google/wiki40b huggingface dataset:
Aleksandr Bortnikov

Aleksandr Bortnikov (vene keeles Александр Васильевич Бортников; sündinud 15. novembril 1951 Permis) on Venemaa Föderatsiooni riigitegelane, alates 2008 FSB direktor. Bortnikovil on armeekindrali auaste.
Aleksandr Bortnikov lõpetas 1973. aastal Leningradi raudteetranspordi inseneride instituudi.
Enne NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse asumist lõpetas Aleksandr Bortnikov NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee Feliks Dzeržinski nimelise Moskva Erikooli ning 1975. aastal asus RJK tegevteenistusse. Ta töötas Leningradi linna ja oblasti KGB valitsuses ja tegeles vastuluurega. Kuni 1991 kuulus ta NLKP-sse. Kuni 2003. aasta juunini oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülema asetäitja ning kureeris vastuluureoperatsioone. Alates 1. juulist 2003 kuni 28. veebruarini 2004 oli ta Venemaa FSB Peterburi ja Leningradi oblasti valitsuse ülem. Alates 2. märtsist 2004 oli ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse direktori asetäitja ning kureeris valitsuse tööd, mis tegeles Venemaa krediidi- ja finantsasutuste vastuluurealase tegevusega.
Alates 2004. aasta juunist oli ta ametkondadevahelise kriminaaltulu vastu võitlemise kontseptsiooni väljatöötamise töögrupi liige. 11. juulil 2004 sai ta FSB majandusohutusteenistuse juhiks. Alates 2004. aasta oktoobrist on ta majandusintergratsioonialase valitsuskomisjoni liige, 2004–2008 Sovkomfloti direktorite nõukogu liige, alates 2005. aasta aprillist Venemaa ekspordi kontrolli komisjoni liige, alates 2005. aasta detsembrist kütuse- ja energeetikakompleksi ning mineraalainete ja maavarade taastootmise valitsuskomisjoni liige, alates 2006. aasta aprillist Venemaa lennutööstuskompleksi ettevõtete integratsiooni kindlustamise valitsuskomisjoni liige.
Alates 2008. aasta maikuust on Bortnikov Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse juht, alates 2010. aasta märtsist Venemaa Riikliku Terrorimisvastase komitee juht.
Aleksandr Bortnikovi on autasustatud ordeni "Teenete eest Isamaa ees" III ja IV järguga, ordeniga "Sõjaliste teenete eest" ja Austuse ordeniga. 15. novembril 2006 pälvis ta Venemaa valitsuse aukirja suure isikliku panuse eest riigi majandusliku ohutuse tagamisse ja pikaajalise kohusetruu teenistuse eest.
Abikaasa Tatjana on kodune. Poeg Deniss Bortnikov on pankur, lõpetas Peterburi riikliku majandus- ja rahandusülikooli ning on alates 2011. aastast VTB panga nõukogu esimees.
Hanila külanõukogu

Hanila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septemris Läänemaal Karuse vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Hanila külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hanila külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Hanila külanõukoguga likvideeritud Massu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Virtsu Kaluri", "Kiire", "Uue Elu", "Võidu" ja V. M. Molotovi nimeline kolhoos ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Puhtu Bioloogia Jaam. Külanõukogu keskus asus Kõmsi külas. 
1960. aastal liideti Hanila külanõukoguga osa likvideeritud Karuse külanõukogu maadest.
Seoses Lihula rajooni likvideerimisega 1961. aastal arvati Hanila külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.
1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232,5 km² ja elanike arv 2219.
1973 veebruaris viidi külanõukogu halduskeskus Kõmsi külast üle Kause külla.
Uudo Sepp

Uudo Sepp (sündinud 28. märtsil 1997 Kuressaares) on eesti laulja. Ta on saate "Eesti otsib superstaari" seitsmenda hooaja võitja.
Ta lõpetas Kuressaare Gümnaasiumi 2016. aastal.
Aastal 2018 lasi välja esimese albumi "Sinule".
Concordia ülikool (Kanada)

Concordia ülikool (inglise keeles Concordia University) on ülikool Kanadas Quebeci osariigis Montréalis.
Ülikool asutati 1974.
Ülikoolis õpib üle 46 000 üliõpilase (2017).
Pjotr Kontšalovski

Perekond ja suguvõsa

Kontšalovski isa Pjotr Kontšalovski (1839–1904) oli vene tõlkija ja kirjastaja. Vend Maksim Kontšalovski (1875–1942) oli tuntud arst.
Pjotr Kontšalovski oli abielus tuntud maalikunstniku Vassili Surikovi tütre Olga Surikovaga (1878–1958). Nende tütar Natalja Kontšalovskaja (1903–1988) oli lastekirjanik, luuletaja ja tõlkija, kes abiellus Sergei Mihhalkoviga. Nende lapsed (st Pjotr Kontšalovski lapselapsed) on Jekaterina Mihhalkova-Kontšalovskaja, tuntud filmirežissöör Andrei Kontšalovski, filmirežissöör ja näitleja Nikita Mihhalkov.
Aare-Heino Raig

Aare-Heino Raig (sündinud 11. oktoobril 1948 Vastse-Kuuste vallas Tartumaal) on eesti jurist.

Elulugu

Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli ja 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1983–1987 õppis Tartu ülikooli kaugõppe aspirantuuris; kaitses 1988. aastal Moskvas Üleliidulises Nõukogude Seadusandluse Teadusliku Uurimise Instituudis õiguskandidaadi kraadi väitekirjaga "Правосубьективность и договорные отношения районного агропромышленного обьединения и его участников". Oli aastatel 1974–1975 Tartu Õigusnõuandla stažöör, 1975–1986 Paide Õigusnõuandla advokaat, 1986–1990 Tartu ülikool tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1990. aastal täiendas end Hamburgis advokaadibüroos Röhreke, Boye, Reme, von Werder, 1992. aastast advokaadipraksis tsiviilõiguse alal, aastast 1994 tegutseb advokaadibüroo pidajana ja vandeadvokaadina OÜ-s Aare Raigi Advokaadibüroo.

Teadustöö

Uurimisvaldkond: juriidiliste isikute ja nende lepinguliste suhetega seonduvad üldteoreetilised probleemid. Üle 10 teaduspublikatsiooni.
Gudrun Schyman

Gudrun Schyman (sündinud 9. juunil 1948 Täbys) on Rootsi poliitik. Ta oli Rootsi Vasakpartei liider 1993 kuni jaanuarini 2003, kui ta sunniti maksupettuse pärast tagasi astuma. Ta lahkus parteist 2004, et pühenduda täielikult poliitikas feminismile. Ta on Rootsi parlamendi liige.
Schyman alustas oma poliitilist karjääri organisatsioonis Marxist-Leninistiska Kampförbundet. Pärast NSV Liidu kokkuvarisemist valiti ta Kommunistide Vasakpartei (Vänsterpartiet Kommunisterna) esimeheks. Hiljem muutus partei Vasakparteiks (Vänsterpartiet).
Schyman suurimaks saavutuseks peetakse tema valijatele pühendumust, mis kahekordistas Vasakparteist parlamenti pääsenute arvu. Tema valitsemisajal muutus Vasakpartei valitsevaks ideoloogiaks feminism. Oktoobris 2004 tegi ta ettepaneku, et mehed peaksid maksma nn. meeste maksu, et tasuda koduse vägivalla eest.
2005. aastal aitas ta asutada parteid Feministlik Initsiatiiv, mis osales 2006. aasta parlamendivalimistel, kuid kogus vaid 0,7% valijate toetuse ega pääsenud parlamenti.
Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted

Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel.
Eesti tunnustas Bosnia ja Hertsegoviinat 1. juunil 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 8. veebruaril 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Bosnia ja Hertsegoviina suursaadik Eestis, kes resideerib Stockholmis.
Hammaste pesemine

Hammaste pesemine on hammaste puhastamine hambaharjaga.
Hammaste pesemine hakkas Euroopas levima 17. sajandi lõpul. Esimakordselt toodeti massilisemalt hambaharju Inglismaal aastal 1780. Igapäevase üldlevinud kombena on aga hammaste harjamine levinud alles pärast Teist maailmasõda.  
Hammaste pesemisel kasutatakse sageli hambapulbrit või hambapastat.
Salose mõis

Salose mõis (Salų dvaras) on endine mõis Leedus Rokiškise rajoonis Kamajai vallas Saloses. Mõisakompleks asub Dviragise järve saarel.
Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandil, mil selle omanikeks olid Radziwillid (Nesviži suguvõsaliinist). Nemad kasutasid mõisa jahilossina (peahoone oli tellistest vundamendil asunud puidust hoone). Hiljem oli see Morikoniste (aastast 1554), Sieniauskiste ja taas Radziwillide valduses. Aastail 1589–1631 oli mõisa omanikuks Motiejus Konopackis, seejärel aga Radziwillid. Omanike seas olid veel Kaminskid, Petkevičiused, Jablonskid, Kušelevičiused, kellelt aastal 1762 said mõisa Moriconid. See suguvõsa rajaski XVIII sajandil Salose mõisa hoonetekompleksi. Hiljem (aastal 1855) läks mõis Tiesenhausenite valdusse. Tiesenhausenid tegid sellest kultuurikeskuse – seal toimusid uhked banketid ja tegutses suveteater. Viimaseks omanikuks (aastast 1924) oli A. Čeičus (toona oli mõisa pindalaks 94 hektarit).
Mõisa peahoone projekteeris Pietro de Rossi. XX sajandil on seal tegutsenud muusikakool, tütarlaste majapidamiskool, põllumajanduskool. Aastal 1977 restaureeriti hoone koos ülejäänud mõisakompleksiga, ühtlasi sai hoonest arhitektuurimälestis. Aastast 2003 asub seal Salose põhikool.
Peahoone läheduses asuvad veel sepikoda, kaks teenijatemaja, ait-jääkelder, ladu, laut, vahimajake ja saun. Veidi maad eemal on samuti mõisakompleksi kuuluvad Salose kirik ja selle kellatorn.
Saloses olevat kabel asunud juba aastal 1775. Kabeli, millest sai hiljem kirik, lasi krahv Moriconi rajada aastal 1781. Praegune uusgooti stiilis kirikuhoone valmis aastail 1887–1888 arhitekt Georg Werneri projekti järgi.
Mõisa park on üks vanemaid parke Leedus. Selle rajasid Salosesse Radziwillid, seal asus ka loomaaed. Hiljem rajati sinna puuviljaaed ja metsapark muudeti korrapärase põhiplaaniga pargiks. Pargis kasvab 1,9-meetrise läbimõõduga pappel, seal on ka teisi 150–200 aastat vanu papleid.
Square (ansambel)

Square oli Pärnu-Jaagupis tegutsev Eesti punkansambel.
Ansambel asutati 1997.
Passion (Tüür)

"Passion" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1993. aastal loodud muusikateos; ühtlasi üks kolmest loost (teised kaks on "Action" ja "Illusion") tsüklis "Action.Passion.Illusion". Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette 25. oktoobril 1993 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
Hispaania jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Hispaania jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Hispaanlased pääsesid 11. korda MM-le  ja olid seni finaalturniiril peetud 40-st mängust võitnud vaid 16. Nelja parema hulka oli Hispaania MM-idel jõudnud vaid korra ja sellestki oli möödas juba üle poole sajandi.

Peatreener

Jose Antonio Camacho
Tervis Pluss

Tervis Pluss on aastast 2000 ilmuv tervisetemaatikat käsitlev ajakiri. Ajakirja annab välja AS Ajakirjade Kirjastus.
Ajakirja peatoimetaja on Evelin Kivilo-Paas.
Ajakirja eelkäijad olid ajakiri Tervisetrend ja ajakiri Tervis.
Sofía (Hispaania kuninganna)

Lapsepõlv, vanemad ja õed-vennad

Kreeka ja Taani printsess Sofia sündis Ateenas Hellenite kuninga Pavlos I (1901–1964) ja kuninganna Frederica (1917–1981) vanima lapsena. Sünnijärgselt kuulub ta Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse. Tema vend on endine Kreeka kuningas Konstantin II ja tema õde on endine Kreeka ja Taani printsess Irene.
Lapsepõlve veetis kuninganna Sofia Egiptuses ja Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus ta vanemad olid Teise maailmasõja ajal eksiilis. Perekond naasis Kreekasse 1946. aastal.

Haridus

Üldhariduse omandas ta lõplikult Lõuna-Saksamaal Schloss Salemi internaatkoolis ning seejärel õppis Ateenas pediaatriat, muusikat ja arheoloogiat.
Sofia valdab vabalt kreeka, hispaania, saksa, prantsuse ja inglise keelt.

Ametlikud kohustused

Kuninganna Sofia saadab kuningas Juan Carlos I visiitidel Hispaanias ja välismaal. Lisaks on ta Kuninganna Sofia Sihtkapitali vastutav president, Kuningliku Puuetega Inimeste Haridus- ja Hoolekandekomitee aupresident ning Narkomaanide Abistamise sihtkapitali president. Tema peamiseks huvivaldkonnaks ongi narkomaania vastu võitlemise edendamine.
Ta on teinud koostööd Dr. Muhammed Yunusega, kelle pank pakub naistele väikelaenu üle maailma. Selle toetamiseks on Sofia reisinud Mehhikos, Tšiilis, Bangladeshis, Colombias ja El Salvadoris.
Sofia on San Fernando Kaunite Kunstide Kuningliku Akadeemia ja Kuningliku Ajalooakadeemia auliige. Lisaks on ta audoktor Rosario, Valladolidi, Cambridge'i, Oxfordi, Georgetowni, Evora, St. Mary Ülikoolis.

Esivanemad

Sofia on nii isa kui ka ema poolt Suurbritannia ja Iirimaa kuninganna Victoria järeltulija ning oma abikaasa kolmas nõbu. Ta on Hannoveri printsi Ernst Augusti esimene nõbu ja oma vanavanaisa, Kreeka kuninga Georgios I, kaudu prints Charlesi teine nõbu. Christian IX ja kuninganna Victoria kaudu on ta Elizabeth II kolmas nõbu. Lisaks on ta ka prints Philipi esimene nõbu.
Jarmo Virmavirta

Jarmo Virmavirta (sündinud 9. mail 1940) on soome ajakirjanik.
Jarmo Virmavirta on hariduselt jurist. Ta on olnud muu hulgas ajalehtede Turun Sanomat ja Uusi Suomi peatoimetaja, Yleisradio uudistetoimetuse juht ning Rahvusliku Koonderakonna infojuht.
Alates 2001. aastast elab Jarmo Virmavirta Tallinnas ning on Postimehe kolumnist. 
Ta on kirjutanud ka mitu raamatut, muu hulgas golfist ja Turu ajaloost, kuid ka näiteks laulja Eino Gröni eluloo.
Jarmo Virmavirta tegeleb ka akvarellide maalimisega; tal on olnud näitusi nii Eestis kui ka Soomes.
President Tarja Halonen on andnud talle professori aunimetuse.
Milvi Koidu

Milvi Koidu (30. jaanuar 1930 Tallinn – 24. juuni 2004) oli eesti näitleja.
Aastal 1948 lõpetas ta Tallinna 4. Tööstuskooli.
1948–1958 töötas trükikojas "Kommunist" trükitöölisena.
1958. aastal alustas ta näitlejategevust Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris, kus töötas kuni aastani 1961. Seejärel töötas 1961–1985 Vanemuise teatris.
Ta osales ka kuuldemängudes ja telelavastustes.
Koidu oli Eesti Näitlejate Liidu auliige.
Kapitalimahukas tootmine

Kapitalimahukas tootmine (inglise capital intensive production) on tootmisviis, milles tehiskapitali kasutatakse suhteliselt rohkem kui inimkapitali.
Näiteks nõuavad naftatöötlemis- ja keemiatehased mahukaid investeeringuid seadmetesse, kuid annavad suhteliselt vähe tööd inimestele.
UHF-sagedusala

UHF-sagedusala (ingl k Ultra High Frequency, ultrakõrgsagedus) ehk detsimeeterlaineala on raadiosageduste vahemikus 0,3–3 GHz (300–3000 MHz). Seda raadiolainete piirkonda nimetatakse detsimeeterlainealaks, sest lainepikkuste vahemik on 1 detsimeetrist 10 detsimeetrini (10 cm kuni 1 m).
Detsimeeterlainealast kõrgema sagedusega on sentimeeterlaineala (SHF, Super High Frequency) ja madalama sagedusega meeterlaineala (VHF).
Detsimeeterlaineid kasutatakse maapealse leviga televisioonis, mobiilsides, raadiolokatsioonis, Wi-Fi-võrgus jm.
Televisioonisaateid edastatakse detsimeeterlainealas sagedusvahemikus 470–862 MHz (kanalid 21–69).
Paleoökoloogia

Paleoökoloogia on paleontoloogia haru, mis uurib geoloogilise mineviku organismide eluviise ja tingimusi, organismide ja keskkonna vahelisi seoseid ja nende muutusi elu arengu käigus Maal. Geoloogilist minevikku rekonstrueeritakse eelkõige kivististe abil.
Paleoökoloogia rajaja on vene paleontoloog Vladimir Kovalevski.
34A

Tallinna bussiliin 34A sõidab Muuga ja Hobujaama tänava vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Marsruut Muuga aedlinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Pirita tee, Merivälja tee, Kloostrimetsa tee, Pärnamäe tee, Muuga tee, Õunapuu puiestee.
Marsruut Hobujaama tänava suunal: Kallavere tee, Muuga tee, Pärnamäe tee, Kloostrimetsa tee, Merivälja tee, Pirita tee, Narva maantee, Hobujaama tänav.

Liini ajalugu

Kuni 2003 aastani sellel marsruudil sõitis liin 34.Kui 2003 aastal avati liin 34A mis hakkas käima Muuga Aedlinna liin 34 lühendati Ristaia peatuseni.Nii nad sõitsid kuni oktoobrini 2004 aastani kui liin 34 pandi kinni ja jäi liin 34A.
Karlsson katuselt

Karlsson katuselt (ka Karlsson, Katuse-Karlsson; rootsi keeles Karlsson på taket) on väljamõeldud tegelaskuju Astrid Lindgreni lasteraamatutes.
Karlsson on väikese poisi kasvu töntsakas mehike; enda sõnul "ilus, ülitark ja parajalt paks mees oma parimates aastates". Ta elab Stockholmis Vaasalinnas (Vasastan) neljakorruselise maja katusel korstna taga tulemüüri lähedal peidus olevas majakeses. Selja peal oleva propelleri abil saab ta lennata, propeller käivitub kõhu peal paiknevale nupule vajutamisel.
Karlssoni päritolu on teadmata, kuid oma sõnul on tal vanaema, kes teda pööraselt armastab, ning kes elab majas, mitte ei jookse ööd läbi lageda taeva all ringi. Hiljem selgub Karlssoni jutust, et tema ema on "memm" ning isa "Unne-Matti", kes kutsub teda "mürakaruks". Karlsson meenutab seejuures juhtumit oma lapsepõlvest, kui isa teda ümber järve taga ajas.
Esialgu Svantessonide perekond ei usu Väikevenna Svante juttudesse Karlssoni olemasolust, kuid hiljem nad satuvad juhuslikult Karlssonit nägema ning perekond lepib kummalise mängukaaslasega, kelle pesamuna on endale leidnud. Karlsson tunneb ennast Svantessonide pere täieõigusliku liikmena, kes nõuab ühtaegu nii süüa kui ka eesukse kaudu väljaviskamist nagu kõiki korralikke inimesi välja visatakse. Kuigi Karlsson seda eriti sageli välja ei näita, peab ta Väikevennast ("Nii imelik kui see ka pole, sa siiski meeldid mulle!" jm) ja tema emast lugu ("Sul on üsna armas ema, kahju ainult, et nii kitsi!"). Ta on Väikevennale toeks, kui ema haigestub ning koos "tirriteeritakse" käreda meelega koduabilist Majasokku ning hiljem külla sõitvat Svantessonide kauget sugulast, vanapoissi onu Juliust.
RC Lens

Racing Club de Lens on Prantsusmaa jalgpalliklubi. Klubi loodi 1906. aastal Lensis. Hooajal 2011/12 mängis klubi Ligue 2-s.
Caulerpa

Caulerpa on perekond makroskoopilisi rohevetiktaimi klassist Bryopsidophyceae.
Nende iseäraks on rakuvaheseinte puudumine. Seetõttu nimetatakse neid vahel suurimateks üherakulisteks organismideks.
Nad elavad troopilistes ja subtroopilistes meredes. Neid kasutatakse ka akvaariumitaimedena.
Perekonnas on ligi 90 liiki.
Raamäke

Raamäke on mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist.
See on nelinurkse puuraamiga äke, mille äkkepulgad on tapitud põikpuudesse. Oli 19. sajandil koos karuäkkega Lõuna-Eestis, Lätis ja Leedus põhiline äestamisriist. Esialgselt olid raamäkkel puupulgad, hilisemal ajal rohkem raudpulgad.
Toomas Aro

Natan-Toomas Aro (sündinud 1951) on Eesti kirurg ja kardioloog.
Ta on laste südamekirurg ning Tartu Ülikooli Kliinikumi kardiokirurgia osakonna juhataja.
Konstantin Talven

Konstantin Talven (kuni 1939. aastani Konstantin Schmidt; 23. november 1892 Vana-Vändra, Pärnumaa – 5. september 1940 Tallinn) oli Eesti diplomaat.
Russell Westbrook

Russell Westbrook III (sündinud 12. novembril 1988 Long Beachis, California) on Ameerika Ühendriikide korvpallur. Ta mängib 2019. aastast NBA liiga klubis Houston Rockets. 
Kolledži ajal mängis ta Los Angelese California Ülikooli meeskonnas.
Ta on valitud NBA tähtede mängule kuuel korral (aastatel 2011–2013, 2015–2017), kahel korral on ta saanud NBA tähtede mängu kõige väärtuslikuma mängija auhinna (aastatel 2015, 2016).
2017. aastal valiti Westbrook NBA põhihooja kõige väärtuslikumaks mängijaks hooaja eest, kus Westbrook kogus NBA rekordi väärilised 42 kolmikduublit ning tema hooaja keskmised näitajad punktide, lauapallide ja resultatiivsete söötude osas andsid samuti kokku kolmikduubli.
USA korvpallikoondisega on Westbrook võitnud kuldmedali 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2012. aasta suveolümpiamängudel.
Aleksander Pahkla

Aleksander Pahkla VR I/3 (sündinud Aleksander Pachel; 10. mai 1888 Tallinn – 20. detsember 1937 Tallinn) oli Omakaitse asutaja ja Vabadussõja veteran.
Ta osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr. 2. 
Aleksander Pahkla uppus Tallinna sadamas, kus ta oli Veeteede Valitsuse sütelao valitseja.
Janek Luts

Janek Luts (sündinud 8. jaanuaril 1970) on eesti meediategelane ja riigiametnik.
Meediakanalites töötab ta alates 1993. aastast. Aastatel 2000–2003 oli ta Tartu Raadio juhatuse esimees ja 2003–2011 Kuku Raadio peatoimetaja.
Alates 4. maist 2011 kuni 2013. aastani oli ta Eesti Ekspressi peatoimetaja. Alates 2. jaanuarist 2015 juunini töötas ta ERRi venekeelse telekanali arendusjuhina. Pärast seda 2015–2019 on Janek Luts olnud õiguskantsleri kantselei kommunikatsioonijuht. 
4. novembril 2019 alustab Luts tööd Vikerraadio peatoimetajana.
Dolguntša

Dolguntša, õieti Jevdokija Jegorovna Sleptsova, (vene keeles Долгунча; Евдокия Егоровна Слепцова; sündinud 1935. aastal Moma rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni põhjapõdrakasvataja, kütt ja jahilaskur, kes läks Sahha ajalukku täpsuslaskurina ja kelle kohta kasutatakse sageli epiteeti "legendaarne eveenitar". Rahvas hakkas kutsuma teda Dolguntšaks. 
Ta on olnud Jakuudi ANSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik. Ta on tegutsenud 20 aastat kütina (töötas sovhoosis Iskra).

Isiklikku

Tema kasulaps on ansambli Dolguntša looja Svetlana Dmitrijeva. Jevdokija Sleptsova lapselaps Dmitri Dmitrijev on balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.

Mälestuse jäädvustamine

2000. aastal maalis maalikunstnik Afanassi Ossipov tema portree. Jevdokija Sleptsova auks on nimetatud 2007. aastal loodud eveeni etnofolklooriansambel Dolguntša.
UNMEER

UN Mission for Ebola Emergency Response (lüh UNMEER)on ÜRO poolt septembris 2014 loodud rahvatervise alase hädaolukorra kriisimissioon, mille tegevuse eesmärgiks on koordineerida erinevate riikide ja koostööpartnerite tegevust piiramaks Ebola viiruse levikut ja peatamaks 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia ning ravida nakatunuid. 
UNMEER-i peakorter asub Accras ja missiooni juht on Anthony Banbury.
2015.a. seisuga on uueks juhiks määratud Ismail Ould Cheikh Ahmed.
Setitamine

Setitamine on ainete puhastamismeetod, kus vedelikus või gaasis sisalduvad lisandid sadestuvad raskusjõu mõjul.
Setitamist kasutatakse nt joogivee puhastamisel, maavarade rikastamisel.
Telefonikõne

Telefonikõne või lihtsalt kõne on ühendus helistaja ja vastaja vahel telefonivõrgu vahendusel.
Telefonikõne võib üle kanda heli, digitaalandmeid või fakse. Kõne tegemiseks võib kasutada tava-, mobiil- või satelliittelefone ja nende kombinatsioone. Konverentskõne puhul on kõnele vastajaid rohkem kui üks.
Ain Laats

Ain Laats (sündinud 1935 Tapal) on Eestist pärit insener, kes on osalenud Apollo komoseprogrammis rakettide juhtimissüstseemide välja töötamises.
Ta sündis Tapal, kuid 9-aastaselt põgenes sõja eest Saksamaale ning 15-aastaselt asus elama USA-sse. 1958. aastal lõpetas ta New Yorgi linnakolledži insenerierialal ning pärast põgusat töötamist General Electricus asus ta 60. aastatel töötama Bostonis Massachusettsi Tehnikainstituudi juures asunud Charles Stark Draperi Instrumentatsiooni laboris, kus tegeldi Apollo kosmoseprogrammi rakettide juhtimissüsteemide loomisega. Laats oli tegev ka "Houston we have a problem" Apollo-13 intsidendi lahendamisel ja osales kosmoselaeva Maale tagasitoomises. Kui Draperi labor MIT-ist eraldus ja muutus iseseisvaks uurimisinstituudiks, hakkas Laats tegelema tuumarakettide juhtimissüsteemidega.
Užventise mõis

Užventise mõis (leedu Užvenčio dvaras) on endine mõis Leedus Kelmė rajoonis Užventise linnas.
Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1527, toona oli see riigimõis. Mõis on kuulunud Andrius Tujinlaitisele, Kasparas Bilevičiusele, Gorskitele, Simonas Vainiusele, Matas Vainiusele, Elžbieta Vainienėle, Antanas Gadonasele. Aastal 1820 said mõisa omanikuks Drucki-Lubeckid.
Aastail 1887–1898 rentisid mõisa Leedu kirjaniku Šatrijos Ragana vanemad. Sealset olustikku on ta hiljem kirjeldanud oma aastal 1922 ilmunud raamatus "Vana mõis".
Aastail 1912–1942 kuulus mõis Leedu poliitikule, iseseisvusdeklaratsioonile alla kirjutanud Jonas Smilgevičiusele. Tema rajas mõisa telliselöövi ja vesiveski, mille ruumides asus ka viinavabrik.
Peahoone on tagasihoidlik kahe sissepääsuga puidust hoone. Lisaks vesiveskile ja peahoonele on säilinud veel mõisa ait, kus asub koduloomuuseum, küün, sigala, lehmalaut, teenijate maja koos selle juurde kuuluva laudaga, piimaköök, kelder, sepikoda, veski ametiruumid, linnaseladu. Ka on säilinud mõisa juures asuv park.