google/wiki40b huggingface dataset:
Maailmaküla

Maailmaküla ehk globaalne küla (inglise keeles global village) on kontseptsioon, mille järgi on tänapäeva maailm kui üks ühtne kogukond. Globaalse küla tekkimist on soodustanud tänapäevased transpordi- ja sidesüsteemid, globaliseerumine, massimeedia ja üleilmsed keskkonnaprobleemid. Need on maailma surunud justkui kokku, mille tagajärjel on kaduma hakanud regionaalsed kultuurilised erinevused. Trendiks on saanud ka lääneliku ja linliku kultuuri laiaulatuslik laienemine. Mõiste võttis kasutusele Kanada filosoof Marshall McLuhan. Selle termini kasutuselevõtmine mõjutas hilisemat globaliseerumise ja meedia vaheliste seoste mõtestamist.

Kasutamine

Eesti majandusteadlane Andres Arrak väljendas 2012. aastal sama mõtet järgmiselt: "Me olemegi üha rohkem üks suur küla ja burkas või miniseelikus naised võivad kaubanduskeskuses vabalt teineteisest mööduda ilma üksteist kividega surnuks pildumata".
21. sajand

Kümnendid ja aastad

2000. aastad: (2000), 2001, 2002, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009
2010. aastad: 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017, 2018, 2019
2020. aastad: 2020, 2021, 2022, 2023, 2024, 2025, 2026, 2027, 2028, 2029
2030. aastad: 2030, 2031, 2032, 2033, 2034, 2035, 2036, 2037, 2038, 2039
2040. aastad: 2040, 2041, 2042, 2043, 2044, 2045, 2046, 2047, 2048, 2049
2050. aastad: 2050, 2051, 2052, 2053, 2054, 2055, 2056, 2057, 2058, 2059
2060. aastad: 2060, 2061, 2062, 2063, 2064, 2065, 2066, 2067, 2068, 2069
2070. aastad: 2070, 2071, 2072, 2073, 2074, 2075, 2076, 2077, 2078, 2079
2080. aastad: 2080, 2081, 2082, 2083, 2084, 2085, 2086, 2087, 2088, 2089
2090. aastad: 2090, 2091, 2092, 2093, 2094, 2095, 2096, 2097, 2098, 2099
2100
Kõpu looduskaitseala

Kõpu looduskaitseala on looduskaitseala Hiiumaal Kõrgessaare vallas. Kaitseala pindala on 3064 ha. 
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1962, kui kaitse alla võeti Ristna rannik ja mitmed kaitsealused taimeliigid. Aastal 1973 võeti kaitse alla ka Linnaru mäed. Aastal 1999 organiseeriti ala ümber Kõpu maastikukaitsealaks. Praegused piirid ja staatus aastast 2007. 
Kaitseala koosseisus on aastast 2007 ka endine Rattagu looduskaitseala.
Eduard Arnover

Eduard Arnover (15. detsember 1898 Lellapere– 26. august 1942 Sõktõvkar) oli Eesti poliitik.
Milan Bandić

Milan Bandić (sündinud 22. novembril 1955) on Horvaatia poliitik.
Alates 15. maist 2005 on ta Zagrebi linnapea. Ta oli linnapea ka aastatel 2000–2002.
Kuni 2009. aastani kuulus ta Horvaatia Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Kui ta aga otsustas sama aasta presidendivalimistel partei valitud kandidaadi vastu kandideerida, oli ta sunnitud parteist lahkuma ning astus üles sõltumatu kandidaadina. 27. detsembril 2009 peetud presidendivalimiste esimeses voorus sai ta 14,8 protsenti häältest ning pääses koos 32,7 protsenti häältest saanud sotsiaaldemokraadi Ivo Josipovićiga teise vooru. 10. jaanuaril 2010 peetud teises voorus kaotas ta Ivo Josipovićile.
Andres Uibo

Andres Uibo (sündinud 16. aprillil 1956) on eesti organist, produtsent, pedagoog ja festivalide juht.
Ta on lõpetanud Tallinna konservatooriumi 1981. aastal oreli (prof. Hugo Lepnurm) ja koorijuhtimise (prof. Lembit Verlin) erialal. Täiendanud ennast Lübecki Linnavalitsuse stipendiaadina Lübecki Kõrgemas Muusikakoolis prof. Hans Gebhardi juures (1992–1994). 
Aastatel 1992 ja 1996 osales ta orelifestivalil Tokyos. Tema algatusel ja juhtimisel korraldatakse 1987. aastast regulaarselt Tallinna Orelifestivali, 1998. aastast Suure-Jaani Muusikafestivali.
 (2014)
Kui ta oma vanemate kodukülas viibib, teenib ta meelsasti ka Vigala Maarja koguduse  jumalateenistusel kaasa.
Tartu on unenägu

"Tartu on unenägu" on ilukirjanduslik Tartu-aineline tekstikogumik.
Raamat ilmus 2006. aastal Eesti Kirjanduse Seltsi väljaandena. Kogumiku toimetajateks on Krista Ojasaar ja Berk Vaher ning avaldatud fotod on teinud Toomas Liivamägi ja Margit Paas.
"Tartu on unenägu" sisaldab 16 Tartuga seotud autori 38 erinevat teksti (15 proosapala ja 23 luuletust).
Proosapaladega on esindatud: Mehis Heinsaar, Lauri Sommer, Urmas Vadi, Kadri Tüür, Piret Bristol, Aare Pilv, Berk Vaher, Jüri Ehlvest, Hedda Maurer ja Andres Keil.
Luuletekstid pärinevad autoritelt: Hannes Varblane, Reet Sool, Merca, Krista Ojasaar, Igor Kotjuh ja Jüri Talvet.
Kogumiku näol on tegemist esimesega kolmest 2000. aastatel ilmunud Tartu-teemalisest tekstivalimikust. 2009. aastal avaldati proosatekste koondav teos "Tartu rahutused: valik jutte" ning 2012. aastal kogu "Mitte-Tartu" Tartu mittekohtadest jutustavatest tekstidest.
Magnetiline ümberühendumine

Magnetiline ümberühendumine (inglise magnetic reconnection) on füüsikaline nähtus plasmas, kus magnetvälja topoloogia muutub (magnetvälja jõujooned ühenduvad ümber nii, et nende topoloogilised omadused muutuvad). Magnetvälja energiatihedus väheneb protsessi käigus ja vabanev energia läheb üle plasma laetud osakestele. Selle tulemusena tõuseb järsult plasma temperatuur (tiheda plasma korral) ja/või kiirendatakse plasma osakesi (hõreda plasma korral). Sageli kiirendatakse osakesi ülisuurte energiateni, näiteks päiksetuul, virmalisi tekitavad osakesed, protsessid gaasi neelavate mustade aukude ümber.
Magnetiline ümberühendumine toimub plasmas ajaskaalas, mis on aeglase takistusliku difusiooni ja kiire Alfvéni ajaskaala vahel. Probleem on selles, et reaalses plasmas on magnetiliste ümberühenduste toimumise sagedus miljardeid ja triljoneid kordi kiirem, kui ennustab lihtne magnethüdrodünaamika. Kui lisada juurde ka teadaolevad efektid (turbulents, kineetilised efektid jms), siis vastuolu küll väheneb, aga siiski jääb sagedus mitmeid suurusjärke sagedamaks teooria poolt ennustatust.
Magnetiline ümberühendumise mõistmine on oluline Päikse pursete füüsika, Maa magnetväljade ja päiksetuule vastasmõju modelleerimisel, ülienergeetiliste protsesside mõistmisel neutrontähtede ja gaasi (plasmat) neelavate mustade aukude ümber. Kuna magnetiline ümberühendus on peamine põhjus, miks kuum plasma lekib plasmalõksudest (näiteks tokamaki tüüpi fusioonireaktorid), siis on selle mõistmine oluline ka praktilistes rakendustes.
Ajalooliselt esimene mudel nähtuse kirjeldamiseks oli Sweeti–Parkeri mudel (1956). Mudel töötab hästi kahes ruumidimensioonis, aga ei ole heas kooskõlas vaatlus- ja katseandmetega kolmedimensionaalsel juhul.
Kärkna raudteejaam

Kärkna raudteejaam on raudteejaam Tartumaal Tartu vallas Kärkna külas. Raudteejaam asub kilomeetril 416,3 km.
Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres.
Kärkna raudteejaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed ning elektritsentralisatsioonipost. Lisaks asub jaamas kolm haruteed, millest kaks suunduvad Tartu Naftabaasi ja üks suundus üle Amme jõe Kärkna kütusebaasi (Sillaotsa), mida kasutati Raadi lennuvälja teenindamiseks.
Jaam rajati peatusena Tartu-Maarja kihelkonda Maramaa mõisa maadele. Vana puidust jaamahoone lammutati 1997. aasta lõpuks. 2001. aastal suleti Kärkna jaam reisirongiliiklusele. Selle aastani eelnes jaamale Sootaga raudteepeatus ja järgnes Vasula raudteepeatus.
2011. aasta lõpus valmis Kärknas uus lühike perroon, mis asub vana perrooni asukohast 1,1 km kaugusel (Tartu poole) ning see ei jää enam Kärkna raudteejaama territooriumile. Reisirongid hakkasid Kärkna raudteepeatuses uuesti peatuma 2012. aastal. Uus Kärkna peatuskoht asub kilomeetril 417,3.
Mikulin AM-35

Kasutus

AM-35 loomisel nähti selle kasutusalana eelkõige mitmemootorilisi pommituslennukeid. Esimeseks lennukiks, mis AM-35 mootorid sai, oligi TB-7 (hilisem nimetus Petljakov Pe-8) 4-mootoriline pommituslennuk. Kuid kuna AM-35 oli sel ajal võimsaim Nõukogude Liidus toodetud vedelikjahutusega mootor, siis otsustas ka Nikolai Polikarpov seda kasutada oma hävituslennuki "toode 61" (vene keeles "изделие 61", hilisem I-200) projekteerimisel. Kui AM-35 asendus seeriatootmises AM-35A-ga, siis jõudis ka see uude projekteeritavasse hävituslennukisse. Üks AM-35 mootor jõudis ka soomustatud ründelennuki BŠ-2 prototüübile (hilisem Iljušin Il-2).
AM-35A mootoritega varustati osa sarjana ehitatud  Pe-8 pommituslennukeid ja Mikojan-Gurevitš MiG-1 ja MiG-3 nimetuste all seeriatootmises olnud I-200 jätkuarendusi. Võimsam mootor tagas sellele hävituslennukile suure tippkiiruse ning head kõrguslennuomadused, mis võimaldasid edukalt võidelda suurtes kõrgustes lennanud vaenlase luure- ja pommituslennukitega, kuid mootori suur mass (mis oli pealegi koondunud lennuki ninaosasse) muutis selle piloteerimise keerukaks ning väikestel kõrgustel lennuki manööverdusvõime kannatas. Kuna idarindel toimus enamik õhulahinguist kõrgusel alla 5000 meetri, siis loobuti MiG-3 kasutamisest rindehävituslennukina ning säilinud lennukid anti üle õhuruumi kaitse väeosadele. MiG-3 seeriatootmisest loobuti. Kuna ehitatavatel Pe-8 kasutati  mitmeid teisi erinevat tüüpi mootoreid, siis kadus vajadus ka AM-35A tootmiseks.
Kiltsi raudteejaam

Kiltsi raudteejaam (19. sajandi lõpus nimega Assi raudteejaam; vene keeles (vanas ortograafias) Аccъ) on raudteejaam Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Kiltsis.

Ajalugu

Jaam jäi avamisel Väike-Maarja kihelkonda Vorsti mõisa maadele.
Jaamas asus postkontor, mille templeid võib leida vanadelt postkaartidelt. Läbi Kiltsi käis Järva-Jaani kihelkonna post.
Tallinna Vaba Waldorfkool

Tallinna Vaba Waldorfkool on Waldorfi kool Tallinnas.
Kool asutati 2001. aastal.
Alates aastast 2010 tegutseb kool (koos Ilmapuu Waldorflasteaiaga ja Vabade Kunstide Kooliga) aadressil Tuulemaa 12 Pelgurannas.
Pythagorase häälestus

Pythagorase häälestus on muusikas puhas häälestus, mis põhineb puhastel kvintidel helisageduste suhtega 3:2. Nimetust "pythagorase häälestus" hakati kasutama 16. sajandil süsteemi kohta, mida Pythagoras oli kirjeldanud juba 6. sajandil eKr ja keskaja teoreetikud olid edasi arendanud.
Puhta häälestuse tingimustes tekkiv pythagorase helirida on ükskõik milline helirida, mis on konstrueeritud ainult puhastest kvintidest (3:2) ja oktaavidest (2:1). Antiik-Kreekas oli pythagorase häälestus tuntud terakordina, kaheteisthelilise pythagorase häälestussüsteemi arendasid välja keskaja teoreetikud.
Cass Gilbert

Cass Gilbert (24. november 1859 Zanesville Ohio osariik – 17. mai 1934 Brockenhurst Inglismaa) oli prominentne ameerika arhitekt, arhitekt Cass Gilbert juuniori isa.
Ta oli varane kõrgehitiste pooldaja ja nendele tee rajaja. Esimene tema projekteeritud hoone New Yorgis oli 1900. aastal valminud Broadway-Chambers Building. Teised tema silmapaistvamad arhitektuuriteosed on uusgooti stiili nüanssidega kõrghooned Woolworth Building (1913) ja New York Life Building (1928). Hiljem projekteeris ta koos pojaga veel ühe kõrghoone – USA kohtumaja (1936).
Ta projekteeris avalike hoonetena ka selliseid arhitektuurilisi vaatamisväärsusi nagu Ameerika Ühendriikide ülemkohtu hoone. Gilbert projekteeris ka arvukalt muuseume (nt Saint Louis Art Museum) ja raamatukogusid (nt Saint Louis Public Library) ning osariikide parlamendihooneid ehk kapitooliume (nt Minnesota, Arkansase ja Lääne-Virginia osariigi kapitooliumid).
On väidetud, et tema uusbarokses beaux-arts'i stiilis avalikud hooned kajastasid optimistlikku ameerika mõttelaadi, et riigi rahvas päris kreeka demokraatia, rooma õiguse ja renessansliku humanismi. Gilberti saavutusi tunnustati juba tema eluajal; aastail 1908–1909 oli ta Ameerika Arhitektide Instituudi president.
Kahe muutuja funktsioon

Kahe reaalmuutuja funktsiooni määramispiirkond

Kahe muutuja funktsiooni määramispiirkonda kujutab teatud punktide hulk tasandil. Lihtsamatel juhtudel koosneb kahe muutuja funktsiooni määramispiirkond joontega piiratud tasapinna osadest; piirkonda piiravat joont nimetatakse piirkonna rajajooneks. Piirkonna punkte, mis ei asetse rajajoonel, nimetatakse piirkonna sisepunktideks.
Ainult seesmistest punktidest koosnevat piirkonda nimetatakse lahtiseks piirkonnaks. Kui aga piirkonda kuuluvad ka kõik rajapunktid, siis nimetatakse piirkonda kinniseks. Piirkonda nimetatakse tõkestatuks, kui leidub selline konstant C, et piirkonna mistahes punkti P kaugus koordinaatide alguspunktist on väiksem kui C.

Kahe reaalmuutuja funktsiooni ekstreemumid

Kahe muutuja funktsioonil  on punktis  lokaalne maksimum, kui  kõigi punktile  küllalt lähedaste ja temast erinevate punktide  korral.
Kahe muutuja funktsioonil  on punktis  lokaalne miinimum, kui  kõigi punktile  küllalt lähedaste ja temast erinevate punktide  korral.

Näide

Funktsiooni  lokaalsete ekstreemumite leidmine.
Esimest järku osatuletised on 
Võrrandisüsteemi  lahendid on 
Seega on funktsiooni  statsionaarseks punktiks 
Teist järku tuletised selles punktis on 
Kuna  ja  siis on punkt  funktsiooni  miinimumpunkt.
Funktsiooni  lokaalseks miinimumiks on
Inimressurss

Inimressursid Eestis

Eesti jaoks on järgnevatel aastatel üheks suurimaks väljakutseks väikese inimressursi küsimus. Eesti inimressursid on äärmiselt piiratud ning nende võimalikult tulemuslik kasutamine eeldab võimalikult paljude ühiskonnaliikmete võimekust aktiivselt osaleda nii enda kui ka riigi oleviku ja tuleviku määratlemisel.
Erinevad uuringud Euroopa tööturgude kohta on näidanud, et madalat kvalifikatsiooni nõudvatel töökohtadel kasvab harituma tööjõu osakaal ja madala kvalifikatsiooniga tööjõud tõrjutakse järk-järgult hõivest välja.Eesti kohta läbi viidud analüüs on näidanud, et pärast majanduskriisi kiiresti kasvanud töötus tabas eelkõige madalama kvalifikatsiooniga tööjõudu. Kuigi ka madala kvalifikatsiooniga tööjõu hulk on üldiselt vähenenud, ei ole sama palju vähenenud madalat kvalifikatsiooni nõudvate ametikohtade hulk. Eesti puhul on arengud tööturul olnud tunduvalt kiiremad kui teistes arenenud riikides ning muutuste tulemusena on Eestile iseloomulik nii tööpuuduse kui ka tööjõu puuduse probleemid erinevatel ametialadel. Viimasel aastakümnel on oluliselt muutunud erinevate inimeste tööhõive võimalused, on suurenenud võimalus enese täiendkoolituseks kui ka põhiteadmiste omandamiseks.
Strateegias "Säästev Eesti 21" tõdetakse, et lähenemas on kriitiline piir: inimressursi kvantiteedi ja kvaliteedi halvenemine ohustab Eesti jätkusuutlikkust.
Parika Väikejärv

Kirjeldus

Järv on südamekujuline, selle pindala on 4,5 ha, pikkus 370 m, laius 290 m, kõrgus 45 m ja kaldajoone pikkus 971 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ning Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu, järve äärde ja ümber järve kulgeb Parika väikejärve õpperada, samuti asub järve ääres puhkekoht piknikulaua ja paadisillaga.

Looduskaitse

Järv kuulub Parika looduskaitseala koosseisu.
Tetralepis

Levila

Need maod elavad Jaava saarel.
Olelusringi hindamine

Olelusringi hindamine ehk elukaare hindamine (inglise life-cycle assessment, life-cycle analysis, lühendatult LCA) on keskkonnajuhtimisvahend, millega hinnatakse toote või teenuse täielikku keskkonnamõju kogu olelusringi vältel.
Oleluseringi hindamiseks tuleb summeerida sisendid (eelkõige materjalikulu ja energiamahukus) ning väljundid (heitvesi, heitgaas, jäätmed) kogu toote või teenuse olelusringi vältel ning hinnatakse kõikide sisendite ja väljundite tekitatud mõju, sh kogu tsüklis toimuva transpordi keskkonnamõju.
Olelusringi hindamise protsessi nõuded on kehtestatud ISO standarditega 14040, 14041, 14042, 14043.
Viktor Liivak

Viktor Liivak (1. märts 1890 Tallinn – 9. juuli 1949 Volgolagi vangilaager, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
1912. aastal lõpetas ta Kaasani sõjakooli.
Ta osales Vabadussõjas. Aastatel 1919–1921 oli ta I diviisi staabi ülem.
Arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1945. aastal. Suri vangilaagris Venemaal.
Kalju Jaaska

Kalju Jaaska (8. juuni 1929 – 25. detsember 2015) oli eesti jurist ja kohtunik.
1970–1980. aastatel oli ta Põlva rajooni rahvakohtu esimees. 1993. aastal vabastati ta Põlva Maakohtu kohtuniku ametist.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
Beli

Loodus

Asula paikneb väikesel kõrgendikul umbes 200 m kaugusel merest. Keskmine kõrgus merepinnast on 113 m.
Beli lähedal on kaeluskotkaste varjupaik Eko-centar Caput Insulae Beli.

Liiklus

Cresi saare keskne maantee D101 jääb 10 km läände. Tee, mis viib sealt Belisse, hargneb Križićis; teine teeharu viib Svati Petarisse. Belisse viib mägitee, kus autod peavad vastassuunast tulevale sõidukile tee andmiseks teeäärsesse taskusse sõitma.
Väike Beli sadam järsu künkanõlva all on I ja II kvadrandi tuultele täiesti avatud ega ole seetõttu sobiv pikemaks peatuspaigaks. Koos Beli rannaga moodustavad nad koha nimega Pod Beli ('Beli all').

Ajalugu

Esimesed tõendid asustusest pärinevad 2. aastatuhandest eKr. Asula rajasid illüürlased. Sest ajast on küla olnud pidevalt asustatud.
Küla olevat nime saanud Ungari kuninga Béla IV järgi. Külas on ühes müüris tema skulptuurportree.
Belit ümbritses kunagi kivimüür.
Suurem osa majadest on tühjaks jäänud.

Lambalaudad

Rooma silla lähedal on lambalaudad, millest mõned on tublisti üle sajandi vanused.

Kirikud

Beli juures 12. ja 13. sajandil rajatud kirikute varemed ja säilinud Beli Püha Antoniuse kirik 15. sajandist koos surnuaiaga.
Keskuses on väike välja, mille ääres on kihelkonnakirik Beli Jumalaema Templisse Viimise kirik (Prikazanja Bogorodice u Hramu). Selle keskaegset kellatorni kasutatakse vaatetornina.
Narda Onyx

Narda Onyx (20. detsember 1931 – 18. märts 1991 Ventura, California) oli Eesti päritolu USA filmi- ja telenäitlejatar.
Teise maailmasõja lõpus põgenes ta perekonnaga Saksamaa kaudu USA-sse.
1950. ja 1960. aastatel osales ta mitmetes telesaadetes ja filmides.
Valdek Mikkal

Valdek Mikkal (29. oktoober 1929 Viljandi – 16. detsember 2016) oli eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor.
Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna anorgaaniliste ainete tehnoloogia erialal. Ta oli aastatel 1959–1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant ja kaitses aastal 1965 tehnikakandidaadi väitekirja. Ta oli aastast 1970 dotsent ja aastast 1988 professor.
Ta töötas aastatel 1952–1953 Tallinna Tselluloosi- ja Paberitööstuse Kombinaadis. Aastatel 1953–1956 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, seejärel töötas ta lühikest aega Maardu Keemiakombinaadis, aastatel 1956–1959 töötas ta Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudis nooremteadurina.
Aastatel 1958–1960 töötas ta tunnitasu alusel Tallinna Polütehnilise Instituudi keemilise tehnoloogia kateedri õppejõuna, aastatel 1962–1963 oli ta orgaanilise keemia kateedri assistent, aastatel 1963–1965 oli ta anorgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri assistent, aastatel 1965–1966 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1966–1970 oli ta samas dotsendi kohusetäitja. Aastatel 1970–1988 oli ta keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri dotsent, aastatel 1988–1991 oli ta samas kateedris professor. Lisaks oli ta aastatel 1966–1972 keemiateaduskonna prodekaan ja aastatel 1972–1978 keemiateaduskonna dekaan. Aastatel 1992–1997 oli ta keemiatehnika instituudi professor ja direktor. Aastast 1997 oli ta keemiatehnika instituudi keemiatehnika õppetooli emeriitprofessor.
Tema teadustöö põhisuundadeks olid keemiatehnika ja massivahetusprotsessid.

Isiklikku

Ta oli abielus aastatel 1958–2014 keemik Maret-Elo Mikkaliga (1931–2014; neiuna Palgi, Daniel Palgi tütar), neil on kaks tütart. Tema tädid olid kirjanikud Salme Ekbaum ja Minni Nurme.
Mitmevõistlus

Mitmevõistlus on mitmest spordialast või sama spordiala mitmest harjutusest koosnev võistlus.
Mitmevõistlused on näiteks kergejõustiku mitmevõistlus, moodne viievõistlus, laskesuusatamine, triatlon, duatlon.
Blanšeerimine

Blanšeerimine (prantsuse keeles blanchir “valgendama”) on toiduainete (enamasti puu- ja köögiviljade, samuti mõnede kalaliikide) lühiajaline (mõnekümnest sekundist mõne minutini) töötlemine (nn "kuumehmatamine") keeva vee või auruga ning järgnev külma vee all kastmine keemisprotsessi kiireks peatamiseks.

Eesmärk

Blanšeerimise eesmärgiks võib olla erksa värvuse ja värske maitse säilitamine (lillkapsas, aeduba, spargelkapsas), koore eemaldamise hõlbustamine (tomatid, mandlid, virskud), toiduaine pehmendamine enne praadimist, toorelt serveeritavate toiduainete osaline pehmendamine (porgand, spargel- ja lillkapsas) ning samade köögiviljade ettevalmistav pehmendamine enne sügavkülmutamist. Õunu ja pirne blanšeeritakse ka enne kuivatamist, et nad tumedaks ei muutuks.

Meetod

Blanšeerimiseks tuleb ajada vesi suuremas keedunõus vulinal keema, lisada vastavad toiduained ning lasta neil lühikest aega keeda (umbes 30 sekundit), kuid näiteks tomatitele piisab koore lahtilöömiseks juba 20 sekundist. Seejärel tõsta toiduained vahukulbiga sõelale ja jahutada kiiresti külma voolava vee all, et peatada edasine pehmenemine.
Oluline on korraga panna vette vaid niipalju toiduaineid, et keemisprotsess ei katkeks. Eriti mugav on tõsta blanšeeritavad toiduained vette suure sõela või friteerimisrestiga.
Külmutamiseks mõeldud köögivili tuleb enne külmutamist eriti hoolikalt kuivatada, et vältida jää tekkimist.

Blanšeerimine kui taimekasvatuslik termin

Blanšeerimiseks nimetatakse ka taimekasvatustehnikat, mille abil hoitakse taime lehed valged või välditakse nende roheliseks muutumist kasvatades neid täielikus pimeduses. Just see tööintensiivne protsess muudab belgia endiivia hinna niivõrd kõrgeks.
Joël Lautier

Joël Lautier (sündinud 12. aprillil 1973 Torontos) on prantsuse maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1990). 
Lautier tuli 1986. aastal San Juanis noorte maailmameistriks U14 vanuseastmes.  1988. aastal võitis ta 15-aastaselt Adelaide'is juunioride maailmameistrivõistlused. Tiitliga kaasnes FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetus. 
Suurmeistriks sai Lautier 17-aastaselt 1990. aastal. 
Ta on kahekordne Prantsusmaa malemeister (2004, 2005). 
Aastatel 1997–2002 oli Lautier abielus malesuurmeistri Almira Skripchenkoga.
Vastak leheseis

Vastak leheseis on leheseis, mille puhul lehed asetsevad varrel paarikaupa peegelsümmeetriliselt. Sel juhul öeldakse, et lehed asetsevad vastamisi või vastakuti või et lehed on vastakad.