Tagula raamatukogu

Ajalugu

Varasemad arhiiviandmed Tagula Rahvaraamatukogu Seltsist pärinevad 8. detsembrist 1918. 6. jaanuaril 1921 toimus Otepää Vallamajas Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi poolt korraldatud pidu, mille sissetulek (ligi 6000 marka) läks raamatute soetamiseks.     
1925. aastal määrati haridusministeeriumi poolt 15 000-margaline riiklik toetus avalike raamatukogude võrku kuuluvatele Valga maakonna raamatukogudele, kuhu kuulus ka Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogu. Peale rahalise toetuse kingiti raamatukogule haridusministeeriumi poolt 7 raamatut. 
28. veebruaril 1926 toimus Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi aastakoosolek. Seltsi aasta sissetulek oli 106 618 marka, raamatuid osteti 17 959 marga eest. Valiti seltsi eestseisus ja revisjoni komisjon.
1927. aastal saadi haridusministeeriumilt toetust 1600 marka. Pärast Tagula uue koolimaja valmimist koondati raamatud kooli ruumidesse ning neid laenutasid õpetaja Rosalie Värnik, õed Liisi ja Salme Elstinid jt.
1928. aasta jaanuaris tuli Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi poolt mõte ühineda Korijärve Haridusseltsiga. Veebruaris toimunud seltsi peakoosolekul arutati kahe seltsi liitumise küsimust. Liitumine leidis toetust kuna mõlema seltsi siht ja ülesanne oli ühine – tõsta haridust väljaspool kooli. Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi hinnati oma suuruse ja väärtuse poolest Valgamaa seltside hulgas esimeseks.
1929. aasta Tagula Rahvaraamatukogu Seltsi peakoosolekul nenditi, et vaatamata majanduslikult kehvale eelmisele aastale, muretseti lugemisvaraks 1659 raamatut. Valla toetus kirjanduse ostmisel oli 69%. Puudust tunti seltsimajast, ulualust andis endiselt Tagula Algkool.
1944. aasta sõjatules hävis Tagula koolimaja ja ühes sellega kogu varem soetatud kirjandus. Pärast sõda alustas raamatukogu tegevust 1946. aastal. Esimene kirjalik aruanne Tagula külaraamatukogu töö kohta pärineb 1948. aastast.
27. detsembril 1951 koostatud riikliku rahvaraamatukogu pass annab võrdlemisi detailset informatsiooni. Tagula rahvaraamatukogu asus Tagula külanõukogu ruumes (põrandapinnaga 20 m²). Raamatuid oli 1461 eksemplari. Lugejaid oli 192, neist täiskasvanuid 127 ning lapsi 1961. aasta Tagula Külaraamatukogu pass teavitab, et raamatukogu asub Tagula algkooli ahiküttega ruumides (põrandapinda 27 m²).
1965. aastal oli raamatukogu teeninduspiirkonnaks Kalinini-nimeline kolhoos ja Tagula ning Tuulemäe Algkool
1974. aastal valmis Kalinini-nimelise kolhoosi administratiivhoone, kuhu sai kolm ruumi ka raamatukogu (kokku põrandapinda 34 m²).
1988. aasta mais kolis raamatukogu sama hoone II korruse suurematesse ruumidesse (põrandapinda 55 m²).
1993. aastal toimus raamatukogu remont.  
Kuni 2009. aastani paiknes raamatukogu endises majandi administratiivhoones, kus praegu asub Tagula kultuurimaja. 2009. aasta sügisest sai raamatukogu uued ruumid. Raamatukogu koliti kahekorruselise korterelamu esimesele korrusele (40,1 m²).
2004. aastal saadi internetiühendus ja lugejaarvuti.
2008. aastal alustati raamatute kirjete sisestamist programmi RIKS ning elektrooniline laenutus algas septembris.

Juhatajad

Rosalie Värnik
Liisi Elstin
Salme Elstin
Helmi Antonova 1948–1951
Karl Saar 1951–?
Ljuba Kunerus 1952–1956
Ilse Tamm 1956
Helga Harak 1956–2000
Eve Tiisler alates 2000

Statistika

Statistika 2014. aasta seisuga
Kogusid: 9322
Kasutajaid: 139
Külastusi: 1115
Laenutusi: 4772
Töökohti: 0,6