google/wiki40b huggingface dataset:
Nursipalu harjutusväli

Nursipalu harjutusväli on Kaitseliidu kasutatav sõjaväe harjutusväli, mis asub Võru maakonnas Rõuge ja Võru valla territooriumil. Harjutusvälja pindala on umbes 3300 ha.
Nõukogude perioodil oli Nursipalu harjutusväli osa Nõukogude armee Visnevski sõjaväelinnakust, kus 3703 ha suurusel alal treenisid Venemaa õhudessantväed ja raketibrigaad.
Nursipalu harjutusväli võeti uuesti kasutusele Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2008 korraldusega nr 79 "Kaitseväe Nursipalu harjutusvälja asutamine ja riigivara tasuta üleandmine".
Kaitseministeerium kavandab harjutusvälja arendamist eesmärgiga muuta see sobivaks mehhaniseeritud kompanii tasemel lahinglaskmistega taktikalise väljaõppe jaoks. Arenduse käigus rajatakse teid, kuivenduskraave ja metsatustutakse.
Teodor Peterson

Teodor Anders Peterson (sündinud 1. mail 1988 Umeås) on Rootsi murdmaasuusataja. 
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai Peterson sprindis 11. koha.  2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta sprindis kuueteistkümnes.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta individuaalsprindis hõbemedali ja sprinditeates pronksmedali.
Maailma karikavõistlustel võistles Peterson esimest korda 7. märtsil 2009 Lahtis, kus ta sai sprindi vabasõidus 16. koha. Esimese MK-võidu sai ta 2011.–2012. aasta maailma karikasarja avamise minituuril Kuusamos 25. novembril 2011. aastal klassikasprindis.
Mardustõlvik

Mardustõlvik (Ophiocordyceps) on perekond kottseeni seltsist helekottseenelaadsed (Hypocreales), sugukonnast Ophiocordycipitaceae.
Sellesse perekonda kuulub umbes 140 liiki.
Mardustõlvikud elavad putukatel, näiteks sipelgatel. Kasvatades oma viljakeha elusa putuka kehast, võivad nad ka mõjustada putuka närvisüsteemi nii, et putuka käitumine muutub.
Silmakirjalikkus

Silmakirjalikkus on niisuguste vaadete, omaduste või tunnete omamise teesklus, mida tegelikult inimesel pole.
Alliku (Saue)

Rahvastik

31. mail 2012 muudeti Alliku küla piire – eraldati Koidu küla
ja pärast seda jäi Alliku külla 1145 elanikku (seisuga 1.05.2011). Viimastel aastatel on elanike arv pidevalt suurenenud: 1344 (1.01.2016), 1444 (1.01.2017) ja 1526 (1.01.2018).
Suuremad elamupiirkonnad on Alliku keskus, Karutiigi, Kotka ja Metsavahi. Arendamisel on Koru uuselamurajoon, teise nimega Veskimöldre 2.

Ajalugu

Allikult on leitud muistsed asulakohad I aastatuhande II poolelt ja lähikülade endisaegne matmispaik. Küla piirest on leitud mitu kultusekivi, mis on kaitse alla võetud. Alliku ja Vanamõisa piiril asub Sõeru ohvriallikas.
Uurijad arvavad, et kohanimena on 20 adramaaga Lehmjat (Lemethos) mainitud Taani hindamisraamatus 1241. aastal. Matthias Johann Eisen pakkus küla nimekujuks Lehmeta. Alliku või Allika küla nime ei ole Taani hindamisraamatus tuvastatud.
Ajalooliselt on Alliku territoorium kuulunud Harku mõisa, Vanamõisa ja Hüüru mõisale kuuluva Lehmja karjamõisa koosseisu. Sel ajal paiknes praeguse küla alal 2 küla: Allika küla kuulus Harku mõisale ja Lehmja küla Hüüru mõisale. Lehmja küla talud ei ole säilinud. Kui veel Rootsi ajal, 17. sajandi lõpul olid Allika ja Lehmja võrreldava suurusega külad, siis järgnenud Vene Keisririigi ajal Lehmja talud hävisid ja sinna rajati karjamõis. Küla kadumise põhjusteks olid tõenäoliselt 1695.–1697. aasta näljahäda ja katk Põhjasõja ajal, kui suri vastavalt 20 ja 80,3% (Harjumaal) elanikkonnast.
Alliku küla alal paiknevad mõned Peeter Suure merekindluse rajatised.
Merekindluse raadiojaam asus Alliku–Laagri tee alguses aadressil Allika tee 13. Alates Eesti Vabariigi algusaegadest raadiojaama ei kasutatud, 1921–1974 töötas selles hoones Saue algkool.
Samuti on külas 3 väiksemat betoonpunkrit ning Põllu tee ääres üks rooduvarjend ja kahe ehitusjärku jäänud varjendi vundamendiaugud.
Nõukogude perioodil majandas Alliku külas Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos. Pärast Eesti taasiseseisvumist erastati endised sovhoosi üksused.

Loodus

Alliku küla piire läbivad Vääna ja Pääsküla jõgi.
Suurema ala küla territooriumist hõlmavad põllud ja elamukrundid. Metsane on ala, mis jääb Koidu küla ning Vääna ja Pääsküla jõe vahele.
Kaitsealustest liikidest esineb harilik hink (III kategooria), teelehe-mosaiikliblikas (III kategooria).
Alliku ja Vanamõisa piiril on Sõeruallikas.
Kögel

Kögel on Franz Xaver Kögeli poolt 1934. aastal rajatud ettevõte, mis on arenenud Euroopa üheks suurimaks haagiste, pealisehitiste ja poolhaagiste tootjaks. Kögel toodab üle 20 000 erineva haagise/poolhaagise aastas. Ettevõttes on umbes 1200 töötajat.
Tänapäeval on firma ametlik nimi Kögel Trailer GmbH & Co.KG.

Algus

1. mail 1934 võttis Franz Xavier Kögel üle oma õpetaja Georg Schmidi töökoja Neu-Ulmis. Ta oli just õpipoisist meistriks saanud ja kuna 1934. aastal algas Saksamaal autobahnide ehitus, siis suurenes ka nõudlus erinevate transpordivahendite järele. Kögel tarnis allhanke korras tootjatele põrandaid ja muid koosteelemente. Kuna nõudmine aina kasvas, tuli tootmist laiendada.

Areng

Mitme firma ühinemise järel muutus Kögel 1956. aastal käsitöökojast tehaseks, mis asus Ulmi lähedal Donautali tööstuspiirkonnas. Hakati tootma haagiseid ja poolhaagiseid. Samuti toodeti pealisehitisi mootorsõidukitele. 1968. aastal ostis Kögel täiendava tootmispinna Karlsdorfis (Kamag). Kamag tootis kuni 10 000-tonnise kandevõimega eriveokeid laevade ja muude raskete konstruktsioonide transpordiks. Näiteks toodeti veokeid NASA tellimusel kosmoselaevade transpordiks stardipaika.
1973. aastal ostis Kögel Bückeburgis Hannoveri lähedal firma Faka-Kannenberg Fahrzeugbau.
Pärast Saksamaa taasühinemist 1991. aastal ostis Kögel tehase Werdaus, kus hakati tootma furgoone mootorsõidukitele ja hiljem ka külmikpoolhaagiseid.
1993. aastal ostis Kögel ära Tšehhi külmikhaagiste tootja Orlican, millest sai Kögeli allhankija. Samal aastal ostis Kögel ka konkurendi Kässbohrer Fahrzeugwerke AG Burtenbachis, kus asub nüüd Kögeli põhitootmine ja peakorter.

Tehnoloogia

On kõige modernsema tehnoloogiaga haagisetootja Euroopas. Ainsana Euroopa haagisetootjatest kasutab Kögel haagiste raamide korrosioonikaitseks tsinkfosfaatimist (KTL Kathodische Tauchlackierung). See tehnoloogia tagab haagisele pikaajalise korrosioonikaitse.
Võru valla vapp

Võru valla vapp on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Võru valla vapp.
Vapp on kinnitatud 22. veebruaril 1999.

Vapi kirjeldus

Kaldjaotusega vasakult kuldse ja paremalt rohelise heraldilise kilbi kuldsel väljal on roheline ristikuleht ja rohelisel väljal kuldne võru.
Qiyu Zhou

Qiyu Zhou (hiina 周齐宇; sündinud 6. jaanuaril 2000 Jingzhou Shis Hubeis) on hiina päritolu Kanada maletaja, naiste suurmeister (2017). 
Zhou elas koos vanematega kuni 2004. aastani Prantsusmaal, aastatel 2004–2011 Soomes ja alates 2011. aastast elab ta Kanadas Ottawas.
Ta võitis 2008. aastal Vũng Tàus peetud noorte maailmameistrivõistlusel neidude U8 vanuseastmes hõbemedali. 2010. aastal tuli ta 10-aastaselt Soome naiste malemeistriks ja Põhjamaade noorte malemeistriks neidude U10 vanuseastmes. 2014. aastal sai ta Durbanis noorte maailmameistrivõistlustel neidude U14 vanuseastmes kuldmedali. 
2016. aastal võitis Zhou Kanada naiste malemeistrivõistlused, mis oli ühtlasi FIDE tsooniturniir, kust parim pääses 2017. aastal Teheranis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat, nokautsüsteem). Zhou sai seal turniiritabelis 54. asetuse. Avaringis kaotas ta Natalja Pogoninale ja 32 parema hulka ei pääsenud.
Zhou mängis Kanada naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2014–2018).
Benediktlased

Benediktlased ehk benediktiinid (ametlik nimi Püha Benedictuse Ordu, ladina keeles Ordo Sancti Benedicti, lühend OSB) on katoliiklik mungaordu.
Ordu on nime saanud Nursia Benedictuse (480–550) järgi. Benedictus asutas 529. aastal Monte Cassino kloostri, mille eeskujul on loodud ka teised kloostrid läänes. Umbes aastal 530 kirjutas ta oma kloostrielu reeglid (Regula Benedicti), mis said aluseks kogu läänekristlikule munklusele. Benedictuse eluajal olid tema reeglid kasutusel vaid mõnes üksikus kloostris. 
Benedictuse reegli järgi elanud kloostrid ei moodustanud kirikuõiguslikult ordut enne 1893. aastat.
Benediktlased kannavad musta rüüd, seetõttu on neid nimetatud ka mustadeks munkadeks.
Are valla lipp

Are valla lipp oli Pärnu maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Are valla lipp.
Lipp kinnitati 14.oktoobril 1998 ja õnnistati sisse Pärnu-Jaagupi kirikuõpetaja Urmas Viilma 
poolt.
Lipu autoriks on Priit Herodes.

Lipu kirjeldus

Kollasel ruudukujulisel rohelise äärisega väljal on must otsavaatav metskitsepea. Ääriseks kaheksa kollast risikulehte. Lipp on ruudukujuline vapilipp. Kandelipu suurus on  
105 x 105 cm.

Põhjendus

Kollane ja must viitavad Pärnumaale, roheline tähistab metsa. Metskitsepea sümboliseerib jahindust ja ristikulehed põllundust, õnne ning heaolu.
Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskond

Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskond oli Tartu Ülikooli teaduskond, mis loodi 1992. aastal ja eksisteeris kuni aastani 2010.
Selle loomise initsiaatorid olid Jüri Kärner ja Rein Taagepera.
Aastast 2010 liideti sotsiaalteaduskond ja haridusteaduskond sotsiaal- ja haridusteaduskonnaks.
1. jaanuarist 2016 moodustati sotsiaal- ja haridusteaduskonnast, õigusteaduskonnast, majandusteaduskonnast, ühiskonnateaduste instituudist, haridusteaduste instituudist, psühholoogia instituudist, Johan Skytte poliitikauuringute instituudist, Narva kolledžist ja Pärnu kolledžist Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkond.
Sihtasutus Ülikoolide Keskus Saaremaal

Sihtasutus Ülikoolide Keskus Saaremaal (lühend SA ÜKS) on aastast 1997 Kuressaares tegutsev sihtasutus, mis loodi eesmärgiga kaasata ülikoole Saaremaa regionaalarengusse ja leida ülikoolidele uusi tegevusväljundeid. Sihtasutuse asutasid Tartu Ülikool, Eesti Maaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Turu Ülikool.
Tudor Bompa

Tudor Bompa (sündinud 23. detsembril 1932) on rumeenia endine sportlane ja treener. Teda peetakse treeningu periodiseerimisele alusepanijaks. See meetod töötati algselt välja Nõukogude Liidus. Meetod seisneb treeningukoormuse varieerimises aasta lõikes (vastandina ühesuguse koormuse rakendamisele), et saavutada optimaalne tulemus.  
Bompa avaldas 1963. aastal Rumeenias oma töö "Periodization: Theory and Methodology of Training" ning aitas kaasa idabloki sportlaste domineerimisele võistlustel kolme aastakümne vältel. 
Treenerina töötades juhendas Bompa 11 kergejõustiku ja sõudmise medalivõitjat olümpiamängudel (2 kulda) ja maailmameistrivõistlustel. Olles ise olümpiamängudel sõudjana osalenud, muutis Tudor Bompa hiljem murdmaasuusatamise treeningupõhimõtteid.
Praegu on Bompa Toronto Yorki ülikooli emeriitprofessor. Tema abikaasa Tamara Bompa töötab samas ülikoolis lektorina.
Kaadsijärv

Kaadsijärv (ka Kaatsjärv) on järv Valga vallas. Selle pindala on 2,3 ha.
Järv asub Karula rahvuspargi Kaatsi-Patupera sihtkaitsevööndi territooriumil.
Järve piirkonnas on moodustatud külastusteks suletud loodusreservaat. Kaadsijärve reservaat on moodustatud eesmärgiga kaitsta I kaitsekategooria kaitsealuse liigi elupaika ja tagada elupaiga ümbruse metsade areng loodusliku protsessina. Loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, lubatud on teostada vaid teadus-, järelevalve- ja päästetöid.
Solidaarsuse mälestuskivi

Solidaarsuse mälestuskivi on mälestusmärk Tallinnas Vabaduse väljakul Jaani kiriku kõrval. Jaani kiriku muusikakooli poolsel haljasalal asub muusikat mängiv Chopini pink. Mõlema mälestusmärgi autor on skulptor Aime Kuulbusch. Tööd tellis Poola Suursaatkond Tallinnas. Objektid avati augustis 2010.
Mälestuskivi on pühendatud Poola rahvaliikumisele Solidarność. Pink on pühendatud Poola heliloojale Frédéric Chopinile.
Washingtoni maakond (Kentucky)

Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Kentucky osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37° 45′ N, 85° 11′ W
Maakonna halduskeskus on Springfield.
Maakonna pindala on 781 km², millest 2 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 11 717. Aastal 2000 oli elanike arv 10 916.

Ajalugu

Washingtoni maakond moodustati 22. juunil 1792. aastal Nelsoni maakonna osadest. Maakond sai nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Haljala vald (1939)

Haljala vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Haljala valla maa-alast; senise Aaspere valla Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38 ja Koopa nr. A-39 talude maa-aladest; senise Vihula valla Paju nr. A-20, Mägede-Pikapõllu nr. 10 ja Mägede-Everk nr. 11 talude maa-aladest; senise Varangu valla Pehka, Saariku, Mõislõpe, Jõe, Raja, Karulõpe, Varangu ja Aaviku külade maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.
Vald kuulus Haljala põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Esimene vallavanem oli Georg-Julius Nõlvak.
Québeci vapp

Québeci vapp on Kanada Québeci provintsi vapp. Praegune vapp pärineb 1939. aastast.
Vapi kirjeldus: kaks korda jaostatud kilp, esimesel, sinisel, väljal kuningliku Prantsusmaa kolm kuldset liiliat (ühes reas, mitte 2:1 nagu Prantsusmaa vapil); teisel, punasel väljal Inglismaa kuldne lõvi; kolmandal, kuldsel väljal vahtraoks kolm rohelise lehega (Kanada).
Kilbi kohal on Tudori kroon, vapi deviis eestikeelses tõlkes: "Ma mäletan".
Vapi varasemal, 1868. aasta, variandil on kaks liiliat praeguse kolme asemel.
Eestimaa kubermang ja Venemaa Keisririigi sõjavägi

Eestimaa kubermang ja Venemaa Keisririigi sõjavägi üle ülevaade ajavahemikus 1710–1917 Venemaa Keisririigis koosseisus olnud Eestimaa kubermangus asunud keisririigi sõjaväeasutustest, sõjaväeosadest ja kubermangu elanike osalusest keisririigi sõjaväes.

Eestimaa kubermangu aadelkond ja sõjaväeteenistus

Eestimaa kubermangu baltisakslastele oli Venemaa Keisririigi aeg hiilgeajaks ka sõjalise karjääri mõttes. Napoleoni sõdade ajal teenis Venemaa Keisririigi sõjaväes ümmarguselt 800 baltisaksa ohvitseri. Nende hulka kuulus Vene sõjaminister ja ülemjuhataja vürst Michael Andreas Barclay de Tolly ning kümneid diviisi- ja korpusekomandöre.
Vaatamata kõigile seisuslikele tõketele tõusis tol ajal esimene eestlane kindrali auastmesse. See oli 1783. aastal aadeldatud Johann von Michelsohnen, kes sai täiskindraliks, armeekomandöriks ja Venemaa kõrgeima – Püha Andrease ordu kavaleriks.
1802. aastal loodi Lõuna-Eestis Liivimaa kubermangu kuulunud Tartus Tartu ülikoolis esimese kõrgema sõjalise õppeasutusena Venemaa Keisririigis sõjateaduse kateeder, enne kateedri likvideerimist 1830. aastal jõudsid seal õppida 139 meest nii Eestimaa kui ka Liivimaa kubermangust, kellest 18 tõusis hiljem kindraliks (sh kindralleitnant Magnus von Grotenhielm, Julius von Mickwitz, kontradmiral Wilhelm von Lieven) Sangastest pärit krahv Friedrich Wilhelm Rembert von Berg aga feldmarssaliks. 1832. aastal, kui Peterburis asutati sõjaväeakadeemia, sai selle ülema asetäitjaks Tartu kasvandik kindralleitnant Karl Friedrich Edler von Rennenkampff ja õppenõukogu liikmeks tema kaasõppur kindral Nicolai von Medem.

Pildid

Friedrich Theodor Schuberti Eestimaa kubermangu topograafiline sõjaline kaart, mõõkavas 3 versta – 1 toll (1 сm – 1260 m)
Polüvinüülatsetaat

Polüvinüülatsetaat ehk PVA on sünteetiline polümeer, mille leiutas Fritz Klatte 1912. aastal. Selle keemiline valem on (C₄H₆O₂)ₙ. Seda ei tohiks segamini ajada polüvinüülalkoholiga, mida samuti nimetatakse PVAks.

Kasutus

PVA vesiemulsiooni kasutatakse laialdaselt poorsete materjalide jaoks mõeldud liimina. PVA liimid jaotatakse valgeks ja kollaseks liimiks. Kollane liim on lühema säilivusajaga, kuid niiskuskindlam, samas pole ükski PVA liim täiesti veekindel. PVA liimi ei tohi lasta külmuda, külmumise korral muutub liim kasutuskõlbmatuks. PVA liim on veepõhine ning seda saab maha pesta sooja seebiveega, see on kahjulik ainult allaneelamisel ega erita mürgiseid aure. Liim kuivab kõige paremini toatemperatuuril, ventileeritult ja surve all.

Tootmine

Tööstuslikult toodeti PVAd alguses, lisades etaanhapet atsetüleenile koos elavhõbedasoolaga.
Girma Yohannes Iyasu

Isiklikku

Ta on abielus Claudia Bertramiga, kelle nimi alates abiellumisest on Printsess Claudia Iyasu Menelik. Neil on üks poeg.
Põhja-Ruhja kirikumõis

Põhja-Ruhja kirikumõis ehk Ziemeļrūjiena kirikumõis (saksa keeles Pastorat Nord-Rujen, läti keeles Ziemeļrūjienas mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas.
Tali valla lipp

Tali valla lipp on endise Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Tali valla lipp.
Lipp oli kasutusel 5. juulist 1993 kuni 2005. aastani, mil ühineti koos Kilingi-Nõmme linna ja Saarde vallaga ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks.

Lipu kirjeldus

Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Sinisel kangal valge kuuseoksa rist, mille kõrgus normaalsuurusega lipul oli 42 cm. Risti keskel punane jõhvikas. 
Lipu normaalmõõtmed olid 105x105 cm.

Põhjendus

Kuuseoksa rist sümboliseeris metsade rohkust Tali vallas, samuti seda, et Tali keskusest suundub nelja põhiilmakaarde tee. Jõhvikas sümboliseeris soode ja rabade rohkust Tali vallas. Tulenevalt kohanimest "Tali", oli lipuvärvideks valitud karged ja külmad toonid, sinine  ja valge.
Geolitoraal

Geolitoraal on mere või suure järve rannavöönd, mis jääb veekogu keskmise ja kõrgeima veetaseme vahele.
Rannavööndit, mis jääb veekogu keskmise ja madalaima veetaseme vahele, nimetatakse hüdrolitoraaliks.
Emuri jõgi

Emur ehk Emur He (额木尔河 (Emu'er He)) on jõgi Hiinas Heilongjiangi provintsi loodesopis, Amuuri lisajõgi.
Jõgi lähtub kirde poole voolates Emur Shanist, möödub Xilinjist lääne poolt ning pöördub itta. Jõe suue asub Albazinost allavoolu. Suudme koordinaadid on 53°20' N, 124°05' E.
Ajalooline ala

Baski autonoomse piirkonna ajaloolised alad

Hispaania Baski autonoomne piirkond koosneb kolmest ajaloolisest alast (baski keeles lurralde historiko, hispaania keeles territorio histórico), mille piirid langevad kokku provintside praeguste piiridega. Need on Araba, Gipuzkoa ja Biskaia.
See on sätestatud Baskimaa Autonoomia Statuudiga: "Baskimaa autonoomse piirkonna territoorium jääb koosnema ajaloolistest aladest, mis langevad kokku Araba, Gipuzkoa ja Biskaia provintsidega nende praegustes piirides..." (artikkel 2.2).
Ajaloolisi alasid valitsevad fuero-nõukogud (Foru Aldundia, Diputación Foral), mille pädevusse kuuluvad peale provintsinõukogude tavaliste pädevuste ka fuero-võimule (régimen foral) omased pädevused (näiteks maksukogumise alal), ja üldkogud (Junta General), mis kinnitavad heaks fuero-nõukogude normid. Iga Junta General koosneb 51 liikmest, kes valitakse igal ajaloolisel alal üldise hääletusega.
Ajalooliste alade staatust reguleerivad Hispaania põhiseaduse esimene parandus ja seadus 27/1983 25. novembrist suhetest autonoomse piirkonna üldasutuste ja selle ajalooliste alade fuero-organite suhetest (ajalooliste alade seadus). Põhiseaduse esimene lisasäte (disposición adicional) ütleb: "Põhiseadus kaitseb fuero-alade (territorios forales) ajaloolisi õigusi. Nimetatud võimu üldine teostamine viiakse ellu (se llevará a cabo) vajadust mööda (en su caso) Põhiseaduse ja Autonoomiastatuutide raames."

Baskimaa (Euskal Herria) ajaloolised alad

Baskimaa (Euskal Herria) seitse ajaloolist ala on Alam-Navarra, Araba, Biskaia, Gipuzkoa, Lapurdi (Labourd), Zuberoa (Soule) ja Ülem-Navarra (Navarra).
Ajaloolised alad tekkisid keskajal koos fuero-süsteemiga. Ainult praegune Alam- ja Ülem-Navarra moodustasid ühtse territooriumi kuni 1530. aastani, mil Alam-Navarra läks Navarra kuninga (alates 1589. aastast Prantsusmaa kuninga) võimu alla, Ülem-Navarra aga jäi Kastiilia asekuningriigiks.
Praegu on Hispaania koosseisus olevad ajaloolised alad ühtlasi provintsid. Araba, Gipuzkoa ja Biskaia on Baski autonoomse piirkonna provintsid, Navarra on ühe provintsiga autonoomne piirkond.
Prantsusmaa koosseisus olevate baski alade (Põhja-Baskimaa, Iparralde) ajaloolised alad koos fuero ja institutsioonidega kaotati Prantsuse revolutsiooni käigus 1789 ja 1790. Riik jaotati 1790 departemangudeks ning need alad läksid koos Oksitaania Béarniga Basses-Pyrénées' departemangu koosseisu. Aastast 1971 on selle departemangu nimi Pyrénées-Atlantiques.
Leo XIII kanoniseerimised

Paavst Leo XIII kanoniseeris 96 isikut ja kuulutas õndsaks 218 isikut. 
20. novembril 1887 kohtus paavstiga Therese Lisieux'st, kes palus temalt luba karmeliitide kloostrisse astumiseks.
Shah Rukh Khan

Shah Rukh Khan (sündinud 2. novembril 1965) on India filminäitleja, produtsent ja telesaatejuht. Teda on sageli nimetatud "Bollywoodi kuningaks".
Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool

Lesgafti-nimeline Riiklik Kehakultuuri Ülikool (vene keeles Национальный государственный университет физической культуры, спорта и здоровья имени П. Ф. Лесгафта) on Venemaal Peterburis asuv avalik-õiguslik ülikool.
Kool asutati 24. augustil 1893 nime all Kursused Peterburi bioloogia laboratooriumi juures (vene keeles Курсы при Санкт-Петербургской биологической лаборатории). Hiljem on kool nimetatud Venemaa Keisririigi anatoomi ja bioloogi Pjotr Lesgafti järgi.
Kool on läbi aegade kandnud palju nimesid, nende seas Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut.
Neeruti Orajärv

Neeruti Orajärv on  järv Lääne-Virumaal Kadrina vallas.
Orajärv on Eesjärvest umbes 0,4 kilomeetrit põhja pool, mõlemad on Neeruti järvede hulgas. 
2,6 hektari suuruse järve sügavus on 4,3 meetrit; koos lendmudaga 5,1 meetrit.
Tallinna Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik

Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik, tuntud ka kui Lasnamäe kirik, on õigeusu kirik Tallinnas Lasnamäel aadressil Loopealse puiestee 8.
Kiriku ehitust alustati 2006. aastal. Kirik avati 28. septembril 2013.
Kiriku ees asub Patriarh Aleksius II väljak. 2012. aastal avati kiriku juures Aleksius II monument.
Ahjuvorm

Ahjuvormid on erineva läbimõõdu ja kõrgusega, ka suhteliselt sügavad anumad, milles valmistatakse küpsetusahjus mitmesuguseid toite (sh ahjuroad). Ahjuvorme kasutatakse nii profiköökides kui ka koduköökides. 
Ahjuvormid võivad olla valmistatud savist, malmist, kuumuskindlast klaasist, silikoonist, plekist, mustast terasest, roostevabast terasest või teflonkihiga kaetud metallist.  
Vorm võib olla kaanega või kaaneta, aga on tavaliselt sangadega, et anumat oleks parem tõsta.
Ahjuvorme valmistatakse erineva värvi ja kuju ning suurusega. 
Ahjuvormis valmistatakse erinevaid ahjuvormiroogi, aga seal võib küpsetada ka näiteks kana, kala, seapraadi, pikkpoissi, lasanjet.
Roogade valmistamisel tuleb valmistusaja valimisel arvesse võtta, millisest materjalist ahjuvorm on valmistatud ja mis rooga selles parasjagu valmistatakse. Nii näiteks on soovituslikud temperatuuripiirangud keraamilistel ahjuvormidel ja osadel silikoonist ahjuvormidel. Kui serveerida roogasid silikoonist ahjuvormis, siis tuleb meeles pidada, et nuga läbistab silikooni üsna kergesti. 
Ahjuvormide hooldamine ja pesemine sõltub samuti ahjuvormi materjalist, näiteks ei tohi malmist ahjuvorme pesta nõudepesumasinas.
Profiköökides kasutatakse tänapäeval valdavalt roostevabast terasest ja kindla süsteemi järgi (nt GN-nõud), liigitatud ahjuvorme.
Sajama

Sajama (hispaania keeles Nevado Sajama) on vulkaan Boliivias, riigi kõrgeim mägi.
Kõrgus merepinnast on 6542 m.
DeSoto vald

Ajalugu

Vald moodustati 1843. aastal.