Tonga

Nimi

Tonga nimi tuletub tongakeelsest sõnast "tonga", mis tähendab "lõunakaart". Riigi nime tähendus on tuletatud saarte geograafilisest paiknemisest Polüneesias.

Asend

Tonga saared asuvad Vaikses ookeanis Uus-Meremaa ja Hawaii saarte vahelisel alal, paiknedes Uus-Meremaale umbes poole lähemal kui Hawaiile. Tongast loodes asub Fidži, põhjas Wallis ja Futuna ning Samoa ning kirdes Niue.
Tonga rannajoone kogupikkus on 419 kilomeetrit. Pikim riigisisene vahemaa põhjast lõunasse on 631 kilomeetrit ja idast läände 209 kilomeetrit.

Loodus

Tonga koosneb 169 saarest, mis kulgevad põhjast lõunasse ja millest 36 on asustatud. Saared paiknevad kolme põhirühmana: Vava‘u saared põhjas, Ha‘apai saared keskel ja Tongatapu saared lõunas. Saarestik asub tektoonilise plaadi serval, millest itta jääb Tonga süvik.
Riigi pealinn Nuku‘alofa asub Tongatapu saarel, mis on Tonga suurima pindala (257 km²) ja rahvaarvuga saar. Teised suuremad saared on Vava‘u saar (89,7 km²), ʻEua saar (87,4 km²) ja Niuafoʻou saar (50,27 km²).
Paljusid saari kahjustab tuule- ja vee-erosioon, kuid Tongatapu saart kaitseb erosiooni eest korallrahu.

Pinnamood

Tongas asub kahte tüüpi saari. Ühed on veealuste vulkaanide tipud, mida katab peamiselt korallilist päritolu lubjakivi. Teised on korallilist päritolu saared. Riigi kõrgeim tipp on Kao vulkaan, mis ulatub 1046 meetrit üle merepinna. Tongas asub 5 tegevvulkaani, mille tipud ulatuvad üle merepinna. Lisaks neile leidub riigis veealuseid tegevvulkaane. Viimane vulkaanipurse toimus riigis jaanuaris 2015, kui purskas Huia Tonga vulkaan.

Veestik

Tonga suurimad järved on Tofua vulkaanikraatris tekkinud järv ja Niuafoʻou saare vulkaanikraatris tekkinud Vai Lahi järv, mille pindala on 13,6 km². ʻEua saarel asub riigi pikim oja, väiksemaid ojasid on saartel veel.

Taimestik

Metsaga on kaetud 12,5% Tonga pindalast. Tongas on kirjeldatud 463 liiki kõrgemaid taimi, neist 5,4% on endeemsed.

Loomastik

Tongas ei esine ühtki looduslikku kahepaikset. Tongas elab 2 endeemset sisalikuliiki: Lepidodactylus euaensis ja Emoia mokolahi.
Tongas on kirjeldatud 82 linnuliiki. Neist endeemsed liigid on tonga rihukana (Megapodius pritchardii) ja värvuline Pachycephala jacquinoti.
Lisaks vaalalistele on Tongal looduslikest imetajatest kirjeldatud üht käsitiivalise liiki ja polüneesia rotti.

Keskkonnakaitse

Tonga oli esimene Polüneesia riik, mis alustas pideva keskkonnakaitse programmiga. Riik kuulub troopiliste vihmametsade kaitsmise regiooni. Riigis on 2 rahvusparki: ‘Eua rahvuspark ja Mount Talau rahvuspark. ‘Eua rahvuspark loodi troopilise vihmametsa kaitseks. Mount Talau rahvuspargis kaitstakse endeemseid liike.
Tongale kuulub mitmeid mereelustiku kaitseks moodustatud reservaate. 126-hektariline Hakaumama’o rifireservaat moodustati papagoikalade kaitseks. Fanga’uta ja Fangakakau laguunide reservaat moodustati mangroovimetsa ja laguunide elustiku kaitseks.

Kliima

Tongas valitseb troopiline kliima. Detsembrist aprillini on väga niiske ja palav. Aasta keskmine sademete hulk on Tongatapu saarel 1600 mm ja Vava‘u saarel 2210 mm.
Riigi põhjapoolsemaid saari tabavad sageli taifuunid.

Riigikord

Tonga on konstitutsiooniline monarhia. Riigipea on kuningas, kelleks 2012. aastast on Tupou VI. Kuningale kuulub täidesaatev võim, ta nimetab ja määrab ametisse peaministri.
Seadusandlik võim kuulub 1-kojalisele Seadusandlikule Kogule (Fale Alea), mille liikmed valitakse ametisse 3-aastaks. Parlament koosneb 26-liikmest, kellest 17 saavad ametisse valimistel saadud tulemusega ning 9 liiget valitakse hõimupealike poolt. Tongas kehtib mitmeparteiline valimissüsteem.
Riigi kõrgeim kohus on apellatsioonikohus.
Riigi põhiseadus kehtestati 4. novembril 1875.

Rahvastik

Tongal viidi viimane rahvaloendus läbi 2016. 1956–2006 peeti rahvaloendusi kord 10 aasta jooksul, kuid alates 2011. aastast peetakse rahvaloendusi keskmiselt kord 5 aasta jooksul.

Rahvaarv

Tongal elas 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 100 745 elanikku, kellest 50 312 olid mehed ja 50 433 naised. Kõige rohkem elanikke elas Tongatapu piirkonnas – kokku 74 679. Vava'u piirkonnas elas 13 740, Ha'apai piirkonnas 6144, 'Eua piirkonnas 4950 ja Niuasi piirkonnas 1232 elanikku. Võrreldes 2011. aasta rahvaloendusega vähenes Tonga rahvastik 2,4%. Seejuures vähenes rahvastik igas piirkonnas, enim aga Vava'u piirkonnas – 7,9%.

Demograafilised näitajad

2011 seisuga oli Tonga keskmine rahvastikutihedus 159 inimest/km2.
Tonga elanikke on emigreerunud Uus-Meremaale ja Austraaliasse. 2013. aasta rahvaloenduse andmetel elas Uus-Meremaal 60 336 Tonga päritolu inimest, kes moodustas 1,5% Uus-Meremaa elanikkonnast.

Keeled

Tonga riigikeeled on tonga keel ja inglise keel. 87% rahvastikust kasutab emakeelena mõlemat keelt; 10,7% ainult tonga keelt ja 1,2% ainult inglise keelt.

Religioon

2011. aasta rahvaloenduse andmetel tunnistas Tonga rahvastikust end metodistideks 36 592, mormoonideks 18 554 ja katoliiklasteks 15 441 elanikku.
Teiste religioonide ja konfessioonide esindajaid leidub Tongas vähem.
Tonga katoliiklik apostellik vikariaat muudeti 1966 piiskopkonnaks. 2014 andmetel tegutses Tongas 14 katoliku kogudust. Riigis oli 19 ilmikpreestrit ja 12 regulaarvaimulikku.

Riigikaitse

Tonga on peale Fidži ainus Polüneesia riik, mis omab armeed. Tonga kaitsejõud koosnevad territoriaaljõududest, maaväest, mereväest, lennuüksusest, õhuväeüksusest ja väljaõppeüksusest. Riigis puudub ajateenistus, kuid vajadusel võib kuningas kutsuda kõiki kodanikke relvade alla. Kõrgeim auaste Tonga relvajõududes on brigaadikindral.
Tonga armee tegevteenistuses on vähemalt 500 sõdurit.
Riigi armee relvastusse kuuluvad automaatne käsitulirelv FN FNC, SMLE Mk IV tulirelvad ja Breni kergekuulipildujad.
Tonga sõdurid osalesid rahvusvahelise koalitsiooni koosseisus Iraagi ja Afganistani missioonidel.

Majandus

Tonga peamised majandusharud on kalandus ja turism. Tongas kasvatatakse vanillaube ja jamssi. Rahanduslikult sõltub riik välisabist ja võõrsil elavate tongalaste saadetud finantsvahendistest.
Riigi peamine ekspordiartikkel on kalatooted, peamine impordiartikkel aga toiduained. Tonga peamised ekspordipartnerid on Jaapan (16%), USA (15,5%) ja Fidži (12,8%). riigi peamised impordipartnerid on Fidži (37,6%), Uus-Meremaa (21,2%) ja Hiina (14%).

Taristu

Tongas on maanteede kogupikkus 680 kilomeetrit, neist sillutatud teid on 184 kilomeetrit. Tongas kehtib vasakpoolne liiklus.
Riigi peamised sadamad on Nuku'alofa, Neiafu ja Pangai. Riigis asub 6 lennuvälja.

Ajalugu

Tonga saarte esimesed teadaolevad asukad kuulusid Lapita kultuuri. Umbes aastal 950 asus kohalik hõimupealik oma võimuala naabersaarte üle laiendama ja rajas Tuʻi Tonga mereimpeeriumi. Hiilgeajal hõlmas impeerium osa Saalomoni saari, Kiribatit, Cooki saari ja osa Fidžit. 14. sajandi paiku algas impeeriumi allakäik, kui Tuʻi Tonga hõimupealik sai Samoas lüüa Malietoa pealikult. 16. sajandil sooritati Tuʻi Tonga hõimupealike vastu mitmeid atentaate. Hõimupealik Kauʻulufonua I rajas 16. sajandil Tu'i Ha'atakalaua dünastia ja Tuʻi Tonga tiitel jäi sellest ajast eelkõige religioosseks tiitliks. Tu'i Ha'atakalaua dünastia hõimupealikud abiellusid samoa naistega ja asusid ise elama Samoale, mistõttu neid peeti rohkem samoalasteks kui tongalasteks. 1610 rajas Tu'i Ha'atakalaua hõimupealik Tu’i Kanokupolu tiitli oma poolenisti samoa päritolu poja Ngata jaoks, et võimuteostamist jaotada. Aja jooksul muutusid Tu’i Kanokupolu tiitliga pealikute võim tugevamaks kui Tu’i Kanokupolu hõimupealikel ning Tonga valitsemissüsteem muudeti Samoa-pärasemaks.
Esimeste eurooplastena saabusid 21. aprillil 1616 Tafahi saarele Hollandi maadeavastajad Jacob Le Maire ja Willem Schouten. Hollandi maadeavastaja Abel Tasman külastas 21. jaanuaril 1643 Tongatapu saart. Briti maadeavastaja James Cook väisas Tonga saari 1773, 1774 ja 1777. Esimesed briti misjonärid saabusid Tongale 1797 ja 1822 asus Tongale metodisti misjonär Walter Lawry. Tonga saari külastasid oma reisidel ka meresõitjad Francisco Antonio Mourelle 1781, Alessandro Malaspina 1793, Marc-Joseph Marion du Fresne 1772, Jean-François de Galaup 1787 ja Antoine Bruni d'Entrecasteaux 1793.
1799 mõrvati Tuʻi Kanokupolu Tukuʻaho ja Tonga hõimupealike vahel puhkes kodusõda. 1820 sai Haʻapai hõimupealikuks Tāufaʻāhau, kes lasi end 1831 ristida ja sai nimeks George Tupou (tongapäraselt Jiaoji Tupou). 1826 lõi ta koos liitlasega Velata lahingus Laufilitongat, kellele 1827 anti küll Tu’i Tonga tiitel, kuid kes reaalset võimu ei omanud. 1833 sai George Tupou Vavaʻu hõimupealiku tiitli ja 4. detsembril 1845 Tuʻi Kanokupolu tiitli. 1852 alistus George Tupoule viimane Tonga hõimupealik.
George Tupou kuulutas Tonga 4. novembril 1875 iseseisvaks kuningriigiks ja kehtestas põhiseaduse. Ta nimetas 1851 pealinnaks Nukuʻalofa ja kutsus 1862 kokku Tonga parlamendi.
Kuningas George Tupou II ajal sai Tonga 18. mail 1900 Suurbritannia protektoraadiks. 1918 tabas Tongat gripi pandeemia, mis tappis 8% rahvastikust. Kuninganna Sālote Tupou III osales 1953 Briti kuninganna Elizabeth II kroonimisel. 1965 sai Tonga kuningaks tema poeg Tāufaʻāhau Tupou IV, kelle ajal 4. juunil 1970 Tonga iseseisvus.
2001 puhkes sisepoliitiline kriis, kui selgus, et kuninga finantsnõunik Jesse Bogdonoff tekitas riigile 13 miljoni USA dollari suuruse finantskahju. 2005 kevadel nõudis 10 000 inimest pealinnas Nukuʻalofas toimunud meeleavaldustel demokraatlike reformide teostamist. Kuningas Tāufaʻāhau Tupou IV suri 10. septembril 2006 ja uueks kuningaks saanud George Tupou V ametisse asumise järel puhkesid Tongas sügisel 2006 rahutused, milles hukkus 8 inimest. Rahutused puhkesid, kui Tonga Seadusandlik Kogu lõpetas oma istungitesessiooni ja lükkas edasi hääletuse demokraatlike reformide osas. Eelkõige pealinna Nuku'alofat laastanud rahutuste mahasurumiseks pöördus Tonga abi saamiseks Austraalia ja Uus-Meremaa poole.
2012. aastast on Tonga kuningas eelmise kuninga vend Tupou VI.

Eesti ja Tonga suhted

Eesti ja Tonga sõlmisid diplomaatilised suhted 12. märtsil 2015.
1983. aastast elas Tongal Hiiumaalt pärit Leonhard Niit, kes suri 2003. Niidi ettevõte Maritime Projects Company (Tonga) Ltd tegeles kalapüügiga ja kalatoodangu ekspordiga.
Kiiljaht Lennuk jõudis oma ümbermaailmareisil Tongale 7. juulil 2000. 2008 peatus Tongal purjelaev Martha.

Kultuur

Tonga pärimuskultuur omab Fidži ja Samoa saarte elanike mõjusid. 19. sajandil lisandus Tonga kultuuri eurooplaste mõjusid. Tonga pärimuskultuuri osaks on traditsiooniliste roomattide valmistamine. Meeste traditsioonilised tegevused olid kanuude meisterdamine ja tätoveerimine.
Kirjanik 'Epeli Hau'ofa avaldas 1973 kaasaegsete lühijuttude kogu.
Tonga populaarseim spordiala on ragbi. Riiklik ragbikoondis on osalenud ragbi maailmameistrivõistlustel. Eksootilistest spordialadest tegutseb Tongas Tonga Kuningriigi Kelgutamise Föderatsioon, mille patroon on printsess Pilolevu Tuita ja ainus sportlane Bruno Banani. Teufaiva spordistaadion mahutab 10 000 pealtvaatajat.
Tonga sportlased on suveolümpiamängudel osalenud alates 1984. aastast. Tonga ainsa olümpiamedali võitis Paea Wolfgramm 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas poksi üliraskekaalus. Tonga juurtega on Uus-Meremaa kuulitõukaja Valerie Adams.