David Hieronymus Grindel

David Hieronymus Grindel (läti keeles Dāvids Hieronīms Grindelis, vene keeles Давид Иероним Гриндель; 9. oktoober 1776 Riia – 20. jaanuar 1836 Riia) oli läti farmatseut, arst, keemik ja botaanik, esimene lätlasest loodusteadlane, Tartu ülikooli rektor 1810–12.
Tema vanaisa Mārtiņš Grundulis oli talupoeg, kes põgenés karmi mõisniku käest Riiga, töötas kaupmehe abilise, mastide praakija ja metsakaupmehena, sai rikkaks ja oli üks esimestest lätlastest, kes sai Riia linna kodanikuks. Isa Michael Grindel saksastas oma perenime. Ema Katharina (sündinud Mahniken) oli pärit Daugava saarelt Zaķusalalt.
David Grindel õppis algul Riia toomkoolis. Vanemad pannuks ta meeleldi teoloogiat õppima, aga peamiselt majanduslikel põhjustel õppis ta 6 aastat nimeka apteekri Johann Gottlieb Struve (1722–1813) juures ja töötas Riia Toomväljakul tema Elevandi apteegis. 1796 asus ta õppima Jena ülikooli botaanikat ja meditsiini, kuid 1798 täitis Paul I käsu kodumaale naasta (Paul I keelas oma ukaasiga saata noorukeid välismaale õppima) ja hakkas taas tööle Riia Elevandi apteegis. Esmalt oli ta proviisor, aga 1800 sõitis Peterburi, kus sooritas vastavad eksamid ning sai esimese lätlasena apteekriks ja keemikuks.
Pärast kraadide kaitsmist kutsuti Grindel professoriks Peterburi Meditsiini- ja Kirurgiaakadeemiasse ning kui 1802 taasavati Tartu ülikool, siis ka sinna, aga Grindel keeldus kummalgi juhul. 1800 sai ta Elevandi apteegi kaasomanikuks ja 1803 ostis ta selle ära. 1802 sai ta Jena ülikoolist filosoofiadoktori kraadi. 1803 asutas ta koos oma õpetaja ja mentori Struvega Riia keemia-farmaatsiaühingu, mis oli esimene taoline kogu Venemaal, ning hakkas samast aastast välja andma saksakeelset Venemaa farmaatsia aastaraamatut, mis oli samuti esimene selletaoline Venemaal ja ilmus nimemuutustega kuni 1937. aastani.
1804 müüs Grindel Elevandi apteegi Heinrich August Schreiberile (1770–1846) ning võttis vastu Tartu ülikooli kutse tulla keemia ja farmaatsia professoriks. Sellena töötas ta 10 aastat. Mitu korda valiti ta kateedri juhatajaks ja 1810–12 oli ta Tartu ülikooli rektor.
1814 lõppes tema tööleping professorina. Grindel ei taotlenud selle pikendamist, vaid ostis Riias Elevandi apteegi tagasi. Sealse igapäevatöö jättis Grindel proviisoritele ja tegeles ise peamiselt teadustöö ja artiklite avaldamisega. 1818–20 toimetas ta ajalehte Rigaschen Stadtblätter. Seejärel otsustas ta õppida arstiks. Alates 1820 õppis ta Tartu ülikoolis meditsiini ja ühtlasi pidas keemialoenguid. 1823 lõpetas Tartu ülikooli arstiteaduskonna ja töötas Riias kreisiarstina.
Grindel kuulus paljudesse teaduslikesse ja erialaühingutesse. Alates 1807 olu ta Peterburi Teaduste Akadeemia kirjavahetajaliige ning Peterburi Meditsiini- ja Kirurgiaakadeemia liige. Veel oli ta Kuramaa Kirjandusühingu liige ja Peterburi Farmaatsiaühingu auliige. 1802 pälvis ta Peterburi Vabamajandusühingu kuldauhinna.
Grindeli järgi on nimetatud Põhja-Ameerika taimeperekond vaiguvaak (Grindelia) ja farmaatsiafirma Grindeks.

Eraelu

David Grindel abiellus 1802 Viktoria Regina Wolleydiga Königsbergist. Naine suri 1808 kõigest 24-aastasena.
1808 abiellus ta Pärnust pärit Amalie Elisabeth Schmidtiga. Nende poeg Georg Grindel (1810–1845) töötas mereväes arstina, aga tuntud on põhiliselt tudengilaulude sõnade ja viiside autorina.