google/wiki40b huggingface dataset:
Elsa Starčenko

Elsa Starčenko (1956. aastani Elsa Silm; 20. september 1925 Väätsa vald, Järvamaa – 1. aprill 2018) oli eesti maalikunstnik ja teatrikunstnik.
Ta lõpetas aastal 1944 Paide Gümnaasiumi. Alustas kunstiõpinguid 1945. aastal Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, 1951. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi maali erialal.
1950.–60. aastatel esines kunstinäitustel peamiselt natüürmortide ja maastikumaalidega. Töötas Kunstitoodete Kombinaadi dekooriateljees.
1965. aastast töötas ta Nukuteatris kunstnikuna, jäädes sellesse ametisse 30 aastaks, 1996. aastani. Tema ametit on kirjeldatud kui nukuskulptor, kes valmistas nukuetenduste jaoks nukke.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1952. aastast.
Ajastu (geoloogia)

Ajastu on geoloogilise ajaarvamise suuruselt kolmas ühik eooni ja aegkonna järel. Ajastu jaguneb ajastikeks.
Ajastu jooksul tekkinud kivimid moodustavad ladestu.
Ajastud on näiteks Kambrium, Juura ja Neogeen.
Anne Veski

Looming

Saavutanud suurt populaarsust ka Nõukogude Liidu ja Venemaa estraadilavadel.
Suurema tuntuse saavutas ta tänu esikohale Sopoti lauluvõistluse poolakeelse laulu kategoorias 1984. aastal.
Kuulsaimad hitid Eestis on "Roosiaia kuninganna" ja Venemaal "Позади крутой поворот".
Ta osales 2007. aastal Vene telekanali NTV saates "Sina, superstaar!".

Isiklikku

Tema vend on muusik Mati Vaarmann (sündinud 2. novembril 1952), kes on olnud Marju Läniku abikaasa.
Aastatel 1977–1981 oli ta abielus Jaak Veskiga, kes oli paljude populaarsete eesti laulusõnade autor. Sellest abielust sündis tütar Kerli.
Tema teine abikaasa Benno Beltšikov (sündinud 12. juunil 1947) on ühtlasi ka tema mänedžer. Pärast teise abielu sõlmimist kandis Anne poole aasta jooksul perekonnanime Beltšikov.
Gennadi Majorov

Gennadi Georgijevitš Majorov (vene keeles Майоров, Геннадий Георгиевич; sündinud 3. märtsil 1941 Moskvas) on vene filosoof, filosoofiadoktor (1982), Moskva Riikliku Ülikooli teeneline professor (2003), Venemaa loodusteaduste akadeemia liige (1991), spetsialist filosoofia ajaloo alal.
1969. aastal kaitses Majorov kandidaaditöö teemal "Gottfried Leibnizi gnoseoloogia", 1983. aastal doktoritöö teemal "Lääne-Euroopa keskaegse filosoofia kujunemine". Ta on kirjutanud uurimusi antiik- ja keskaja filosoofia (sh Cicero, patristika ja Boethiuse), uusaja filosoofia (sh Leibnizi) ja sofioloogia) teemadel ning avaldanud Lääne filosoofiaklassikute tõlkeid vene keelde (nt tõlke George Berkeley traktaadist "De Motu", mis ilmus Berkeley kogutud teostes 1978. aastal).
2005. aastal pälvis Majorov Lomonossovi preemia 1. järgu.
Esiliiga 2000

Hooaeg

Hooaja eel liitusid Tartu KSK Vigri mängijad FC Maardu.
Esiliiga võitnud FC Maardu kolis Tallinna ning hakkas kandma nime Tallinna FC Levadia.
Haljala valla lipp

Haljala valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Haljala valla lipp.
Lipp on kinnitatud 8. märtsil 1994.

Lipu kirjeldus

Haljala valla lipp on põhivärvilt sinine kangas, mille vardapoolses küljes on 2 ühiku laiune valge püstlaid. Sinisel väljal on kollane kaheksaharuline täht.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9 ning normaalsuurus 105x135 cm.

Põhjendus

Sinine ja valge (hõbe) on Virumaa vapivärvid. Kuldne täht sümboliseerib valgust ja teadmisi, rahva edulootusi- ja püüdlusi.
Ernst III

Ernst III (teisiti loendades ka Ernst IV; 17. detsember 1518 – 2. aprill 1567) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Grubenhageni vürst.
Saksamaa veinid

Sissejuhatus

Saksamaa veinid ehk Saksa veinid on Saksamaal toodetud veinid. Saksamaa kuulub kümne suurima veinitootja hulka. Siiski võivad need esile kutsuda vastandlikke tundeid. Mõnede jaoks seostuvad Saksa veinid elegantsete valgete kvaliteetveinidega, teistel jällegi seostub Saksa vein eelkõige odava poolmagusa veiniga Liebfraumilch.
Viinamarjasortidest domineerib Saksamaal valge viinamarjasort Riesling. Punastest viinamarjadest kasvatatakse kõige rohkem viinamarja Spätburgunder, mida muus maailmas tuntakse ka nime all Pinot Noir.

Saksa veinide ajalugu

Veinikultuuri tõid Saksamaale roomlased. Saksamaa veinipiirkonna südames, Moselis, asub ka Saksamaa üks vanemaid linnasid Trier.

Saksa veinide alternatiivsed kvaliteedisüsteemid

Lisaks ametlikule kvaliteedisüsteemile eksisteerib Saksamaal ka teisi alternatiivseid kvaliteedisüsteeme. Tuntuimad neist on VDP ja Bernkasteler Ring.

VDP

VDP on akronüüm sõnadest Verband Deutscher Prädikats- und Qualitätsweingüter. See ühing kujutab endast ligikaudu 200 meinimõisa, kes toodavad Saksamaa kvaliteetveine.

Bernkasteler Ring

Bernkasteler Ring ehk Bernkasteli Ring on alternatiiv VDP'le ja see on loodud 32 veinitootja poolt, kes asuvad Moseli piirkonnas.
Firmikuudid

Klassid

Hõimkonnas on kokku kuus klassi, aga neist kaks on enam levinud: Bacilli ja Clostridia. Bakterid, mis kuuluvad Clostridia klassi on anaeroobsed ja Bacilli kuuluva klassi bakterid on fakultatiivsed anaeroobid. Clostridia ja Bacilli klasside bakterid kuuluvad inimese mikrobioota koosseisu ja täpsemalt soolemikrobioota koosseisu.
Tegevvulkaan

Tegevvulkaan on praegu tegutsev või ajaloolisel ajal tegutsenud vulkaan, mis tõenäoliselt tegutseb ka tulevikus.
Terminit "tegevvulkaan" mõistetakse mitmeti. Mõnikord nimetatakse nii vulkaane, mis parasjagu purskavad. Enamasti aga arvatakse tegevvulkaanide hulka ka vulkaanid, mis on tegutsenud ajaloolisel ajal ja teevad seda tõenäoliselt ka tulevikus. Selliseid vulkaane nimetatakse ka uinunud vulkaanideks. Võimaliku tulevase vulkaanilise tegevuse oluliseks tunnuseks on magmakamber, mille sisu pole tardunud.
Ajalooline aeg on aeg, millest on kirjalikke ülestähendusi. Seetõttu on mõistetav, et eri piirkondades on ajaloolise aja pikkus väga erinev: Uus-Meremaal näiteks mõnisada, kuid Hiinas tuhandeid aastaid, mistõttu on niimoodi lahterdatud vulkaane raske võrrelda. Seetõttu nimetatakse tegevvulkaaniks sageli vulkaani, mis on tegutsenud viimase 10 000 aasta jooksul. Viimased 10 tuhat aastat tähendavad aega pärast viimase jääaja lõppu ja seda perioodi nimetatakse holotseeniks.
Maailmas leidub palju vulkaane, mis on viimase mõne tuhande aasta jooksul pursanud näiteks tosin korda. Isegi kui need vulkaanid pole inimese elueaga võrreldes aktiivsed, on nad geoloogilise ajaga võrreldes ikkagi väga aktiivsed.
Vulkaani eluiga (ajavahemik esimesest purskest viimaseni) võib olla väga erinev. On juhtunud, et vulkaan tekib, purskab mõned kuud ja lakkab seejärel toimimast ega purska enam iialgi. Teisalt on teada vulkaane, mis on tegutsenud miljonite aastate jooksul (Yellowstone'i vulkaan, Etna). Kuid vulkaani aktiivsuse määramisel ei ole mõistlik sellest lähtuda, sest vulkanoloogid ei suuda tänapäeval veel piisava täpsusega ennustada, kas mingi uinunud vulkaan kunagi hakkab tegutsema või ei. Olulised tegurid on magmakambri suurus (suuremad magmakambrid jahtuvad kauem), selle sügavus (sügavamal asuvad magmakambrid jahtuvad kauem) ja ka keemiline koostis (kui magma erineb oma koostiselt märkimisväärselt ümbritsevatest kivimitest, tähendab see tavaliselt seda, et magmakambril on ühendus sügavamate kihtidega ja see jahtub kauem). Ka võivad uuemate uuringute kohaselt jahtunud magmakambriga ja seni ohutuks peetud uinunud vulkaanid soodsates tingimustes kahe kuuga taas aktiviseeruda.
Ka tegevvulkaanide arvu on raske hinnata. Suvalisel ajal on korraga aktiivsed maailmas vähemalt 20 vulkaani. Näiteks Stromboli on olnud püsivalt aktiivne juba tuhandeid aastaid. Dokumenteeritud vulkaanipurskeid on teada umbes 550 vulkaani kohta. Viimase 10 000 aasta jooksul on tegutsenud umbes 1500 vulkaani. Need arvud kehtivad aga vaid siis, kui vaatluse alla võetakse maismaal toimunud vulkaanipursked. Suurem osa laavast produtseeritakse ookeanide keskmäestikes ning kui kõik sealsed laavalõhed ka tegevvulkaanide hulka arvata, võib nende koguarv ületada miljoni.
Tänapäeval elab tegevvulkaanide läheduses pool miljardit inimest.
Eestis tegevvulkaane ei ole. Eestile lähimad tegevvulkaanid asuvad Itaalias, Kreekas, Norras ja Islandil.
Tegevvulkaanide uurimiseks on asutatud vulkanoloogiaobservatooriume. Need paiknevad tavaliselt tegevvulkaanide läheduses. Euroopa Liidus on vulkanoloogiaobservatooriume Itaalias, Kreekas, Assooridel ja Kanaaridel.
Tobajuss Mängla

Tobajuss Mängla (ingl Samwise Gamgee) on J. R. R. Tolkieni kolmikteose "Sõrmuste Isand" tegelane.

Taust

Juss on Hamfast Mängla ja Bell Goodchildi noorim poeg. Jussil on veel kolm õde, Daisy, May ja Marigold, ning kaks vanemat venda, Hamson ja Halfred.
Perekond Mängla on aastakümneid olnud Bilbo Paunaste üleaaedsed. Vana Ham Mängla ehk Vanatoi on olnud oma 40 aastat Bilbo aednik. Kui Ham vanemaks jäi, usaldas ta aednikutöö Bilbo juures oma noorimale pojale Jussile.

Iseloom

Juss on oma peremehele ustav - seda nii vana peremehe Bilbo suhtes, kui ka noore peremehe Frodo Paunaste suhtes. Ta on valmis oma noore peremehega minema või maailma otsa, ilma et ta kaebleks. Samuti on ta vapper. Tema kiindumus ja truudus Frodole viib nad mõlemad läbi raskuste ja ohtude kuni ülesande lõpuni. Samuti aitab tugevasti kaasa Jussi positiivne meel ja tahtmatus anda alla ka siis, kui olukord tundub lootusetu. See omadus mitte üksnes ei aita neil täita oma ülesannet, vaid see omadus aitab neil jääda ellu.
Juss on ka õpihimuline, oma vanemalt vennalt Hamsonilt õppis Juss ära üht-teist köiepunumisest, vana Bilbo aga õpetas Jussi lugema ja kirjutama. Jussile meeldivad vana Bilbo jutustused tema seiklustest ja tema suurimaks unistuseks on ise ühel päeval kohata haldjaid.
Samas on Juss kahtlustav kõige uue suhtes, olgu selleks siis ebatavalised kombed nagu paadisõit või siis võõrad inimesed. Tema usaldust on väga raske võita. Jussil on ka terav kuulmine ja nägemine. Ta on väga tähelepanelik, märgates nii mõndagi, mis teistel kahe silma vahele jäänud. Samuti ei lase ta hetkekski oma peremeest silmist ning hoolitseb tema eest igati.
Jaan Undusk

Jaan Undusk (sündinud 14. novembril 1958) on eesti kirjanik ja kirjandusteadlane.
Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riiklik Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.
Ta oli Wellesto liige.
Ta töötab Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse direktorina.
12. detsembril 2007 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks.

Looming

Undusk on ka mitmete ajaloofilosoofiliste ja kirjandusteaduslike uurimuste autor. Tema seisukohad Eesti ajaloo mõtestamisest maiskondliku ajaloona on huvi äratanud ka Saksamaal. Ta on rõhutanud maiskondliku tahu tähtsust ajaloo ja kultuuriuuringutes.
Akadeemiku ja kirjandusteadlasena oli ta raamatusarja "Eesti mälu" nõustaja.

Isiklikku

Tema lell oli Tallinna TSN TK esimees Johannes Undusk (1918–1979), lellepoeg on teleajakirjanik ja poliitik Feliks Undusk. Tema vend on Rein Undusk. 
Tema abikaasa on Maarja Undusk.
Remniku külanõukogu

Remniku külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Alajõe külanõukoguga.
Priidu Kiive

Priidu Kiive (28. august 1923 Tallinn – 5. august 2011 Minneapolis) oli eesti füüsik ja vaimulik.
Ta sündis Tallinnas. Kooliteed alustas ta Tallinna 9. algkoolis, aastal 1943 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli.
Aastal 1944 lahkus ta Saksamaale. Aastal 1949 saabus ta USA-sse. Ta õppis aastatel 1950–1953 Berea kolledžis (Kentucky osariigis) füüsikat (kus ta sai Bachelor of Arts teadusliku kraadi), aastatel 1953–1959 õppis ta Buffalo ülikoolis, kus ta saavutas aastal 1959 Master of Arts teadusliku kraadi. Ta elas Minneapolises, kus ta tegutses teadurina pooljuhtide alal Augustana kolledžis. Samuti töötas ta samas füüsika õppejõuna ning aastatel 1959–1985 Golden Valley luterlikus kolledžis.
Ta oli Minneapolise koguduse liige ja oli aastatel 1968–1985 koguduse juhatuse esimeheks. Kui koguduse õpetaja Samuel Eduard Lind otsustas aastal 1977 emerituuri minna ja kogudusel oli oht ilma vaimulikuta jääda, asus ta usuteadust õppima E.E.L.K. Usuteaduslikus Instituudis Torontos. Pärast õpingute lõpetamist ja prooviaastat professor Arthur Võõbuse juures ordineeriti ta piiskop Karl Raudseppa poolt 13. oktoobril 1985 õpetajaks.
Pärast ordineerimist määrati ta E.E.L.K. Chicago praostkonna vikaarõpetajaks. Põhiliselt teenis ta Minneapolise kogudust.
Ta oli aastast 1956 Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Kuusiku vald

Kuusiku vald (saksa keeles Saage) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.
Robert Baden-Powell

Kindralleitnant lord Robert Stephenson Smyth Baden-Powell (22. veebruar 1857 London – 8. jaanuar 1941 Nairobi, Aafrika) oli Suurbritannia sõjaväelane, kirjanik ja kunstnik, kes on tuntud eelkõige ülemaailmse skaudiliikumise algatajana.
Aastal 1933 otsustati talle anda Eesti Punase Risti I järgu I astme teenetemärk.

Elulugu

Robert Stephenson Smyth Baden-Powell sündis 22. veebruaril 1857 Londonis. Tema isa oli Suffolkist pärit Oxfordi ülikooli professor, matemaatik ja teoloog H. G. Baden-Powell. Roberti ema Henrietta Grace oli kunstiarmastaja ja akvarellimaalija, Briti Kuningliku mereväe admirali William Henry Smythi tütar. Roberti emapoolne vanaisa Thomas Warington oli 1800ndatel Briti suursaadik Napolis. Robert sai nime ristiisa Robert Stephensoni järgi, kes oli raudtee- ja tsiviilinsener. Perekonnaringis kutsuti Robertit Stephe'iks (Steve'iks).
Isa suri, kui Robert oli kolmeaastane, kuid tänu energilisele emale said kõik lapsed hea kasvatuse ja tegutsemisvabaduse ning suure loodusearmastuse. Poiss saadeti õppima Rose Hill Schooli Tunbridge Wellsis. Koolis poiss erilise andekusega silma ei paistnud, kuid 1876. aastal ohvitserikatseid sooritades näitas häid tulemusi ratsaväe ja jalaväekatsetel. Järgnes kiire karjäär sõjaväes Indias ja Aafrikas, kus Buuri sõja ajal saavutas legendaarse kuulsuse Mafekingi linna komandandina. 
Sõja lõppedes 1900 pöördus Baden-Powell kindralmajori auastmes tagasi Inglismaale ja avastas oma hämmastuseks, et tema sõduri käsiraamat "Aid to Scouting" ("Luuramise abimaterjal") oli saanud hinnatud lugemisvaraks inglise poiste hulgas. Avastusest innustust saanud, hakkas Baden-Powell kirjutama uut raamatut "Scouting for Boys" ("Luuramine poistele") ja korraldas praktiliste kogemuste saamiseks paarikümnele poisile laagri Brownsea saarel. Seda laagrit loetakse skaudiliikumise ametlikuks algusajaks. 
1908 ilmus "Scouting for Boys" vihikute kaupa ja Inglismaal tekkis hulgaliselt skaudisalku. 1910 suundus Baden-Powell erru, et pühenduda skaudiorganisatsiooni ülesehitamisele. 1920. aastaks ulatus skautide arv maailmas juba miljoni lähedale. Baden-Powell deklareeriti 6. augustil 1920 Londonis I ülemaailmsel Jamboreel suure vaimustusega maailma peaskaudiks.
1912 abiellus Baden-Powell endast 32 aastat noorema Olave St Claire Soamesiga (1899–1977). Paaril oli kolm last, poeg Arthur Robert Peter Baden-Powell (1913–1962) ning tütred Heather Grace Baden-Powell (1915–1986) ja Betty St Clair Baden-Powell (1917–2004). 
1937. aastal Hollandis toimunud Jamboreel pidas Baden-Powell oma lahkumiskõne. Suurte teenete eest anti talle tiitel Lord Baden-Powell of Gilwell. 
Baden-Powell suri 8. jaanuaril 1941 Aafrikas ja on maetud Püha Peetruse kalmistule (St Peter's Cemetery in Nyeri) Nyeris Keenias. Keenia valitsus kuulutas Baden-Powelli haua rahvuslikuks mälestuspaigaks.
Everyday Chemistry

Taust

Albumi veebilehel on lauludega kaasas ka jutt albumi päritolust. Inimene, kes nimetab ennast James Richardsiks, jutustab veebilehel sellest, kuidas ta kohtus kellegi Jonasega, kes on pärit paralleeluniversumist, kus biitlid ei läinud lahku, ketšup on lilla ja helikassetid on populaarsemad kui CD-plaadid. Kuna mõlemale meeldisid biitlid siis Jonas näitas talle albumit mida Richardsi universumis ei olnud. Enne kui Richards oma universumisse naasis, varastas ta Jonaselt helikassetti.
Teiresias

Teiresias oli Kreeka mütoloogias pime Apolloni prohvet ja ennustaja, kes elas Teebas.
Kord surmas ta maopaarist kepiga ühe mao. See teguviis pahandas Herat, kes muutis ta karistuseks naiseks. Naine olles Teiresias abiellus ning sai emaks. Seitsme aasta pärast kohtus ta taas maopaariga, kellest ühe surmas. Pärast seda muutus ta tagasi meheks. Teiresias muudeti pimedaks, kui ta lobises välja jumalate saladusi, või pärast seda, kui nägi Athenat alasti suplemas. Athena andis siiski talle võime aru saada linnulaulust.
Teise versiooni järgi oli Teiresias vahekohtunikuks Zeusi ja Hera vahelises vaidluses selle üle, kas armastuses leiab suuremat naudingut mees või naine, sest ta oli mõlemat kogenud. Hera väitis, et mees, Zeus väitis, et naine. Teiresias teatas, et naine saab sagedamini naudingut, millega pahandas väga Herat, kes muutis ta pimedaks. Zeus andis talle vastutasuks selgeltnägemise võime ning lubaduse, et tal säilib pärast surma mõistus ka allilmas.
Caribou maakond

Ajalugu

Maakond moodustati 1919. aastal.
Wojciech Kurtyka

Wojciech Kurtyka (sündinud 20. septembril 1947 Skrzynkas Kłodzko lähistel) on poola alpinist, kes on tõusnud kuue kaheksatuhandelise mäe tippu.
Ta lõpetas 1970. aastal Wrocławi Polütehnilise Instituudi elektroonikateaduskonna. Oma erialal töötas ta 1989. aastani, seejärel tegutses eraettevõtjana.

Alpinism

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1968. aastal. 1970. aastal tõusis ta Mały Młynarzile Kõrg-Tatrates tehniliselt väga raskel marsruudil mäe kirdeseina kaudu. See marsruut nimetati hiljem Kurtyka marsruudiks. 1973. aasta suvel ronis ta koos Jerzy Kukuczką ja Mark Łukaszewskiga Alpide kuue suure põhjaseina hulka kuuluvate Aiguille du Dru (3754 m) ja Grandes Jorassesi (4208 m) põhjaseintel uutel marsruutidel.
Ta sai laiemalt tuntuks 1974. aastal, kui Poola kaljuronijad sama aasta märtsis esimestena ronisid talvistes tingimustes Trollveggeni kaljuseinal Norras. Tõus seinal, mis kuulub Big Walli kategooriasse, kestis 13 ööpäeva.
Alates 1972. aastast ronib ta kõrgmäestikes.

Tõusud kaheksatuhandelistele

Ta võttis osa ekspeditsioonidest 1974. aastal Lhotsele (8516 m) ja 1976. aastal K2-le (8611 m). Lhotsel jõudis ta kõrgusele 8250 m ja K2-l kõrgusele 7900 m. Sai neilt pettumuse osaliseks ja edaspidi loobus ta osalemast klassikalistes Himaalaja ekspeditsioonides, eelistades neile väikesearvulisi gruppe ja kiireid alpistiilis tõuse.

Isiklikku

Tema isa oli kirjanik Tadeusz Kurtyka (kirjanduslik pseudonüüm Henryk Worcell).
Riigi õigusabi

Riigi õigusabi Eestis

Eestis on riigi õigusabi reguleeritud riigi õigusabi seadusega, eesmärgiga tagada abivajavatele isikutele asjatundlik ja usaldusväärne ligipääs õigeaegsele ja piisavale õigusteenusele. Riigi õigusabi osutamise kulud kaetakse riigieelarvest sellel eesmärgil eraldatud rahast.
Riigi õigusabi puhul maksab õigusteenuse eest esialgu riik, mis aga ei tähenda tingimata tasuta teenust. Õigusabi määramisega võib kaasneda kohustus tasuda pärast kohtuvaidluse lõppu õigusabikulud tagasi riigile. Tasumine võib olla kas osaline või täielik.
Eestis on võimalik saada riigi õigusabi erinevates menetlustes, sealhulgas kohtueelses menetluses (tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasjades), kohtumenetlustes (tsiviil-, kriminaal, väärteo- ja haldusasjades), täitemenetluses, haldusmenetluses ja teistmismenetluses. Lisaks on õigusabi võimalik saada õigusdokumendi koostamiseks või muus õigusalases nõustamises või esindamises.
Kriminaalmenetluse puhul saab riigi õigusabi füüsilisest isikust süüdistatav või kahtlustatav juhul kui ta ei ole kaitsjat valinud kokkuleppel ja tema kriminaalasjas on kaitsja osavõtt seaduse järgi nõutud või kui isik taotleb kaitsja osavõttu. Väärteoasja kohtumenetluses, kus on kaitsja osavõtt seaduse järgi kohustuslik, saab riigi õigusabi füüsilisest isikust menetlusalune isik, kes ei ole ise kokkuleppel kaitsjat valinud. Kahel eelmainitud juhul ei ole isiku majanduslik seisund õigusabi saamisel oluline.
Loovutamismenetluses ja väljaandmismenetluses, ehk juhtudel kui teine riik nõuab füüsilise isiku väljaandmist või loovutamist, on isikul õigus määratud kaitsjale alates enda kinnipidamisest.
Mõningatel juhtudel on võimalik riigi õigusabi taotleda ka juriidilistel isikutel, ehk sihtasutustel, mittetulundusühingutel ja äriühingutel. Esiteks juhul kui maksejõuetu juriidiline isik on kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses. Lisaks juhul kui tegemist on maksejõuetu mittetulundusühingu või sihtasutusega, mis on kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja ja tegutseb keskkonnakaitse või tarbijakaitse valdkonnas või riigi õigusabi andmiseks esineb muu ülekaalukas avalik huvi paljude inimeste seadusega kaitstud õiguste võimaliku kahjustamise vältimiseks.

Rahvusvaheline õigusabi

Eesti kodanikul või Eestis elamisloa alusel viibival isikul on võimalik saada (juhul kui ta vastab riigi õigusabi seaduse nõuetele) õigusabi tema tsiviilasja menetlemiseks Euroopa Liidu liikmesriigi kohtus või muus vaidlusi lahendavas organis kuni õigusabi taotlemiseni vastava Euroopa Liidu liikmesriigi pädevalt organilt.

Riigi õigusabi ajalugu Eestis

13. sajandil oli kohtus olemas eestkõneleja funktsioon, kelle ülesandeks oli kohtusse pöördunud pooli, tundes ja seletades õigusnorme ja -kombeid, abistada. Lisaks olid nad kohtule toeks tõe leidmisel. Kui kohtualune soovis endale eestkõnelejat, pidi kohus selle ka määrama. 16. sajandi lõpul muutus Tallinnas advokaadi ja prokuraatori jaoks kohustuslikuks ajada vaeste ja lesknaiste asju tasuta. Kehtiv riigi õigusabi seadus on vastu võetud aastal 2004.
Valmiera Draamateater

Valmiera Draamateater (läti Valmieras Drāmas teātris) on Lätis Valmieras asuv elukutseliste teater. Teater asutati 1919.
2004 sai teater uue maja.
Aastast 2005 on teatri juht Evita Sniedze.
2008 töötas teatris 30 koosseisulist ja 15 koosseisuvälist näitlejat.
Peeter Jerofejev

Peeter Jerofejev (sündinud 1952) on Eesti jurist, riigikohtunik (tsiviilkolleegiumi liige).
Peeter Jerofejev Lõpetas Tartu ülikooli õigusteaduskonna 1980. aastal ja psühholoogia osakonna 1987. aastal. Ta oli aastail 1982–1993 Tartu linnakohtu ning alates 1993. aastast Tartu ringkonnakohtu kohtunik.
Jerofejev oli Eesti Kohtunike Ühingu esimees detsembrist 1991 detsembrini 1993.
1993. aastal kaalus Riigikogu Jerofejevi riigikohtunikuks nimetamist, kuid ta ei osutunud valituks: ettepaneku poolt oli 22 Riigikogu liiget, vastu 39 ja 17 liiget jäid erapooletuks.
6. mail 2004 nimetas Riigikogu Jerofejevi Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt olid 62 Riigikogu liiget, vastu 1 ja erapooletuks ei jäänud keegi. Ta andis ametivande 19. mail 2004.
Rasmus Kaljujärv

Rasmus Kaljujärv (sündinud 28. märtsil 1981 Tartus) on eesti näitleja.
Ta sündis näitleja Hannes Kaljujärve perekonnas. Keskhariduse omandas Miina Härma Gümnaasiumis. Õpingud jätkusid 2000. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis, kus tema juhendajaks oli Ingo Normet. Ta lõpetas lavakunstikooli XXI lennu 2004. aastal.
Tööd alustas Kaljujärv Eesti Draamateatris, kust siirdus 2006. aastal teatrisse NO99. Juba 2005. aastal osales ta Teater NO99 esimeses lavastuses "Vahel on tunne, et elu saab otsa ja armastust polnudki".

Tunnustused

2002. aastal anti talle Voldemar Panso nimeline preemia.
Tvist

Tvist (inglise keeles twist 'keerlema, väänlema') on Ameerika Ühendriikide päritolu moetants. 
Tvisti võttis 1960. aastal kasutusele Chubby Checker, lühiajalise populaarsuse kõrgperiood oli mõni aasta hiljem. Tvist avas nn diskotantsude ajajärgu. Väljatöötatud sammude ja liikumistega paaristantsud asendusid lahus, peaaegu ühel kohal tantsitavate improvisatsiooniliste tantsudega, mida iseloomustavad erilised keha, käte ja jalgade liigutused.
Muusikaliselt põhineb tvist motoorsetes, ühepikkustes kaheksandiknootides mängitud bugi-vugi rütmil.
Ann Audova

Elukäik

Ta sündis 3. septembril 1904 Tartumaal Vara vallas Undi külas Ingli talus. Ta õppis Matjama algkoolis, Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis ja Tartu Linna Õhtuses Ühisgümnaasiumis. Aastatel 1924–1940 õppis ta Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Nikolai Triigi, Ado Vabbe ja Aleksander Vardi ateljeedes, kuid kooli siiski lõpetamata. Nimelt eelistas ta kunstikooli seinte vahel töötamise ja kunstnikuna arenemise sõbralikku ning turvalist võimalust lõpudiplomile. 
Eesti NSV Kunstnike Liitu võeti ta vastu aastal 1945, kuid juba aastal 1950 kustutati nimekirjast. Aastatel 1950–1959 töötas ta Tartu Kunstifondis. Ent aastal 1959 võeti uuesti Kunstnike Liitu ning algas tema uus aktiivne loomeperiood, mis kestis pimedaks jäämiseni 1980. aastate lõpul. Ann Audova suri aastal 2001 Tartus ja on maetud Raadi Maarja kalmistule.

Isiklikku

Tema vend Jaan Audova (nagu ka vennapoeg Peep Audova) oli Valga Peetri-Luke koguduse õpetaja.