlesid nad et pekslev ja agressiivne tants oli Hatebreed'ile mitte neile.
Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi

Ajalugu

Klubi ajalugu ulatub 4. oktoobrisse 1908, kui asutati üliõpilaste spordiring. 1909 nimetati ring ümber üliõpilasseltsiks Sport. 1910 sai selts Balti Olümpiakomitee liikmeks. 1914 liitus selts Üliõpilaste Igakülgse Kehalise Arengu Seltsiga ja uueks nimeks sai Sport. 1918 lakkas organisatsiooni tegevus.
Organisatsioon jätkas ametlikult tegevust alates 20. septembrist 1920. 9. detsembril 1921 nimetati organisatsioon ümber Eesti Akadeemiliseks Spordiklubiks.
Eesti NSV ajal oli klubi suletud, ent alates 1946 korraldas klubi tegevust ülikooli spordiklubi. 1990 võttis TÜ spordiklubi vastu uue põhikirja, millega kinnitas järjepidevust 1908 asutatud üliõpilaste spordiringiga.
Alates 2002 kannab klubi nime MTÜ Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi.
Enn Reitel

Enn Reitel (sündinud 21. juunil 1950 Forfaris Anguses Suurbritannias) on eesti päritolu Šoti dublaažinäitleja ja näitleja.
Ta on andnud hääle tegelaskujudele paljudes videomängudes, näiteks "The Getaway: Black Monday", "The Lord of the Rings: Aragorn's Quest", "Kingdoms of Amalur: Reckoning", "The Secret World" ja "Star Wars: The Old Republic – Rise of the Hutt Cartel".
Ta on teksti peale lugenud sarjale "The X Factor".
Ta on mänginud filmis "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" NATO kindralit.
Varnæsi kirik

Varnæsi kirik (Skt. Petri kirik) on Varnæsi kihelkonna kirik Taanis Åbenrå vallas Varnæsi külas. Kiriku aadress on Kirkevej 20.
Kirik on algselt ehitatud romaani stiilis .
Altarimaal pärineb umbes 1475. aastast .
Kiriku kõrval on keskaegne puidust kellatorn .
Lauritz Albert Winstrupi projekti järgi ehitati kirik 1888 tugevasti ümber .
Scheurmann

Scheurmann (vene keeles Ширман) oli Rootsist pärit aadlisuguvõsa.

Ajalugu

Suguvõsa rajajaks oli Stockholmi veinikaupmees Johann Scheurmann (suri 1741). Ta asus XVII sajandi 2. poolel elama Eestimaale ja ostis 1687. aastal Läänemaal krahv Magnus Gabriel De la Gardie´lt Ohtla mõisa, millest sai Scheurmannide suguvõsamõis. 1827. aasta 24. veebruaril (vkj) võeti Tallinna 2. komandant Christian Friedrich Anton von Scheurmann (1780−1853) Eestimaa rüütelkonna matriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandil.
Partenokarpia

Partenokarpia on taime omadus moodustada vilju ilma viljastumata. Sel juhul arenevad seemneteta viljad.
Partenokarpseid vilju on näiteks pirnisordil 'Pepi' ja mõnel õunasordil.
Chandigarh

Ajalugu

Pärast Briti India Indiaks ja Pakistaniks jagamist 1947. aastal jagati ka Pandžab, kusjuures pealinn Lahore jäi Pakistanile. India Pandžabile otsustati rajada uus pealinn, mis sai nimeks Chandigarh jumalanna Chandile pühendatud Chandi Mandiri templi järgi. Chandīgarh tähendab Chandi kindlust. Linna üldplaani projekteerisid arhitektid Albert Mayer ja Matthew Nowicki.
Pärast hindikeelse elanikkonnaga asustatud Pandžabi eraldumist ja Haryana osariigi loomist 1966. aastal jäi Chandigarh mõlema osariigi pealinnaks ja sai sõltumatu liiduala staatuse.
Mitmed hooned linnas on projekteerinud Le Corbusier.
Chandigarhi sümboliks on avatud lahtise labakäe kujutis.
Annette Sikveland

Olümpiamängud

1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 km distantsil 22. ja teatesõidus 4.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 7,5 km distantsil 15., teatesõidus 3. ja 15 km distantsil 8.

Maailmameistrivõistlused

1993 Bulgaarias Borovečis oli ta naiskondlikult 4., 7,5 km distantsil 8. ja teatesõidus 9.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 7,5 km distantsil 18.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta 7,5 km distantsil 8., teatesõidus 4. ja 15 km distantsil 22.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 km distantsil 7., teatesõidus 2., jälitussõidus 26. ja 15 km distantsil 38.

Maailma karikas

Maailma karikasarja etappidel oli ta 28 korda 25 parema seas. Ta võitis 1 etapi (individuaalselt), oli 2 korda teine (neist 1 individuaalselt) ja 3 korda kolmas (neist 1 individuaalselt).

Isiklikku

Kasv 177 cm, kaal 62 kg.
Elab Saksamaal.
Vallaline. Tal oli suhe Sven Fischeriga, mille ajal ta elas Schmalkaldenis.
Hobiks nimetab tikkimist.
Räägib saksa ja inglise keelt.
Laskesuusatab alates 1987. aastast.
Rimi Eesti Food

Rimi Eesti Food AS on jaekaubandusettevõtte Rimi Baltic tütarettevõte Eestis, millele kuuluvad 84 Rimi kaubamärki kandvat kauplust ja Säästumarketi (Mini-Rimi) poed. 
Rimi Balticu ainuomanik on Rootsi ICA Groupile kuuluv ICA Baltic AB.
Eero Rannak

Eero Rannak (aastani 1937 Erich Ritsland, 7. detsember 1907 Räpina vald, Võrumaa – 31. oktoober 1972 Tartu) oli Eesti keemik.

Elulugu

Eero Rannak oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1926 Räpina Gümnaasiumi ja 1933 Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1939, TTÜ), keemiakandidaat (ümber atesteeritud 1949), väitekiri "Kalorimeetrilisi katseid tselluloosi hüdrolüüsi kohta". Oli 1933–1935 tööline Tartu ja Tallinna värvimisvabrikutes. 1934–1936 TÜ keemilise tehnoloogia labori vanemassistent, 1936–1941 TTÜ keemilise tehnoloogia labori assistent, 1941–1943 teadur Ida Söeuurimise Instituudi Sverdlovski ravimite katsetehases ja 1943–1944 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Uurali filiaali vedelkütuste laboris, 1944–1956 TTÜ keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri juhataja, dotsent; 1947–1949 ka teadusliku uurimise sektori juhataja, 1955–1968 TÜ kaubandusökonoomika kateedri dotsent, 1968–1972 TÜ kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri dotsent.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: keemilise tehnoloogia probleemid, tselluloosi hüdrolüüs, fosforiidi töötlemine, kiudainete värvimine ja pleegitamine, toiduainete keemia ja tervisliku toitumise probleemid, kütteainete kasutamise ökonoomsus. Üle 60 teadustrükise.
Ilmajoki vald

Ajalugu

Ilmajoki on koos mitmete teiste Lõuna-Pohjanmaa valdadega kuulunud algselt suurde Kyrö/Kyrönjoensuu/Pohjankyrö ehk tänasesse Isonkyrö kihelkonda. Ilmajoki kirikuvald asutati selle osana aastal 1516 ja sinna kuulusid tänapäevased Alavude, Jalasjärve, Kauhajoe, Kurika, Peräseinäjoe ja Seinäjoe alad. Isostakyröst eraldus see ala iseseisvaks Ilmajoki kihelkonnaks 1532. aastal, kui rajati Ilmajoki kogudus. Tegelikult toimus eraldumine Kyröst tõenäoliselt alles 1550. aastatel. Esimene kohtuistung Ilmajokis toimus 1554. Omavalitsus loodi Ilmajokis alles 1571. aastal, mil mainitakse esmakordselt Ilmajoki haldusülemat.
Suur-Ilmajokist on seejärel eraldunud Alavus, Jalasjärvi, Kauhajoki, Kurikka, Peräseinäjoki ja Seinäjoki. Ilmajoki vald loodi 1867. aastal, kui kohalik omavalitsus eraldati 1865. aasta omavalitsusseaduse kohaselt kogudusest.
Aastatel 1596–1597 toimunud nuiassõja talupoegade juht Jaakko Ilkka oli Ilmajokist ja paikkonnas toimus sõjaga seotud Santavuore võitlus 1597. aasta veebruaris.
Ilmajokis on ka mitmeid ehedaid poolteise- ja kahekorruselisi pohjalatalusid. Ka Ilmajokis valmistatud Könnin-kellade ja Nopankylä vankriseppade kontsentratsioon räägivad Ilmajoki pikaajalisest ehitus- ja disainitraditsioonist.

Vaatamisväärsusi

•  Ilka plats ja seal asuv 1924. aastal rajatud Ilka ausammas ning 1954. aastal rajatud Lakeude maaparandaja -sammas
•  Jaakko Ilka kodutalu mälestusmärk Koskenkorvas
•  Yli-Laurosela talumuuseum, näide vanast Pohjanmaa ehituskunstist
•  Ilmajoki muuseum
•  Alajoki kaunid Pohjanmaa aasa- ja jõemaastikud
•  Santavuori mägi ja selle tuulikud
•  Tuoresluoma metsasalud, Lääne-Soome looduskaitsekeskuse poolt kaitstav metsasalu
Tuoresluoma, Loukasmäe allikas, Hassulanneva allikas ja Kilsukylä allikas, Lääne-Soome looduskaitsekeskuse kaitstavad väikeveekogud.
Irene Tiivel

Irene Tiivel (18. märts 1924 – 1. oktoober 2017) oli eesti pedagoog, inglise filoloog.
Ta töötas pikka aega Teaduste Akadeemias inglise keele õppejõuna. Lavastanud ja tõlkinud eesti keelde mitmeid inglise näidendeid. Akadeemilise inglise klubi (Academic English Club) (1962–1995) ning Akadeemilise ingliskeelse suusalaagri (Academic English Skiing Camp) (1964–1997) asutaja ja juht.

Pere

Irene Tiiveli isa oli pedagoog ja kirjastaja Eerik Jaanvärk (1893–1967).
Tema poeg on bioloog ja diplomaat Toomas Tiivel.
Iludusvõistlus

Iludusvõistlus on võistlus, kus võisteldakse kauneima välimuse tiitlile.
Võidakse hinnata ka osalejate isikuomadusi, intelligentsi ja andeid. Tavalisemad on naiste ja tüdrukute iludusvõistlused. Naiste iludusvõistluste võitjaid kutsutakse iluduskuningannadeks.
Barösund

Barösund [baarös'ünd] (rootsi Barösund, soome Barönsalmi) on saartevaheline väin Soomes Lõuna-Soome lääni Ingå vallas (Uusimaal).
Ta on kitsas, kõrgekaldaline, sügav ja ilus.
Väina pikkus on 5 km.
Üle väina käib praam.