Richard I

Elulugu

Et Richard oli Henry II kolmas seaduslik poeg, siis ei olnud oodata tema trooniletõusmist. Ometi oli ta oma ema Akvitaania Eleanori lemmikpoeg. Richard sündis küll Inglismaal Oxfordis, kuid varsti hakkas ta oma kodumaaks pidama Prantsusmaad. Kui tema vanemad hakkasid faktiliselt lahus elama, jäi ta Eleanori hoole alla, sai 1168 Akvitaania hertsogiks ja 1172 Poitiers' hertsogiks.
Richard I ei rääkinud peaaegu üldse inglise keelt ning oma kümneaastasest valitsusajast veetis ta Inglismaal kokku vaid umbes kuus kuud. Peamiselt elas ta oma valdustes Edela-Prantsusmaal.
Aastatel 1173–1174 toimus Henry II poegade Henry, Geoffroi ja Richard Lõvisüdame mäss Henry II, kes oli nende isa, vastu. Mäss ebaõnnestus ja Henry II vangistas ka tema ema Akvitaania Eleanori. Eleanori vangipõlv möödus Inglismaal Salisburys Old Sarumi lossikindluses.
Richardi valitsusajal Akvitaanias 1183. aastal tekkis tal konflikt isa ja vanema venna Henryga, kes oli tunnistatud Inglismaa kuninga Henry II kaaskuningaks ning kellele Henry II nõudis Richardilt ustavusvannet. Richardi keeldumise järel tungis Henry Noor kuningas Akvitaaniasse ning rüüstas maad, et allutada Richard, kuid suri 1183. aastal. Henry surma järel käskis Henry II anda Akvitaania valitsemine üle Richardi nooremale vennale Johnile, millest Richard samuti keeldus ning sõda jätkus. Richardi nooremad vennad tungisid Poitousse ning Richard vastas sõjakäiguga Bretagne'i hertsogkonda. Sõjategevuse lõpetas Henry II nõue anda Akvitaania valitsemine üle emale, Akvitaania Eleanorile, millele Richard allus.
Richard kinnitas läänivannet Prantsusmaa kuningas Philippe II-le ning alustas 1189. aastal koos Philippe II-ga sõda isa vastu ning vallutas Mani ja Touraine. Henry II sattus Le Mansi all sõjavangi ning oli sunnitud sõlmima alandavatel tingimustel rahulepingu, misjärel suri.
Richard saabus Inglismaale 1189. aasta augustis ja krooniti 3. septembril Westminster Abbeys Inglismaa kuningaks.

Vangistus Saksamaal

Richard I Lõvisüdamega oli Kolmandas ristisõjas ja Akko piiramise aastal 1191 osalenud hertsog Leopold V, kellega tal tekkis äge tüli kuningas Richard I Lõvisüdamega, väidetavalt Leopoldi poolt Akkole heisatud Austria lipu pärast. Oma teel koju läbi Saksa-Rooma riigi Austria hertsogkonna, Inglise kuningas rööviti Leopold V poolt Viini lähedal 1192. aasta detsembris ja anti üle Saksa-Rooma keiser Heinrich VI-le. Richard I vangistati Dürnsteini lossi ning vabastati 1194. aasta veebruaris, alles pärast ema Akvitaania Eleanori poolt kogutud tohutu lunaraha (150 000 marka hõbedas) maksmist.
Inglismaale naasmise järel alustas Richard tema äraoleku ajal Prantsusmaa Anjou dünastia maade ja vasallide üle kontrolli taastamist ning tegi sõjakäigu Lääne-Prantsusmaale. Akvitaania maad Inglise kuningate valduses ulatus Loire'ist Püreneedeni, kuid selle ulatust piirasid kagust Toulouse'i krahvide maad. Touraine piirkonnas vallutas ta Lochesi kindluse, Angoulême´i piirkonna ning sundis Angoulême´i krahvi tunnistama oma ülemvõimu. Järgmisel aastal liikus ta edasi Prantsusmaa kuninga domeeni Berry hertsogkonda ning sundis Prantsusmaa kuningas Philippe II allkirjastama rahulepingu. Philippe II loobus ida-Normandiast, kuid säilitas kontrolli rea kindluste üle Seinel. 1198. aastal taastas Richard kontrolli Normandia piirialade üle, kuid Limoges´i vikonti kindluse piiramisel sai arbaletinoolega haavata ning suri saadud vigastusse.
Richard I Lõvisüda surma 1199. aastal tõusis troonile John Maata.