google/wiki40b huggingface dataset:
SMERŠ

SMERŠ-i osakondade tegevus

Vastuluureosakondade tegevuspiirkondadeks olid Punaarmee tegevarmee ning lahingutegevuspiirkonande tagalapiirkonnad. Tegevarmee koosseisus olevad vastuluureosakondade töötajad teostasid kontrolli punaarmeelaste võimaliku kodumaa reetmise ning saksa luureorganitega koostöö vältimiseks, kuid suur osa Teise maailmasõja ajal "avastatud" kodumaareeturite ja saksa luure agentide süüasju olid fabritseeritud oma olemasolu vajaduse kinnitamiseks. Teise maailmasõja ajal tabasid nõukogude riikliku julgeolekuametkonnad 1854 agent-parašutisti, kelle hulgas oli ka 631 raadiojaamaga varustatud radisti, sellest koguarvust oli vastuluureosakondade osa 55–65%. Vastavalt viimastele andmetele fikseerisid nõukogude raadiovastuluurejaamad aga sellel ajal 389 tuvastamata ning avastamata raadiojaama, mis edastasid informatsiooni saksa luureorganistasioonidele.
Kõige edukam oli Vastuluureosakondade tegevus saksa luureorganite s.t saksa sõjaväeluure luurekoolide vastu suunatud tegevus, mille käigus tuvastati sinna värvatud punaarmeelased värvati topeltagentideks ja edastati raadiomängude käigus desinformatsiooni või luurekoolidesse operatiivkombinatsioonide käigus suunati esmase luureülesande edukalt täitnud topeltagent tagasi luurekooli, kus nad saavutades õppejõudude või juhtivkoosseisu kohad viisid läbi luurekoolide õppurite seas psühholoogilisi mõjutusoperatsioone – mõjutades väljaõpetatud luurekoolide õppureid pärast rindejoone ületamist ilmuma Punaarmee vastuluureosakondadesse ning paljastama enda ning oma luuregruppidesse kuulunud isikud ning luureülesanded.
Vastuluureosakondade tegeles kogumis ja etapilaagrite (сборно-пересылочных пункт (СПП)) ja kontrollfilterpunkte (фронтовых проверочно-фильтрационных пункт (ПФП)) võrgustikus (alates 1944. aasta 1. oktoobrist muudeti kontrollfilterlaagrid NSV Liidu SARKi Erilaagriteks), saksa sõjavangis ning okupeeritud territooriumitel viibinud sõjaväelaste ja tsiviilisikute kontrolli nendepoolse võimaliku saksa okupatsioonivõimude ja laagriadministratsiooniga koostöö (kodumaa reetmise) väljaselgitamiseks. Kogumis ja etapilaagrites teostati kinnipeetute kontrolli 2–5 ööpäeva ja kontrollfilterlaagrites 2 kuu jooksul. Rinnete tagalapiirkondades moodustati kontrollfilterlaagrite võrgustikud: 2. Valgevene rinde – 15 laagrit, 1. Valgevene rinde – 30, 1. Ukraina rinde – 30, 2. Ukraina rinde – 10, 3. Ukraina rinde – 10, 4. Ukraina rinde tagalas – 5 laagrit, igaühes kuni 10 000 kinnipeetut. Teise maailmasõja lõpus oli Nõukogude Liidus 43 Erilaagrit ja 26 kontrollfilterlaagrit, Nõukogude vägede poolt okupeeritud Saksamaa osas ja Ida-Euroopas oli 74 Kontrolli ja filterlaagrit ja 22 kogumis ja etapilaagrit.

SMERŠ ja Eesti

Eesti NSV territooriumil oli Eesti NSV SARKi ja hiljem Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi vastuluureosakonna SMERŠ-i juhiks julgeoleku major Konstantin Kolk, SMERŠ asus 1944. aastal Tallinnas Narva maantee 38 hoones.
Ernesaks

Ernesaks on Eesti perekonnanimi.
Nime anti 1835. aastal üldise perekonnanimede paneku kampaania raames vabastatud talupoegadele ainult ühes kohas – Harjumaal Perila mõisas, kus see oli hüüdnimena kasutusel juba varasemast ajast.
Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Ernesaks 29 mehel ja 59 naisel. Perekonnanimede levikult on Ernesaks meeste puhul 4043. ja naiste puhul 1905. kohal.
Postimehe lõbulisa

Postimehe lõbulisa : Päevalehe "Postimehe" hinnata kaasanne, oli meelelahutus ajaleht, mis ilmus 1889–1893 Tartus, ajalehe Postimees lisana. 1890 ja 1892 aastal ilmus ka pealkirjana "Postimehe lõbu-lisa".  Väljaandjaks ja vastutav toimetajaks oli Karl August Hermann. 1894. aastal jätkas ilmumist ajalehe "Postimees" joonealusena. 1894 aasta novembris avaldati 1889–1893 ilmunud numbreid ka eraldi konvoluudina.
Ajalehte trükiti Tartus Karl August Hermanni trükikojas.
Elvi Alekand

Elvi Alekand (sündinud 1932) on eesti kultuuritegelane.
1960–1980. aastatel oli ta Tartu linna kultuuriosakonna juhataja.
Pealinn (ajaleht)

Pealinn on Tallinna linnavalitsuse kirjastatav eestikeelne tasuta ajaleht. Selle venekeelne sõsarväljaanne on Stolitsa. Pealinn ilmub alates 7. septembrist 1999. Ajalehe kaubamärk kuulub alates 2006. aastast Keskerakonnale.
2011. aasta augustis oli Pealinna peatoimetaja Maarja-Liis Arujärv. Sel ajal oli lehe tiraaž 90 000 eksemplari, tellijaid oli 12 000.
Tallinna Linnavolikogu liige Tarmo Kruusimäe (IRL) väidab, et Tallinna linnameedias tehakse varjamatult naaberriigi propagandat. Tarmo Kruusimäe: «Stolitsa hiljutine artikkel, kus linnavolikogu õiguskomisjoni esimees Margarita Tšernogorova Putinit kiidab ja Venemaa presidendile usaldust vannub, on vaid üks näide paljudest. Venemeelset propagandat jagub nii Pealinna kui Stolitsa igasse numbrisse, Kesknädalast rääkimata.»
Aleksandr Goloborodko

Aleksandr Goloborodko (vene Александр Александрович Голобородько; ukraina Олександр Олександрович Голобородько; sündinud 28. septembril 1938 Dniprodzeržõnskis) on ukraina rahvusest Venemaa näitleja.
1960. aastal lõpetas ta Kiievi Karpenko-Karõi nimelise Teatriinstituudi ja asus tööle Simferopolis asuvasse Krimmi Gorki nimelisse Vene Draamateatrisse. 1971. aastal sai Aleksandr Goloborodkost Kiievi Lesja Ukrainka nimelise Teatri näitleja. 1976. aastal sai temast Moskva Väikese Teatri näitleja. 1985. aastast on Aleksandr Goloborodko Mossoveti-nimelise teatri näitleja.
Alates 1967. aastast on Aleksandr Goloborodko mänginud rohkem kui 70 filmis. Sealhulgas mängis ta 1969. aastal valminud Tallinnfilmi filmis "Viimne reliikvia" Gabrieli.
Morrow' maakond

Ajalugu

Morrow' maakond moodustati 1. märtsil 1848. aastal Delaware'i, Knoxi, Marioni ja Richlandi maakonna osadest. Maakond sai nime Ohio kuberneri Jeremiah Morrow' järgi.
Maakonnas on sündinud 29. Ameerika Ühendriikide president Warren G. Harding.
Georges de La Tour

Georges de La Tour (1593–1652) oli prantsuse kunstnik. Ta oli Caravaggio stiili jäljendaja (inglise Caravaggisti).
Stumm

Geograafia

Stumm asub Zillertali keskosas Zilleri paremal kaldal.
Viini Eesti Kool

Viini Eesti Kool (saksa keeles Estnische Schule in Wien) on Austrias Viinis tegutsev eesti kool. Kool avati veebruaris 2009. Õppetöö toimub kaks korda kuus.
Johan Wilhelm Kajander

Johan Wilhelm Kajander (ka Johann Wilhelm Kajander; 30. detsember 1873 Peterburi – 6. september 1925 Somerniemi, Päris-Soome) oli soome ja Eesti vaimulik.
Kajander õppis aastatel 1887–1894 Viiburi soome lütseumis. Aastatel 1894–1899 õppis Helsingi Ülikooli (matrikli number 24474) usuteaduskonnas. Ordineeriti 9. juunil 1899 Porvoos õpetajaks.
Oli aastatel 1900–1901 Helsingis vaimulikuks. Oli aastatel 1903–1919 Narva soome-rootsi Püha Mihkli koguduse õpetaja. Pidi põgenema sõja tõttu Soome. Oli seejärel aastatel 1920–1925 Somerniemis (Päris-Soome maakonnas) koguduseõpetajaks (kirkkoherra).
Helmuts Balderis

Helmuts Balderis-Sildedzis (sündinud 31. juulil 1952 Riias) on endine läti jäähokimängija (parem ääreründaja) ja treener.
Lapsena harrastas ta iluuisutamist. Jäähokimängijana alustas Balderis Riia Dinamos. Aastatel 1977–1980 mängis ta Moskva AKSK-s.
Ta mängis aastatel 1976–1983 Nõukogude Liidu jäähokikoondises 147 mängu ja tegi 74 väravat. Ta võitis maailmameistrivõistlustel kuldmedali aastatel 1978, 1979 ja 1983, hõbemedali 1976 ja pronksmedali 1977. Aastal 1977 valiti ta maailmameistrivõistluste parimaks ründajaks. 1980. aasta Lake Placidi olümpiamängudelt sai ta hõbemedali.
Aastal 1985 loobus ta tippspordist ja suundus Jaapanisse treeneriks. Kui 1989. aastal Nõukogude Liidu mängijatel lubati NHL-i minna, sai Balderisest Minnesota North Starsi mängija. Ta oli 36-aastasena kõigi aegade vanim NHL-i draft'is valitud mängija. Pärast aastast lepingut lõpetas ta oma mängijakarjääri uuesti, kuid tuli taas jääle pärast Läti iseseisvuse taastamist ja mängis Läti koondises. Hiljem oli ta koondise peatreener.
Aastal 1998 valiti Helmuts Balderis Rahvusvahelise Jäähokiliidu kuulsuste halli liikmeks.
Łyskava Jumalaema Sündimise kirik

Kirikuhoone

Kirik on ehitatud juugendstiilis, täpsemalt selle Poola aladel levinud vormis, mida kutsutakse Zakopane stiiliks. Hoone on rajatud männipuust prussidest. Hoone pikkus on 21, laius 12 ja kõrgus 22 meetrit. Kiriku idaküljes asub kolmekorruseline kellatorn, idaküljes aga apsiid, mille kõrval asub käärkamber. Kiriku katusel asub kaheksanurkne tambur, mida katab sibulakujuline kuppel. Samasugune kuppel on ka kellatorni tipus.

Ajalugu

Esimene õigeusu kirik ehitati Łyskavasse aastal 1725. See hoone lammutati XIX sajandi lõpus, kuna kirik oli halvas seisukorras. Kogudusele anti kasutamiseks katoliiklastelt konfiskeeritud kirikuhoone. Aastal 1922 lammutati ka see hoone ja kogudus käis kuni uue kiriku valmimiseni koos surnuaial asuvas kabelis.
Kirik valmis vahemikus 1930–1933. Uue zakopane stiilis hoone ehitamine maksis 40 000 zlotti. Kirik pühitseti 8. oktoobril 1933. Kiriku ikonostaas pärineb vanast aastal 1922 lammutatud hoonest.
Aastail 1962–1994 kasutas kirikut ka Zielzini Püha Risti Ülestõstmise kiriku kogudus. Tänapäeval on hoone arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all.
Perry maakond (Arkansas)

Perry maakond (Perry County) on maakond USA-s Arkansase osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°57' N, 92°56' W.
Maakonna halduskeskus on Perryville.
Maakonna pindala on 1452 km². Veepindala on 25 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 445. Aastal 2000 oli elanike arv 10 209.

Ajalugu

Perry maakond moodustati 18. detsembril 1840. aastal Conway maakonna osast. Maakond sai nime USA mereväe ohvitser Oliver Hazard Perry järgi.
Vello Palm

Vello Palm (sündinud 8. märtsil 1938) on eesti sporditeadlane.

Elulugu

Vello Palm on teenistuja poeg.
Ta lõpetas 1957 Tallinna 4. Keskkooli, 1963 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna, sporditeaduse magister (1992, Tartu Ülikool), väitekiri "Kuulitõuke tehnika ja selle täiustamine". Oli 1960–1963 Harju Jõu treener ja 1970–1975 Kalevi kergejõustikukooli treener, õppealajuhataja ja direktor, 1963–1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi kehalise kasvatuse kateedri assistent, 1975–1986 vanemõpetaja, 1986–1992 kateedri juhataja, 1992– Tallinna Tehnikaülikooli spordikeskuse juhataja, aastast 2000 ka kehalise kasvatuse osakonna lektor ja juhataja.

Teadustöö

Uurinud kuulitõuke tehnikat, välja töötanud selle biomehaanikalise mudeli. Treeninud mitut silmapaistvaid tulemusi saavutanud Eesti sportlast (Veronika Triisa, Elju Kubi, Eha Rünne jt). Olnud Eesti Kergejõustiku Liidu juhatuse esimehe asetäitja, Eesti kergejõustikutreenerite nõukogu liige, heidete vanemtreener. 20 teadustrükist.
Roosa

Roosa on segu valgest ja punasest värvitoonist. Enamik roosasid toone asub punase, purpurpunase ja valge vahel.
Roosade värvitoonide mittetäielikku loetelu vt Värvuste loend põhivärvinimede järgi.

Etümoloogia

Roseus on ladinakeelne sõna, mis tähendab "roosiline" või "roosa". Rooma poeet ja filosoof Lucretius kasutas seda sõna, et kirjeldada koidikut oma eepilises poeemis "De rerum natura". Paljudes indoeuroopa keeltes pärineb roosa nimetus samast tüvest, seostudes roosiõiega. Ladina rosa on oski keele kaudu laenatud Lõuna-Itaalia kolooniate kreeka keelest. Kreeka rhodon (aioolia wrodon) tuleneb omakorda aramea sõnast wurrdā, mille aluseks oli assüüria wurtinnu, mis pärines vanapärsia sõnast *warda (vrdl avesta warda, sogdi ward, partia wâr). Pärsia keeles kutsutakse roosat "صورتي", mis tähendab "näo värvi".

Kasutus ja sümboolika

Sageli kasutatakse roosat valentinipäeva ja lihavõtetega seoses. Seda kirjeldatakse ka kui armastuse värvi. Lasterõivastuses peetakse Euroopas viimase sajandi jooksul heleroosat tüdrukute ja helesinist poiste värviks; varem pole see seos nii kindel olnud.
Kooskõlas roosa kui "väikese punase" mehelikuma kuvandiga oli Torino Juventuse esimene vorm roosa.
Marrakeši linna Marokos on hüütud Roosaks linnaks, kuna paljud sealsed hooned on roosat karva.
2003. aasta revolutsiooni, millega Gruusias tuli võimule president Mihhail Saakašvili, nimetati Roosirevolutsiooniks ning selle sümboliks oli roosa värv.
Roosa värv domineerib Hispaania Léoni provintsi lipul. 1992–2004 määratleti ka Gruusia lipul olevate ristide värv ametlikult roosana (täpse tooni nimetus inglise keeles on Dogwood Rose).

Väljendid

Sõna roosa võib piltlikult tähendada liigoptimistlikku, rõõmsat ja muretut, nagu lauses "Ole roosa ja rahulik!". Väljend nägema läbi roosade prillide vihjab liiga optimistlikule maailmanägemisele. Samamoodi tähistab sõnapaar roosa udu reaalsust varjutavaid mälestusi või unistusi.
Kõnekeeles võidakse nimetada roosaks poliitiliselt pahempoolsusse kalduvat isikut või organisatsiooni, näiteks sõnapaaris roosa erakond.
Olaf Kibe

Olaf Kibe (26. september 1921 Tartu – 30. juuni 2014 Sundsvall) oli eesti ja Rootsi arst.
Ta lõpetas 1940. aastal Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1940–1943 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Aastal 1944 põgenes ta Rootsi, kus ta alustas kohe õpinguid oma meditsiinilise hariduse lõpetamiseks, töötades juhutöödel. Ta lõpetas 1950. aastal Stockholmis Karolinska Instituudi.
Pärast Karolinska Instituudi lõpetamist töötas ta arstina Karlstadis ja Nyköpingis, spetsialiseerudes sisehaigustele ja kardioloogiale. Aastal 1960 määrati ta Sundsvalli sisehaiguste kliiniku ülemarsti abiks, kuhu ta jäi ametisse pensionini. Pensionipõlves, aastal 1996 töötas ta Sundsvallis tööstusarstina.
Ta oli Eesti Arstide Liidu liige ja Eesti Arstide Seltsi Rootsis liige, aastast 1995 ka auliige. Tema hobid olid golf ja kirjandus. Tema eriharrastus oli töö Filmiklubis Sundsvallis ja Eestis.

Isiklikku

Ta abiellus 1951. aastal rootslanna Gunhild Ericssoniga, neil sündisid poeg ja kaks tütart.
Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Meeskonna koosseis

Ryoji Aikawa
Yuya Ando
Atsushi Fujimoto
Kosuke Fukudome
Hirotoshi Ishii
Hisashi Iwakuma
Hitoki Iwase
Kenji Jojima
Makoto Kaneko
Takuya Kimura
Masahide Kobayashi
Hiroki Kuroda
Daisuke Matsuzaka
Daisuke Miura
Shinya Miyamoto
Arihito Muramatsu
Norihiro Nakamura
Michihiro Ogasawara
Naoyuki Shimizu
Yoshinobu Takahashi
Yoshitomo Tani
Koji Uehara
Kazuhiro Wada
Tsuyoshi Wada
Fianarantsoa

Majandus

Fianarantsoa on tuntud Madagaskari viinamarjakasvatuse pealinnana.

Ajalugu

Linn on asutatud 1830. Linna asutamine omistatakse merinade kuningannale Ranavalonale, kes olevat kavandanud selle Antananarivo kõrval teise pealinnana ning sõjalise eelpostina Madagaskari keskplatoode põhjaosa kaitseks. Linna planeering järgib tõesti Antananarivo oma. 
Kui saabusid Euroopa misjonärid, sai Fianarantsoast erinevalt Antananarivost, mis oli protestantide kontrolli all, katoliikluse levitamise keskus. 
Suur osa linna praegusest planeeringust kujunes 1920ndatel ikka veel Antananarivo eeskujul. Linnas on katedraali ja ajalooliste hoonetega ülalinn, kontorite ja pankadega kesklinn ning kaupluste ja raudteejaamaga alalinn.
Havelberg

Ajalugu

Havelbergi piiskopkond asutati 946. aastal, kuid piiskop kippus elama kas Plattenburgis või Wittstockis, mõned kilomeetrid Havelbergist põhjas. Varajane piiskop oli Anselm von Havelberg. Havelbergis oli varem klooster, mida nüüd kasutab Prignitzi muuseum, mis rajati 1904. aastal.
Havelberg oli Brandenburgi osa enamuse selle ajaloost. Kuid kui liidumaad Ida-Saksamaal 1952. aastal kaotati, sai Havelbergist Magdeburgi ringkonna osa.
Kui liidumaad Saksamaa taasühinemise käigus 1990. aastal taastati, sai kogu Magdeburgi ringkond Saksi-Anhalti osaks, sealhulgas endine Brandenburgi linn Havelberg.
Aa Hooldekodu

Aa Hooldekodu (ka Häcke OÜ Aa hooldekodu, OÜ Häcke Aa Hooldekodu) on hoolekandeasutus Ida-Virumaal Lüganuse vallas Aa külas kunagise Aa mõisa härrastemajas. 
Hooldekodu on eraettevõttele rendile antud. 2009. aastal läks see üle riiklikust omandist munitsipaalomandisse. 2012. aastal korraldas Lüganuse vald enampakkumise mõisakompleksi ja hooldekodu müügiks, mille võitis MTÜ Vahtra Hooldemaja. Senine rentnik OÜ Häcke vaidlustas enampakkumise kohtus.
Härrastemajal on kolmekorruseline juurdeehitis, mis valmis 1981.  
Hooldekodu tegeleb põhiliselt vanurite hooldamisega. 
Aa Hooldekodu juhataja on Ilmar Köök. 
Aprillis 1999 elas hooldekodu ruumides 75 hoolealust ja 13 põgenikku. Teistel andmetel oli seal sama aasta mais 59 hoolealust ja 11 põgenikku. 
Detsembris 2003 oli hooldekodus 170 hoolealust ja 50 töötajat.

Teised asutused hooldekodu ruumides

Pool juurdeehitise kolmandast korrusest on olnud Aa naiste- ja laste turvakodu käsutuses. 
Aastatel 1993 ja 1998 on sinna paigutatud ka asüülitaotlejaid. Augustis 1998 toodi Maardu hotellist Gabriel turvakodu ruumidesse üle 15 iraaklast, kes jäid sinna 2000. aastani, mil nad viidi üle Illuka Varjupaigataotlejate Vastuvõtukeskusse. Seda peatuspaika nimetati Aa pagulaskeskuseks (juhataja Indrek Kullam). Seal elas ka teistest maadest pärit varjupaigataotlejaid.

Kalmistu

Hooldekodul on oma kalmistu, mis jääb Aa vanadekodu südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele läände.

Ajalugu

Aa vanadekodu asutati 1924. aastal. Esimesed hoolealused toodi sisse juba detsembris 1923, ametlik avapidu toimus jaanuaris 1924.
Aastal 1939 paigutati Aa vanadekodusse Vohnjas koopas elanud Liisa ja Elviine Krüüger. 
Nõukogude ajal tegutses ta invaliididekodu nime all, hiljem Aa Internaatkodu nime all. Hoolealused olid eelkõige vaimuhaiged ja vaimupuuetega inimesed. 
Enne rendile andmist oli hooldekodu direktor Vaike Salveste. Jumalateenistusi pidas Enn Salveste.
Vello Salum

Vello Salum (5. juuli 1933 Elistvere – 30. november 2015 Viljandi) oli eesti vaimulik ja poliitik.

Elulugu

Vahe talus Elistveres Äksi kihelkonnas sündinud Vello Salum lõpetas 1952. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1957. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia hüdromelioratsiooni erialal ning töötas aastatel 1957–1962 maaparandajana Türil.  
Aastatel 1961–1970 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis. Salum ordineeriti kirikuõpetajaks 16. juunil 1970. Ta oli aastatel 1970–1980 Ambla Maarja koguduse õpetaja (hooldas veel 1970–1980 Aegviidu Aleksandri kogudust ja 1978–1980 Järva-Madise Püha Matteuse kogudust). 
Aastatel 1983–2003 oli Salum Pilistvere Andrease koguduse õpetaja ja 1986–1993 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse hooldajaõpetaja ning aastast 2003 kuni surmani Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku õpetaja emeeritus.
Vello Salum suri 30. novembril 2015 Viljandis ja maeti 10. detsembril 2015 Pilistvere kalmistule.

Ühiskondlik ja poliitiline tegevus

Aastal 1980 sattus Vello Salum kiriku ja riigi suhteid lahkava kirjutise "Kirik ja rahvus" välismaal ilmumise tõttu poliitilise tagakiusamise osaliseks ja ta paigutati KGB mahitusel sunniviisilisele psühhiaatriaravile. 
Repressioonide järel sai Vello Salumi elu- ja töökohaks Pilistvere. Eesti Põllumajanduse Akadeemias omandatud melioraatorioskused võimaldasid tal luua Pilistverre tehisjärved ning kujundada räämas ja troostitust paigast kaunis Kesk-Eesti küla. Eestimaa keskpunktiks peetud külla rajas ta represseeritute muuseumi ja kommunismiohvrite mälestusmärgi – Pilistvere kivikangru. Tema energilisel tegutsemisel taastati Pilistvere ajalooline pastoraat, mis pakkus peavarju kõigile ränduritele, ka neile, kellel oli elus raske ja kes vajasid taastumiseks puhkust ja rahu. 
1980. aastate lõpus kujunes Pilistverest tänu Salumile Eesti rahvusliku iseteadvuse ja vaimse ärkamise üks keskusi. 
Salum oli Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige. Ta oli aastatel 1990–1992 Eesti Komitee ja 1991–1992 Põhiseaduse Assamblee liige. Aastast 1991 oli ta Kõo vallavolikogu aseesimees.

Uku Masingu pärandiga tegelemine

Vello Salum oli suur Uku Masingu talendi austaja, kellest kujunes tema kõige olulisem õpetaja. Tihedast suhtlemisest annavad tunnistust ajakirjas Akadeemia (nr 12/1990 ja nr 1/1991) ilmunud Masingu kirjad Salumile aastatest 1963–1965. Tõenäoliselt palju sellest, mida hiljem Masingust on avaldatud, on just tema poolt kokku kogutud. Hiljem oli Salum ise Uku Masingu pärandit haldava ja väljaandva kolleegiumi liige.

Isiklikku

Tema isa August Salum (elukutselt loomaarst) oli IV Riigikogu ja V Riigikogu liige. Tema õemees oli malekohtunik ja väliskommentaator Lembit Vahesaar.
Kärdla rannapark

Kärdla rannapark on 4,3 hektari suurune park Kärdla linnas. 
Kunagi paiknes sellel kohal rootslaste surnuaed, mille asemele Kärdla parun Robert Eginhard von Ungern-Sternberg lasi rajada pargi. Pikka aega nimetati parki Paruniaiaks. Pargi lääneosas on väikesel künkal endist surnuaeda meenutamas 1848. aastal viimasena sinna maetud rootslase Karel Tarningu haua raudrist.
Peamised puud pargis on kodumaised. Võõrpuuliikidest kasvavad seal lehis, valge mänd ning mitut liiki nulge. Pargi edelaserval kasvab punaseleheline pöök. Kokku on pargis 34 puu- ja põõsaliiki.
Pargis suubub merre Nuutri jõgi.
Heino Parik

Heino Parik (sündinud 16. aprillil 1929 Võisiku vallas Viljandimaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu

Heino Parik on talupidaja poeg.
Lõpetas 1949 Olustvere Põllumajandustehnikumi, 1961 EPA agronoomiateaduskonna, 1967 aspirantuuri Leningradi Põllumajanduse Instituudis, põllumajanduskandidaat (1967, samas). 
Oli 1949–1953 Viljandimaa TSN TK põllumajandusosakonna agronoom, 1953–1963 Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi vanem- ja peaagronoom ning peaagronoom-tehnoloog, 1967–1969 Saku näidissovhoosi direktori asetäitja, 1969–1993 Tartu näidissovhoosi direktor.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: taimekasvatus. 11 teadustrükist, sh 2 brošüüri.
Venemaa naiste korvpallikoondis

Venemaa naiste korvpallikoondis on Venemaa esindusnaiskond korvpallis.
2008. aasta suveolümpiamängude korvpalliturniiril võitis Venemaa koondis pronksmedali.

Kuulsaid mängijaid

Ilona Korstin - Becky Hammon - Irina Ossipova - Marina Kuzina - Olga Artešina - ...
Martin Sildos

Martin Sildos (sündinud 20. märtsil 1985) on eesti dirigent.
Gustav Ernesaksa Fondi õppestipendium 2009.
Herbert Tampere

Herbert Tampere (1. veebruar 1909 Uniküla, Rannu vald – 19. jaanuar 1975 Rannu) oli eesti folklorist ja muusikateadlane.
Ta õppis 1927–1933 Tartu Ülikoolis, filoloogiakandidaadi kraadi sai 1962. aastal.

Isiklikku

Herbert Tampere oli luuletaja Jakob Tamme õepoeg.
Noor Leninlane

Noor Leninlane oli Tallinnas 1941. aasta jaanuarist kuni juulini ilmunud ajakiri, ELKNÜ Keskkomitee häälekandja. Ajakirja väljaandjaks oli kirjastus Poliitiline Kirjandus.
Ajakirja toimetaja oli ELKNÜ KK propagandasekretär Vladimir Petrvovõhh.
Ajakiri ilmus kord kuus, ühtekokku ilmus 7 numbrit.