google/wiki40b huggingface dataset:
Daft Punk

Tegevus

Guy ja Thomase esimene muusikaline projekt oli indie-bänd Darling.
1993. aastal avaldasid nad debüütsingli "The New Wave" plaadiettevõttes Soma. Lugu võeti hästi vastu. Seejärel ilmus singel "Da Funk" (video autor Spike Jonze), mida müüdi üle maailma 30 000 eksemplari.
1996. aasta septembris sõlmisid nad lepingu Virgin Recordsiga. Bangalter ise rääkis sellest hiljem sedamoodi: «Paljud plaadifirmad pakkusid meile lepingut. Nad tulid igalt poolt, kuid meie otsustasime oodata – osalt sellepärast, et me ei tahtnud kaotada kontrolli selle üle, mida me oleme teinud. Me lükkasime tagasi palju plaadiettevõtteid. Me ei olnud huvitatud rahast, nii et me lükkasime tagasi need firmad, mis soovisid kontrollida rohkemat kui me soovisime ära anda. Tegelikult me oleme Virginile rohkem nagu partnerid.»
Bändi välimus on aja jooksul muutunud. Esialgu kandsid nad oma välimuse varjamiseks tavaliselt maske. Mitmel videol on nad asendatud animatsiooniga või on nende näod hägustatud. Hilisematel videotel, samuti avalikel esinemistel, intervjuudel ja promofotode tegemisel on nad üles astunud futuristlike robotitena.
2001. aasta mais rääkis Bangalter sellest ise niimoodi: «Me ei hakanud robotiteks omal soovil. Meie stuudios oli õnnetus. Me töötasime oma sämpleriga ja 9. septembril 1999 täpselt kell 9.09 see plahvatas. Kui me teadvuse tagasi saime, siis avastasime, et oleme muutunud robotiteks.» Ent hiljem, 2006. aasta juulis rääkis Bangalter, et sellised kostüümid valiti algul tagasihoidlikkusest. Seejärel nad avastasid, et vaatajatele oli see huvitav. «See oli nagu idee tavalisest inimesest mingit sorti supervõimega.» Kuid nad ise ei tunne end oma kostüümides üldsegi teistmoodi kui tavaliselt. Bangalteri sõnul läheb mask küll väga palavaks, aga pärast nõnda pikaajalist kandmist on ta sellega juba harjunud.
Filmimise ajal ja muudel promoüritustel on duo üritanud oma nägusid varjata. Nad on andnud intervjuusid nii, et nende selg on kaamera poole pööratud. 2006. aasta oktoobris andsid nad televisioonis intervjuu, nii et mõlemal oli ümber pea must riidetükk.

Tunnustused

Daft Punk on nimetatud 8 korda Grammy kandidaadiks ja neist on ta võitnud 2. Parima tantsusalvestise auhinnale kandideeris ta neli korda: 1998 lauluga "Da Funk", 1999 lauluga "Around the World", 2002 lauluga "One More Time" ja 2007 lauluga "Harder Better Faster Stronger (Alive 2007)". Neist võitis ta viimasega. 2002 kandideeris ta looga "Short Circuit" popinstrumentaalesituse kategoorias, 2006 albumiga "Human After All" elektroonilise tantsualbumi kategoorias, 2007 albumiga "Alive 2007" samuti elektroonilise tantsualbumi kategoorias (ja võitis) ning 2012 lauluga "Tron: Legacy" visuaalse meedia taustasalvestise kategoorias.
Rest in Sleaze

"Rest in Sleaze" on Rootsi glam metal bändi Crashdïet debüütalbum.
Jeffersoni maakond (Wisconsin)

Jeffersoni maakond (Jefferson County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43° 01′ N, 88° 46′ W
Maakonna halduskeskus on Jefferson ja suurim linn Watertown.
Maakonna pindala on 1509 km², millest 67 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 83 686. Aastal 2000 oli elanike arv 74 021.

Ajalugu

Jeffersoni maakond moodustati 1836. aastal Milwaukee maakonna osast. Maakond sai nime kolmanda Ameerika Ühendriikide presidendi Thomas Jeffersoni järgi.
1999. aasta Riigikogu valimised

1999. aasta Riigikogu valimised olid Riigikogu üheksanda koosseisu valimised, mis toimusid 7. märtsil 1999.
Valimistel osales 12 erakonda ja 19 üksikkandidaati. Kokku seati üles 1901 kandidaati.
Onon

Onon (Mongoolia osas ka Onon-gol; mongoli, burjaadi ja vene keeles Онон) on jõgi Aasias Amuuri jõgikonnas.
Onon on 1032 km pikk (298 km Mongoolias, ülejäänu Venemaal). Valgla pindala on 96 200 km².
Onon algab Mongooliast Hentij aimakist Hentei mägedest. Mongoli keeles nimetatakse jõge ka Онон гол, kus гол tähendab jõge. Ta voolab valdavalt itta ja kirdesse. Mongoolias asub jõest kagus Ereen Davaani ahelik. Lühikest maad kulgeb ta Idaaimakis, seejärel ületab Venemaa piiri ja jõuab Burjaatiasse. Umbes piiril ületab jõe Tšitaa–Tšojbalsani maantee, mis kulgeb pikalt Ononi kõrval. Jõudes Aga Burjaadi autonoomse ringkonna piirile, pöördub jõgi itta, maantee seevastu põhja. Onon voolab Aga lõunaosas kuni Aga piirini ja pöördub siis põhja. Olovjannajas ületab jõe Tšitaa–Harbini raudtee, mille kõrval kulgeb maantee. Natuke enne jõe lõppu suubub temasse vasakult Aga jõgi. Ühinedes Ingodaga, moodustab ta Šilka. Ühinemiskohas asub rohkem kui 10 tuhande elanikuga Pervomaiski, mis on suurim Ononi ääres olev asula.
Onon toitub peamiselt lumesulamisveest ja vihmast. Suvised sajud tekitavad suurvee. Suudmest 12 km kaugusel on Ononi keskmine vooluhulk 191 m³/s, maksimaalne 2810 m³/s, minimaalne 1,22 m³/s. Jõgi külmub novembris ja vabaneb jääkattest aprillis-mais.
Ononi jõe järgi on nimetatud Ononi kraater Kuul.
Anne Veesaar

Anne Veesaar (sündinud 4. juulil 1957 Valgas) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 1980. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli.
Ta töötas aastatel 1980–1989 Rakvere teatris ja seejärel Vanalinnastuudios.
Ta mängib sarjas "Õnne 13" Mare Petersoni.

Isiklikku

Ta on olnud abielus näitleja ja lavastaja Talvo Pabutiga, abielust sündis poeg Ott Pabut.
Albrecht II (Austria)

Albrecht II Tark ehk Lombakas (Albrecht der Weise ehk Albrecht der Lahme; 12. detsember 1298 – 16. august 1358) oli Austria hertsog 1330–1358. Ta oli Saksa kuninga Albrecht I poeg.
Albrecht sai Austria valitsejaks pärast oma venna Friedrichi surma koos oma noorema venna Otto Rõõmsaga. 1335 andis keiser Ludwig IV neile Kraini ja Kärnteni. Albrecht oli isaks Austria hertsogitele Rudolfile, Friedrichile, Albrechtile ja Leopoldile.
Hara päevamärk

Hara päevamärk on päevamärk Harju maakonnas Kuusalu vallas Hara saarel.
Päevamärgi geograafilised koordinaadid on 59° 35′ 4″ N, 25° 37′ 31″ E.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 24 meetrit.

Ajalugu

1909. aastal ehitati Hara saarele tuletorn, mille kõrgus oli 16 meetrit. Torn koosnest kolmest sõrestiksektsioonist, rõdust ja laternaruumist.
1954. aastal lõigati rõdu ja latern maha, keevitati juurde kaks sektsiooni ning nende peale tõsteti algne rõdu ja latern. Torni kõrgendati 24 meetrini. 1980. aastatel asendati valgusseadme vedelkütust kasutav jõuallikas tuumkütust kasutava elemendiga.
1993. aastal demonteeriti valgusseade ning tuletornist sai päevamärk.
Gunnisoni metsakaitseala

Gunnisoni metsakaitseala on metsakaitseala Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis. Kaitseala hõlmab 1 672 136 aakri (6766 km²) suuruse ala.
Gunnisoni metsakaitseala asub viie Lääne-Colorado maakonna territooriumil. Piirneb White Riveri metsakaitsealaga läänes, Grand Mesa metsakaitseala ja Uncompahgre metsakaitsealaga läänes, San Isabeli metsakaitsealaga idas ning Rio Grande metsakaitsealaga lõunas.
Kaitseala kuulutati välja Theodore Roosevelti poolt 13. juunil 1905 ja nimetati maadeuurija John W. Gunnisoni järgi.
Õhutemperatuuri miinimum

Õhutemperatuuri miinimum on ilma- või kliimanäitaja, mis näitab mingi koha madalaimat õhutemperatuuri teatud ajavahemiku (kahe vaatluse vahelise aja, ööpäeva, kuu, aasta, vaatluste perioodi) jooksul.
Õhutemperatuuri miinimumi mõõtmiseks kasutatakse miinimumtermomeetrit.
Infinitesimaalarvud

Infinitesimaalarvud  on arvud, mis on lõpmatult väikesed. Nimetus tuletati 17. sajandil ladina keelest. Infinitesimus tähendab lõpmatult jagunevat arvu. Näiteks arv 1 ja lõpmatu kümnendmurd 0,9999999999... erinevad infinitesimaalarvu võrra. Infinitesimaalarvude mõiste on lähedalt seotud piirväärtuse mõistega.
Algselt nimetati Isaac Newtoni ja  Gottfried Wilhelm Leibnizi poolt kasutusele võetud integraal- ja diferentsiaalarvutust infinitesimaalarvutuseks, Newtoni nimetas seda "fluksioonide meetodiks". Infinitesimaalarvutuse esmaavastamise au üle vaidlesid Newton ja Leibniz 17. sajandi lõpul ja 18. sajandi alguses pikalt ja avalikult, Newton osales vaidluses peamiselt kaude (teda kaitsesid näiteks Nicolas Fatio de Duillier ja Samuel Clarke) ja või salajas (nt anonüümsetes artiklites) Inglise matemaatik John Wallis võttis esimesena kasutusele infinitesimaalarvude märgistuse "1/∞".
Infinitesimaalarvude kasutamist kritiseeriti 18. sajandil ja hiljemgi laialdaselt matemaatika filosoofia ja metodoloogia kaalutlustel. Sellele vaatamata levis see kiirelt koos njuutoniaanliku loodusteadusega, jäädes matemaatika praktikasse ja pedagoogikasse 20. sajandi keskpaigani, mil kujunesid välja samade arvutusmeetodite alternatiivsed esitusviisid.
Christian von Schmid

Christian Martin Theodor von Schmid (23. juuli/4. august 1802 – 7/19. aprill 1874) oli Pärnu sündik aastail 1837–1870.
Tema isa oli sekretär Kornelius Schmid.
Ta õppis 1820–1822 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia liige, läks üle korporatsioon Livoniasse.
1822–1825 kihelkonnakohtu notar ja advokaat, 1825–1829 politseikohtu sekretär, 1825–1837 foogtikohtu sekretär, avalik notar ja advokaat, 1837–1871 Pärnu rae sündik ja sekretär. Titulaarnõunik.
Ta oli abielus kaks korda: Luise von Esseniga ja Luise von Harderiga.
Semmering

Semmering on linn Alam-Austria liidumaal, Austrias. See on kuulus mäesuusaradade poolest ja seal on toimunud maailma karikavõistlusi mäesuusatamises. Linnas oli 2001. aastal 610 elanikku.
Hübriidsõda

Efektiivsus

Tavalisel sõjaväelasel raske võidelda hübriidsõda pidava vastasega. Kollektiivkaitse üksustel, näiteks NATO-l, võib olla raskusi konflikti avastamisega ning seega vaenutegevusele vastamisega. Hübriidsõda pidava vastase vastu võib olla suur inimjõudki ebapiisav. Sageli toimub tegevus radaritele märkamatult ning seega võib puududa aeg isegi kiireks reageerimiseks. Arvuline ülekaal ei pruugi olla piisav, sest tavaline lihtsõduril ei pruugi olla piisavalt paindlikkust, et muuta pidevalt taktikat ja eesmärke.

Ajalugu

Kombinatsioon tavalistest ja ebatavalistest sõjapidamismeetoditest ei ole uus ning seda on kasutatud sõjapidamises läbi ajaloo. Mõningate näidetena võib tuua Ameerika revolutsiooni, kus oli kombinatsioon maakaitseväest ja Washington's Continenetal Armyst, ning Napoleoni sõjad, kus regulaarväed tegid koostööd Hispaania sissisõdalastega.
Külma sõja lõpul loodi unipolaarne (ühe pooluseline) süsteem (ülekaaluka Ameerika Ühendriikide sõjalise jõuga) ja kuigi sellel on leevendav mõju traditsioonilistele konfliktidele, siis regionaalsetele konfliktid ja ohud, mis võimendavad tavalise sõjaväe nõrkusi, on muutunud sagedasemaks.
Uus on ka mitteriiklike osalejate keerukus ja surmatavus. Need osapooled on relvastatud kõrgtehnoloogiliste relvadega, mis on praegu saadaval madalate hindadega. Sarnaselt on lahinguväljal kasutusel ka kommertstehnoloogiad nagu näiteks mobiiltelefonid ja digitaalandmeside võrgud. Veel üks uus element on mitteriiklike vastaste võime hoida kasutuses modernseid süsteeme.
Tallinna–Riisipere rongiliin

Tallinna–Riisipere rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Riisiperes.
Liini lõik Vasalemmast Riisiperre on viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis, millel sõidavad elektrirongid aastast 1981.
Alates 1. jaanuarist 2014 liigub mõlemas suunas tööpäeviti 12 ja puhkepäeviti 11 elektrirongi koosseisu.
Liin läbib 20 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Saue, Valingu, Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika ja Riisipere.
Seisuga 1. jaanuar 2014 maksab liini otspunktide vahel täispilet Elroni sõidukaardil 2,25 ja sooduspilet 1,62 eurot. Paberkandjal täispilet maksab 2,50 ja sooduspilet 1,80 eurot. Sõiduaeg on 58–61 minutit.

Fakte ajaloost

2008–2013 peatusid Riisipere liini elektrirongid ka Padula raudteepeatuses.
Seisuga 11. veebruar 2009 maksis liini otspunktide vahel täispilet 25, sooduspilet 15 krooni. Sõiduaeg oli 1 tund 18 minutit kuni 1 tund 21 minutit.
Kuni 2013. aasta lõpuni liikus Riisiperest Tallinna suunas tööpäeviti 9 ja puhkepäeviti 8 koosseisu, Tallinnast Riisiperre iga päev 8 koosseisu.
Maa pöörlemine

Maa pöörlemine on Maa kui tahke keha pöörlemine ümber oma keset läbiva mõttelise polaartelje.

Pöörlemise suund

Maa pöörleb läänest itta. Põhjanaela poolt vaadatuna pöörleb Maa vastupäeva.

Poolused

Põhjapoolus on põhjapoolkera punkt, kus Maa telg lõikub Maa pinnaga. See erineb Maa magnetilisest põhjapoolusest. Teine punkt, kus Maa pöörlemistelg lõikub Maa pinnaga, on lõunapoolus Antarktikas.

Pöörlemistelje kalle

Maa pöörlemistelg on Maa orbiidi tasandi ehk ekliptika tasandi normaali suhtes 23,4° kaldu (pöörlemistelje kalle). Kaldenurga tõttu vahelduvad Maal aastaajad.

Taevakehade näiv ööpäevane liikumine

Taevakehade (välja arvatud meteoorid atmosfääris) ja Maa-lähedasel orbiidil tiirlevad Maa tehiskaaslased) põhiline näiv liikumine Maa taevas toimub lääne suunas kiirusega 15°/h = 15'/min. Taevaekvaatori lähedal paiknevate taevakehade puhul vastab see ühele Päikese või Kuu näivale läbimõõdule kahe minuti kohta (Maalt paistavad Päike ja Kuu läbimõõdult ligikaudu võrdsetena).

Ajalugu

Vana-Kreekas uskus mitu pütaagorlast taeva ööpäevase pöörlemise asemel Maa pöörlemist. Esimene neist oli Philolaos (5.–4. sajand eKr), kuigi tema keerulises süsteemis figureeris Vastu-Maa, mis tiirleb ööpäevase perioodiga ümber Keskse Tule.
Tavapärasemat pilti toetasid 4. sajandil eKr Hiketas, Herakleides Pontikos ja Ekphantos, kes oletasid, et Maa pöörleb, kuid ei väitnud, et Maa tiirleb ümber Päikese. 3. sajandil eKr tuli Aristarchos Samoselt välja heliotsentrilise maailmasüsteemi ideega.
Uusmadal

Uusmadal on madal Soome lahes, jääb Naissaarest 8 km kirdesse. Madala sügavus on alla 10 m. Madalat tähistavad kaks poid.
Põltsamaa vald

Loodus

Põltsamaa vald asub suures osas Ida-Eesti vesikonnas (Peipsi alamvesikond ja Pandivere põhjavee alamvesikond). Läänepoolses servas paikneb osa vallast Lääne-Eesti vesikonnas (Pärnu alamvesikond). Suur osas valla territooriumist paikneb Pandivere ja Adavere-Põltsamaa nitraaditundlikul alal, kus kehtivad piirangud põllumajanduslikule tegevusele. Suur osa valla territooriumist paikneb kas kaitsmata või nõrgalt kaitstud põhjaveega alal, kus kehtivad ranged nõuded reoveekäitlusele.
Põltsamaa valla tähtsaim maavara on lubjakivi (dolokivi), mida kaevandatakse Rõstla, Kalana, Sopimetsa ja Pudivere külades asuvates karjäärides. Umbusi küla lähedal asubad savi leiukohad, mille teadaolevad varud on 10 miljonit m³. Savikihi paksus on keskmiselt 3,5 m, savi on hinnanguliselt madala kvaliteediga. Vallas on mitmeid uuritud ja hinnatud turbamaardlaid, turba kaevandamine toimub Pikknurme ja Tapiku külades.
Valla maa-alast on metsaga kaetud umbes 44% valla maa-alast, suur osa sellest jääb looduskaitsealade piiridesse. Haruldastest taimeliikidest leidub soomurakat ja mitmeid käpalisi.
Haruldastest linnuliikidest leidub seal musta toonekurge, merikotkast, väike-konnakotkast. Põltsamaa valla piiresse jäävad osaliselt rahvusvahelise tähtsusega märgalad: Alam-Pedja looduskaitseala ja Endla looduskaitseala. Väiksemad looduskaitsealad on Aidu looduskaitseala, Altnurga looduskaitseala ja Kirikumetsa looduskaitseala.
Suuremad Põltsamaa valda läbivad jõed on Põltsamaa jõgi, Pedja jõgi, Navesti jõgi ja Kaave jõgi.

Asustus

Põltsamaa vallas on üks linn, kolm alevikku ja 58 küla.

Külad

Aidu, Alastvere, Altnurga, Annikvere, Arisvere, Esku, Jüriküla, Kaavere, Kablaküla, Kalana, Kaliküla, Kalme, Kauru, Kirikuvalla, Kose, Kuningamäe, Kursi, Kõpu, Kõrkküla, Laasme, Lahavere, Lebavere, Loopre, Luige, Lustivere, Mõhküla, Mõisaküla, Mõrtsi, Mällikvere, Neanurme, Nurga, Nõmavere, Pajusi, Pauastvere, Pikknurme, Pilu, Pisisaare, Pudivere, Puduküla, Puiatu, Rõstla, Räsna, Sopimetsa, Sulustvere, Tammiku, Tapiku, Tõivere, Tõrenurme, Tõrve, Umbusi, Uuevälja, Vitsjärve, Vorsti, Võhmanõmme, Võisiku, Vägari, Väike-Kamari, Väljataguse

Juhtimine

Põltsamaa valda juhib 23-liikmeline volikogu ja 6-liikmeline vallavalitsus. Volikogus on moodustatud 8 alatist komisjoni: haridus-, keskkonna- ja korrakaitse-, sotsiaal-, eelarve-, arengu- ja ettevõtlus-, kultuuri- ja spordi-, maaelu- ning revisjonikomisjon.

Sümboolika

Põltsamaa valla vapikilbi jagab pooleks vasakult ülalt paremale alla kulgev diagonaalne kuldne jõgi. Ülemine väli on sinine ja alumine roheline. Taevasinisel väljal on kuldne kroon ja rohelisel väljal kolm kuldset viljapead. Kroon tähistab Põltsamaa linna ja kolm viljapead liitunud valdu: Põltsamaa, Pajusi ja Puurmani valda. Põltsamaa valla lipp on samades heraldilistes värvides valla vapiga. Sümboolika autor on Heino Prunsvelt.
Algus

Ajaline algus

Algus on protsessi kõige varasem hetk.
Teo algusele eelneb otsus.

Vaba algus

Immanuel Kant pidas vabaduse eelduseks alguseta põhjuslikkust (tegijapõhjuslikkus). Looduslikult paratamatu põhjuslikkuse puhul peab põhjus tagajärjele eelnema, vaba põhjuslikkuse puhul ei ole põhjuse ja tagajärje suhe ajaline. Ajalises sündmuste järgnevuses algust ei ole, kuid teol on vaba algus.

Ruumiline algus

Ruumilisest algusest saab rääkida näiteks niidi ja tänava puhul.
Lineaarse kirjapandud teksti juures on oluline, kust tuleb lugemist alustada.

Teadus

Loodusteaduses tegeleb Universumi algusega teaduslik kosmoloogia. Tänapäeval peetakse Universumi alguseks Suurt Pauku, millega tekkisid nii ruum kui ka aeg. Arusaamine algab Plancki ajast. Mis oli "enne" seda, selle kohta ei osata midagi selget öelda. Kõnekeeles nimetatakse seda eimiskiks.

Filosoofia

Immanuel Kanti järgi ei ole maailma algus meelelisuse seaduste järgi mõeldav.

Religioon

Paljudes usundites räägib algusest loomislugu.

Esituse alguse probleem filosoofias

Georg Friedrich Hegeli järgi ei ole filosoofial väliseid eeldusi, mistõttu filosoofia algus peab ise olema eeldus "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 1).
Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon

Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon (EMF) on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud mootorrattaspordi, mootorkelguspordi, motomatkamise ja quadracingu arendamisele Eestis.

Põhitegevus

Eesti Mootorrattaspordi Föderatsioon edendab Eestis motokrossi, enduro, ringraja, supermoto, mäkketõusu, triali, speedway, mootorkelgu, kiirendus- ja motomatkamise võistlusi. Võistlusi peetakse kõikjal üle Eesti riigi. Peetakse näiteks Eesti meistrivõistluseid, TOP200, Eesti karikavõistluseid. Välismaistest võistlustest toimus 2017. aastal Lange Motokeskuses FIM Monster Energy juunioride maailmameistrivõistluste üks etapp, kus võistlesid juunioride maailma paremik.

Juhatus

EMF peasekretäriks on Rauno Kais, kes valiti sellele ametikohale 2017. aastal. Samuti kuuluvad juhatusse Andre Sepp (nõukogu president), Ain Kuusik (nõukogu asepresident), Ivar Kiil (nõukogu liige), Indrek Viks (nõukogu liige) ja Lauri Roosiorg (nõukogu liige).

Ajalugu ja liikmed

EMF registreeriti esimest korda äriregistris 19. aprillil 1999 ning see on 1921. aastal asutatud Eesti Autoklubi Mootorratta Sektsiooni õigusjärglane. EMF ise in FIM (Fédération Internationale de Motocyclisme), FIM Europe (European Motorcycling Union) ja EOK (Eesti Olümpiakomitee) liige.
EMF omab 75 juriidilisest isikust liiget ning 71 liikmesorganisatsiooni, nende seas näiteks ka MRC Motoklubi, Kagu Motoklubi ning Viljandi Vee- ja Motospordiklubi.
EMF sõitjate nimistusse kuuluvad näiteks Tanel Leok, Toomas Toome, Juss Laansoo.
Ats Sillaste

Isiklikku

Tema vend Mikk Sillaste on samuti jalgpallur.
Tamm (ehitis)

Ajalugu

Esimene pais ehitati umbes 3000 aastat eKr. Selleks oli Jawa Dam, mis asus Jordanis.
Artokraatia

Artokraatia ehk kunsti võim (inglise keeles artocracy, prantsuse keeles artocratie) on maailmaparandamine kunsti vahenditega.
1922. aastal kasutas artokraatia mõistet Filippo Tommaso Marinetti tekstis ”Igale inimesele igaks päevaks erinev töö! Ebavõrdsus ja artokraatia” (inglise keeles To Every Man, Every Day a Different Job! Inequality and Artocracy). Esimese maailmasõja lõpus töötas Marinetti välja suhteliselt sidusa utoopilise visiooni uuest ühiskonnast, ülistades isiklikku vabadust ning rõhutades kunsti tähtsust (Marja Härmänmaa 2009).
2011. aasta märtsis toimus Tuneesias tänavakunstiprojekt "Inside Out: Artocracy in Tunisia". Projekti raames oli Tunise sadama ja Kartaago vahel asuva Le Krami linna väljapaistvates kohtades mõtlema panemiseks, parema maailma nimel või ka "harilikult" eksponeeritud sadade tuneeslaste portreed. Pildid olid paigutatud kohtadesse, kus olid varem olnud endise ja seejärel põlu alla sattunud presidendi Zine El Abidine Ben Ali portreed. Üks fotograafidest, Marco Berrebi, tõdes, et "Artocracy" andis inimestele vabaduse fotode üle arutleda ning tulla oma järeldustele. Terminis ‘artokraatia’ leiame me huvitava kombinatsiooni esteetilisest praktikast ja demokraatlikust enesemääramisest, mis on vaieldamatult ka nimetatud projekti võtmeelemendiks: kunsti esiplaanile nihkumine enesemääramise või lõpuks ka iseorganiseerumise vormina. Projekti puhul oli võrdne nii esteetiline väljendus – piltide paigutamine avalikku ruumi – kui ka eesmärk provotseerida debatti (Anthony Downey 2011).
Drosseldamine

Drosseldamine ehk muljumine on voolava vedeliku, auru või gaasi rõhku drosseli abil vähendama, s.t, et voolule rakendatakse hüdraulilist takistust.
Termodünaamiliselt on drosseldamine adiabaatiline protsess (nimetatakse ka adiabaatiline drosseldamine). Drosseldamisel küll nt veevoolu töövõime langeb, kuid entalpia ei muutu.
Fayette'i maakond (Kentucky)

Ajalugu

Maakond moodustati 1780. aastal.
Naftageoloogia

Naftageoloogia on maa all leiduvate süsivesinikel põhinevate vedelkütuste päritolu, liikumiste ning nafta kogunemist uuriv teadusharu.
Carl Friedrich Stürmer

Carl Friedrich Stürmer (16. september 1748 Berliin – 19. oktoober/31. oktoober 1806 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Jena ülikoolis pärast aastat 1765 (ei immatrikuleeritud). Tuli aastal 1766 Adilasse koduõpetajaks. Ordineeriti 9. märtsil/20. märtsil 1771 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1771–1776 Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1776–1806 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Aastal 1796 sai ta Lääne-Harju praostkonna praostiks ja 15. jaanuaril/26. jaanuaril 1798 Eestimaa konsistooriumi assessoriks.

Isiklikku

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Anna Charlotta (neiuna Alstadius, 1753–1788), sellest abielust sündinud poeg Carl Gustav Stürmer oli Harju-Madise koguduse vikaarõpetaja. Tema teise abikaasa Christiane Charlotte isa Carl Gustav Schultz (ja ka vanaisa) olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, abikaasa vend Carl Gustav Schultz ja vennapoeg August Konstantin Schultz olid Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetajad.
Valge Hobuse kõrts

Valge Hobuse kõrts (saksa keeles Weißen Ross) ehk Novum, rahvasuus ka Tamme kõrts Tamme mõisa aladel paiknemise järgi, oli väljaspool Tartu linna piire Riia maantee ääres asunud kõrts, üliõpilaste üks meeliskohti 19. sajandil. Tänapäeval paikneb endine kõrtsimaja juba mitmekordseks kasvanud Tartu linna piirides, kuid nüüdseks on see muudetud eluhooneks.

Kõrts ja üliõpilaskond

Valge Hobuse kõrts oli lisaks pidudele ka teisel viisil korporatsioonide ja üliõpilastega seotud. Just Valge Hobuse kõrtsis korraldasid eesti- ja kuramaalased 1821. aastal ühise rebasekommersi, pärast mida teatati korporatsiooni Curonia taastamisest ja korporatsiooni Estonia asutamisest. Lisaks oli linnaäärsetel kõrtsidel oma osa ka korporandi Tartust lahkumisega seotud traditsioonidel. Kui üliõpilase õpingud olid lõppenud ja ta Tartust jäädavalt lahkus, siis saatsid teda kaasmaalased rongkäiguga läbi linnatänavate. Teekond lõppes linnaäärses kõrtsis, kus joodi koos viimane lahkumisnaps. Selliseid kõrtse nimetati niiöelda “pisaratekõrtsiks”.

Novumi teater

Tartus valitses aastatel 1812–1867 teatrikeeld. Ent 1857. aastal tuldi mõttele hakata tartlastele etendusi andma linnast väljaspool – Valge Hobuse kõrtsis. Järgmisel aastal püstitati sinna ka umbes 600 vaatajat mahutav suveteatrihoone, kus anti igal suvel kuni 1869. aastani etendusi. Teatrihooaeg kestis maist augusti lõpuni ja selle aja jooksul esitati 30–50 etendust. Novumi teater lõpetas tegevuse 1868. aastal ning teatrihoone lammutati 1874. aastal.