google/wiki40b huggingface dataset:
Rein Neggo

Rein Neggo (13. mai 1918 Kõljala mõis, Pihtla vald, Saaremaa – 12. märts 2007 Los Angeles) oli eesti vaimulik.
Neggo käis koolis Kaarmal ja lõpetas aastal 1937 Saaremaa Ühisgümnaasiumi. Sama aasta sügisel asus ta elama Tartusse, töötas linnavalitsuses ja õppis samaaegselt Tartu Ülikooli usuteaduskonnas kuni selle sulgemiseni Nõukogude võimu poolt. Hiljem õppis ta paar aastat Tartu Kõrgema Muusikakooli lauluklassides.
Muusikakool jäi tal sõja tõttu siiski lõpetamata. Ta laulis koorides, mängis mitmes orkestris trombooni ja teisi puhkpille ning juhatas segakoori Los Angeleses ja ühendkoore Lääneranniku eesti päevadel. Samuti tegutses ta noorkotka ja skaudina alates 1932. aastast. Astmelt kotkajuht (n-skm). Oli Los Angelese eesti skautüksuse asutajaid, skautkomitee liige ja rühmavanem.
Esimese jutluse pidas ta aastal 1937 jõulude ajal Kaarma kirikus, kutsujaks toonane Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja Elmar Tõldsepp.
Aastal 1944 põgenes ta koos perekonnaga Saksamaale, kus viibis Murnau ja Geislingeni laagris, töötas pikemat aega Eesti Kooride Keskuses, lühemat aega töökompaniis ja lõpupäevil Rahvusvahelise Põgenikeorganisatsiooni (International Refugee Organization, IRO) ametnikuna.
Emigreerus sügisel 1949 Ameerika Ameerika Ühendriikidesse ning asus elama Los Angelesse. Seal töötas ta algul masinistina metallivabrikus ja hiljem joonestajana. Oli EELK Los Angelese koguduse organiseerijate seas. Ühendriikides elades ja töötades õppis ta usuteadust konsistooriumi moodustatud komisjoni järelevalvel, kuhu kuulusid Tartu ülikooli endised õppejõud Johan Kõpp, Jaak Taul ja Arthur Võõbus. Pärast prooviaastat ja konsistooriumi eksamite sooritamist ordineeriti ta peapiiskop Johannes Oskar Lauri poolt Stockholmis 20. märtsil 1966 Los Angelese koguduse õpetajaks. Ta töötas Los Angelese koguduse õpetajana 15. jaanuarini 1991, mil ta vabastati ametist tervislikel põhjustel, kuid täitis ajutiselt koguduseõpetaja kohuseid novembrini 1994.
Kose Lasteaed

Kose Lasteaed on lasteaed Kose alevikus Harju maakonnas.

Ajalugu

Lasteaed avati Kosel Ravila maantee 10 asuvas majas 1954. aastal. Lapsi oli lasteaias alguses 15. Peatselt koliti Kehra maantee 5 paiknevasse ühekorruselisse majja. Tollel ajal töötas lasteaias kaks rühma. 
Varem oli Kosel mitmel aastal 1930ndatel ja 1940ndatel kahe-kolme kuu jooksul avatud suvelasteaed, mis töötas Kose Seltsimajas. Suvelasteaeda leiti kasvatajad kas spetsiaalsete koolituste läbinute hulgast või Tallinna Kodumajandusinstituudist.
1961. aastal remonditi pool praeguse muusikakooli majast (Pikk tänav 8) ja 22. septembril avati lasteaed endise kahe asemel 4 rühmaga, mis oli mõeldud sajale lapsele (sõimerühmad jäid endisesse majja). Lasteaiatöötajaid oli kahe maja peale kokku 27. 
Tänapäeval kasutatavasse majja (Pikk tänav 30), mis on ehitatud spetsiaalselt lasteaiaks, kolis tollane Kose Lastepäevakodu 1978. aastal. 
2008. aasta sügisel oli Kose Lasteaias 6 rühma, kus käis kokku 126 last vanuses 2–7. Töötajaid oli Kose Lasteaias 31 (15 õpetajat, 3 administratsioonitöötajat ja 13 täiendavat personaliliiget).
2013 avati Kose Kultuurikeskuse ruumides (Hariduse 2) kaks lisarühma.
Kuu (astroloogia)

Kuu on astroloogias üks olulisemaid taevakehi, mõnes astroloogia harus kõige olulisem (nt selektiivne astroloogia, horaarastroloogia). Kuu kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Kuu teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale u 27–28 päevaga.
Kuu tähistab astroloogias emotsioone ja alateadvust, alateadlikke motiive. Astroloogilise uskumuse kohaselt tegutseb inimene igapäevaelus peaaegu mehaaniliselt vastavalt oma Kuu märgile .
Kuu asend inimese horoskoobis näitab, kui empaatiavõimeline inimene on, millele ta on vastuvõtlik ning mis pakub talle turvatunnet, samuti seda, kuidas ta ise teistele turvalisust pakub. Kuu positsioonist horoskoobis võib välja lugeda ka tema suhtumise perekonda, toitumisharjumused, ema ja lapsepõlvega seonduva. Kuuga seotud valdkonnas oleme ebastabiilsed, kõikuva meeleoluga, sõltume palju oma minevikust ning võime käituda lapsikult ja ebakindlalt, aga ka positiivses mõttes emotsionaalselt. Naisenergia kandjana väljendab lähedasi naisterahvaid: naine, ema, õde, (esimene) tütar. Mehe kaardis kajastab ka suhteid naistega.
Anatoomiliselt on Kuu seotud rindade, naissuguelundite, mao ning meestel vasaku ja naistel parema silmaga.
Kuu valitseb Vähi märki ja 4. astroloogilist maja.
Mütoloogia
Pea kõigi rahvaste mütoloogias seostatakse Kuud jumalannadega. Nende koguarv on üpris suur, sest erinevaid Kuu faase valitsevad erinevad jumalannad. Päikese ja Kuu jumalad olid peaaegu alati vastassoost. Vanim kreeka kuujumalanna oli Selene, kelle kahe tütre isa oli Zeus. Hiljem tõrjus Selene kõrvale Apolloni kaksikõde Artemis, kellest on rohkem legende. Tema oli jahi ja loomade neitsilik kaitsja ning hõljus noorte saatjannadega mööda metsi. Mehi, kes teda ei austanud, karistati väga karmilt. Artemisega algas kreeklastel ka jumalannade jaotus Kuu faaside järgi. Artemis kui sõltumatu metsik ratsanik kehastab kasvava Kuud. Oma tujukuse, julmuse ja ekstaatilisusega võib ta aga olla seotud ka täiskuuga. Täiskuu naiselikku ja toitvat aspekti kehastab Hera (roomlaste Juno), kes oli Zeusi abikaasa ning perekonna ja kodu kaitsja. Pimeduse ja surma hirmuäratav jumalanna Hekate on aga seotud noorkuuga. Rahvajuttudes ratsutab ta öösiti mustal hobusel ringi ja toob inimestele õudusunenägusid.
Sonora osariik

Ajalugu

Sonora osariik on loodud 1824. aastal. 1830. aastal jagati osariik kaheks ning lõunaosast moodustati Sinaloa osariik.

Haldusjaotus

Sonora osariik on jagatud 72 kohalikuks omavalitsuseks.
Silvia Rannamaa

Silvia Rannamaa (kuni 1940 Sylvia Hypponen; 3. märts 1918 Tallinn – 19. aprill 2007 Tallinn) oli eesti kirjanik, kes sai tuntuks noortejutustustega "Kadri" (1959) ja "Kasuema" (1963).

Elulugu

Ta sündis Tallinnas soomlase ja eestlanna tütrena. Keskhariduse omandas ta Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.
Silvia Rannamaa abikaasa oli Harald Suislepp.

Looming

Tema silmapaistvaimad teosed on noorsoojutustused "Kadri" (1959) ja "Kasuema" (1963). Neid on tõlgitud vene, läti, leedu, slovaki, tšehhi, armeenia ja gruusia keelde. Jutustuse "Kasuema" ainetel valmis 1985. aastal mängufilm "Naerata ometi".
Hiljem on Silvia Rannamaa avaldanud lüürilise muinasjutukogu "Nösperi Nönni Natuke" (1977) ja lühijuttude kogumiku "Väikese käpa jälg" (1985). Lisaks on ta kirjutanud ka näidendeid, novelle ja luuletusi; tuntuim luulekogu on 2005. aastal ilmunud "Sinule, ema!".
Tagasivaate oma elule ja ühiskonnale, kus ta elas, tegi Silvia Rannamaa kahes mälestusteraamatus: 1990. aastal ilmunud teoses "Maast madalast" ja 1998. aastal ilmunud raamatus "Ja vaimuvara ka".
Igor Kuzmin

Igor Kuzmin (sündinud 23. novembril 1982 Narvas) on Eesti sõudja. 
Lõpetas 2001 Narva Kreenholmi gümnaasiumi, õppinud Sillamäe Majanduse ja Juhtimise Instituudis. Töötanud aastast 2011 Narva Spordikeskuse peaspetsialistina.
Tallinna Aukodanike Kogu

Tallinna Aukodanike Kogu on Tallinna linnavalitsuse nõuandev organ, kuhu kuuluvad linna teenetemärgi või vapimärgi pälvinud inimesed.
Esmakordselt kogunes Aukodanike Kogu istungit pidama 2002. aastal.
Traditsiooniliselt kogunetakse iga aasta 15. mail Tallinna päeval raekotta.
Mäeküla piimamees

Sisukokkuvõte

Manduva Mäeküla mõisa vanapoisist härrale Ulrich von Kremerile hakkab silma talumees Tõnu Prillupi noor naine Mari, kes on kohuse ja tava tõttu abiellunud oma õe lesega ja hakanud tema laste kasuemaks. Kremer tunneb Mari järgi himu, kuid talutüdruk lihtsalt ära võrgutada käiks tema saksa-au pihta, niisiis otsustab ta Tõnuga kokku leppida ja pakub talle tulusat piimarentniku talu. Tõnu rõõmustab hea pakkumise üle, teda piinab kadedus jõuka piimamehe Kuru Jaani vastu ja lootus kord endale tolle kombel mõis osta. Tõnu püüab igati Marit veenda, kuid see keeldub ja puikleb. Tõnu jääb lausa haigeks ja sonib sellest, kuidas nad kodust minema aetakse. Viimaks tüdinud Mari annab järgi ja hakkab mõisahärra armukeseks. Tõnu saab oma piimamehe-lepingu, Kuru Jaan lastakse lahti. Alles siis märkab ta, et Mari on küps ja ahvatlev naine, kes on aga ta nüüd maha jätnud. Samas pakub piimamehe töö alguse raskustest hoolimata Tõnule suurt rahuldust. Mari pääseb linna käima ning saab endale üht-teist iluasju ja juturaamatuid lubada. Vana mõisniku samm muutub samuti erksamaks ning süda lahkemaks. Aja möödudes muutub aga Tõnu rahutuks ja teda vaevab armukadedus, ta tunnistab mõisnikule, et on olnud suur siga. Ka äri läheb kehvasti; Tõnu hakkab viina võtma. Kord, kui ta purjus peaga koju tuleb, tekib tal tõsine vastasseis Mariga, keda ta püüab keelata linna minemast ja kes talle kõrvakiilu annab, öeldes, et täidab lepingut. Mari tunneb tõmmet hoopis noore sepa Juhani poole. Kord linnast tulles külmub Tõnu purjus peaga rekke. Maril käib mitu kosilast, sealhulgas Juhan, kes aga Mari kui ihaldusväärse positsioonika lese kõrval ennast enam vabalt ei tunne. Mari kihutab ta minema kui argpüksi. Mari läheb koos lastega mõisahärrale kadrisanti mängima ja teatab, et läheb iseseisvalt ära linna ning jätab oma saksast armukese.
Ulrich von Kremeri kuju sümboliseerib baltisaksa aadli allakäiku ja viljatust ning soovi vanade privileegide külge klammerduda. Tõnu Prillup on lihtne talumees, kelle elus on esikohal materiaalsed asjad ja kes ei oska oma tunnetes selgust saada. Mari on elava fantaasiaga, kuid kinnine ja isepäine naine, kes ei ava teistele oma tegude motiive.
Martin Vabat

Martin Vabat (kodanikunimega Martin Ellermaa; sündinud 2. aprillil 1981 Raplas) on eesti luuletaja.
Ta on avaldanud luulet ajakirjades Värske Rõhk ja Looming (6/2009, 4/2015, 9/2016, 5/2017). 
Ta on Eesti Kirjanike Liidu liige alates aastast 2014.
Martin Vabat on kahekordne Juhan Liivi luulepreemia nominent (2015, 2017).
Väike konnarohi

Väike konnarohi (Alisma gramineum) on konnarohuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau

Krahv Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau (vene keeles Федор Карлович Коцебу Пиллар фон Пильхау; 5. juuli 1848 – 7. august 1911 Ravila mõis) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleitnant).
Theodor Pilar von Pilchau sündis Karl Magnus Pilar von Pilchau ja Jekaterina Nikolajevna Kudaševa pojana. Tema isa oli Venemaa kindralmajor, Novorossiiski ja Bessaraabia kindralkuberner ning tema ema oli Mihhail Kutuzovi tütretütar.
Pilar von Pilchau stus sõjaväeteenistusse 1866. aastal, alustades teenistust husaaripolgus Terski oblasti ja Teri kasakate atamani vanemadjutandina.
1872. aastal, teenides suurvürst Mihhail Nikolajevitši 7. husaaripolgus, ülendati ta leitnandiks.
Aastail 1877–1878 võttis Pilar von Pilchau osa üheksandast Vene-Türgi sõjast.
1878. aastal ülendati ta staabirittmeistriks.
12. jaanuaril 1878 andis keiser Aleksander II Theodor Pilar von Pilchaule, tema abikaasa Alexandra Mathildele ja nende vanimale järglasele loa kanda krahvi- ja krahvinnatiitlit ning kasutada nimekuju Kotzebue-Pilar von Pilchau. Kuna Alexandra Mathilde oli endise Varssavi kindralkuberner krahv Paul Demetrius Kotzebue ainus järglane, siis ainus võimalus nime ja tiitli edasiandmiseks oligi selline liitnimi.
1888. aastal ülendati Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau polkovnikuks ja 1898. aastal kindralmajoriks.
1904. aasta aprillist kuni 1905. aastani oli ta Rostov Doni ääres linnapea. 1905. aastal ülendati ta kindralleitnandiks.
Teenis Kaukaasias ja Varssavi sõjaväeringkonna staabis, 1910. aastal läks ta erru.
Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau suri 7. augustil 1911 Harjumaal Ravila mõisas.

Perekond

Theodor Kotzebue-Pilar von Pilchau abiellus 29. juunil 1871. aastal Ravila ja Palvere mõisniku, endise Varssavi kindralkuberneri krahv Paul Demetrius Kotzebue tütre Alexandra Mathilde von Kotzebuega (20. mai 1849 – 19. juuli 1943 Tallinn).
Kukruse-Peeri vald

Kukruse-Peeri vald (saksa keeles Kuckers-Perifer) oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1883 ja siis eraldusid nad omaette valdadeks: Kukruse vallaks ja Peeri vallaks.
Ketlin Priilinn

Ketlin Priilinn (kodanikunimi Ketlin Rauk; sündinud 31. märtsil 1982) on eesti kirjanik, tõlkija ning vabakutseline ajakirjanik.

Haridus ning kirjanduslik tegevus

Ketlin Priilinn on teinud kaastööd ajalehtedele Äripäev, Maaleht ja Postimees ning ajakirjadele Tiiu, Lemmik, Director, Interjöör ja TM Kodu ja Ehitus.
Priilinna sulest on ilmunud mitmeid raamatuid nii lastele, noortele kui täiskasvanud lugejatele. Samuti on Ketlin Priilinn tõlkinud neli teost inglise keelest eesti keelde. Abiellus 2010. aastal ja kannab nüüd ametlikult nime Ketlin Rauk, raamatute kirjutamist aga jätkab Priilinna nime all.
Prooviabielu

Sisututvustus

Telesarjas peavad kaks naist elama kolme nädala vältel, iga nädal erineva mehega. Saate lõpuks peavad naised valima ühe mehe, kellega ühist elu alustada.

Kokkuvõte

Sarja lõpus pidid kaks naist oma valiku tegema. Esimese hooaja peategelased Liisa ja Helen tegid oma valikud järgmiselt: Liisa otsustas Žiga kasuks ning Helen valis Kalvi-Kalle. TV3 pole avaldanud informatsiooni sarja teise hooaja ilmumise kohta.
Marcinkonys

Ajalugu

Kirjalikes allikates on küla esmakordselt mainitud aastal 1637 kui puuraidurite asulat. Aastal 1770 valmis sealne esimene kirik. Algselt allus see Merkinė kirikule, ent seitse aastat hiljem eraldati sealne ümbruskond omaette kihelkonnaks.
Küla hakkas arenema XIX sajandi teisel poolel, kui valmis Peterburi–Varssavi raudtee. Toona rajati ka Marcinkonysi raudteejaam, mille ümber tekkis ka asula, mis hiljem Marcinkonysi külaga ühendati. Küla ümbruses oli vähe põllumajanduseks sobilikku maad, nii hankisid sealsed asukad elatist metsast. Tähtsamad tegevusharud olid toona seente korjamine ja rongireisijatele karastusjookide müütamine. Külas elavad juudid tegelesid kaubandusega. Aastal 1912 rajati külla seenekuivati.
Esimese maailmasõja ajal rajasid Saksa võimud Marcinkonysist algava kitsarööpmelise raudtee, mis viis Kotra jõe äärde. See raudtee tegutses XX sajandi keskpaigani. Sõja järel asus Marcinkonys Poolas. Aastal 1925 loodi Grodno maakonda Marcinkańce vald. Sealse omavalitsuse sümboliks valiti Leedu rist, mille eest Poola võimud arreteerisid algul sealse vaimuliku, hiljem aga veel kaks küla elanikku. Aastal 1933 püstitati taoline rist ka küla keskele, mis tekitas taas konflikte Poola ametivõimudega. Nende konfliktide tõttu ei lubatud sealset esindajat seimi valida.
Aastal 1939 liideti küla Valgevene NSVga. Aastal 1949 arvati see Leedu NSV koosseisu. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed küla lähedal metsas ligi 600 Marcinkonysi ja Varėna juuti, samas mitmed sealsed juudid pääsesid hukkamisest ja hiljem neid enam ei puututud. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimud küüditasid 103 Marcinkonysi elanikku.
SeaWind Line

SeaWind Line on Soome laevafirma, mille omanik on Eesti laevafirma Tallink. SeaWind Line oli tähtsamaid raudteevagunite meritsiveo liine Soome ja Rootsi vahel. 
SeaWind Line asutati 1988. aastal kui Silja Line´i iseseisva kaubamärgiga tütarfirma ning aprillis 1989 alustati 260 reisijakohaga ro-pax-laevaga Sea Wind liiklust liinil Turu–Stockholm. Sea Wind sõitis sel liinil ka pärast seda, kui Tallink ostis Silja Line´i, kuigi Tallinki kaubamärgi all hariliku ro-ro-laevana ilma reisijateta. Vaheldunud on teine laev, mis võimaldas kaht väljumist ööpäevas kummastki sadamast. Osa nn teisi laevu ei võtnud peale vaguneid.
Septembris 2002 renditi Öresund, mis nimetati ümber Sky Wind`iks ning see asus liinile Turu-Stockholm.  
Aastal 2002 suunati Star Wind liinile Tallinn-Helsingi. 2005. aasta aprillis ostis SeaWind Line Sky Wind`i. Maikuus lõpetati regulaarliiklus Tallinn-Helsingi liinil ning Star Wind asus liinile Turu-Stockholm. Peagi müüdi Star Wind Saaremaa Laevakompaniile. 
Mais 2007 müüdi Sky Wind Poola laevafirmale Unity Line.
2008. aastal lõpetati reisijavedu ja keskenduti ainult kaubatranspordile, hiljem suunati Sea Wind liinile Tallinn-Vuosaari.
Loosi Põhikool

Loosi Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Vastseliina vallas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Võru vallas) Loosi külas.
Kool suleti 2000.
Kooli viimane direktor oli Piret Pärn.

Ajalugu

Loosi kool asutati külakoolina 1855. aastal Puutlil. 1860ndatel aastatel koliti kool Loosile ja selle nimeks sai Loosi vallakool. 20. sajandi esimeses pooles tegutses Loosi kool 6-klassilise algkoolina. Aastatel 1944–1946 kandis kool nimetust Loosi Mittetäielik Keskkool. 1946–1960 kandis kool nime Loosi 7-klassiline kool. Aastal 1949 valmis uus koolimaja Loosi ja Tüütsmäe küla piiril. Tüütsmäe kool ühendati seejärel Loosi kooliga ning õpilaste arv kasvas koolis 164-ni. Aastaks 1960 langes õpilaste arv 70-ni. 1960. aasta teisest poolest moodustati Loosi 8-klassiline kool, mille õpiaste arv kerkis 96-ni. 1970. aastaks langes õpilaste arv 63-ni ja 1998. aastaks 29-ni.
2023. aasta Riigikogu valimised

2023. aasta Riigikogu valimised on XV Riigikogu korralised valimised, mis toimuvad 2023. aastal.

Valimistega seotud muudatused

2017. aastal hakati kavandama 2023. aasta valimisteks senise 12 valimisringkonnaga süsteemi muutmist, sest demograafiliste muutuste tõttu on suurenenud Tallinna ja Harjumaa ringkondades olev mandaatide arv ja vähenenud mandaatide arv mujal, mis tekitab kandidaatidele ebavõrdsed tingimused. Ringkondade suuruse võrdsemaks muutmiseks on välja pakutud mitmeid ideid, millest Vabariigi Valimiskomisjon on kõige enam eelistanud uue 7 ringkonnaga süsteemi loomist.
2019. aasta juunis tegi õiguskantsler Ülle Madise Riigikogule ettepaneku kaotada välireklaami ajalised piirangud, säilitada valimisagitatsiooni keeld valimispäeval vaid valimisjaoskonnas, kaotada erakonnanimekirjadele kautsjoninõue Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel, muuta ringkondade suurust Riigikogu valimistel ning panna alates 2023. aasta Riigikogu valimistest valimisringkondade moodustamise igakordne kohustus mõnele sõltumatule institutsioonile, näiteks Vabariigi Valimiskomisjonile.
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 väljalangemismängude faas

1/8-finaalid

Loosimine toimus 12. detsembril 2016.  Esimesed mängud mängiti 14., 15., 21. ja 22. veebruaril, ning teised mängud mängiti 7., 8., 14. ja 15. märtsil 2017.

Veerandfinaalid

Loosimine toimus 17. märtsil 2017. Esimesed mängud mängiti 11. ja 12. aprillil, ning teised mängud mängiti 18. ja 19. aprillil 2017.

Poolfinaalid

Loosimine toimus 21. aprillil 2017. Esimesed mängud mängiti 2. ja 3. mail, ning teised mängud mängitakse 9. ja 10. mail 2017.
Agy

Agy on vald Lääne-Normandia piirkonnas Calvadosi departemangus Prantsusmaa loodeosas.
Marathi keel

Kiri

Marathi keelt kirjutatakse modifitseeritud devanaagaris. Kirjas on 16 vokaali- ja 36 konsonandimärki.

Fonoloogia

Marathi keeles on 25 kaashäälikut ja 9 täishäälikut.
Rõhk asub esimesel silbil.

Morfoloogia

Noomenid jagunevad 3 grammatilise soo järgi. Noomenitel on 7 käänet ja 2 arvu. Ainsa india keelena on marathi keeles säilinud sanskriti lokatiiv.
Tegusõnad võivad ühilduda nii subjekti kui ka objektiga.

Süntaks

Marathi keele põhisõnajärg on SOV.

Sõnavara

Keeles on palju laene hindi, pärsia ja araabia keelest.
Heinrich Bark

Heinrich Bark (16/28. jaanuar 1807 Eistvere – 16/28. jaanuar 1871) oli Liivimaa põllumees.
Ta oli Hermann von zur Mühleni ja Charlotta Wilhelmina Roop poeg. Ta oli Venemaa pankuri ja rahaministeri Peter Bark 
(Петр Львович Барк) vanaisa.
Õppis 1827–1831 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, Korporatsioon Estonia liige.
Valitses Vastseliina ja Eistvere mõisa, 1838–1839 oli Vana-Kuuste Põllumajanduse Instituudi inspektor, 1839–1860 valitses ja hiljem kuulus tema perele Kaave mõis.
Heiti Talvik

Isiklikku

Heiti Talviku isa oli leeprauurija Siegfried Talvik. Tema ema Elfriede Talvik oli pianist. 1937. aastal abiellus Heiti Talvik Betti Alveriga.
Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (1992)

Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei (vene keeles Коммунистическая партия Советского Союза) on registreerimata partei Venemaal, mida juhib Sergei Skvortsov (Скворцов, Сергей Борисович). Partei juhib kommuniste üle endise Nõukogude Liidu. Partei rajati juulis 1992 Puškinos nii-öelda 29. taastaval NLKP kongressil ja sh visati välja Mihhail Gorbatšov. Partei nõuab Nõukogude Liidu taastamist.
Parteil on mitu organisatsiooni: Ülevenemaaline Kuriilide Kaitse Komitee, Sotsiaalse Kaitse Survegrupp ja Regioonidevaheline Streigikomitee.
Partei propagandaleht on Narodnaja Gazeta (Народная газета). Skvortsov on partei juhina ka Rahvalehe peatoimetaja.
Naltšiki kriisi ajal süüdistas partei Venemaa valitsust ebaregulaarses regioonide probleemide lahendamises sotsiaalpoliitikas, mis pidavat põhjustama terrorismi.
Eestis pole partei registreeritud, kuna Eesti valitsus keelustas NLKP 23. septembril 1991. Kui NLKP lagunes, siis keelustati partei ka Nõukogude Liidu territooriumil. Taastamine toimus äärmuslaste juhtimisel (kellel polnud õigust parteid taastada). Partei nö taastamisega läks kaasa ka Eestis keelustatud Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP). Partei registreeriti Venemaal (1993) ja Moldovas (Transnistrias, kus tegutseb selle iseseisev allorganistatsioon Transnistria Kommunistide Partei).
Blade Nzimande

Bonginkosi Emmanuel "Blade" Nzimande (sündinud 14. aprillil 1958 Edendale'is) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 1998. aastast on ta Lõuna-Aafrika Vabariigi Kommunistliku Partei peasekretär.
1980. aastal lõpetas ta Natali Ülikooli Pietermaritzburgis psühholoogia erialal, 1981. aastal omandas ta samas magistrikraadi tööstuspsühholoogia erialal ja 1993. aastal doktorikraadi tööstuse ja töö uuringute ajal.
Nzimande astus Lõuna-Aafrika Vabariigi Kommunistlikku Parteisse 1988. aastal, partei peasekretäriks valiti ta 1998. aasta juulis. Ta on ka Aafrika Rahvuskongressi Rahvusliku Täitevkomitee liige.
Blade Nzimande oli 11. maist 2009 kuni 17. oktoobrini 2017 Lõuna-Aafrika Vabariigi kõrghariduse ja kutseõppe minister. 28. veebruarist 2018 kuni 29. maini 2019 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi transpordiminister. Lühiajaliselt oli ta 2018. aasta 13. novembrist kuni 22. novembrini siseasjade ministri kohusetäitja.
Alates 30. maist 2019 on Blade Nzimande kõrghariduse, teaduse ja tehnoloogia minister.
Euroopa meistrivõistlused males

Euroopa meistrivõistlused males (inglise keeles European Individual Chess Championship) on Euroopa individuaalsed meistrivõistlused, mida korraldab Euroopa Maleliit (ECU) alates 2000. aastast.
Euroopa meistreid selgitatakse igal aastal. Turniirid mängitakse šveitsi süsteemis. Naistele ja meestele peetakse tavaliselt turniire erinevatel aegadel ja kohtades. Erandlik oli 2010. aasta, kui Horvaatias Rijekas toimusid mõlemad turniirid samaegselt samas kohas.

Eesti naismaletajad Euroopa meistrivõistlustel

2007. aastal Dresdenis Euroopa MV-l sai Valentina Golubenko 16. koha, millega tagas endale õiguse esineda maailmameistrivõistlustel.
2017. aastal Riias toimunud turniirist võttis osa kokku 144 maletajat. Mai Narva sai 63., Margareth Olde 82., Monika Tsõganova 104., Anastassia Sinitsina 108. ja Regina Narva 124. koha.
2019. aastal Antalyas toimunud turniirist võttis osa kokku 130 maletajat. Mai Narva sai 44., Triin Narva 110. ja Margareth Olde 73. koha.

Euroopa (lahtised) meistrivõistlused males

Euroopa meistritiitli lahtisel turniiril (võivad osa võtta ka naismaletajad) on võitnud maletajad Venemaalt (10 kuldmedalit), Ukrainast (2), Horvaatiast (2), Iisraelist (1), Poolast (1), Gruusiast (1), Rumeeniast (1), Prantsusmaalt (1) ja Hollandist (1).
2011. aastal Prantsusmaal Aix-les-Bains'is toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis pronksmedali Ungari suurmeister Judit Polgár (kuldmedali sai suurmeister Vladimir Potkin).
Kreisikohus

Kreisikohus ehk maakonnakohus oli aastatel 1817–1889 Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangus tegutsenud talurahvakohus.
Eesti alal tegutses Harju-Järva, Lääne, Pärnu, Saaremaa, Tartu ja Viru kreisikohus.
Kreisikohtu koosseisus olid kreisikohtunik, 2 kaasistujat (pluss 2 talupojast kaasistujat).
Akrosomaalne reaktsioon

Akrosomaalne reaktsioon on üks spermi munarakku tungimise etappidest. Spermi plasmamembraan ja akrosoomi otsmine membraan lagunevad, mistõttu vabaneb akrosoomi sisu. Akrosoomi ensüümid (näiteks akrosiin) on võimelised lagundama zona pellucida't.
Rein (perekonnanimi)

Rein on perekonnanimi.