google/wiki40b huggingface dataset:
Piret Lotman

Piret Lotman (sündinud 24. juunil 1950) on eesti ajaloolane, Eesti Rahvusraamatukogu vanemteadur 1988. aastast.
Piret Lotman lõpetas 1977. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal, oli 1992–1997 magistriõppes Tallinna Pedagoogikaülikoolis raamatukogunduse alal ning kaitses 2010. aastal doktorikraadi Tartu Ülikooli usuteaduskonnas tööga "Heinrich Stahli looming oma ajastu ideoloogilises kontekstis".
Tema monograafia "Heinrich Stahli elu ja looming" tunnistati parimaks 2014. aastal ilmunud ajalooteoseks.

Isiklikku

Ta on abielus Mihhail Lotmaniga, neil on viis last, nende hulgas Rebekka Lotman ja Maria-Kristiina Lotman.
Johann Chemnitius

Johann Chemnitius (eesnimena ka Johannes, perekonnanimena ka Chemnitz, Kamnitz, Kemnitz, Kemnitius, Kämner; 1612 Tartu – 19. jaanuar 1668 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Chemnitius sündis Tartus. Aastatel 1632–1641 (immatrikuleeriti 14. augustil 1632) õppis ta Tartu ülikoolis.
Ta oli aastatel 1647–1650 Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1650-1658 oli ta Äksi koguduse ja Kursi koguduse õpetaja. 1658-1668 Harju-Jaani koguduse õpetaja.
Jõgi-ritsiklind

Levila

Jõgi-ritsiklind pesitseb Ida- ja Kesk-Euroopas ning talvitub Ida-Aafrikas.
Eestis on ta üldlevinud tavaline haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 50 000–80 000 paarile . Kuni 1950. aastateni oli jõgi-ritsiklind Eestis hõredalt levinud  ning veel tänapäeval on ta Ida-Eestis sagedasem kui Lääne-Eestis.

Välimus

Ta on 13,5 cm pikkune. Ülapool jõgi-ritsiklinnu sulestik on oliivja varjundiga mustrita hallikaspruun, alapool hallikasvalge. Puguala on ebaselgelt triibuline või täpiline.
Kutsehüüd on tasane prk või trk. Laul on ühetugevune pikk sirin dzidzidzidzidzi.... Jõgi-ritsiklind laulab sageli hämaras ja enamasti 2–5 meetri kõrgusel põõsas või puuvõras.

Elupaik

Ta asustab põõsasniite, pajustikke ja teisi lehtvõsastikke sageli jõe, oja või sooserva lähedal.

Pesitsemine

Pesa paikneb maapinnal tiheda rohu varjus või põõsa all, see koosneb kuivadest kõrtest ja lehetükkidest ning on vooderdatud peenemate taimekiudude või jõhvidega. Kurnas on 4–6 muna.

Toitumine

Linnu toiduks on putukad ja ämblikud.
Georges Clemenceau

Georges Benjamin Clemenceau (28. september 1841 Mouilleron-en-Pareds – 24. november 1929 Pariis) oli Prantsusmaa riigitegelane, ajakirjanik ja apteeker. Ta oli 1906–1909 ning 1917-1920 Prantsusmaa peaminister.
1918. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.
Pariisi rahukonverentsil oli ta koos Ameerika Ühendriikide president Woodrow Wilsoni ja Suurbritannia peaminister David Lloyd George'ga üks "suurest kolmikust", kelle nõudmiseid arvestati kõige rohkem. Clemenceau tahtis Saksamaad karistada väga karmilt esimeses maailmasõjas Prantsusmaale sissetungi eest, ning Saksamaad nõrgestada tunduvalt, et Prantsusmaale enam kunagi sisse ei tungitaks, tema arvamus oli, et on "20 miljonit sakslast liiga palju"; samas kui Wilson tahtis õiglast rahu ja Lloyd George tahtis ka Saksamaad karistada, kuid mitte kättemaksu - olles Clemenceau ja Wilsoni vahel. Clemenceau aga leidis, et mõlemal riigil oli eelis Prantsusmaa ees: "Ameerika on kaugel, ookeaniga kaitstud, ning isegi Napoleon ei suutnud Inglismaad vallutada. Teie olete mõlemad kaitstud, meie ei ole."
29. aprillil 1925 anti talle Eesti Vabadusristi III liigi I järk.
1. sajand eKr

Kümnendid ja aastad

100. aastad eKr: 100 eKr
90. aastad eKr: 99 eKr, 98 eKr, 97 eKr, 96 eKr, 95 eKr, 94 eKr, 93 eKr, 92 eKr, 91 eKr, 90 eKr
80. aastad eKr: 89 eKr, 88 eKr, 87 eKr, 86 eKr, 85 eKr, 84 eKr, 83 eKr, 82 eKr, 81 eKr, 80 eKr
70. aastad eKr: 79 eKr, 78 eKr, 77 eKr, 76 eKr, 75 eKr, 74 eKr, 73 eKr, 72 eKr, 71 eKr, 70 eKr
60. aastad eKr: 69 eKr, 68 eKr, 67 eKr, 66 eKr, 65 eKr, 64 eKr, 63 eKr, 62 eKr, 61 eKr, 60 eKr
50. aastad eKr: 59 eKr, 58 eKr, 57 eKr, 56 eKr, 55 eKr, 54 eKr, 53 eKr, 52 eKr, 51 eKr, 50 eKr
40. aastad eKr: 49 eKr, 48 eKr, 47 eKr, 46 eKr, 45 eKr, 44 eKr, 43 eKr, 42 eKr, 41 eKr, 40 eKr
30. aastad eKr: 39 eKr, 38 eKr, 37 eKr, 36 eKr, 35 eKr, 34 eKr, 33 eKr, 32 eKr, 31 eKr, 30 eKr
20. aastad eKr: 29 eKr, 28 eKr, 27 eKr, 26 eKr, 25 eKr, 24 eKr, 23 eKr, 22 eKr, 21 eKr, 20 eKr
10. aastad eKr: 19 eKr, 18 eKr, 17 eKr, 16 eKr, 15 eKr, 14 eKr, 13 eKr, 12 eKr, 11 eKr, 10 eKr
0. aastad eKr: 9 eKr, 8 eKr, 7 eKr, 6 eKr, 5 eKr, 4 eKr, 3 eKr, 2 eKr, 1 eKr
Kasemetsa–Kiisa tee

Kasemetsa–Kiisa tee (registrinumbriga 11241) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 2,8 km. 
Tee saab alguse Saku–Tõdva tee neljandal kilomeetril Kasemetsa ja Kajamaa küla piiril ning lõpeb Tõdva–Hageri tee neljandal kilomeetril Metsanurme ja Tõdva küla piiril. Tee kulgebki eelnimetatud külade piiril.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Teele jääb kaks bussipeatust: Nirgioru, Leesi.
Teega ristub esimesel kilomeetril Kasemetsa tee.
Tee on asfaltkattega. Tee klass on IV. Liiklussagedus teel on 3000-6000 autot ööpäevas. Kiiruspiirang on tee esimesel kilomeetril (70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Diplom

Diplom (prantsuse keeles diplôme < kreekakeelsest sõnast δίπλωµα diplōma, 'pooleks murtud leht', 'dokument') on kõrgkooli või tehnikumi lõpetamist, teadusliku kraadi andmist vms ehk kvalifikatsiooni omandamist tõendav dokument. Diplomi juurde kuulub enamasti diplomilisa ehk akadeemiline õiend (inglise Diploma Supplement), millel täpsustatakse õppe sisu ja omandatud õpiväljundid.
Diplomiks nimetatakse ka autasuna antavat tunnistust või aukirja, näiteks silmapaistvate teenete või saavutuste eest, spordivõistlustel või konkurssidel osalemise eest jne.
Sõna diplom pärineb ladinakeelsest sõnast diploma, mis tähistas ürikut ehk õigusliku sisuga dokumenti. Ajaloolisi ürikuid uurib teadusharu diplomaatika ja samast tüvest pärineb ka sõna diplomaatia. Antiikajal tähendas diploma kirjatahvleid, Vana-Roomas allkirja ja pitseriga kinnitatud dokumenti. Uusajal hakati diplomiks nimetama igasugust ametlikku kirja, tõendit või tunnistust.
Alan Goldman

Alan H. Goldman on USA filosoof. Tema uurimisvaldkonnad on epistemoloogia, eetika, esteetika ja õigusfilosoofia.
Ta on olnud Miami Ülikooli õppejõud ning oli 2002. aastast College of William & Mary professor.
Druja

Ajalugu

Esimest korda mainitakse aastal 1386, mil Druja oli Połacki vürstiriigi osa. Sellest ajast on säilinud nn. Borisi kivi raidkirjadega XII. sajandist. Sellest ajast on säilinud ka Druja kindluse varemed Daugava kaldal.
XV-XVI sajandil oli Druja  Massalskite suguvõsa käes. 1525. aastal püstitati sinna frantsisklaste mungaordu bernardiinide haru klooster ja ehitati kirik. 1579. aastal külastas Pihkva sõjakäigul Drujat kuningas Stefan Batory.
1600. aastal sai Druja endale Lew Sapieha. 1618. aastal rajas Jan Stanisław Sapieha uue kindlustatud eeslinna, mis sai nimeks Sapieżyn (Сапежын].  1620. aastal sai Druja linnaõigused. 1632. aastal põletasid Moskva väed Druja maha. XVII-XVIII sajandil oli Druja tähtis kaubanduskeskus.
Poola jagamisel  läks osa Drujast Venemaa koosseisu 1772. ja teine osa 1795. aastal. 1904. aastal avati Varapajevasse viiv raudtee. Kuni 1917. aastani oli Druja Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 2009. aastal sai Drujast agrolinnake.
Rõngu vald (Rõngu kihelkond)

Rõngu vald (saksa keeles Gemeinde Ringen) oli vald Rõngu kihelkonnas Tartumaal.
Vald loodi 1866. aastal.
1939. aasta valdade reformi käigus läksid Rõngu vallast Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talude maa-alad Aakre valla koosseisu. Ülejäänud valla aladest sai uus Rõngu vald.
Rõngu vallas on sündinud botaanik Karl Eichwald, riigiametnik Aksel Mei, vaimulikud Uno Plank ja Johannes Kivisalu, koolijuht Kalju Teras.
Philipp Melanchthon

Philipp Melanchthon (Philipp Schwartzerd) (16. veebruar 1497 Bretten – 19. aprill 1560, Wittenberg) oli saksa humanist,  Martin Lutheri sõber ja kaaslane.
Melanchthon oli Wittenbergi ülikooli kreeka keele professor aastast 1518. Seal tutvus ta ka Martin Lutheriga. Ta sai viimasega sõbraks, ja käis taga kaasas ka juba Leipzigi väitlustes, kaitstes koos Lutheriga algavat usupuhastust. Melanchthoni koostatud Augsburgi usutunnistus ja Augsburgi usutunnistuse apoloogia on mõlemad väga tähtsad kirjutised luterlikus kirikus.
Pärast Lutheri surma ei suutnud Melanchthon ära hoida reformeeritud kiriku sees tekkivaid erimeelsusi. Õpetuslikud tülid tekkisidki, ning nendega seoses said nähtavaks Melanchthoni enese kõhklused õpetuslikes küsimustes. Ta soovis vältida erimeelsusi ning tahtis rahu ja üksmeelt kirikute vahele. See ilmneb ka ta kirjutistes; näiteks oleks ta olnud nõus katoliiklike tseremooniate kasutamistega jumalateenistustel ning paavstile allumisega, juhul kui katoliiklased tunnustaksid luterlikku kirikut mittehereetilisena. Kaheksa aasta pärast ta siiski loobus oma unistustest taasühineda katoliiklusega. Oma katoliikliku meelsuse tõttu sai ta aga rohkelt kriitikat teistelt reformaatoritelt, mh. näiteks Jean Calvinilt. Melanchthoni järgijaid nimetati "filiplasteks" ning "õiged luterlased" olid nende vastu.
Melanchthon uuendas kooliharidussüsteemi, pälvides sellega aunime "praeceptor Germaniae" ehk "Saksamaa õpetaja". Ta rõhutas humanismi ja eetilise kasvatuse tähtsust. Tänu temale levis humanistlik haridussüsteem Saksamaalt ka mujale, eriti luterlikesse maadesse.
Šifreerimine

Šifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse arusaamatuks neile, kelle eest seda varjata püütakse. 
Üks võimalus teksti šifreerimiseks on kirjamärkide asendamine tähtedega, numbritega või nende kombinatsioonidega, kasutades teatud koodi (šifrit). Näiteks sõna "kuu" võib šifreerimisel omandada kuju "kk ol ol" või "255" vms.

Dešifreerimine

Dešifreerimine on tegevus, mille käigus info muudetakse olemasolevate parameetrite ja reeglite alusel arusaadavaks tekstiks ning informatsiooniks.
Aseri pank

Aseri pank on paljand Lääne-Virumaal Viru-Nigula vallas. Aseri paekalda paljandiks on paljand endise paemurru kohal, kus kunagi asus piirivalve lasketiir . Panga kõrguseks on 51 meetrit .
Stanisław Kara

Stanisław Kara (2. detsember 1893 Zalištšiki – juuli 1955 või 1956) oli Poola sõjaväelane ja diplomaat.
15. detsember 1927 määrati ta Riiasse ja Tallinnasse sõjaväeatašeeks.
1935. aastal otsustati talle anda Kotkaristi III klassi teenetemärk.
Baltasar Kormákur

Baltasar Kormákur (sündinud 27. veebruaril 1966 Reykjavíkis) on Islandi näitleja, lavastaja ja produtsent.
Oma filmiga "Mýrin" võitis ta Kristallgloobuse 2007. aasta Karlovy Vary filmifestivalil.
Daniel Parejo

Daniel Parejo Muñoz (sündinud 16. aprillil 1989 Cosladas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Valencia ja Hispaania jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Hooaja 2008–09 esimeses pooles mängis ta Inglismaa esiliiga klubis Queens Park Rangers. 15. veebruaril 2009 tegi ta liigamängus Sporting de Gijóni vastu debüüdi Madridi Reali meeskonnas. Kokku pääses tal sel hooajal Hispaania kõrgliigas väljakule viies mängus.
2009. aasta juulis liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Getafe, kus ta mängis kokku kaks hooaega.
2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Valenciaga. Hooaeg 2014–15 on olnud tema karjääri kõige resultatiivseim. Ta lõi sel hooajal 12 väravat ja oli liigas klubi suurim väravakütt.
2007. aastal tuli Parejo Hispaania kuni 19-aastaste koondisega ja 2011. aastal Hispaania kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuseliste meistriks. Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 27. märtsil 2018 sõprusmängus Argentina vastu.
Peeter Soo

Peeter Soo (20. veebruar 1877 Suure-Kõpu mõis – 22. juuni 1939 Viljandi) oli Eesti kohtunik.
Ta lõpetas 1908 Kiievi ülikooli õigusteaduskonna, oli Venemaal kohtunik, advokaat ja õpetaja kuni 1924. aastani, mil opteerus Eestisse.
Oli alates 21. detsembrist 1925 Viljandi Ringkonnakohtu liige.
Raba-põdrasamblik

Raba-põdrasamblik (Cladina stygia (Fr.) Ahti; varem Cladonia stygia) on liik samblikke põdrasambliku perekonnast.
Raba-põdrasamblik on hall põõsasjas rabades maapinnal kasvav samblik.
Eestis kasvab arvatavasti vaid rabades.
HC Kehra

HC Kehra on Eesti käsipalliklubi.
Gustav Johan von Tunderfelt

Kaugemad sugulased

Ta oli vanaisa Württembergi õuemarssal vabahärrale Karl Rhodis von Thunderfeldtile (1746–1802), kes oli abielus Alexander von Benckendorffi ema õe vabapreili Therese Wilhelmine Henriette Schilling von Canstadtiga (1745–1795), ning vanavanaisa Württembergi krahvinnale Wilhelmine von Tunderfeldile (1777–1822), kes oli Württembergi hertsogi Friedrich Eugeni poja, Württembergi printsi Wilhelm Friedrich Philipp von Württembergi (1761–1830; de) abikaasa, Venemaa keisri Paul I teise abikaasa Württembergi printsessi Sophie Dorothee Auguste Louise ehk Maria Fjodorovna (1759–1828) vennanaine, Raikküla mõisa omaniku ja Oldenburgi suurhertsogi Peter Friedrich Ludwigi abikaasa vennanaine, Koluvere linnuses surnud Württembergi printsessi Auguste Karoline abikaasa vennanaine ning Urachi hertsogite esivanem, sealhulgas Leedu kuninga Mindaugas II vanaema. 
Harjumaal kuulus Tallinna bürgermeister Heinrich von Tunderfeldtile (ka Henrik Tunder või Tunderfelt; surnud 1675) Lümandu mõis.
Sause mõis

Sause mõis (saksa keeles Sauß) oli Lihula mõisa kõrvalmõis Lihula kihelkonnas Läänemaal.
Kolde puiestee

Kolde puiestee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna, Merimetsa ja Pelguranna asumis. 
Kolde puiestee algab umbtänavana (varem Heina tänavalt), ristub Õle (vasakult), Ristiku, Roo (vasakult), Aru (paremalt), Preesi (vasakult), Aarde (vasakult), Sõle, Helme (vasakult) ja Ehte tänavaga (paremalt) ning lõpeb Pelguranna tänavaga ristumisel Stroomi ranna juures. Kolde puiestee on ligikaudu 1900 m pikkune.
Kuni Ristiku tänavani ääristavad tänavat Herbert Johansoni ja Eugen Habermanni 1922.–1926. aastatel projekteeritud Oma Kolde ridaelamud, mis on arvele võetud ehitismälestistena.
Kitsas tänav (Tallinn)

Kitsas tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Kitsas tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Muru tänavaga ja lõpeb Piiri tänava. Kitsas tänav on lõunakagu-põhjaloode suunaline ning ligikaudu 230 meetri pikkune.
Kitsas tänav (saksa keeles Schmale Gasse, vene keeles Узкая улица) sai oma nime 1919. aastal. Ametlikult fikseeriti tänava nimi 8. novembril 1927.
Trepikoda

Trepikoda on mitmekorruselise hoone osa, kus asuvad trepp ja trepimademed.

Trepikoda kortermajas

Mitmekorruselisel kortermajal on trepikoda avalik ruum kõigile elanikele kasutamiseks, läbi selle pääseb igaüks oma korterisse. Trepikoja kõige alumisel korrusel asuvad tavaliselt postkastid. Sinna võidakse ka panna üles teateid.
Kui majas on lift, pääseb sinna trepikojast. Trepp võib olla ehitatud keerduma liftišahti ümber.
Samuti pääseb trepikojast üldkasutatavale rõdule või rõdudele (igal trepimademetasemel ehk korruste vahel), kui need majal on.
Vaidavere Silmaallikas

Vaidavere Silmaallikas on silmaallikas Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonna Vaidavere külas.
Karlsson katuselt lendab jälle

"Karlsson katuselt lendab jälle" (rootsi keeles "Karlsson på taket flyger igen") on rootsi kirjaniku Astrid Lindgreni kolmest raamatust koosneva Karlssoni-triloogia teine raamat.
Selles osas sõidab Väikevenna ema sanatooriumi, mistõttu saabub perre majapidajanna Hildur Sokk, kellele Väikevend paneb hüüdnimeks Majasokk. Poisi ja koduabilise läbisaamine on kehv ning appi tõttab Karlsson. Üheskoos hakatakse koduabilist "tirriteerima": varastatakse preili Soku kukleid, lihapalle ja pannkooke ning kollitatakse, misjärel Sokk kirjutab Rootsi Televisiooni, et pääseda "kummitistest" kõnelevasse saatesse (kuna samas saatesarjas on varem oma "tondilugudega üles astunud õde Friida", mistõttu Hildur teda väga kadestab). Ometi selgub, et kummitaja oli ainult Karlsson. Lugu ähvardab lõppeda täbarasti, kuid Hilduril avaneb võimalus osaleda hoopis televisiooni kokandussaates. Selgub ka Friida tondilugude tegelik põhjus, sest Karlsson poetab mokaotsast, et on "paar korda Frej tänavas kummitamas käinud" – Frej tänavas elab Friida.
Paanikahoog

Paanikahoog on tugev ja järsku tekkiv hirmu-, ärevus- või paanikatunne, mis tekib ilma nähtava vallandava tegurita ja süveneb paari minuti jooksul. Paanikahoog kestab tavaliselt mõne minuti, enamasti alla poole tunni, raskematel juhtudel ka mitu tundi.

Tekkepõhjused

Paanikahool võib olla erinevaid tekkepõhjusi: foobiad, kanepi suitsetamine, erinevad bioloogilised põhjused (posttraumaatiline stressihäire, hüpoglükeemia, obsessiiv-kompulsiivne häire), hüperventilatsiooni sündroom ning ravimidoosi vähendamine või ärajätmine. Paanikahäiret võivad põhjustada keemilise tasakaalu häired peaajus, stressi tekitavad sündmused ja pärilikkus. Paanikahäire võib tekkida igas vanuses, kuid sagedamini tekib see hilises puberteedieas või kahekümnendates-kolmekümnendates eluaastates.

Diagnoosimine

Kuigi paanikahoog on paanikahäire keskseks mõisteks, ei tähenda selle ühekordne esinemine veel psüühikahäire olemasolu, kuid on kindlasti märgiks sellest, et tuleks tähelepanu suunata oma vaimsele tervisele ja heaolule.
Paanikahäire diagnoositakse juhul, kui inimesel on olnud ühe kuu vältel kaks või enam paanikahoogu, mis tekivad situatsioonis, kus ei ole reaalset ohtu. Lisaks on vähemalt ühele nendest hoogudest järgnenud ühe kuu pikkune või pikem pidev muretsemisperiood uue paanikahoo tekkimise pärast. Paanikahoogude tagajärjel võib inimene hakata vältima situatsioone ja kohti, kus ta kardab, et hoog kordub, või suudab neile läheneda ainult intensiivset ärevust tundes (agorafoobia).

Ravi

Paanikahäiret saab edukalt ravida. Ravi peamiseks eesmärgiks on vähendada paanikahoogude esinemissagedust ning raskust. Ravi alustatakse eneseabivõtetest. Kui sümptomid püsivad, võib arst soovitada ka ravimeid ja/või psühhoteraapiat (nt kognitiiv-käitumisteraapia). Psühhoteraapia puhul viiakse enamasti läbi 8 kuni 12 seanssi. Teraapia raames võib nõustaja anda erinevaid ülesandeid, nt. lõdvestumisharjutuste tegemine, päeviku pidamine, probleemsete olukordade analüüs ning järkjärguline kokkupuude ärevust tekitavate situatsioonide/tegevustega . Ravimitest on paanikahäire puhul kasutusel antidepressandid ning vajadusel lisaks rahusti ja/või uinuti. Ravimite mõju võib olla tuntav alles 2 kuni 8 nädalat peale ravi algust, medikamentoosne ravi võib kesta kuni 1 aasta.

Eneseabivõtteid paanikahoo korral

Oluline on mõista ärevust ja selle põhjust.
Keskendumine hingamisele aitab vähendada paanikahoogu, hingata tuleks lõõgastavalt ja rahulikult.
Keha lõõgastus, näiteks massaaž aitab toime tulla paanikahooga.
Kehaline füüsiline aktiivsus ennetab paanikahoogude teket.
Tervislik toitumine ja tasakaalustatud toit ennetab hoogude teket, paanikahoogude tekke võimalust suurendab alkoholi ja kofeiini tarbimine ning suitsetamine.
Nahklihasmõik

Nahklihasmõik on ussidel ja mõningatel teistel loomadel kehasein, mis ümbritseb kehaõõnt ja siseelundeid.
Nahklihasmõik koosneb nahaepiteelist, ring- ja piki- või ringlihastest ning rõngussidel tsöloteelist.
Ülo Krigul

Ülo Krigul (sündinud 7. novembril 1978) on eesti helilooja.
Ta õppis Nõmme Muusikakoolis viiulit. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja kaugõppes tuuba eriala. 1997. aastal jätkas ta õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kompositsiooni erialal 2001. aastani Raimo Kangro, alates 2001. aastast René Eespere ja hiljem Tõnu Kõrvitsa juhendusel. 2004. ja 2005. aastal täiendas Krigul end Viini Muusika ja Kaunite Kunstide Ülikoolis professor Detlev Müller-Siemensi juures ja 2006. lõpetas ta juhendaja Tõnu Kõrvitsa käe all Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrikraadiga.
Ülo Krigul on ka muusikaorganisaator, ta on asutanud Eesti Muusikaakadeemia juures Sügisfestivali ning on koos Timo Steineriga iga-aastase festivali "Eesti muusika päevad" kunstiline juht ja produtsent. Krigul on mänginud klahvpille mitmes džäss- ja rokkansamblis (näiteks The Sun) ja tegutsenud arranžeerijana. Mänginud ka bluusiansamblis Compromise Blue.
Krigul on esitanud sümfooniat, elektroakustilisi installatsioone, teatri- ja filmimuusikat.
Ülo Kriguli loomingut on ette kantud uue muusika festivalidel Eestis ning kontsertidel Saksamaal Berliini Kontserdimajas, Austrias Viini Muusikaühingus, Tšehhis, Lätis, Ukrainas, Soomes Helsingi Finlandia-talos, Portugalis Gulbenkiani Kunstide Keskuses jm.
Orkestriteos "JenZeits" pälvis Berliini muusikafestivalil young.euro.classic 2005 auhinna Europäische Komponistenpreis 2005. Teos kõlas maailmaesiettekandes 9. augustil 2005 Berliini Kontserdimajas Eesti Muusikaakadeemia Sümfooniaorkestri esituses Paul Mägi dirigeerimisel. 54. rahvusvahelisel nüüdismuusikakonkursil rostrumil Pariisis võitis "JenZeits" alla 30-aastaste heliloojate teoste hulgas esikoha.
2005. aastal sai Ülo Krigul Eesti Rahvuskultuuri Fondi debütandi preemia, 2006. aastal Heino Elleri muusikapreemia, 2007. aastal Eesti Kultuurkapitali aastapreemia mängufilmi „Sügisball“ loomingulises kollektiivis, Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali preemia eduka loomingulise aasta eest, 2012. aastal Eesti muusika päevade heliloojapreemia loo „Swan Bone City“ eest, 2014. aastal Monaco Prints Pierre’i Fondi muusikapreemia, 2016. aastal Poolas Wrocławis rahvusvahelisel heliloojate rostrumil II koht loo „Vesi ise“ eest ja Eesti Muusikanõukogu Preemia.
Krigul resideerib 2019. aastal Eesti Filharmoonia Kammerkoori juures. Samal aastal avaldab ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori tellimusel kaks uut lugu: „And the sea arose“ ja a cappella uudisteos.
Hägglunds Bv 206

Hägglunds Bv 206 (Bandvagn 206) on Rootsi firmas toonase nimega Hägglund & Söner, tänapäevase nimega BAE Systems Hägglunds AB valmistatud suurendatud maastikuläbivusega amfiibne, algupärasena militaarotstarbeline liigendroomiksõiduk ehk hõlmik.
Tänu väiksele erisurvele maapinnale on see eriti efektiivne vahend liikumiseks sügavas lumes või pehmel pinnasel.

Kirjeldus

Bv 206 kere on valmistatud klaaskiust, mis teeb masina kergeks. Mootor asub esimeses vagunis, kust toimub jõuülekanne ka tagumisele vagunile. Vagunite pööramine on hüdrauliline. Väike surve pinnasele tagatakse laiade kummiroomikutega, mis katavad 2/3 masinaalusest pinnast ja takistavad lumme või pehmesse pinnasesse vajumist. Vees liigub masin edasi samuti roomikute ringlemise abil.

Ajalugu

Eelkäijaks oli Volvo Bv 202, mis töötati välja 1970. aastail. Uuem versioon 206 valmis 1980. aastail. Bv-206 osutus väga õnnestunuks ja levis peagi üle Skandinaavia ja kaugemale. 1990 esitleti soomustatud ja madalama siluetiga versiooni Bv 206S.
Bv 206 oli kasutusel ka Afganistani operatsioonil.

Kasutamine

On kasutuses enam kui 25 riigi armees. Kokku on masinat valmistatud ligikaudu 11 000 eksemplari. Lisaks armeele kasutatakse seda ka tsiviilsektoris. Koos tsiviil-riigisektoriga küünib kasutavate riikide arv üle 30.
Yinchuan

Rahvastik

2000. aasta rahvaloenduse andmeil olid linna elanikest 78,6% hiinlased, 19,8% hueid ja 1% mandžud.
India Teaduste Akadeemia

India Teaduste Akadeemia (inglise keeles Indian Academy of Sciences) on India teadusakadeemia peakorteriga Bangalores.
Akadeemia asutati 1934. aastal teadusseltsina Nobeli auhinna laureaadi C. V. Ramani initsiatiivil.
Ramanist sai akadeemia esimene ja kauaaegne president (1934–1970).

Liikmeskond

Akadeemial on üle 1000 kodumaise liikme.
Akadeemia valib ka välisliikmeid (auliikmeid). Praegu on akadeemial 58 välisliiget, sealhulgas Andrei Geim, David Gross, Martin Rees ja Brian Schmidt.
Varem on akadeemia välisliikmeks valimise au pälvinud teiste seas Hannes Alfvén, Niels Bohr, Hermann Bondi, Max Born, Louis Brouglie, Jacques-Yves Cousteau, Francis Crick, Paul Dirac, John Eccles, Albert Einstein, Enrico Fermi, Vitali Ginzburg, Otto Hahn, Werner Heisenberg, Abram Joffe, Irene Joliot-Curie, Pjotr Kapitsa, Theodore von Karman, Edward Norton Lorenz, Thomas Hunt Morgan, Wolfgang Pauli, Linus Pauling, Ivan Pavlov, Ernest Rutherford, Abdus Salam, Nikolai Semjonov, Harold Urey, Nikolai Vavilov, Sergei Vavilov, Aleksandr Vinogradov ja Ahmed Zewail.