Hiiu Lõvi Park

Tsaariarmeest Vabadussõjani

Kuni I maailmasõja eelõhtuni, 1913. aastani, oli maa-ala tühi, madalate mändidega kaetud liivik. Seoses Peeter Suure merekindluse ehitusega rajati siia ranniku kaitset teenindanud kindlusraudtee ning barakid keiserliku sõjaväe sapööriüksuse majutamiseks. Eesti Vabadussõja ajal, 1919. aasta kevadel majutati nendesse barakkidesse Taani vabatahtlike kompanii: 213 meest, sh 12 ohvitseri eesotsas kapten Richard Gustav Borgeliniga. Mõni päev enne rindele saatmist, 18. mail 1919 vaatasid üksuse üle ülemjuhataja Johan Laidoner ja staabiülem Jaan Soots.

Nõmme linna oma garnison

Pärast Vabadussõja lõppu, 1920. aasta kevadel, koondati barakkidesse Eesti Inseneripataljoni kolm roodu: sapööri-, telegraafi- ja raudteerood. Märtsis 1924 eraldati pataljonist telegraafirood, millest moodustati siiani tegutsev Sidepataljon ning allesjäänud üksus nimetati Pioneerpataljoniks. Ala, kus asusid kasarmud, oli poolkaares piiratud kitsarööpmelise Liiva-Vääna raudtee tammiga ja põhjast Harku tänavaga. Väeosa värav avanes Nõmme-Väikese raudteejaama (tänase Vääna tänava) poole ja on nüüdseks väärikalt taastatud.
Pioneerpataljon moodustas Nõmme linna garnisoni ja pataljoniülem oli ühtlasi Nõmme garnisoni ülem. Nõmme Garnisoni juhtis pea kogu iseseisvusaja üks mees – kaptenist koloneliks tõusnud Johan Haljaste (enne eestistamist Grünberg). Kriisi korral oleks kogu Nõmme linna juhtimine allutatud garnisoni ülemale.
Garnisoni ja linna hea läbisaamine ning koostöö oli tolleaegse Eesti ühiskonna mentaliteedi üks aluseid ning teisiti ei saanud see olla ka linnaks pürgival Nõmmel. Kaitseväelased eesotsas garnisoniülemaga võtsid kõige tegusamalt osa kohaliku elu edendamisest, andes väärilise panuse Nõmme arengusse. Garnisoni territoorium oli osaliselt avatud ka nõmmelastele. Nimelt rajati seal igal talvel kelgumägi ja liuväli, kus õhtuti mängis pataljoni orkester. Liuvälja kõrvale ehitasid sõdurid lastele lumelinna – lumest kindluse koos tornide ja müüridega. Garnisoni ja Nõmme linna häid suhteid iseloomustab see, et 26. mail 1929 annetasid nõmmekad riigivanema juuresolekul Pioneerpataljonile lipu – kuldse lõviga oliivirohelisel taustal.
Pioneerpataljon asus kvartalis 1940. aasta sügiseni, mil formeeriti ümber Punaarmee 22. Territoriaalkorpuse üksikuks sapöörpataljoniks. 1941. aasta suvel saadeti väeosa Värska laagrisse ning sealt sõja puhkedes rindele.
Säilinud on vaid Pioneeripataljoni ohvitseride elamu (Vääna tänav 4) – uhke mansardkorrusega hoone ajaloolise peavärava kõrval.

Tallinnfilmi stuudio

Sõjaväe käes oli kvartal nii saksa okupatsiooni ajal kui ka nõukogude võimu perioodil kuni 1970. aastateni. Hiljem ehitati territooriumile Tallinnfilmi võttepaviljon, kus asus ka kostüümiladu ja prožektoripark. Paviljon töötas 1990. aastate alguseni. Paraku oli tegemist nõukogudeaegse ilmetu ehitusega, mis oma funktsiooni ei õigustanud ja on tänaseks lammutatud.

Lõvi tänav – uus tänav Nõmmel

Lõvi tänav on ala arendamisel tekkinud uus tänav, mis sai nime Tallinna Linnavalitsuse 29. veebruari 2012 määrusega territooriumil ajalooliselt paiknenud Pioneerpataljoni sümboliks olnud lõvikuju järgi. Kuna ajalooline kuju ei ole säilinud, kavandas skulptor Mare Mikof alale uue modernse lõvikuju, mis paigutatakse rajatava Lõvi tänava kõrvale haljasalale.