google/wiki40b huggingface dataset:
Vene-Rootsi sõda (1656–1658)

Sõjategevus Ingerimaal

1656. aasta alanud Rootsi-Vene sõjas hõivasid Moskva tsaaririigi väed 1656. aasta alguses Vasknarva ning ründasid ka Narva linnust ja Jamburgi. Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kaitset juhendas 1654–1657 kindralkuberner Gustaf Evertsson Horn. 1656. aasta suvel ründasid edelasuunast laevastiku toel dessandiga Pähkinälinna ja põhja pool Laadogat. Põhjapoolne väesalk Aunuse vojevoodi Pjotr Puškini (Пётр Пушкин) ja Novgorodist sõjakäigule saadetud vojevood Jenaklõtš Tšelištšev (Енаклыч Челищев) vallutasid Sortavala ja asusid Koporjet piirama.
Edelapoolne väesalk Pjotr Potjomkini (Пётр Потёмкин) juhtimisel suundus Pähkinälinna ja Nyenit piirama, Nyeni garnison aga taganes ja loovutas Nyeni kindluse ning väesalk pöördus tagasi Pähkinälinna piiramisele.

Sõjategevus Eestis

Riia linna piiramise ajal suundus Moskva tsaaririigi vägede põhjagrupp 40 000-mehelise väega Kokenhusenist, vürst Aleksei Trubetskoi juhtimisel Lõuna-Eestisse ning 1656. aasta augustis algas Tartu linna piiramine, samal ajal suundusid ratsasalgad rüüsteretkedele maapiirkondadesse. Linna kaitsesid ainult 200 Rootsi soldatit, 200 kodanikku ja 100 ratsameest ning linnale appi tõtanud abiväed löödi tagasi. Tartu langes Moskva tsaaririigi vägede kätte 12. oktoobril 1656 komandant Lars Flemming alistumise järel.
Afanassi Nasatini väed vallutasid Marienburgi (Alūksne) ja nimetati ümber venepäraselt Alist (Алист) ning pärast ühepäevast piiramist 21. juulil alistus Vastseliina piiskopilinnus (Neuhausen) Moskva tsaaririigi vägedele.
1657. aasta alguses põletasid Moskva tsaaririigi väed maha Narva linna alevid.
9. juunil 1657 toimus Liivimaal Valga lahing, milles Rootsi sõjavägi võitis Pihkva suurvojevood ja kindral Matvei Šeremetevi (1629–1657) juhitud Moskva tsaaririigi väge.
Juulis-augustis 1657 piirasid ja proovisid vallutada Rootsi väed Magnus Gabriel de la Gardie juhtimisel ebaõnnestunult Tartut.
1657. aasta augustis ajas Magnus Gabriel de la Gardie Moskva tsaaririigi väed Pärnu all põgenema ja tungis Pihkva piirkonda ning vallutas Petseri kloostri. Septembris aga kaotas ta lahingu Oudova all vojevood vürst Ivan Hovanski vägedele ja taandus Tallinna.
13. märtsil 1658 ületasid Moskva tsaaririigi väed, tolleaegse piiri ja ründasid Rootsi vägede eelposte algselt Joala küla juures ja seejärel piirasid 17.–20. märtsini Narva linna.

Vaherahu

1658. aasta lõpus sõlmitud Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel Narva lähedal Vallisaare mõisas Vallisaare vaherahuga, lepiti kokku kolmeaastases vaherahus. Vaherahu sõlmimise järel Moskva tsaaririigiga, jätkus aga Rootsi sõjategevus Liivimaa aladel, Teises Põhjasõjas Rzeczpospolitaga.
Vallisaare vaherahulepinguga jäid Moskva tsaaririigi valdusse sõja käigus vallutatud alad ja linnad-kindlused: Koknese, Tartu, Alūksne, Vasknarva, Jama, Rēzekne, Daugavpils.
1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare vaherahu ja taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva suurvürstiriigi vahel.
Kopli tänav (Tartu)

Kopli tänav on tänav Tartus Ropka ja Variku linnaosas.
Ta algab Võru tänavalt ja kulgeb kuni Ülenurme tänavani. Sellest edasi viib vaid kergliiklejatele ette nähtud tee üle raudtee, seejärel jätkub tänav taas sõiduteena Kraavi tänava otsast ja kulgeb kuni Roopa tänavani, kus lõpeb. Tänava pikkus on 1,14 km.
Surulased

Surulased (Sphingidae) on sugukond liblikaliste seltsis.
Sugukonda kuulub umbes 1200 liiki. Enamik neist elab troopilistel aladel.
Enamik neist on suured, jämeda keha ning piklike tiibadega ööliblikad. Surulased on head lendajad. Nad toituvad õite kohal paigal lennates ehk "surudes", millest ka nende eestikeelne nimetus.
Carl Wilhelm Scheele

Carl Wilhelm Scheele (9. detsember 1742 Stralsund – 21. mai 1786 Köping) oli rootsi keemik ja apteeker, hapniku avastaja.
Scheele sündis Saksamaal Pommeris, mis kuulus tollal Rootsile. 15-aastasena sai temast apteekriõpilane Rootsis. Ta töötas apteekri ja apteegijuhatajana 1770. aastani Stockholmis, siis 1775. aastani Uppsalas ja hiljem Köpingis, loobudes ülikooli õppejõu kohast, mida talle pakkus isegi Preisimaa kuningas Friedrich Suur.
Scheele emakeel oli saksa keel ja ta eelistas rääkida just saksa keeles. Tollal rääkisidki rootsi farmatseudid üldiselt saksa keeles.
Scheele oli tuntud eksperimentaator. Ta avastas 1772 hapniku ("tuliõhu"), sai 1773 lämmastikku ja tegi kindlaks, et õhk on kahe komponendi segu, kuid ei suutnud koostist määrata. Ta avastas või valmistas baariumi, kloori ja mangaani (1774), molübdeeni (1778) ja volframit (1781), oksiide (BaO, MoO₃, WO₃) ja happeid (vesinikfluriidi HF, vesiniksulfiidi H₂S, vesiniktsüaniidhapet HCN, arseenhapet H₃AsO₄, sidrunhapet ja glütseriini). Samuti töötas ta välja pastöriseerimisele lähedase menetluse. Kuna ta ei avaldanud kohe oma töid, läks avastajaau vahel teistele. Ta leiutas meetodi, kuidas fosforit suurtes kogustes toota, ja see võimaldaski Rootsil saja aasta pärast saada maailma juhtivaks tuletikkude tootjaks.
Kuigi Scheele looming oli oluline flogistoniteooria ümberlükkamisel, jäi ta ise siiski surmani flogistoniteooria pooldajaks.
Koos teiste teadlastega töötas ta välja fosfori saamise meetodi luudest ja avastas söe võime siduda gaase. Ta viitas esimesena võimalusele, et raual, vasel ja elavhõbedal on eri ühendeis erinev oksüdatsiooniaste.
Oma ainsa raamatu "Chemische Abhandlung von der Luft und dem Feuer" ("Õhu ja tule keemiline käsitlemine") avaldas ta 1777. Selles kirjeldaski ta hapniku saamist. Joseph Priestley oli hapnikku saanud juba 1774 ja oma uurimistulemused varem avaldanud, kuid Priestley oli olnud Scheelega kirjavahetuses ja tugines oma leiutistes sedavõrd suurel määral Scheele töödele, et pole kindel, kas ta seda Scheele abita üldse suutnud oleks. Ka Lavoisier oli hapnikku saanud enne kui Scheele oma teose avaldas, kuid ikkagi hiljem kui Scheele ise hapnikku eraldanud oli. Scheele eristas oma raamatus soojusülekannet soojuskiirguse kaudu konvektsioonist või konduktsioonist.
Carl Wilhelm Scheele oli Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liige.
Scheele töötas nagu teisedki tema aja teadlased rasketes ja isegi eluohtlikes tingimustes. Lisaks oli tal harjumus nuusutada ja maitsta enda valmistatud aineid. Neist paljud olid aga väga mürgised: elavhõbe, plii, fosfor, vesiniksulfiidhape, vesiniktsüaniidhape, arseenhape ja kloor, kui vaid mõnda nimetada. Seetõttu suri Scheele suhteliselt noorena. Kaks päeva enne surma abiellus ta ühe lesknaisega, et oma vara ja apteeki kellelegi pärandada.
Tapiku mõis

Tapiku mõis (saksa keeles Tappik) oli rüütlimõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Põltsamaa valda Jõgeva maakonnas.
Mõisa keskus asus Tapiku külas.
Praegu kuulub mõis uuele omanikule, kes on alustanud mõisa korrastamist.

Ajalugu

Tapiku mõisa on esmakordselt mainitud 17. sajandi teisel poolel.
18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses kuulus mõis Pistohlkorside suguvõsale.
1820. aastatest kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus Tapiku mõis Wahlide suguvõsale.
Viimane võõrandamiseelne omanik oli Axel von Wahl.

Mõisakompleks

19. sajandil püstitati mõisa lihtne, kuid väga pikk poolkelpkatuseega hoone. 
Pärast mõisa riigistamist ostis Pajusi vald riigilt mõisahoone, selles tehti remont ja 1926. aasta sügisel alustas Tapiku 4-klassiline algkool uues majas õppetööd. Tapiku kool suleti 1974. aastal õpilaste vähesuse tõttu.
Härrastemaja on säilinud praktiliselt algkujul ning seda ümbritseb mõisapark.
Säilinud on hulk kõrvalhooneid, nende hulgas ka mõisakeskuse lähedal paiknev tuuleveski.
Uhe (Simuna)

Uhe oli endise Kärsa mõisa (saksa keeles Kersel) alla kuulunud küla praeguse Kamariku karjääri territooriumil olevast Jaola külast kirde suunas. Tänapäeval jääb endine küla Väike-Maarja valla ja Väike-Maarja valla piirimaile.
Geograafilised koordinaadid on 59° 1′ 55″ N, 26° 17′ 17″ E. 
Uhe külast oli pärit eesti laulja ja näitleja Kalju Karask, kelle vanemad elasid hiljem Rakke alevis.
Säärikud

Säärikud ehk säärsaapad on kõrge säärega jalanõud.
Säärikud on tavaliselt kummist või nahast ja veekindlad.
Rudolf Nuude

Rudolf Nuude (25. juuni 1909 Oudova – 2. september 1980 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta mängis aastatel 1931–1937 Narva teatris "Võitleja". Lõpetas 1939. aastal Tallinna Töölisteatri õppestuudio ja mängis samas teatris kuni 1942. aastani. Aastatel 1936–1938 ja 1949–1968 oli Tallinna Draamateatri näitleja. Vahepeal töötas aastatel 1942–1949 Estonia Teatri näitlejana.
Rudolf Nuude mängis ka filmides.

Isiklikku

Rudolf Nuude oli laulja ja sportlase Mati Nuude onu.
Uus vool

Uus vool (läti keeles Jaunā strāva) oli Lätis 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses massiline vasakpoolne sotsiaalpoliitiline liikumine. Liikumise kõige aktiivsem periood oli 1905. aasta revolutsiooni ajal. Liikumises osalejaid nimetati uusvoollasteks (läti keeles jaunstrāvnieki).
Liikumise häälekandja oli Dienas Lapa.
Erkki Jallai

Isiklikku

Õde Kerttu Jallai on korvpallur.
Riina Raudsik

Haridus

1968. aastal lõpetas Riina Raudsik Tartu Lastemuusikakooli klaveri erialal. 1970. aastal lõpetas Raudsik Tartu I Keskkooli ja astus Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonda sportmängude erialale (korvpall). Aastal alustas Raudsik õpinguid arstiteaduskonnas. 1977. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kirurgina. Aastatel 1977–1978 oli ta internatuuris Tartu Kliinilises Haiglas, kus kvalifitseerus anestesioloogiks. Aastatel 1982–1984 oli ta kliinilises ordinatuuris kardioloogia alal, baasiks Tallinna Kiirabihaigla infarktiosakond, juhendaja Jüri Gross. Aastatel 1997–2000 spetsialiseerus perearstiks. Aastal 2004 omandas ta töötervishoiuarsti kvalifikatsiooni.

Sport

Aastatel 1969–1971 mängis ta korvpalli Eesti noortekoondises ja TRÜ naiskonnas (treenerid Rita Sild ja Edgar Naarits).

Töö

Aastatel 1979–1981 oli Raudsik Tallinna Kiirabihaigla  kiirabijaama kardioloogilistes ja reanimatoloogilistes brigaadides kiirabiarst. Aastatel 1984–1989 oli ta kardioloog Tallinna Kiirabihaigla I infarktiosakonnas ja kardioreanimatoloog sama haigla kardioreanimatsiooni osakonnas. Alates 1989. aastast on ta Jüri tervisekeskuse juhataja ja arst. 1991. aastal võttis ta seal kasutusele vibroakustilise ravimeetodi.

Avalikkusele suunatud tegevus

Ta on pidanud loenguid teemadel, mis puudutavad inimese tervist, energeetikat, antidepressante, tervislikku toitumist, adekvaatset veetarbimist, liikumise tähtsust, põletike olemust organismis, keha loomuliku paranemise võimalusi, keha füsioloogiat, biokeemiat, energiatootmise protsesside olemust jne.
Ta on kirjutanud ka avalikkusele suunatud artikleid ja raamatuid.
Raudsik kirjutas eessõna 2009. aastal eesti keeles ilmunud Robert O. Youngi ja Shelly Redford Youngi raamatule "pH ime: tasakaalusta oma toitumist, paranda oma tervist" (tõlkija Raili Puskar, kirjastus Balti Raamat). Raamat soovitas juua MMSi ja vesinikperoksiidi. Raamatu ilmumise järel tegid mürgistusteabekeskus, kiirabi ja Tartu Ülikooli toksikoloogid ajakirjanduses ühisavalduse, milles palusid inimestel kloordioksiidi või vesinikülihapendi lahuseid mitte mingil juhul juua.

MMSi skandaal

2015. aasta septembris puhkes MMSi propageerimisega seotud meediaskandaal, kus Riina Raudsikule heideti ette MMSi tarvitamise soosimist, sest ta osales MMS-i tarvitajate Facebooki-grupis. Raudsik väitis, et on kõigest vaatlejana teema vastu huvi tundnud ega ole kunagi patsientidele MMSi soovitanud.
Novembris 2015 heideti ta Eesti Arstide Liidust välja.
Jüri Tervisekeskuse suhtes viidi läbi järelevalvemenetlus; Terviseamet tuvastas, et "MMSi ei ole Riina Raudsik kunagi inimestele tutvustanud ega andnud selle kasutamiseks ka soovitusi". Küll aga koostati Jüri Tervisekeskuse OÜ-le mitmeid ettekirjutusi, soovitati läbi viia perearstide resertifitseerimine Eesti Perearstide Seltsi juures ning tehti Haigekassale ettepanek kontrollida Jüri Tervisekeskuses osutatavate teenuste vastavust kehtestatud tingimustele ja kontrollida kehtivate ravijuhiste järgimist.

Isiklikku

Riina Raudsiku ema Tamara Raudsik oli stomatoloog, isa Heino Raudsik näitleja ja korvpallur.
Derschau

Derschau on endisaegsel Preisimaal ja Kuramaal tegutsenud aadlisuguvõsa, kelle esindajad elavad tänapäevani.
Suguvõsa tõendatud põlvnemisrida (saksa Stammreihe) algab Danzigi kaupmehe ja senaatoriga Bernhard Derschau'ga († 1590).
1682 kanti suguvõsa Kuramaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
T. J. Brodie

Thomas James "T.J." Brodie (sündinud 7. juunil 1990) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames.
2006. aastal liitus ta noorteliiga Ontario Hockey League klubiga Saginaw Spirit.
2008. aastal valiti ta NHL-i draft '​is Flamesi poolt 114. valikuna. Flamesi meeskonnaga liitus ta hooajal 2010–11, kuid suurema osa sellest hooajast veetis ta Flamesi noorteklubis Abbotsford Heat American Hockey League'is. Oma NHL-i karjääri esimese värava viskas ta 2011. aasta novembris mängus Minnesota Wildi vastu.
Brodie kuulus Kanada jäähokikoondisse 2013. aasta maailmameistrivõistlustel.
Sten A. Hankewitz

Sten-Andreas Hankewitz (sündinud 16. aprillil 1979 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, kes praegu elab Chicagos.
Ta on Tallinna 20. Keskkooli vilistlane aastast 1996.
Sten A. Hankewitz on töötanud Eestis mitmes ajakirjandusväljaandes. Karjääri alustas ta majanduslehes Äripäev reporterina 1998. aastal, hiljem töötas toimetaja ja reporterina ajalehes Õhtuleht ning toimetajana uudisteportaalis Mega. 2001–2006 töötas ta Eesti Päevalehes veebiväljaande toimetuse juhina, 2006–2007 If Eesti Kindlustuse kommunikatsioonijuhina ning 2007–2008 Kalev Meedias uudisteportaali Kalev.ee peatoimetajana ja portaali loojana.
Alates 2013. aastast on ta ingliskeelse portaali Estonian World peatoimetaja asetäitja.
1999. aastal oli ta Bonnieri preemia konkursil koos Inno Tähismaaga teine.
Ta aitab vabatahtlikuna Simon Wiesenthali keskust ning Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühingut.
Sten A. Hankewitz elas 2008. aasta veebruarist oktoobrini Hispaanias ning sama aasta oktoobrist kuni 2013. aasta oktoobrini Londonis. Seejärel kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus on elanud Chicagos, San Franciscos, Atlantas ja New Yorgis. 2018. aasta aprillis kolis ta tagasi Chicagosse.

Pere

Sten A. Hankewitzi isa on sotsiaalmänedžer Heino Hankewitz ja noorem vend Gert D. Hankewitz endine ajakirjanik, kes praegu töötab Milremis.
Sten A. Hankewitz on teist korda abielus. Esimesest abielust on tal 2000. aastal sündinud poeg Brett Johannes.
Lapik nurmikas

Kirjeldus

Lapiku nurmika pööris 2–6(10) cm pikkune tihe ja lünklik. Pähikud on  hallikasrohelised, 3,5–5,5(7) mm pikkused ja sisaldavad 4–6(8) õit. Keeleke on kuni 0,5–1,5 mm pikkune ning nüri. Nii kõrs kui alumised lehetuped on lapikul nurmikal lapik, kõrs nurkjalt tõusev, tundub pöörise jaoks liiga jäme. Taimed kasvavad kuni 40 cm kõrguseks, õitsevad juunis–juulis.

Kasvukoht

Lapik nurmikas kasvab kuivadel nõlvadel, teeäärtel, rusul ning müüridel.

Levik

Eestis tavaline.
Vormsi Raamatukogu

Vormsi raamatukogu on raamatukogu Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas.

Ajalugu

Esimesed raamatud ilmusid Vormsile 19. sajandi kolmandal veerandil ning kirjavara koosnes tollal peamiselt piiblitest ja lauluraamatutest. Koolide asutamisega paranes rahva lugemisoskus ning huvi kirjanduse vastu. Siis hakkasid saarele jõudma ka õpikud ja populaarteaduslikud teosed, samuti ajakirjandusväljaanded. 
Raamatukogu tekkeloost on teada kaks olulist aastaarvu. Aastal 1919 asutati Hullo külas kooli juurde rootsikeelne raamatukogu ning 1924. aastal eestikeelne raamatukogu.
Alates 1991. aastast on raamatukogu Vormsi valla alluvuses. Kui esialgu asus see vallamajaga ühise katuse all, siis 1998. aastal kolis raamatukogu koolimajja, kus tegutseb nii rahvaraamatukogu kui ka kooliraamatukoguna tänaseni.

Tegevus

Laenutustähtaeg on 30 kalendripäeva. Laenutatakse nii raamatuid kui ka ajakirjandusväljaandeid ning see toimub elektroonilises raamatukogusüsteemis URRAM. Raamatukogus asub ka avalik internetipunkt. Raamatukogu on avatud tööpäevadel kella 9–16.
Pierre Guerre

Pierre Guerre (esialgu Daguerre) oli baski talupoeg, 16. sajandi Prantsusmaa kuulsaima petuloo ohvri Martin Guerre'i onu.
Pierre tegutses 16. sajandi alguses koos oma vanema venna Sanxiga Hendayes telliskivipõletajana. 1527. aastal kolis ta koos venna perega Artigat' külla Prantsusmaal. Seal jätkasid vennad senisel tegevusalal ning said küllaltki jõukaks. Kui Sanxi 1550. aasta paiku suri, sai Pierre'st perekonnapea. Tema vennapoeg Martin oli 1548. aastal kodust lahkunud ning teadmata kadunud, mistõttu Pierre hoolitses ka tema pere: naise Bertrande'i ja tema väikese poja eest. Ta abiellus ka Bertrande'i lesstunud emaga, saades ka tolle varanduse käsutajaks, mis tegi temast küla ühe mõjukama mehe. 1556. saabus külla Arnaud du Tilh alias Pansette, kes väitis enda olevat tagasipöördunud Martin Guerre'i. Pierre jäi seda esialgu uskuma, kuid hiljem sugenesid nende vahele tülid. Arnaud müüs Martini varandust maha ning käitus endisest hoopis erinevalt. Tõenäoliselt ei osanud too ka baski keelt, mis pidi Pierre'i eriti valvsaks tegema. Nii kaebas ta mehe pettuses süüdistatuna 1559. aastal kohtusse. Esimese astme kohus Rieux's langetaski otsuse tema kasuks, mõistes mehe surma, kuid 1560. aastal arutati asja uuesti kuningakohtus Toulouse'is. Sealsed kohtunikud kaldusid oma otsustes pigem Pansette'i poole ning lasid Pierre'i ja Bertrande'i vangistada. Nood päästis täbarast olukorrast protsessi viimastel päevadel välja ilmunud tõeline Martin Guerre. Viimane teade Pierre'ist on aastast 1563, kus ta aitab lahendada ühte külasisest tüliküsimust.
Steve Buscemi

Steven Vincent Buscemi (sündinud 13. detsembril 1957 Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, stsenarist ja lavastaja.
Prost Grand Prix

Prost Grand Prix oli Vormel 1 meeskond, mis osales maailmameistrivõistlustel aastatel 1997 kuni 2001.
1997. aastal võttis neljakordne prantslasest Vormel 1 maailmameister Alain Prost Ligier' tiimi üle ja nimetas selle ümber Prostiks. Meeskond lõpetas tegevuse pärast 2001. aasta hooaega rahaprobleemide tõttu.
Ilgvars Pauls

Ilgvars Pauls (sündinud 24. septembril 1957 Jelgavas) on läti alpinist.
Ta on erialalt ehitusinsener.
Ta on Baltimaade edukaim mägironija.

Mägironimine

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal.

Tõusud kaheksatuhandeliste tippu

Oma esimese kaheksatuhandelise tippu jõudis ta 1993. aastal Himaalajas. 10. oktoobril tõusis ta koos Teodors Ķirsise ja Imants Zaulsiga Läti ekspeditsiooni käigus Dhaulagiri (8167 m) tippu.
1999. aastal üritas ta tõusta, kuid ebaõnnestunult, rahvusvahelise ekspeditsiooni käigus Himaalajas Makalu (8485 m) tippu. Kõrgusel 7500 oli ta sunnitud tagasi pöörduma. Tema taanlasest kaaslane hukkus laskumisel.
Eugene Jeter

Eugene "Pooh" Jeter III (ukraina Юджин Джетер; sündinud 1. detsembril 1983) on afroameerika päritolu Ukraina korvpallur. 2013. aastal sai temast naturalisatsiooni teel Ukraina kodanik ja sellest ajast esindab ta Ukraina korvpallikoondist. Ta mängib tagamängija positsioonil.
Ta on 180 cm pikk ja kaalub 80 kg.
Tõnismäe Antoniuse kabel

Antoniuse kabel asus arvatavasti nüüdse Hariduse tänava lääneküljel, Pärnu maantee ristmiku lähedal Antoniuse kalmistul. Kabel oli pühendatud Antoniusele.
Kalmistul võis mingisugune kabel olla juba enne 1348. aastat. Varasema pühakoja väliskuju kohta pole mingeid teateid, seal võis kabelihoone asemel ka lihtsalt rist olla. Pole teada, kas see oli algselt pühendatud Antoniusele.
Sealset ehitist on 1458. aastal nimetatud kirikuks. 1514. ja 1516. aasta Tallinna linna ja Liivi ordu Tõnismäe müüritüli aegu on taas nimetatud kabelit. Võimalik, et erinevates kohtades olid erinevad ehitised.
Kabeli hävinemisaeg pole teada, arvatavasti toimus see Liivi sõja ajal. Sõja algul võidi see lammutada kindlustuste ümberehitamiste käigus nagu teisedki eeslinnakirikud. Võimalik hävinemisaeg 1570., 1571. või 1577. aastal seostub aga otseselt linna piiranud Moskva vägede tegutsemisega. 
Võimalik, et Rootsi aja lõpu poole püstitatud Tõnismäe Kaarli puukirik ehitati just vana kabeli kohale. Praegu on endise kalmistu ja kabeli ala valdavalt hoonestatud.
Voose mõis

Voose mõis (saksa keeles Wosel) oli Massu mõisa kõrvalmõis Hanila kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Nikolai Rubinstein

Nikolai Rubinstein (29. juuni (2. juuni vkj) 1835 Moskva – 23. märts (11. märts vkj) 1881 Pariis) oli juudi soost vene pianist, dirigent ja muusikapedagoog.
Nikolai Rubinsteini vend Anton Rubinstein oli samuti tuntud pianist ja helilooja.
Aastal 1860 asutas Rubinstein Vene Muusikaühingu Moskva osakonna ja selle muusikaklassid. 1866. aastal asutas ta Moskva Konservatooriumi ning oli selle direktor ja professor.
Bluefish

Ajalugu

Bluefishi projektile panid 1997. aastal aluse Olivier Sessink ja Chris Mazuc, kes leidsid, et puudub hea tasuta tekstiredaktor veebiarenduseks. Sessink alustas projekti ProSite ja Mazuc alustas HTML-redaktori arendamist. Mehed nägid üksteise postitusi meililistides ja otsustasid koostööd tegema hakata: Oliver oli loonud algelise redaktori ja Chris HTML-dialoogid. Koodi ühendades sündis Thtml-nimeline redaktor. 
Hiljem liitus projektiga Neil Miller. Projekti arenedes leiti, et vaja oleks logo. Selleks valiti Neil Milleri disainitud sinine kala, mille järgi võeti kasutusele nimi Bluefish. 
Pärast projekti algfaasi ühinesid sellega teised vabatahtlikud. Neid ühendavad meililist ja viki bfwiki.
Luurepõhine sõda

Luurepõhine sõda (inglise intelligence-based warfare) on vabamalt määratletud uudistermin, mida kasutatakse nüüdisajal laialdaselt nii militaar- kui ka kaitsepoliitikas ning mille sünonüümideks võib lugeda kübersõda, digitaalset sõjapidamist, netisõda, arvutisõda jms. Oluliseks teguriks luurepõhise sõja juures on see, et sellega ei kaasne vastaspoole hävitamist ega otsest konflikti.
Des Moinesi maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 6. septembril 1834. See sai nime Des Moines'i jõe järgi.
Türgi liir

Uus Türgi liir (türgi keeles yeni türk lirası) on Türgi rahaühik. Selle valuutakood on TRY. 1 liir = 100 kuruş'it.

Rahavahetus 2005

Aastal 2005 vahetati Türgi vanad liirid kursiga 1 : 1 000 000 ümber uueks Türgi liiriks. Kasutusele tulid mündid nimiväärtusega 1, 5, 10, 25 ja 50 kuruşit ning 1 liir. Paberraha esines nimiväärtustes 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 liiri.

Valuutavahetus 2009

Aastal 2009 vahetati uued Türgi liirid Türgi liiriks kursiga 1 : 1. Müntide nimiväärtused jäid samaks, kuid nende disaini muudeti. Paberrahadest loobuti üheliirisest ja lisati 200-liirine. Ka nende disain muutus.
Emilie Pertels

Elulugu

Emilie Pertels sündis 27. veebruaril 1904 Narvas. 1907. aastal asusid ta vanemad Peterburi kubermangu. Isa rentis veski, mille 1914. aastal ostis päriseks.
Ta õppis 1920–1923 Petrogradi töölisfakulteetides ja seejärel kaheaastastel õpetajate kursustel, kus omandas algkooliõpetaja kutse. 1939–1948 õppis ta kaugõppijana Leningradi Herzeni-nimelises Pedagoogilises Instituudis, mille lõpetas keskkooli ajalooõpetaja kutsega.
Ta on olnud Tallinna Õpetajate Instituudi (hiljem Tallinna Pedagoogiline Instituut) liige (1949–1954).
1926. aastal Emilie abiellus, 1933 sündis poeg Robert. Perekond elas üle jälitamise 1930. aastate lõpul. Ta viibis blokaadis, kuni lastekodu evakueerimiseni (blokaadirõngast lahkudes kaalus 37 kg).
Emilie Pertels suri 10. juulil 1986 ja maeti 15. juulil 1986 Pärnamäe kalmistule.
Baía de Todos os Santos

Baía de Todos os Santos ehk Kõigi Pühakute laht on laht Lõuna-Ameerikas Brasiilias.
Asub Lõuna-Ameerika Atlandi ookeani rannikul. Laht on ulatusega umbes 30 korda 40 kilomeetrit ja hästi lainete eest varjatud. Pindala on 1052 km². Peamine suue asub lahe kirdeosas. Seda kirdest varjaval poolsaarel asub Salvadori linn. Lahes on 56 saart, neist suurim on Itaparica.
Lahe avastas Amerigo Vespucci 1. novembril 1501. aastal.
Tadeusz Kasprzycki

Tadeusz Kasprzycki (16. jaanuar 1891 Varssavi – 4. detsember 1978 Montréal) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.
Aastatel 1935–1939 oli ta Poola sõjaminister.
1938 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Kaagvere vald

Kaagvere vald (saksa keeles Kawershof) oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1896 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.